# Europeiska unionens C 283/11 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 283 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången11 augusti 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 283

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången11 augusti 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 13–16 februari 2023ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 13–16 februari 2023ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 15 februari 2023 |
| 2023/C 283/01 | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om situationen för Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili (2023/2543(RSP)) | 2 |
| 2023/C 283/02 | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (2022/2839(RSP)) | 5 |
| | Torsdagen, 16 februari 2023 |
| 2023/C 283/03 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om situationen för människorättsförsvarare i Eswatini, särskilt mordet på Thulani Maseko (2023/2551(RSP)) | 12 |
| 2023/C 283/04 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om våld mot oppositionsaktivister i Ekvatorialguinea, särskilt fallet Julio Obama Mefuman (2023/2552(RSP)) | 14 |
| 2023/C 283/05 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om de omänskliga fängelseförhållandena för Aleksej Navalnyj (2023/2553(RSP)) | 16 |
| 2023/C 283/06 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om en EU-strategi för att främja industriell konkurrenskraft, handel och arbetstillfällen av hög kvalitet (2023/2513(RSP)) | 18 |
| 2023/C 283/07 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om uppföljning av åtgärder som begärts av parlamentet för att stärka EU-institutionernas integritet (2023/2571(RSP)) | 27 |
| 2023/C 283/08 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om inrättandet av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2023/2555(RSP)) | 31 |
| 2023/C 283/09 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om ett år av Rysslands invasion av och anfallskrig mot Ukraina (2023/2558(RSP)) | 34 |
| 2023/C 283/10 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om Europeiska centralbanken – årsrapport 2022 (2022/2037(INI)) | 40 |
| 2023/C 283/11 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om utveckling av en EU-strategi för cykling (2022/2909(RSP)) | 48 |
| 2023/C 283/12 | Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om kommissionens meddelande om att säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (2022/2982(RSP)) | 51 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 15 februari 2023

2023/C 283/01

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om situationen för Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili (2023/2543(RSP))

2

2023/C 283/02

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (2022/2839(RSP))

5

Torsdagen, 16 februari 2023

2023/C 283/03

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om situationen för människorättsförsvarare i Eswatini, särskilt mordet på Thulani Maseko (2023/2551(RSP))

12

2023/C 283/04

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om våld mot oppositionsaktivister i Ekvatorialguinea, särskilt fallet Julio Obama Mefuman (2023/2552(RSP))

14

2023/C 283/05

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om de omänskliga fängelseförhållandena för Aleksej Navalnyj (2023/2553(RSP))

16

2023/C 283/06

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om en EU-strategi för att främja industriell konkurrenskraft, handel och arbetstillfällen av hög kvalitet (2023/2513(RSP))

18

2023/C 283/07

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om uppföljning av åtgärder som begärts av parlamentet för att stärka EU-institutionernas integritet (2023/2571(RSP))

27

2023/C 283/08

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om inrättandet av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2023/2555(RSP))

31

2023/C 283/09

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om ett år av Rysslands invasion av och anfallskrig mot Ukraina (2023/2558(RSP))

34

2023/C 283/10

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om Europeiska centralbanken – årsrapport 2022 (2022/2037(INI))

40

2023/C 283/11

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om utveckling av en EU-strategi för cykling (2022/2909(RSP))

48

2023/C 283/12

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om kommissionens meddelande om att säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (2022/2982(RSP))

51

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 14 februari 2023 |
| 2023/C 283/13 | Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om ändring av beslutet av den 10 mars 2022 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (INGE 2), och justering av dess beteckning och ansvarsområden (2023/2566(RSO)) | 60 |
| 2023/C 283/14 | Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om inrättande av ett underutskott för folkhälsa (2023/2565(RSO)) | 64 |
| 2023/C 283/15 | P9_TA(2023)0032Unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av utträdesavtalet mellan EU och Förenade kungariket och handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariketEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan | 65 |
| 2023/C 283/16 | P9_TA(2023)0033Unionens program för säker konnektivitet 2023–2027Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 | 66 |
| 2023/C 283/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE)) | 68 |
| 2023/C 283/18 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE)) | 69 |
| 2023/C 283/19 | P9_TA(2023)0036REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliensEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordning (EU) 2021/1060, förordning (EU) 2021/2115, direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/...om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG | 74 |
| 2023/C 283/20 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS)) | 76 |
| 2023/C 283/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets direktiv om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS)) | 100 |
| 2023/C 283/22 | P9_TA(2023)0039Normer för koldioxidutsläpp från bilar och lätta nyttofordonEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner | 127 |
| | Onsdagen, 15 februari 2023 |
| 2023/C 283/23 | P9_TA(2023)0040Ändringar av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonderEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller kraven avseende investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder och omfattningen av godtagbara investeringstillgångar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering samt penninglån och andra fondbestämmelser | 128 |
| 2023/C 283/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE)) | 129 |
| 2023/C 283/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Polen att, i Europeiska unionens intresse, ratificera ändringen av konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE)) | 130 |
| 2023/C 283/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens, Republiken Kroatiens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE)) | 131 |
| 2023/C 283/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/2085 om bildande av gemensamma företag, vad gäller det gemensamma företaget för halvledare (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE)) | 132 |
| 2023/C 283/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till genomförandebestämmelser till Europeiska ombudsmannens stadga (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE)) | 142 |
| 2023/C 283/29 | Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE)) | 149 |
| | Torsdagen, 16 februari 2023 |
| 2023/C 283/30 | P9_TA(2023)0052Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostikEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik | 163 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 14 februari 2023

2023/C 283/13

Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om ändring av beslutet av den 10 mars 2022 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (INGE 2), och justering av dess beteckning och ansvarsområden (2023/2566(RSO))

60

2023/C 283/14

Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om inrättande av ett underutskott för folkhälsa (2023/2565(RSO))

64

2023/C 283/15

P9_TA(2023)0032Unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av utträdesavtalet mellan EU och Förenade kungariket och handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariketEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan

65

2023/C 283/16

P9_TA(2023)0033Unionens program för säker konnektivitet 2023–2027Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027

66

2023/C 283/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

68

2023/C 283/18

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

69

2023/C 283/19

P9_TA(2023)0036REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliensEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordning (EU) 2021/1060, förordning (EU) 2021/2115, direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/...om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG

74

2023/C 283/20

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

76

2023/C 283/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets direktiv om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

100

2023/C 283/22

P9_TA(2023)0039Normer för koldioxidutsläpp från bilar och lätta nyttofordonEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner

127

Onsdagen, 15 februari 2023

2023/C 283/23

P9_TA(2023)0040Ändringar av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonderEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller kraven avseende investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder och omfattningen av godtagbara investeringstillgångar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering samt penninglån och andra fondbestämmelser

128

2023/C 283/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

129

2023/C 283/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Polen att, i Europeiska unionens intresse, ratificera ändringen av konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

130

2023/C 283/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens, Republiken Kroatiens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

131

2023/C 283/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/2085 om bildande av gemensamma företag, vad gäller det gemensamma företaget för halvledare (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

132

2023/C 283/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till genomförandebestämmelser till Europeiska ombudsmannens stadga (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

142

2023/C 283/29

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

149

Torsdagen, 16 februari 2023

2023/C 283/30

P9_TA(2023)0052Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostikEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik

in vitro

in vitro

163

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

11.8.2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 13–16 februari 2023

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 15 februari 2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/2

---

P9_TA(2023)0046

Situationen för Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om situationen för Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili (2023/2543(RSP))

(2023/C 283/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Georgien, särskilt resolutionen av den 9 juni 2022 om kränkningar av mediefriheten och journalisters säkerhet i Georgien (1) och resolutionen av den 14 december 2022 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Georgien, särskilt resolutionen av den 9 juni 2022 om kränkningar av mediefriheten och journalisters säkerhet i Georgien (1) och resolutionen av den 14 december 2022 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (3), och avsnitt 1.4 i de prioriteringar på kort och medellång sikt som fastställs i rekommendation nr 1/2022 av associeringsrådet EU–Georgien av den 16 augusti 2022 om associeringsagendan EU–Georgien 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (3), och avsnitt 1.4 i de prioriteringar på kort och medellång sikt som fastställs i rekommendation nr 1/2022 av associeringsrådet EU–Georgien av den 16 augusti 2022 om associeringsagendan EU–Georgien 2021–2027 (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2022Kommissionens yttrande om Georgiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2022)0405) och Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2022 om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens medlemskapsansökningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2022Kommissionens yttrande om Georgiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2022)0405) och Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 juni 2022 om Ukrainas, Republiken Moldaviens och Georgiens medlemskapsansökningar,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 45/111 om grundläggande principer för behandling av fångar och FN:s generalförsamlings resolution 70/175 om Förenta nationernas regler om minimistandarder för behandlingen av fångar (de s.k. Nelson Mandela-reglerna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 45/111 om grundläggande principer för behandling av fångar och FN:s generalförsamlings resolution 70/175 om Förenta nationernas regler om minimistandarder för behandlingen av fångar (de s.k. Nelson Mandela-reglerna),

| — | med beaktande av resolution 2463 (2022) av den 13 oktober 2022 från Europarådets parlamentariska församling om den ytterligare upptrappningen av Ryska federationens aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2463 (2022) av den 13 oktober 2022 från Europarådets parlamentariska församling om den ytterligare upptrappningen av Ryska federationens aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili greps i oktober 2021 när han återvände till Georgien efter åtta år i exil. |
| --- | --- |

A.

Georgiens f.d. president Micheil Saakasjvili greps i oktober 2021 när han återvände till Georgien efter åtta år i exil.

| B. | År 2018 dömdes han i sin frånvaro av en georgisk domstol till sex års fängelse för maktmissbruk under sin tid som president, anklagelser som Micheil Saakasjvili nekar till och betraktar som politiskt motiverade. Han står nu inför rätta på grund av ytterligare anklagelser. |
| --- | --- |

B.

År 2018 dömdes han i sin frånvaro av en georgisk domstol till sex års fängelse för maktmissbruk under sin tid som president, anklagelser som Micheil Saakasjvili nekar till och betraktar som politiskt motiverade. Han står nu inför rätta på grund av ytterligare anklagelser.

| C. | I november 2021 förflyttades han till ett fängelsesjukhus efter en hungerstrejk och rapporter om försämrad hälsa. I maj 2022 flyttades han till ett civilt sjukhus anlitat av fängelset efter att oberoende läkare ansett att hans tillstånd annars inte skulle förbättras. Hans hälsa har fortsatt att försämras sedan dess; han har förlorat mycket vikt och enligt nya läkarrapporter får han fortfarande inte ordentlig vård, vilket ökar oron för hans liv. |
| --- | --- |

C.

I november 2021 förflyttades han till ett fängelsesjukhus efter en hungerstrejk och rapporter om försämrad hälsa. I maj 2022 flyttades han till ett civilt sjukhus anlitat av fängelset efter att oberoende läkare ansett att hans tillstånd annars inte skulle förbättras. Hans hälsa har fortsatt att försämras sedan dess; han har förlorat mycket vikt och enligt nya läkarrapporter får han fortfarande inte ordentlig vård, vilket ökar oron för hans liv.

| D. | I en toxikologisk rapport från David E. Smith, M.D. & Associates, av den 28 november 2022 konstaterades att undersökningar av hår- och nagelprover från Micheil Saakasjvili hade påvisat förekomsten av tungmetaller och andra ämnen och att många av de patologiska symtom som Micheil Saakasjvili uppvisade stämmer överens med tungmetallförgiftning under tiden i häkte, en bidragande orsak till hans snabbt försämrade hälsa. I december 2022 offentliggjorde Empathy Centre, en georgisk icke-statlig organisation mot tortyr, en medicinsk rapport om Micheil Saakasjvilis hälsotillstånd på grundval av en läkarundersökning gjord av en kommission med tio georgiska och sex internationella experter. I rapporten diagnostiserades Micheil Saakasjvili med över 20 sjukdomstillstånd, varav 10 allvarliga, och det konstaterades att hans tillstånd var oförenligt med att sitta i fängelse. Enligt rapporten kommer vissa av sjukdomstillstånden att orsaka en oåterkallelig hälsoförsämring, förkortad förväntad livslängd och till och med döden om Saakasjvili inte får en adekvat behandling. |
| --- | --- |

D.

I en toxikologisk rapport från David E. Smith, M.D. & Associates, av den 28 november 2022 konstaterades att undersökningar av hår- och nagelprover från Micheil Saakasjvili hade påvisat förekomsten av tungmetaller och andra ämnen och att många av de patologiska symtom som Micheil Saakasjvili uppvisade stämmer överens med tungmetallförgiftning under tiden i häkte, en bidragande orsak till hans snabbt försämrade hälsa. I december 2022 offentliggjorde Empathy Centre, en georgisk icke-statlig organisation mot tortyr, en medicinsk rapport om Micheil Saakasjvilis hälsotillstånd på grundval av en läkarundersökning gjord av en kommission med tio georgiska och sex internationella experter. I rapporten diagnostiserades Micheil Saakasjvili med över 20 sjukdomstillstånd, varav 10 allvarliga, och det konstaterades att hans tillstånd var oförenligt med att sitta i fängelse. Enligt rapporten kommer vissa av sjukdomstillstånden att orsaka en oåterkallelig hälsoförsämring, förkortad förväntad livslängd och till och med döden om Saakasjvili inte får en adekvat behandling.

| E. | Enligt yttrandet från Georgiens offentliga försvarare till stadsdomstolen i Tbilisi har Micheil Saakasjvilis hälsa försämrats dramatiskt under de senaste månaderna. Hans tillstånd bedöms vara allvarligt och han bör därför friges för medicinsk behandling i enlighet med artikel 283 i Georgiens straffprocesslag. Den 6 februari 2023 avslog domaren vid domstolen i Tbilisi begäran om att frige Micheil Saakasjvili eller skjuta upp verkställigheten av hans straff av hälsoskäl. |
| --- | --- |

E.

Enligt yttrandet från Georgiens offentliga försvarare till stadsdomstolen i Tbilisi har Micheil Saakasjvilis hälsa försämrats dramatiskt under de senaste månaderna. Hans tillstånd bedöms vara allvarligt och han bör därför friges för medicinsk behandling i enlighet med artikel 283 i Georgiens straffprocesslag. Den 6 februari 2023 avslog domaren vid domstolen i Tbilisi begäran om att frige Micheil Saakasjvili eller skjuta upp verkställigheten av hans straff av hälsoskäl.

| F. | Micheil Saakasjvili har vid flera tillfällen begärt att få bli flyttad utomlands för lämplig medicinsk behandling. |
| --- | --- |

F.

Micheil Saakasjvili har vid flera tillfällen begärt att få bli flyttad utomlands för lämplig medicinsk behandling.

| G. | EU:s delegationschef och cheferna för EU-medlemsstaternas beskickningar på plats i Georgien har vid flera möten med företrädare för den georgiska regimen uttryckt oro över Saakasjvilis försämrade hälsa och betonat de georgiska myndigheternas ansvar att skydda hans rättigheter. |
| --- | --- |

G.

EU:s delegationschef och cheferna för EU-medlemsstaternas beskickningar på plats i Georgien har vid flera möten med företrädare för den georgiska regimen uttryckt oro över Saakasjvilis försämrade hälsa och betonat de georgiska myndigheternas ansvar att skydda hans rättigheter.

| H. | Många viktiga civilsamhällesorganisationer i Georgien har undertecknat upprop till regimen att ta ansvar för att rädda Micheil Saakasjvilis liv och hälsa, exempelvis uttalandet av den 14 december 2022 med rubriken ”Regimen bör ansvara för Micheil Saakasjvilis hälsotillstånd” och av den 2 februari 2023 med rubriken ”Uttalande om rättegången mot Micheil Saakasjvili”. |
| --- | --- |

H.

Många viktiga civilsamhällesorganisationer i Georgien har undertecknat upprop till regimen att ta ansvar för att rädda Micheil Saakasjvilis liv och hälsa, exempelvis uttalandet av den 14 december 2022 med rubriken ”Regimen bör ansvara för Micheil Saakasjvilis hälsotillstånd” och av den 2 februari 2023 med rubriken ”Uttalande om rättegången mot Micheil Saakasjvili”.

| I. | Många företrädare för det internationella samfundet har krävt ett omedelbart frigivande av Micheil Saakasjvili, däribland Europarådets parlamentariska församling i sin resolution 2463 (2022). |
| --- | --- |

I.

Många företrädare för det internationella samfundet har krävt ett omedelbart frigivande av Micheil Saakasjvili, däribland Europarådets parlamentariska församling i sin resolution 2463 (2022).

| J. | De georgiska myndigheterna har hittills avvisat de många offentliga uppmaningarna om att frige Micheil Saakasjvili och låta honom få medicinsk behandling utomlands. De georgiska myndigheterna har avslagit begäranden från ledamöter av Europaparlamentet, internationella experter och till och med Georgiens offentliga försvarare om att besöka Micheil Saakasjvili i fängelset. Vid flera tillfällen har högt uppsatta tjänstemän i Georgiens regeringsparti gjort oacceptabla uttalanden om f.d. president Saakasjvilis hälsotillstånd och situation. |
| --- | --- |

J.

De georgiska myndigheterna har hittills avvisat de många offentliga uppmaningarna om att frige Micheil Saakasjvili och låta honom få medicinsk behandling utomlands. De georgiska myndigheterna har avslagit begäranden från ledamöter av Europaparlamentet, internationella experter och till och med Georgiens offentliga försvarare om att besöka Micheil Saakasjvili i fängelset. Vid flera tillfällen har högt uppsatta tjänstemän i Georgiens regeringsparti gjort oacceptabla uttalanden om f.d. president Saakasjvilis hälsotillstånd och situation.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över f.d. president Micheil Saakasjvilis försämrade hälsa och den otillräckliga responsen från de georgiska myndigheterna hittills. Parlamentet anser att behandlingen av fångar, till exempel f.d. president Saakasjvili, är ett avgörande prov på om den georgiska regimen verkligen menar allvar med sitt engagemang för europeiska värden och sina uttalade europeiska ambitioner, inbegripet status som kandidatland för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de georgiska myndigheterna att frige f.d. president Micheil Saakasjvili och låta honom få ordentlig läkarvård utomlands av humanitära skäl och som ett sätt att minska den politiska polariseringen. Parlamentet noterar det uttalande som Georgiens president nyligen gjorde i vilket alla parter uppmanades att lösa situationen för Micheil Saakasjvili för att åter sätta landets framsteg med de europeiska reformerna i centrum för politiken, och uppmanar henne att utnyttja sin konstitutionella rätt att benåda Micheil Saakasjvili. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner de georgiska myndigheterna om att de har ansvar för att säkerställa den f.d. presidentens hälsa och välbefinnande, ge honom adekvat medicinsk behandling och respektera hans grundläggande rättigheter och personliga värdighet, i enlighet med Georgiens konstitution och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och kommissionen att engagera sig mer aktivt i att säkra frigivningen av f.d. president Micheil Saakasjvili och göra det möjligt för honom att få ordentlig medicinsk behandling utomlands. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att den kontinuerliga underlåtenheten att förbättra situationen för f.d. president Micheil Saakasjvili kommer att fortsätta att skada Georgiens rykte och hämma dess möjligheter till status som kandidatland för EU-medlemskap. Parlamentet anser att det skulle vara ett hårt slag för den georgiska demokratin och Georgiens internationella rykte om Micheil Saakasjvili avlider i fängelset. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det fortsatta frihetsberövandet av Micheil Saakasjvili, i det redan polariserade politiska klimatet i Georgien, endast fördjupar klyftan mellan regimen och oppositionen och urholkar allmänhetens förtroende för demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att fallet med Micheil Saakasjvili ytterligare belyser vikten av att genomföra en verklig reform av rättsväsendet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta att systematiskt följa Micheil Saakasjvilis domstolsförhandlingar, både dem som rör anklagelserna mot honom och dem som rör hans begäran att flyttas till utlandet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt till Georgiens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 104.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0442.

(3)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(4)  EUT L 218, 23.8.2022, s. 40.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/5

---

P9_TA(2023)0048

EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (2022/2839(RSP))

(2023/C 283/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission och dess prioriterade tema ”Innovation och teknisk förändring och utbildning i den digitala tidsåldern för att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission och dess prioriterade tema ”Innovation och teknisk förändring och utbildning i den digitala tidsåldern för att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor”,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 och resultaten av dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking av den 15 september 1995 och resultaten av dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av FN: s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen att ”ingen får lämnas utanför” och, i synnerhet, mål 4 för hållbar utveckling, som syftar till att uppnå inkluderade utbildning av god kvalitet, mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och ge alla kvinnor och flickor egenmakt, mål 8, som syftar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, mål 9, som syftar till att avsevärt öka tillgången till informationsteknik, mål 10, som syftar till att säkerställa lika möjligheter och minska ojämlikheten, samt mål 13 om klimatförändringarna, som ger möjlighet att ta itu med grundorsakerna till bristande jämställdhet och därmed öka kvinnors motståndskraft mot klimatförändringarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen att ”ingen får lämnas utanför” och, i synnerhet, mål 4 för hållbar utveckling, som syftar till att uppnå inkluderade utbildning av god kvalitet, mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och ge alla kvinnor och flickor egenmakt, mål 8, som syftar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, mål 9, som syftar till att avsevärt öka tillgången till informationsteknik, mål 10, som syftar till att säkerställa lika möjligheter och minska ojämlikheten, samt mål 13 om klimatförändringarna, som ger möjlighet att ta itu med grundorsakerna till bristande jämställdhet och därmed öka kvinnors motståndskraft mot klimatförändringarna,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 16 december 2020Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (A/RES/75/161) och The right to privacy in the digital age (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 16 december 2020Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (A/RES/75/161) och The right to privacy in the digital age (A/RES/75/176),

| — | med beaktande av FN:s råd för mänskliga rättigheters resolution av den 5 juli 2018Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s råd för mänskliga rättigheters resolution av den 5 juli 2018Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts (A/HRC/RES/38/5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 11 maj 2011 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om kvinnor, fred och säkerhet av den 10 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om kvinnor, fred och säkerhet av den 10 december 2018,

| — | med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ som syftar till att eliminera alla former av våld mot kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ som syftar till att eliminera alla former av våld mot kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för digital utbildning för 2021–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för digital utbildning för 2021–2027,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder 2021–2025 (EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder 2021–2025 (EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet),

| — | med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025 av den 5 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025 av den 5 mars 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022 om uppnåendet av kvinnors ekonomiska oberoende genom entreprenörskap och egenföretagande (5),

| — | med beaktande av artikel 157.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 157.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av frågan till rådet om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (O-000004/2023 – B9-0011/2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till rådet om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (O-000004/2023 – B9-0011/2023),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (O-000005/2023 – B9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om EU:s prioriteringar inför det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission (O-000005/2023 – B9-0012/2023),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 23 i Europeiska unionens stadga är jämställdhet en av EU:s grundläggande principer. Integrering av jämställdhetsperspektivet är därför ett viktigt redskap för att införliva principen om jämställdhet i alla EU:s politikområden, åtgärder och insatser, inbegripet i dess yttre åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 23 i Europeiska unionens stadga är jämställdhet en av EU:s grundläggande principer. Integrering av jämställdhetsperspektivet är därför ett viktigt redskap för att införliva principen om jämställdhet i alla EU:s politikområden, åtgärder och insatser, inbegripet i dess yttre åtgärder.

| B. | Vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995 åtog sig 189 länder runtom i världen, inbegripet EU och dess medlemsstater, att arbeta för jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor. I mål 5 för hållbar utveckling i den agenda för hållbar utveckling som antogs av FN:s medlemsstater 2015 sätts år 2030 som senaste datum för att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor. I delmålet 5.B anges särskilt att ökad användning av gynnsam teknik, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik (IKT), är något som främjar kvinnors och flickors egenmakt. |
| --- | --- |

B.

Vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking 1995 åtog sig 189 länder runtom i världen, inbegripet EU och dess medlemsstater, att arbeta för jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor. I mål 5 för hållbar utveckling i den agenda för hållbar utveckling som antogs av FN:s medlemsstater 2015 sätts år 2030 som senaste datum för att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor. I delmålet 5.B anges särskilt att ökad användning av gynnsam teknik, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik (IKT), är något som främjar kvinnors och flickors egenmakt.

| C. | I Pekingplattformen från 1995 betonas att det är nödvändigt att kvinnor inte bara gynnas av tekniken utan också deltar i processen, från designfasen till användnings-, uppföljnings- och utvärderingsfasen, och det understryks att det finns ett samband mellan partisk undervisning och att flickor ofta avskräcks från och berövas grundläggande utbildning inom matematik, naturvetenskap och teknik. Genusmedveten utbildning gynnar hela samhällen genom att bidra till allmänt samhälleligt välmående, ekonomisk tillväxt och innovation. Könsstereotyper påverkar negativt flickors självförtroende att bedriva studier i ämnen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) samt informations- och kommunikationsteknik (IKT), och det hämmar deras möjligheter att arbeta i mer högavlönade sektorer med hög tillväxt. Genusmedveten utbildning är avgörande verktyg för att bekämpa skadliga könsstereotyper. År 2023 är det europeiska kompetensåret, och där borde bristen på kvinnor i karriärer och utbildning inom STEM lyftas fram. |
| --- | --- |

C.

I Pekingplattformen från 1995 betonas att det är nödvändigt att kvinnor inte bara gynnas av tekniken utan också deltar i processen, från designfasen till användnings-, uppföljnings- och utvärderingsfasen, och det understryks att det finns ett samband mellan partisk undervisning och att flickor ofta avskräcks från och berövas grundläggande utbildning inom matematik, naturvetenskap och teknik. Genusmedveten utbildning gynnar hela samhällen genom att bidra till allmänt samhälleligt välmående, ekonomisk tillväxt och innovation. Könsstereotyper påverkar negativt flickors självförtroende att bedriva studier i ämnen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) samt informations- och kommunikationsteknik (IKT), och det hämmar deras möjligheter att arbeta i mer högavlönade sektorer med hög tillväxt. Genusmedveten utbildning är avgörande verktyg för att bekämpa skadliga könsstereotyper. År 2023 är det europeiska kompetensåret, och där borde bristen på kvinnor i karriärer och utbildning inom STEM lyftas fram.

| D. | FN:s generalsekreterare António Guterres har beskrivit digitaliseringen som en av två omvälvande omställningar som kommer att forma 2000-talet; den andra är klimatförändringarna. Meningsfull tillgång till digitala tjänster har blivit avgörande för att kunna vara inkluderad i det sociala och ekonomiska engagemanget. |
| --- | --- |

D.

FN:s generalsekreterare António Guterres har beskrivit digitaliseringen som en av två omvälvande omställningar som kommer att forma 2000-talet; den andra är klimatförändringarna. Meningsfull tillgång till digitala tjänster har blivit avgörande för att kunna vara inkluderad i det sociala och ekonomiska engagemanget.

| E. | 62 % av männen använder internet, att jämföra med endast 57 % av kvinnorna. Den digitala könsklyftan har minskat i alla regioner, men kvinnor är fortfarande digitalt marginaliserade i många av världens fattigaste länder och särskilt i glesbygd och landsbygd, där minst 1,7 miljarder kvinnor på södra halvklotet fortfarande är ouppkopplade (6). Denna klyfta förekommer oavsett hur ett land ligger till i allmänhet med tillgången till IKT, ekonomisk prestanda, inkomstnivåer eller geografiskt läge, och klyftan blir bredare i takt med att tekniken blir mer sofistikerad och dyr (7). Om ytterligare 600 miljoner kvinnor och flickor börjar använda internet kan den globala bruttonationalprodukten (BNP) öka med upp till hela 18 miljarder US-dollar (8). |
| --- | --- |

E.

62 % av männen använder internet, att jämföra med endast 57 % av kvinnorna. Den digitala könsklyftan har minskat i alla regioner, men kvinnor är fortfarande digitalt marginaliserade i många av världens fattigaste länder och särskilt i glesbygd och landsbygd, där minst 1,7 miljarder kvinnor på södra halvklotet fortfarande är ouppkopplade (6). Denna klyfta förekommer oavsett hur ett land ligger till i allmänhet med tillgången till IKT, ekonomisk prestanda, inkomstnivåer eller geografiskt läge, och klyftan blir bredare i takt med att tekniken blir mer sofistikerad och dyr (7). Om ytterligare 600 miljoner kvinnor och flickor börjar använda internet kan den globala bruttonationalprodukten (BNP) öka med upp till hela 18 miljarder US-dollar (8).

| F. | Endast en genusmedveten digital omställning kan ge de nödvändiga möjligheterna att ändra negativa könsstyrda arbetsmarknadsmönster. Kvinnor möter fortfarande strukturella och kulturella hinder mot att delta i den digitala omställningen ur alla aspekter, något som kan inverka skadligt på deras tillträde till och ställning på arbetsmarknaden. Kvinnor är för närvarande underrepresenterade i mer högavlönade sektorer med hög tillväxt, såsom IKT- och STEM-yrken, men överrepresenterade i oavlönat och osäkert arbete (9). Att det är så få kvinnor som arbetar i sektorerna för innovativ och omstörtande teknik kan negativt påverka utformningen, utvecklingen och genomförandet av ny teknik, vilket gör att befintliga diskriminerande metoder och stereotyper återupprepas, däribland genom att det utvecklas könsdiskriminerande algoritmer. Det är viktigt att kvinnor och flickor är en integrerad del i processen med den digitala omställningen, så att de kan bli centrala aktörer för innovation och teknisk förändring och samtidigt ta del av de fullständiga fördelarna med detta. |
| --- | --- |

F.

Endast en genusmedveten digital omställning kan ge de nödvändiga möjligheterna att ändra negativa könsstyrda arbetsmarknadsmönster. Kvinnor möter fortfarande strukturella och kulturella hinder mot att delta i den digitala omställningen ur alla aspekter, något som kan inverka skadligt på deras tillträde till och ställning på arbetsmarknaden. Kvinnor är för närvarande underrepresenterade i mer högavlönade sektorer med hög tillväxt, såsom IKT- och STEM-yrken, men överrepresenterade i oavlönat och osäkert arbete (9). Att det är så få kvinnor som arbetar i sektorerna för innovativ och omstörtande teknik kan negativt påverka utformningen, utvecklingen och genomförandet av ny teknik, vilket gör att befintliga diskriminerande metoder och stereotyper återupprepas, däribland genom att det utvecklas könsdiskriminerande algoritmer. Det är viktigt att kvinnor och flickor är en integrerad del i processen med den digitala omställningen, så att de kan bli centrala aktörer för innovation och teknisk förändring och samtidigt ta del av de fullständiga fördelarna med detta.

| G. | De kvinnliga studenterna är numera fler än de manliga globalt sett, och 54 % av dem som tog universitets- eller högskoleexamen 2019 var kvinnor (10), men det är bara 18 % av kvinnorna i högre utbildning som ägnar sig åt STEM-studier – att jämföra med 35 % av männen (11). Ett stort antal kvinnor överger sin högnivåutbildning och sin karriär i STEM-sektorn, eller utnyttjar inte akademiska möjligheter i sektorn, p.g.a. ojämlika könsroller i familjelivet, däribland ojämlik fördelning av oavlönat vårdansvar mellan kvinnor och män i hushållet, dålig balans mellan arbete och privatliv, organisatoriska begränsningar, trakasserier och partiskhet på arbetsplatsen och bristande möjligheter till karriärutveckling. Bristande mångfald i STEM-sektorerna och STEM-yrkena kommer att påverka företagens lönsamhet och det ekonomiska välståndet, vilket kan leda till att de går miste om ett uppsving på 16 miljarder euro i BNP i den europeiska ekonomin genom att inte uppmuntra kvinnor att delta i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

G.

De kvinnliga studenterna är numera fler än de manliga globalt sett, och 54 % av dem som tog universitets- eller högskoleexamen 2019 var kvinnor (10), men det är bara 18 % av kvinnorna i högre utbildning som ägnar sig åt STEM-studier – att jämföra med 35 % av männen (11). Ett stort antal kvinnor överger sin högnivåutbildning och sin karriär i STEM-sektorn, eller utnyttjar inte akademiska möjligheter i sektorn, p.g.a. ojämlika könsroller i familjelivet, däribland ojämlik fördelning av oavlönat vårdansvar mellan kvinnor och män i hushållet, dålig balans mellan arbete och privatliv, organisatoriska begränsningar, trakasserier och partiskhet på arbetsplatsen och bristande möjligheter till karriärutveckling. Bristande mångfald i STEM-sektorerna och STEM-yrkena kommer att påverka företagens lönsamhet och det ekonomiska välståndet, vilket kan leda till att de går miste om ett uppsving på 16 miljarder euro i BNP i den europeiska ekonomin genom att inte uppmuntra kvinnor att delta i den digitala sektorn.

| H. | Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) får kvinnor ca 20 % mindre betalt än män globalt sett. I mansdominerade sektorer, såsom IKT och teknikföretag, är lönegapet mellan kvinnor och män ännu större. Kvinnor tjänar omkring 28 % mindre än sina manliga kollegor i samma tekniska yrkesroller (12). |
| --- | --- |

H.

Enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) får kvinnor ca 20 % mindre betalt än män globalt sett. I mansdominerade sektorer, såsom IKT och teknikföretag, är lönegapet mellan kvinnor och män ännu större. Kvinnor tjänar omkring 28 % mindre än sina manliga kollegor i samma tekniska yrkesroller (12).

| I. | Kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för att uppnå jämställdhet och garantera kvinnors rättigheter. Hit hör förmågan att delta fullt ut i samhället, däribland genom att kvinnor har kontroll över sin egen tid, sina liv och har rätt att bestämma över sina egna kroppar, kan uppnå självförverkligande och har lika tillgång till arbetsmarknaden, medborgerligt deltagande och ekonomiskt beslutsfattande på alla nivåer. För att främja ekonomiskt oberoende är det nödvändigt att erkänna och kompensera feminiserade arbetsmarknadssektorer som är systematiskt underbetalade och nedvärderade, och införa lämpliga åtgärder för att säkerställa likvärdigt deltagande för kvinnor på arbetsmarknaden, lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete, tillgång till anständiga arbetstillfällen samt uppdelning och erkännande av hushålls- och omsorgsansvar. |
| --- | --- |

I.

Kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för att uppnå jämställdhet och garantera kvinnors rättigheter. Hit hör förmågan att delta fullt ut i samhället, däribland genom att kvinnor har kontroll över sin egen tid, sina liv och har rätt att bestämma över sina egna kroppar, kan uppnå självförverkligande och har lika tillgång till arbetsmarknaden, medborgerligt deltagande och ekonomiskt beslutsfattande på alla nivåer. För att främja ekonomiskt oberoende är det nödvändigt att erkänna och kompensera feminiserade arbetsmarknadssektorer som är systematiskt underbetalade och nedvärderade, och införa lämpliga åtgärder för att säkerställa likvärdigt deltagande för kvinnor på arbetsmarknaden, lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete, tillgång till anständiga arbetstillfällen samt uppdelning och erkännande av hushålls- och omsorgsansvar.

| J. | Kvinnor som är drabbade av diskriminering på flera olika grunder har särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn. Kvinnor i fattigdom och kvinnor i områden med begränsad infrastruktur, särskilt landsbygdsområden, upplever digital köns- och landsbygdsdiskriminering och förhindrad tillgång till och användning av digital teknik, pga. oskäliga priser, låg digital kompetens och negativa sociala normer. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor som är drabbade av diskriminering på flera olika grunder har särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn. Kvinnor i fattigdom och kvinnor i områden med begränsad infrastruktur, särskilt landsbygdsområden, upplever digital köns- och landsbygdsdiskriminering och förhindrad tillgång till och användning av digital teknik, pga. oskäliga priser, låg digital kompetens och negativa sociala normer.

| K. | Endast en marginell andel av alla riskkapitalister, affärsänglar och investerare är kvinnor. Det är avsevärt färre kvinnor som arbetar inom dessa roller och som grundare och ägare till privata företag och nystartade företag. |
| --- | --- |

K.

Endast en marginell andel av alla riskkapitalister, affärsänglar och investerare är kvinnor. Det är avsevärt färre kvinnor som arbetar inom dessa roller och som grundare och ägare till privata företag och nystartade företag.

| L. | Jämställdhetsdimensionen i den digitala omställningen erkänns i EU-strategin för jämställdhet för 2020–2025 och i den tredje handlingsplanen för jämställdhet. Att främja att kvinnor får lika tillgång till den ännu inte utnyttjade potentialen med digital teknik är centralt i EU:s digitala strategi och för hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

L.

Jämställdhetsdimensionen i den digitala omställningen erkänns i EU-strategin för jämställdhet för 2020–2025 och i den tredje handlingsplanen för jämställdhet. Att främja att kvinnor får lika tillgång till den ännu inte utnyttjade potentialen med digital teknik är centralt i EU:s digitala strategi och för hållbar tillväxt.

| M. | Könsrelaterat våld är inte begränsat till fysiskt våld utan innefattar också könsrelaterat nätvåld. Det uppskattas att en av tio kvinnor redan har upplevt någon form av nätvåld från 15 års ålder (13). Under covid-19-pandemin ökade det könsrelaterade våldet exponentiellt, däribland våld på nätet och våld som underlättas av IKT. En undersökning som gjordes år 2020 av World Wide Web Foundation bland svarande från 180 länder avslöjade att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade upplevt övergrepp på nätet, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som gjort det. |
| --- | --- |

M.

Könsrelaterat våld är inte begränsat till fysiskt våld utan innefattar också könsrelaterat nätvåld. Det uppskattas att en av tio kvinnor redan har upplevt någon form av nätvåld från 15 års ålder (13). Under covid-19-pandemin ökade det könsrelaterade våldet exponentiellt, däribland våld på nätet och våld som underlättas av IKT. En undersökning som gjordes år 2020 av World Wide Web Foundation bland svarande från 180 länder avslöjade att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade upplevt övergrepp på nätet, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som gjort det.

| N. | En av fem flickor (19 %) har lämnat eller kraftigt minskat ner på sin användning av en plattform för sociala medier efter att ha blivit trakasserad, medan en av tio (12 %) har ändrat på sitt sätt att uttrycka sig (14). Över en tredjedel (37 %) av de flickor som är från en etnisk minoritet och har drabbats av övergrepp säger att de blir måltavlor pga. sin ras eller etniska tillhörighet, medan över hälften (56 %) av dem som identifierar sig som lesbiska, bisexuella, transpersoner, intersex eller queer (hbtqi+) säger att de blir trakasserade pga. sin könsidentitet eller sexuella läggning. |
| --- | --- |

N.

En av fem flickor (19 %) har lämnat eller kraftigt minskat ner på sin användning av en plattform för sociala medier efter att ha blivit trakasserad, medan en av tio (12 %) har ändrat på sitt sätt att uttrycka sig (14). Över en tredjedel (37 %) av de flickor som är från en etnisk minoritet och har drabbats av övergrepp säger att de blir måltavlor pga. sin ras eller etniska tillhörighet, medan över hälften (56 %) av dem som identifierar sig som lesbiska, bisexuella, transpersoner, intersex eller queer (hbtqi+) säger att de blir trakasserade pga. sin könsidentitet eller sexuella läggning.

| O. | Uppkomsten av nya smarta enheter och sakernas internet ger ytterligare möjligheter till missbruk som underlättas av tekniken. |
| --- | --- |

O.

Uppkomsten av nya smarta enheter och sakernas internet ger ytterligare möjligheter till missbruk som underlättas av tekniken.

| P. | Nyckeln till att förebygga könsrelaterat nätvåld är utbildning, däribland digital kompetens och sådana förmågor som it-hygien och netikett, och även att bygga upp en könsinkluderande utbildningsmiljö där könsstereotyper bemöts, vilken bör vara ett huvudinslag i varje offentlig politisk strategi som ska gripa sig an könsrelaterat nätvåld. Tekniken kan spela en viktig roll för att förebygga nätvåld. |
| --- | --- |

P.

Nyckeln till att förebygga könsrelaterat nätvåld är utbildning, däribland digital kompetens och sådana förmågor som it-hygien och netikett, och även att bygga upp en könsinkluderande utbildningsmiljö där könsstereotyper bemöts, vilken bör vara ett huvudinslag i varje offentlig politisk strategi som ska gripa sig an könsrelaterat nätvåld. Tekniken kan spela en viktig roll för att förebygga nätvåld.

| Q. | Utvecklingen av nya sätt att arbeta, och möjligheter till distansarbete, innebär en rad utmaningar och möjligheter för kvinnor och deras balans mellan arbete och privatliv. De nya distansstudiealternativ som utvecklas ger kvinnor och flickor nya möjligheter att överbrygga den digitala och utbildningsmässiga klyftan. |
| --- | --- |

Q.

Utvecklingen av nya sätt att arbeta, och möjligheter till distansarbete, innebär en rad utmaningar och möjligheter för kvinnor och deras balans mellan arbete och privatliv. De nya distansstudiealternativ som utvecklas ger kvinnor och flickor nya möjligheter att överbrygga den digitala och utbildningsmässiga klyftan.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Rådet uppmanas att bekräfta EU:s orubbliga engagemang för handlingsplanen från Peking och efterföljande översynskonferenser och de olika åtgärder för jämställdhet som beskrivs där. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Rådet uppmanas att bekräfta EU:s orubbliga engagemang för handlingsplanen från Peking och efterföljande översynskonferenser och de olika åtgärder för jämställdhet som beskrivs där.

| b) | Rådet uppmanas att säkerställa att parlamentet och dess utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet deltar fullt ut i beslutsprocessen om EU:s ståndpunkt vid det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission, och att se till att parlamentet har tillräcklig information och tillgång till dokumentet med EU:s ståndpunkt innan förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

b)

Rådet uppmanas att säkerställa att parlamentet och dess utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet deltar fullt ut i beslutsprocessen om EU:s ståndpunkt vid det 67:e mötet i FN:s kvinnokommission, och att se till att parlamentet har tillräcklig information och tillgång till dokumentet med EU:s ståndpunkt innan förhandlingarna inleds.

| c) | Rådet uppmanas att säkerställa att EU visar starkt ledarskap och intar en enhetlig ståndpunkt om betydelsen av att ge kvinnor och flickor egenmakt i all deras mångfald och uppnå jämställdhet i den digitala omställningen. Rådet bör vidta kraftfulla åtgärder för att entydigt fördöma den motreaktion som just nu sker mot jämställdhet, däribland politiska strategier och försök att undergräva kvinnors rättigheter, autonomi och frigörelse på alla områden. Rådet bör stödja uppmaningar till standardisering av kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att säkerställa att EU visar starkt ledarskap och intar en enhetlig ståndpunkt om betydelsen av att ge kvinnor och flickor egenmakt i all deras mångfald och uppnå jämställdhet i den digitala omställningen. Rådet bör vidta kraftfulla åtgärder för att entydigt fördöma den motreaktion som just nu sker mot jämställdhet, däribland politiska strategier och försök att undergräva kvinnors rättigheter, autonomi och frigörelse på alla områden. Rådet bör stödja uppmaningar till standardisering av kvinnors rättigheter.

| d) | Rådet uppmanas att i skarpaste ordalag fördöma att våldtäkt och sexuellt våld används som krigsvapen i väpnade konflikter, särskilt den pågående användningen i Rysslands omotiverade angrepp mot Ukraina och i andra konflikter som t.ex. i regionen Tigray i Etiopien. Rådet bör fördöma alla former av könsrelaterat våld, däribland nätvåld, samt alla former av könsrelaterad diskriminering, då dessa är människorättsbrott som förhindrar att det uppnås jämställdhet och därmed riktigt jämlika samhällen. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att i skarpaste ordalag fördöma att våldtäkt och sexuellt våld används som krigsvapen i väpnade konflikter, särskilt den pågående användningen i Rysslands omotiverade angrepp mot Ukraina och i andra konflikter som t.ex. i regionen Tigray i Etiopien. Rådet bör fördöma alla former av könsrelaterat våld, däribland nätvåld, samt alla former av könsrelaterad diskriminering, då dessa är människorättsbrott som förhindrar att det uppnås jämställdhet och därmed riktigt jämlika samhällen.

| e) | Rådet uppmanas att förbinda sig att med kraft stödja det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, som är en central aktör i FN-systemet för att främja kvinnors rättigheter i all deras mångfald, och samla alla relevanta parter för att skapa politiska förändringar och samordna åtgärder. Rådet bör uppmana alla FN:s medlemsstater att, tillsammans med EU, säkerställa tillräcklig finansiering för FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att förbinda sig att med kraft stödja det arbete som utförs av FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt, som är en central aktör i FN-systemet för att främja kvinnors rättigheter i all deras mångfald, och samla alla relevanta parter för att skapa politiska förändringar och samordna åtgärder. Rådet bör uppmana alla FN:s medlemsstater att, tillsammans med EU, säkerställa tillräcklig finansiering för FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt.

| f) | Rådet uppmanas att bekräfta de åtaganden till förmån för jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor som ingåtts vid relevanta FN-toppmöten och FN-konferenser, inbegripet vid den internationella konferensen om befolkning och utveckling och dess handlingsprogram samt slutdokumenten från dess översyner. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att bekräfta de åtaganden till förmån för jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor som ingåtts vid relevanta FN-toppmöten och FN-konferenser, inbegripet vid den internationella konferensen om befolkning och utveckling och dess handlingsprogram samt slutdokumenten från dess översyner.

| g) | Rådet uppmanas att framhålla behovet av att underlätta och öka kvinnors tillgång till information och utbildning världen över, däribland i naturvetenskap, teknik och ekonomi, och därmed ge dem bättre kunskaper, kompetens och möjligheter. Rådet bör understryka betydelsen av jämställdhetsintegrering i digital utbildning på alla nivåer och behovet av att avskaffa den digitala könsklyftan tillsammans med all könsrelaterad diskriminering i tillgången till utbildning på alla nivåer, från tidig barndom till högre utbildning, i formella, icke-formella och informella miljöer och från planering av infrastruktur till utbildning av lärare. Rådet bör understryka att det är nödvändigt med bredare mänsklig och ekonomisk utveckling för att övervinna den digitala ojämlikheten och se till att kvinnor och flickor världen över uppfyller sin fulla potential. |
| --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att framhålla behovet av att underlätta och öka kvinnors tillgång till information och utbildning världen över, däribland i naturvetenskap, teknik och ekonomi, och därmed ge dem bättre kunskaper, kompetens och möjligheter. Rådet bör understryka betydelsen av jämställdhetsintegrering i digital utbildning på alla nivåer och behovet av att avskaffa den digitala könsklyftan tillsammans med all könsrelaterad diskriminering i tillgången till utbildning på alla nivåer, från tidig barndom till högre utbildning, i formella, icke-formella och informella miljöer och från planering av infrastruktur till utbildning av lärare. Rådet bör understryka att det är nödvändigt med bredare mänsklig och ekonomisk utveckling för att övervinna den digitala ojämlikheten och se till att kvinnor och flickor världen över uppfyller sin fulla potential.

| h) | Rådet uppmanas att förespråka att kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter får bättre tillgång till universellt tillgänglig, säker och trygg digital konnektivitet, som når ut till landsbygd och glesbygd. |
| --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att förespråka att kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter får bättre tillgång till universellt tillgänglig, säker och trygg digital konnektivitet, som når ut till landsbygd och glesbygd.

| i) | Rådet uppmanas att framhålla behovet av att säkerställa universell och fullständig tillgång till information på internet om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland rätten till säker och laglig abort, och att säkerställa stabila processer som förhindrar att personuppgifter används mot personer som söker abort. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att framhålla behovet av att säkerställa universell och fullständig tillgång till information på internet om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland rätten till säker och laglig abort, och att säkerställa stabila processer som förhindrar att personuppgifter används mot personer som söker abort.

| j) | Rådet uppmanas att upprepa att kvinnor och flickor behöver bli mer inkluderade och delaktiga i samhället. Rådet bör upprepa behovet av att påskynda framstegen inom jämställdhet, däribland genom att främja lagar, politik, budgetar och institutioner som främjar jämställdhet. Rådet bör även upprepa att det behövs större investeringar i jämställdhetsstatistik, då det för närvarande är mindre än hälften som är tillgängliga av de uppgifter som krävs för att följa upp mål 5 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att upprepa att kvinnor och flickor behöver bli mer inkluderade och delaktiga i samhället. Rådet bör upprepa behovet av att påskynda framstegen inom jämställdhet, däribland genom att främja lagar, politik, budgetar och institutioner som främjar jämställdhet. Rådet bör även upprepa att det behövs större investeringar i jämställdhetsstatistik, då det för närvarande är mindre än hälften som är tillgängliga av de uppgifter som krävs för att följa upp mål 5 för hållbar utveckling.

| k) | Rådet uppmanas att notera att återhämtningen efter pandemin måste ske i linje med den gröna och den digitala omställningen, och att kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) kommer att spela en allt viktigare roll i den framtida ekonomin; |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att notera att återhämtningen efter pandemin måste ske i linje med den gröna och den digitala omställningen, och att kompetens inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) kommer att spela en allt viktigare roll i den framtida ekonomin;

| l) | Rådet uppmanas att ta i beaktande att motåtgärderna vid covid-19-pandemin har påskyndat den digitala omställningen och att det i framtidens arbetsliv blir en ökad efterfrågan på tekniskt yrkeskunniga. Rådet bör här notera att det råder fortsatt könssegregation inom IKT-utbildningar och IKT-yrken och att den digitala klyftan alltså kan bli ännu större om inte detta behandlas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att ta i beaktande att motåtgärderna vid covid-19-pandemin har påskyndat den digitala omställningen och att det i framtidens arbetsliv blir en ökad efterfrågan på tekniskt yrkeskunniga. Rådet bör här notera att det råder fortsatt könssegregation inom IKT-utbildningar och IKT-yrken och att den digitala klyftan alltså kan bli ännu större om inte detta behandlas på lämpligt sätt.

| m) | Rådet uppmanas att se till att all politik i samband med den gröna omställningen tar hänsyn till könsspecifika behov och inte inverkar negativt på kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter. Rådet bör visa större engagemang i att samla in och analysera könsuppdelade uppgifter, däribland om kön, inkomst, utbildning, sysselsättning och ålder, för att möjliggöra en informerad och innovativ politik, vilket krävs för att bättre förstå och reglera den digitala sfären om det ska gå att uppnå mer rättvisa resultat, och även i att samla in och analysera uppgifter om marginaliserade grupper för att få med situationen för de personer som drabbas av flera olika slags diskriminering. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att se till att all politik i samband med den gröna omställningen tar hänsyn till könsspecifika behov och inte inverkar negativt på kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter. Rådet bör visa större engagemang i att samla in och analysera könsuppdelade uppgifter, däribland om kön, inkomst, utbildning, sysselsättning och ålder, för att möjliggöra en informerad och innovativ politik, vilket krävs för att bättre förstå och reglera den digitala sfären om det ska gå att uppnå mer rättvisa resultat, och även i att samla in och analysera uppgifter om marginaliserade grupper för att få med situationen för de personer som drabbas av flera olika slags diskriminering.

| n) | Rådet uppmanas att upprepa att kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för att uppnå jämställdhet och garantera kvinnors rättigheter. Rådet bör understryka betydelsen av att kvinnor i all deras mångfald får tillgång till nya framväxande arbetsmöjligheter i den digitala omställningen, med syftet att säkerställa att arbeten inom STEM är lika förmånliga och tillgängliga för alla. Rådet bör understryka behovet av att stödja kvinnors entreprenörskap och samtidigt bemöta de könsnormer och könsstereotyper som driver bort kvinnor och flickor från teknikområdet. Rådet bör understryka behovet av att stödja kvinnliga digitala innovatörer i många olika industriella ekosystem för att bygga upp en inkluderande digital ekonomi. Rådet bör bekämpa könsstereotyper och främja fler kvinnliga förebilder, något som djupt påverkar flickors och kvinnors möjligheter att skapa sig en karriär inom STEM och andra digitalt relaterade roller, och främja ett ökat antal kvinnor på ledande positioner i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

n)

Rådet uppmanas att upprepa att kvinnors ekonomiska oberoende och egenmakt är avgörande för att uppnå jämställdhet och garantera kvinnors rättigheter. Rådet bör understryka betydelsen av att kvinnor i all deras mångfald får tillgång till nya framväxande arbetsmöjligheter i den digitala omställningen, med syftet att säkerställa att arbeten inom STEM är lika förmånliga och tillgängliga för alla. Rådet bör understryka behovet av att stödja kvinnors entreprenörskap och samtidigt bemöta de könsnormer och könsstereotyper som driver bort kvinnor och flickor från teknikområdet. Rådet bör understryka behovet av att stödja kvinnliga digitala innovatörer i många olika industriella ekosystem för att bygga upp en inkluderande digital ekonomi. Rådet bör bekämpa könsstereotyper och främja fler kvinnliga förebilder, något som djupt påverkar flickors och kvinnors möjligheter att skapa sig en karriär inom STEM och andra digitalt relaterade roller, och främja ett ökat antal kvinnor på ledande positioner i den digitala sektorn.

| o) | Rådet uppmanas att understryka betydelsen av att arbeta med mångsidig representation av kvinnor på onlineplattformar och sociala medier, genom bättre förståelse av den tillhörande tekniken, digital kompetens samt tillgång till digitala medel. Rådet bör betona den betydelse detta har för att hjälpa kvinnor att delta i freds- och säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

o)

Rådet uppmanas att understryka betydelsen av att arbeta med mångsidig representation av kvinnor på onlineplattformar och sociala medier, genom bättre förståelse av den tillhörande tekniken, digital kompetens samt tillgång till digitala medel. Rådet bör betona den betydelse detta har för att hjälpa kvinnor att delta i freds- och säkerhetsfrågor.

| p) | Rådet uppmanas att arbeta med FN för att säkerställa att den globala digitala pakt som ska antas 2024, och som är tänkt att beskriva gemensamma principer för en öppen, fri och trygg digital framtid för alla, är genusmedveten och tar hänsyn till kvinnors och flickors särskilda behov i den digitala omställningen, så att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

p)

Rådet uppmanas att arbeta med FN för att säkerställa att den globala digitala pakt som ska antas 2024, och som är tänkt att beskriva gemensamma principer för en öppen, fri och trygg digital framtid för alla, är genusmedveten och tar hänsyn till kvinnors och flickors särskilda behov i den digitala omställningen, så att ingen lämnas utanför.

| q) | Rådet uppmanas att understryka att könsrelaterat nätvåld ofta är en fortsättning på könsrelaterat våld utanför internet, och att hänsyn måste tas till denna verklighet i alla ändamålsenliga politiska överväganden. Rådet bör upprepa behovet av ändamålsenliga politiska strategier och åtgärder för att förebygga, bekämpa och kriminalisera alla former av könsrelaterat våld, även på nätet. Rådet bör erkänna att det är viktigt att ta hänsyn till att könsbaserat nätvåld och människohandel som bygger på sexuell exploatering av kvinnor och flickor går in i varandra. Rådet bör stödja uppmaningar att få stopp på sexuell exploatering på nätet, däribland sexhandel och andra former av angrepp och övergrepp mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

q)

Rådet uppmanas att understryka att könsrelaterat nätvåld ofta är en fortsättning på könsrelaterat våld utanför internet, och att hänsyn måste tas till denna verklighet i alla ändamålsenliga politiska överväganden. Rådet bör upprepa behovet av ändamålsenliga politiska strategier och åtgärder för att förebygga, bekämpa och kriminalisera alla former av könsrelaterat våld, även på nätet. Rådet bör erkänna att det är viktigt att ta hänsyn till att könsbaserat nätvåld och människohandel som bygger på sexuell exploatering av kvinnor och flickor går in i varandra. Rådet bör stödja uppmaningar att få stopp på sexuell exploatering på nätet, däribland sexhandel och andra former av angrepp och övergrepp mot kvinnor och barn.

| r) | Rådet uppmanas att främja informationskampanjer och utbildningsprogram, däribland om digital utbildning, kompetens och färdigheter, som även bör vara riktade till den yngre generationen, för att bekämpa könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

r)

Rådet uppmanas att främja informationskampanjer och utbildningsprogram, däribland om digital utbildning, kompetens och färdigheter, som även bör vara riktade till den yngre generationen, för att bekämpa könsrelaterat nätvåld.

| s) | Rådet uppmanas att skärpa de internationella insatserna för att bekämpa den straffrihet som förövarna av könsrelaterat nätvåld åtnjuter. Rådet bör betona behovet av att finna juridiska och sociologiska lösningar på alla fall av könsrelaterat våld som begås på nätet och underlättas av tekniken, och då uppmärksamma sådana problem som spridning och manipulation av intima bilder och information utan samtycke, användning av deepfake-teknik för att skapa skadliga bilder, hatpropaganda på nätet, trakasserier på nätet, nätstalkning, nätmobbing, hackning, identitetsstöld och delning av material utan samtycke. Rådet bör främja tillgången till och användningen av IKT som verktyg för att bekämpa könsdiskriminering och könsbaserat våld och för att uppnå lämplig balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

s)

Rådet uppmanas att skärpa de internationella insatserna för att bekämpa den straffrihet som förövarna av könsrelaterat nätvåld åtnjuter. Rådet bör betona behovet av att finna juridiska och sociologiska lösningar på alla fall av könsrelaterat våld som begås på nätet och underlättas av tekniken, och då uppmärksamma sådana problem som spridning och manipulation av intima bilder och information utan samtycke, användning av deepfake-teknik för att skapa skadliga bilder, hatpropaganda på nätet, trakasserier på nätet, nätstalkning, nätmobbing, hackning, identitetsstöld och delning av material utan samtycke. Rådet bör främja tillgången till och användningen av IKT som verktyg för att bekämpa könsdiskriminering och könsbaserat våld och för att uppnå lämplig balans mellan arbete och privatliv.

| t) | Rådet uppmanas att påpeka behovet av att skydda demokrati och mänskliga rättigheter i den digitala sfären, såsom yttrandefrihet, rätt till privatliv och dataskydd. Rådet bör understryka de faror som kvinnliga människorättsförsvarare, kvinnliga politiker, journalister och andra kvinnor och hbtqi+-aktivister är utsatta för på nätet, då nätvåld och nättrakasserier ofta utnyttjas i försök att tysta kvinnor. Rådet bör främja insatser för att skydda dem. |
| --- | --- |

t)

Rådet uppmanas att påpeka behovet av att skydda demokrati och mänskliga rättigheter i den digitala sfären, såsom yttrandefrihet, rätt till privatliv och dataskydd. Rådet bör understryka de faror som kvinnliga människorättsförsvarare, kvinnliga politiker, journalister och andra kvinnor och hbtqi+-aktivister är utsatta för på nätet, då nätvåld och nättrakasserier ofta utnyttjas i försök att tysta kvinnor. Rådet bör främja insatser för att skydda dem.

| u) | Rådet uppmanas att förespråka kraftigare reglering av onlineplattformar, med särskilt fokus på att skydda kvinnors rättigheter och undanröja könsrelaterat våld på nätet. |
| --- | --- |

u)

Rådet uppmanas att förespråka kraftigare reglering av onlineplattformar, med särskilt fokus på att skydda kvinnors rättigheter och undanröja könsrelaterat våld på nätet.

| v) | Rådet uppmanas att understryka behovet av att skydda och främja rättigheterna för grupper som drabbas av många olika och intersektionella former av diskriminering, däribland kvinnor med funktionsnedsättning, rasifierade kvinnor, däribland svarta och färgade kvinnor, migrantkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter, äldre kvinnor, lågutbildade kvinnor, kvinnor med hälsoproblem, ensamstående mödrar och hbtqi+-kvinnor i landsbygdsområden och avfolkade områden. Rådet bör främja konceptet att bekämpa diskriminering på flera grunder och att integrera intersektionell analys både via alla FN-organ och i EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

v)

Rådet uppmanas att understryka behovet av att skydda och främja rättigheterna för grupper som drabbas av många olika och intersektionella former av diskriminering, däribland kvinnor med funktionsnedsättning, rasifierade kvinnor, däribland svarta och färgade kvinnor, migrantkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter, äldre kvinnor, lågutbildade kvinnor, kvinnor med hälsoproblem, ensamstående mödrar och hbtqi+-kvinnor i landsbygdsområden och avfolkade områden. Rådet bör främja konceptet att bekämpa diskriminering på flera grunder och att integrera intersektionell analys både via alla FN-organ och i EU och dess medlemsstater.

| w) | Rådet uppmanas att se till att all politik i samband med den digitala omställningen tar hänsyn till könsspecifika behov och inte inverkar negativt på kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter. |
| --- | --- |

w)

Rådet uppmanas att se till att all politik i samband med den digitala omställningen tar hänsyn till könsspecifika behov och inte inverkar negativt på kvinnor, flickor och personer med andra könsidentiteter.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(2)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 232.

(3)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 137.

(4)  EUT C 251, 30.6.2022, s. 2.

(5)  EUT C 465, 6.12.2022, s. 54.

(6)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/The-digital-revolution-Implications-for-gender-equality-and-womens-rights-25-years-after-Beijing-en.pdf.

(7)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-10/CSW67%20EGM%20Draft%20Concept%20Note.pdf.

(8)  https://www.itu.int/women-and-girls/women-in-ict/.

(9)  Utredningstjänstens briefing, Beijing Platform for Action: 25-year review and future priorities, 27 februari 2020: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/sv/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194.

(10)  UNESCO-IESALC och Times Higher Education, Gender Equality: How global universities are performing, 2022.

(11)  UNICEF och Internationella teleunionen, Towards an equal future: Reimagining girls’ education through STEM, UNICEF, New York, oktober 2020.

(12)  https://www.womenintech.co.uk/women-technology-survey-2019.

(13)  https://eige.europa.eu/publications/cyber-violence-against-women-and-girls.

(14)  https://plan-international.org/news/2020/10/05/abuse-and-harassment-driving-girls-off-facebook-instagram-and-twitter/.

---

Torsdagen, 16 februari 2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/12

---

P9_TA(2023)0049

Situationen för människorättsförsvarare i Eswatini, särskilt mordet på Thulani Maseko

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om situationen för människorättsförsvarare i Eswatini, särskilt mordet på Thulani Maseko (2023/2551(RSP))

(2023/C 283/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Eswatini, den sista absoluta monarkin i Afrika, inskränks de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och politiska partier är förbjudna. |
| --- | --- |

A.

I Eswatini, den sista absoluta monarkin i Afrika, inskränks de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och politiska partier är förbjudna.

| B. | Den 21 januari 2023 dödades Thulani Maseko, en framstående människorätts- och fackföreningsjurist och ordförande för Eswatinis prodemokratiska organisation, Multi-Stakeholder Forum, som är känd för sina insatser för att främja demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, i sitt hem bara några timmar efter det att kung Mswati III uttalat hot mot medlemmar av Eswatinis prodemokratiska rörelse. |
| --- | --- |

B.

Den 21 januari 2023 dödades Thulani Maseko, en framstående människorätts- och fackföreningsjurist och ordförande för Eswatinis prodemokratiska organisation, Multi-Stakeholder Forum, som är känd för sina insatser för att främja demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, i sitt hem bara några timmar efter det att kung Mswati III uttalat hot mot medlemmar av Eswatinis prodemokratiska rörelse.

| C. | Under 2021 inleddes protester med krav på demokratiska reformer, och kungens regering inledde ett brutalt tillslag mot människorättsaktivism, repressalier i form av godtyckliga frihetsberövanden, trakasserier, hot och bortföranden, nedstängningar av internet och förbud mot protester. Flera dussin människor har dödats av säkerhetsstyrkorna. Legosoldater påstås ha anställts för att undertrycka det växande missnöjet. |
| --- | --- |

C.

Under 2021 inleddes protester med krav på demokratiska reformer, och kungens regering inledde ett brutalt tillslag mot människorättsaktivism, repressalier i form av godtyckliga frihetsberövanden, trakasserier, hot och bortföranden, nedstängningar av internet och förbud mot protester. Flera dussin människor har dödats av säkerhetsstyrkorna. Legosoldater påstås ha anställts för att undertrycka det växande missnöjet.

| D. | Mthandeni Dube och Mduduzi Bacede Mabuza, som är ledamöter av Eswatinis parlament, har varit fängslade sedan juli 2021. |
| --- | --- |

D.

Mthandeni Dube och Mduduzi Bacede Mabuza, som är ledamöter av Eswatinis parlament, har varit fängslade sedan juli 2021.

| E. | Säkerhetsstyrkorna skrämmer systematiskt fackföreningsmedlemmar och kränker arbetstagarnas grundläggande rättigheter. Myndigheterna har gripit och påstås ha torterat ledare för studentföreningar. Andra människorättsproblem i Eswatini inbegriper straffrihet för säkerhetsstyrkorna och diskriminering av kvinnor och minoriteter. |
| --- | --- |

E.

Säkerhetsstyrkorna skrämmer systematiskt fackföreningsmedlemmar och kränker arbetstagarnas grundläggande rättigheter. Myndigheterna har gripit och påstås ha torterat ledare för studentföreningar. Andra människorättsproblem i Eswatini inbegriper straffrihet för säkerhetsstyrkorna och diskriminering av kvinnor och minoriteter.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt mordet på Thulani Maseko. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en snabb, oberoende, opartisk, transparent och grundlig utredning, under överinseende av Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter och FN, av attackerna mot andra prodemokratiska aktivister och människorättsaktivister och av den påstådda rekryteringen av legosoldater för att hjälpa säkerhetsstyrkorna att slå ner oppositionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer de utbredda kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Eswatini och kräver ett omedelbart frigivande av alla politiska fångar – särskilt parlamentsledamöterna Mthandeni Dube och Mduduzi Bacede Mabuza – och ett omedelbart slut på trakasserierna, våldet och påtryckningarna mot människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar, demokratiaktivister och politiker. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Eswatini att respektera, främja och skydda de mänskliga rättigheterna, inbegripet yttrande-, förenings- och mötesfriheten, och att låta Eswatinis folk utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att fängslandet av politiker och människorättsförsvarare och förbudet mot fackföreningar tydligt strider mot Eswatinis åtaganden enligt Cotonouavtalet. Parlamentet betonar att landets myndigheter måste respektera Internationella arbetsorganisationens principer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Eswatini att respektera sina åtaganden och att utan dröjsmål inleda en omfattande dialog med alla berörda parter för att arbeta för nationell försoning och skydd av de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och demokratin, med slutmålet att skapa varaktig fred, som medlas fram och stöds av Södra Afrikas utvecklingsgemenskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att se över och, i tillämpliga fall, avbryta stödprogrammen för Eswatini om medel riskerar att användas för verksamhet som kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Konungariket Eswatini. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/14

---

P9_TA(2023)0050

Våld mot oppositionsaktivister i Ekvatorialguinea, särskilt fallet Julio Obama Mefuman

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om våld mot oppositionsaktivister i Ekvatorialguinea, särskilt fallet Julio Obama Mefuman (2023/2552(RSP))

(2023/C 283/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ekvatorialguinea har sedan 1979 styrts av Teodoro Obiang Nguemas regim, vars långvariga åsidosättande och kränkningar av de mänskliga rättigheterna har lett till barbariska handlingar, såsom förföljelse av hundratals politiska motståndare, regeringskritiker och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

A.

Ekvatorialguinea har sedan 1979 styrts av Teodoro Obiang Nguemas regim, vars långvariga åsidosättande och kränkningar av de mänskliga rättigheterna har lett till barbariska handlingar, såsom förföljelse av hundratals politiska motståndare, regeringskritiker och människorättsförsvarare.

| B. | Fyra medlemmar av den ekvatorialguineanska oppositionsrörelsen Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), närmare bestämt två personer med dubbelt spanskt-ekvatorialguineanskt medborgarskap, Julio Obama Mefuman och Feliciano Efa Mangue, och två ekvatorialguineanska medborgare bosatta i Spanien, Martín Obiang Ondo Mbasogo och Bienvenido Ndong Ono, kidnappades i Sydsudan i slutet av 2019 och flögs till Ekvatorialguinea på Teodoro Obiangs presidentplan. |
| --- | --- |

B.

Fyra medlemmar av den ekvatorialguineanska oppositionsrörelsen Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), närmare bestämt två personer med dubbelt spanskt-ekvatorialguineanskt medborgarskap, Julio Obama Mefuman och Feliciano Efa Mangue, och två ekvatorialguineanska medborgare bosatta i Spanien, Martín Obiang Ondo Mbasogo och Bienvenido Ndong Ono, kidnappades i Sydsudan i slutet av 2019 och flögs till Ekvatorialguinea på Teodoro Obiangs presidentplan.

| C. | Obama Mefuman och Efa Mangue nekades konsulärt bistånd, ställdes inför rätta utan garantier för en rättvis rättegång och dömdes i mars 2020 i Ekvatorialguinea till 60 respektive 90 års fängelse anklagade för terrorism och deltagande i ett påstått kuppförsök mot president Obiang 2017. Båda påstås ha torterats upprepade gånger. |
| --- | --- |

C.

Obama Mefuman och Efa Mangue nekades konsulärt bistånd, ställdes inför rätta utan garantier för en rättvis rättegång och dömdes i mars 2020 i Ekvatorialguinea till 60 respektive 90 års fängelse anklagade för terrorism och deltagande i ett påstått kuppförsök mot president Obiang 2017. Båda påstås ha torterats upprepade gånger.

| D. | Obama Mefuman dog den 15 januari 2023 i Mongomo. |
| --- | --- |

D.

Obama Mefuman dog den 15 januari 2023 i Mongomo.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt den spanske medborgaren Obama Mefumans död i häkte och håller den ekvatorialguineanska diktatorregimen ansvarig. Parlamentet begär att hans kropp ska repatrieras och att de tre återstående MGE3R-medlemmarna ska friges. Parlamentet uppmanar Ekvatorialguinea att samarbeta fullt ut med de spanska rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar den diktatoriska Obiangregimens systematiska och organiserade strategi för politisk förföljelse och förtryck av politiska motståndare inom och utanför landet. Parlamentet fördömer skarpt landets barbariska förtryck av människorättsförsvarare och dess brist på demokratiskt utrymme för politiska motståndare och regeringskritiker, vilket leder till godtyckliga frihetsberövanden, trakasserier, bortföranden, tvångsförflyttningar, tortyr, mord och dödsstraff. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt upphörande av förföljelserna av medlemmar av den demokratiska oppositionen och frigivning av politiska fångar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Ekvatorialguineas myndigheter att brådskande efterleva internationell människorättslagstiftning och se till att alla fångar skyddas mot tortyr och misshandel, hålls under humana förhållanden, döms i rättvisa rättegångar och har möjlighet att träffa sina familjer och advokater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att i sina förbindelser med Ekvatorialguineas regering visa yttersta beslutsamhet när det gäller att kräva ett slut på all politisk förföljelse och allt politiskt förtryck och en oberoende internationell utredning av Obama Mefumans död och av situationen generellt för politiska fångar och människorättsförsvarare. Parlamentet kräver vidare att alla former av militärt, polisiärt och säkerhetsrelaterat samarbete avbryts och betonar att allt samarbete med regimen måste ske på villkor att mänskliga rättigheter och demokratisk öppenhet respekteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att utfärda sanktioner mot medlemmar av regimen som har begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är ytterst oroat över Ekvatorialguineas regerings extraterritoriella åtgärder, inbegripet angreppen på och kidnappningen av politiska dissidenter som är medborgare eller bosatta i tredjeländer, även inom EU. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten, Europol, Eurojust och kommissionen att ha ett nära samarbete med medlemsstaternas utredande och rättsliga myndigheter för att stärka skyddet för EU-medborgare och personer som är bosatta i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Europol, Eurojust, medlemsstaternas regeringar och parlament, Afrikanska unionen, Comunidade dos Países de Língua Portuguesa, FN:s generalsekreterare och Ekvatorialguineas regering. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/16

---

P9_TA(2023)0051

Xen senaste tidens försämring av de omänskliga fängelseförhållandena för Alexej Navalnyj och andra politiska fångar i Ryssland

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om de omänskliga fängelseförhållandena för Aleksej Navalnyj (2023/2553(RSP))

(2023/C 283/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Aleksej Navalnyj, en framstående rysk politiker och mottagare av Sacharovpriset 2021, förgiftades av Kremlregimen med nervgiftet novitjok, och frihetsberövades den 17 januari 2021. Han sitter för närvarande fängslad i en straffkoloni. |
| --- | --- |

A.

Aleksej Navalnyj, en framstående rysk politiker och mottagare av Sacharovpriset 2021, förgiftades av Kremlregimen med nervgiftet novitjok, och frihetsberövades den 17 januari 2021. Han sitter för närvarande fängslad i en straffkoloni.

| B. | Sedan Navalnyj greps har han utsatts för misshandel, bland annat tortyr, godtyckliga straff och psykisk tortyr. Navalnyj har inte haft några besökare under de senaste åtta månaderna. |
| --- | --- |

B.

Sedan Navalnyj greps har han utsatts för misshandel, bland annat tortyr, godtyckliga straff och psykisk tortyr. Navalnyj har inte haft några besökare under de senaste åtta månaderna.

| C. | I mars eller april 2023 kommer Navalnyj att ställas inför rätta för nya anklagelser och riskerar ännu ett fängelsestraff på upp till 35 år. |
| --- | --- |

C.

I mars eller april 2023 kommer Navalnyj att ställas inför rätta för nya anklagelser och riskerar ännu ett fängelsestraff på upp till 35 år.

| D. | Sedan aggressionskriget mot Ukraina inleddes har den politiska oppositionen och det civila samhället utsatts för ett ökat förtryck från de ryska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

D.

Sedan aggressionskriget mot Ukraina inleddes har den politiska oppositionen och det civila samhället utsatts för ett ökat förtryck från de ryska myndigheternas sida.

| E. | Kremlregimens beteende gentemot politiska motståndare och politiska fångar, däribland Navalnyj, avslöjar hur brutal den är, och det gör även kriget mot Ukraina och mot demokratiskt sinnade ryssar. |
| --- | --- |

E.

Kremlregimens beteende gentemot politiska motståndare och politiska fångar, däribland Navalnyj, avslöjar hur brutal den är, och det gör även kriget mot Ukraina och mot demokratiskt sinnade ryssar.

| 1. | Europaparlamentet står bakom Aleksej Navalnyj och alla andra modiga ryska politiska fångar i deras kamp för ett demokratiskt Ryssland. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver att Navalnyj och alla andra politiska fångar i Ryssland friges, däribland Dmitrij Ivanov, Vladimir Kara-Murza, Ioann Kurmoyarov, Viktoria Petrova, Maria Ponomarenko, Aleksandra Skotjilenko, Dmitrij Talantov, Aleksej Gorinov, Ilija Yashin och andra som åtalats enbart för sin koppling till Navalnyj, för deras motstånd mot aggressionskriget mot Ukraina eller enligt artikel 207.3 i den ryska strafflagen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver att de förhållanden under vilka Navalnyj och alla andra fångar hålls fängslade, i avvaktan på att friges, görs förenliga med Rysslands internationella åtaganden, särskilt när det gäller Navalnyjs tillgång till läkare som han själv väljer och till medicinsk behandling på ett civilt sjukhus, hans rätt att flytta till ett häkte före rättegång med tillgång till sina advokater och med möjlighet att kommunicera med sin familj. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU-institutionerna att fortsätta att övervaka människorättssituationen i Ryssland. Parlamentet uppmanar med kraft EU att stödja det ryska civilsamhället. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att bistå ryska människorättsförsvarare, demokratiaktivister och oberoende journalister i och utanför Ryssland. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att både Ukraina och demokratin i Ryssland måste segra, och att dessa segrar också kommer att vara en seger för Aleksej Navalnyj. Parlamentet uppmanar EU och hela det demokratiska samfundet att ha en tydlig strategi som bidrar till båda segrarna vilket är det bästa sättet att visa vår solidaritet med Aleksej Navalnyj och alla andra som kämpar för Rysslands demokratiska framtid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att Putin måste ställas inför rätta för brott mot sin egen befolkning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att anta restriktiva åtgärder mot dem som är ansvariga för godtyckliga åtal och tortyr av dem som demonstrerar mot krig. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och ryska myndigheter. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/18

---

P9_TA(2023)0053

En EU-strategi för att främja industriell konkurrenskraft, handel och arbetstillfällen av hög kvalitet

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om en EU-strategi för att främja industriell konkurrenskraft, handel och arbetstillfällen av hög kvalitet (2023/2513(RSP))

(2023/C 283/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juli 2020En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 juli 2020En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (COM(2020)0301),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 september 2020En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 september 2020En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan (COM(2020)0590),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 maj 2021Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning (COM(2021)0350),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om EU:s strategiska beroenden och kapacitet (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om EU:s strategiska beroenden och kapacitet (SWD(2021)0352),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om årsrapporten om den inre marknaden för 2021 (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om årsrapporten om den inre marknaden för 2021 (SWD(2021)0351),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om konkurrenskraftigt och rent europeiskt stål (SWD(2021)0353, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 5 maj 2021 om konkurrenskraftigt och rent europeiskt stål (SWD(2021)0353,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2022 om genomförandet av den uppdaterade nya industristrategin för EU: anpassning av utgifterna till politiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2022 om genomförandet av den uppdaterade nya industristrategin för EU: anpassning av utgifterna till politiken (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481 av den 14 december 2022 om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481 av den 14 december 2022 om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 februari 2023En industriplan i den gröna given för nettonollåldern COM(2023)0062), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 februari 2023En industriplan i den gröna given för nettonollåldern COM(2023)0062),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2018 om Europeiska unionens framtida industripolitiska strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2018 om Europeiska unionens framtida industripolitiska strategi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om en strategi för EU:s industripolitik: en vision för 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2019 om en strategi för EU:s industripolitik: en vision för 2030,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2020 om en återhämtning som främjar omställningen till en mer dynamisk, motståndskraftig och konkurrenskraftig europeisk industri, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2020 om en återhämtning som främjar omställningen till en mer dynamisk, motståndskraftig och konkurrenskraftig europeisk industri,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 december 2020 om en cirkulär och grön återhämtning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 december 2020 om en cirkulär och grön återhämtning,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s industristrategi bör göra det möjligt för den europeiska industrin att främja de gröna och digitala omställningarna och samtidigt försvara sitt öppna strategiska oberoende, bevara sin konkurrenskraft på den globala marknaden, upprätthålla en hög sysselsättningsnivå och högkvalitativa arbetstillfällen i Europa samt stärka sin innovations- och produktionsförmåga i Europa. |
| --- | --- |

A.

EU:s industristrategi bör göra det möjligt för den europeiska industrin att främja de gröna och digitala omställningarna och samtidigt försvara sitt öppna strategiska oberoende, bevara sin konkurrenskraft på den globala marknaden, upprätthålla en hög sysselsättningsnivå och högkvalitativa arbetstillfällen i Europa samt stärka sin innovations- och produktionsförmåga i Europa.

| B. | I en föränderlig geopolitisk värld är det viktigt att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, minska EU:s beroende av tredjeländer för kritiska och strategiska material, produkter och teknik, samt att till överkomliga priser tillhandahålla säker energi till EU:s industrier. |
| --- | --- |

B.

I en föränderlig geopolitisk värld är det viktigt att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, minska EU:s beroende av tredjeländer för kritiska och strategiska material, produkter och teknik, samt att till överkomliga priser tillhandahålla säker energi till EU:s industrier.

| C. | Den globala kapplöpningen om att forma framtiden för tillverkning av ren energiteknik påskyndas och drivs av massiva offentliga ingripanden, såsom den amerikanska lagen om minskad inflation (Inflation Reduction Act, IRA), av globala stormakter. |
| --- | --- |

C.

Den globala kapplöpningen om att forma framtiden för tillverkning av ren energiteknik påskyndas och drivs av massiva offentliga ingripanden, såsom den amerikanska lagen om minskad inflation (Inflation Reduction Act, IRA), av globala stormakter.

| D. | Stärkandet av EU:s strategiska oberoende kräver en kombination av olika lösningar, bland annat minskad energi- och materialanvändning, främjande av EU:s tillverknings- och produktionskapacitet, investeringar i strategiska sektorer och forskning och utveckling och diversifiering av leverantörer genom sektoriella partnerskap och allianser samt handels- och teknikråd med partnerländer. |
| --- | --- |

D.

Stärkandet av EU:s strategiska oberoende kräver en kombination av olika lösningar, bland annat minskad energi- och materialanvändning, främjande av EU:s tillverknings- och produktionskapacitet, investeringar i strategiska sektorer och forskning och utveckling och diversifiering av leverantörer genom sektoriella partnerskap och allianser samt handels- och teknikråd med partnerländer.

| E. | Unionens industristrategi bör också säkerställa att den inre marknaden fungerar korrekt, att marknadssnedvridningar undviks och att likvärdiga marknadsvillkor inom och utanför EU skapas. Den behöver också en stark övervakning och efterlevnad på den inre marknaden i syfte att ge EU-företag en konkurrensfördel och leda den globala omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

E.

Unionens industristrategi bör också säkerställa att den inre marknaden fungerar korrekt, att marknadssnedvridningar undviks och att likvärdiga marknadsvillkor inom och utanför EU skapas. Den behöver också en stark övervakning och efterlevnad på den inre marknaden i syfte att ge EU-företag en konkurrensfördel och leda den globala omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär ekonomi.

| F. | Inte alla medlemsstater har samma finanspolitiska spelrum för statligt stöd. Ett icke samordnat svar från EU och medlemsstaterna, som har varierande finanspolitiskt utrymme för statligt stöd, skulle kunna skapa en risk för fragmentering av den inre marknaden. En mycket stor majoritet av de statliga stöd som godkänts enligt den tillfälliga krisramen anmäldes av endast två medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Inte alla medlemsstater har samma finanspolitiska spelrum för statligt stöd. Ett icke samordnat svar från EU och medlemsstaterna, som har varierande finanspolitiskt utrymme för statligt stöd, skulle kunna skapa en risk för fragmentering av den inre marknaden. En mycket stor majoritet av de statliga stöd som godkänts enligt den tillfälliga krisramen anmäldes av endast två medlemsstater.

| G. | I kommissionens plan erkänns att EU, för att möta de nuvarande utmaningarna, bör ge snabbare tillgång till tillräckliga medel, med hjälp av privat finansiering, statligt stöd, EU-medel och en ny europeisk suveränitetsfond som skulle kunna stödja den europeiska industristrategin. |
| --- | --- |

G.

I kommissionens plan erkänns att EU, för att möta de nuvarande utmaningarna, bör ge snabbare tillgång till tillräckliga medel, med hjälp av privat finansiering, statligt stöd, EU-medel och en ny europeisk suveränitetsfond som skulle kunna stödja den europeiska industristrategin.

| H. | Europaparlamentet bör alltid spela rollen som budgetmyndighet i alla budgetramar för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet och öppenhet under den återstående delen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet bör alltid spela rollen som budgetmyndighet i alla budgetramar för att säkerställa demokratisk ansvarsskyldighet och öppenhet under den återstående delen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| I. | Det ryska anfallskriget mot Ukraina har visat oss att fred i Europa inte kan tas för givet. Dess konsekvenser, bland annat stigande energipriser och inflation, har skapat en ekonomisk turbulens utan motstycke och en levnadskostnadskris i Europa, vars utveckling är högst osäker. |
| --- | --- |

I.

Det ryska anfallskriget mot Ukraina har visat oss att fred i Europa inte kan tas för givet. Dess konsekvenser, bland annat stigande energipriser och inflation, har skapat en ekonomisk turbulens utan motstycke och en levnadskostnadskris i Europa, vars utveckling är högst osäker.

| J. | Den energiintensiva industrin, som sysselsätter åtta miljoner arbetstagare i Europa, står inför höga energipriser, med gaspriser som är omkring sex gånger högre än genomsnittet under de senaste tio åren och som är mer än fyra gånger högre än i Förenta staterna. |
| --- | --- |

J.

Den energiintensiva industrin, som sysselsätter åtta miljoner arbetstagare i Europa, står inför höga energipriser, med gaspriser som är omkring sex gånger högre än genomsnittet under de senaste tio åren och som är mer än fyra gånger högre än i Förenta staterna.

| K. | Utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning har en global och relevant inverkan på kvaliteten på framtidens arbetstillfällen och på framtiden för europeisk industri i samband med öppen strategisk autonomi och de gröna och digitala omställningarna. Universitetsvärlden spelar en central roll när det gäller innovation och forskning inom industrin. |
| --- | --- |

K.

Utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning har en global och relevant inverkan på kvaliteten på framtidens arbetstillfällen och på framtiden för europeisk industri i samband med öppen strategisk autonomi och de gröna och digitala omställningarna. Universitetsvärlden spelar en central roll när det gäller innovation och forskning inom industrin.

| L. | Unionen har som mål att uppnå en täckning på minst 80 % av kollektivförhandlingarna i medlemsstaterna i linje med direktivet om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (6). |
| --- | --- |

L.

Unionen har som mål att uppnå en täckning på minst 80 % av kollektivförhandlingarna i medlemsstaterna i linje med direktivet om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (6).

| M. | Industrin kräver stabila och förutsägbara regler för att säkerställa lika villkor och bekämpa orättvisa metoder från tredjeländer och från inom unionen. EU bör fortsätta att främja en öppen ekonomi som bygger på rättvis konkurrens inom EU och i unionens förbindelser med sina internationella partner. |
| --- | --- |

M.

Industrin kräver stabila och förutsägbara regler för att säkerställa lika villkor och bekämpa orättvisa metoder från tredjeländer och från inom unionen. EU bör fortsätta att främja en öppen ekonomi som bygger på rättvis konkurrens inom EU och i unionens förbindelser med sina internationella partner.

| N. | Det inbegriper en konsolidering av EU:s partnerskap med Latinamerika och en ratificering av avtalen med Chile, Nya Zeeland och Mexiko. Det omfattar också ratificering av det kvarstående bilaterala avtalet med Mercosur, förutsatt att åtagandena om klimatförändringar, avskogning och andra frågor är tillfredsställandeföre ratificeringen. Det innebär också att vi måste övervaka de fortsatta förhandlingarna och det eventuella ingåendet av avtalet med Australien och verka för att förhandlingar inleds om ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan. Vi måste dessutom ytterligare främja vårt jämbördiga partnerskap med Afrika efter toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen 2022. EU:s handelspolitik bör syfta till att se till att våra frihandelsavtal innehåller starka kapitel om hållbar utveckling, som omfattar sanktioner som kan verkställas som en sista utväg, stränga arbetsnormer i linje med Internationella arbetsorganisationens konventioner samt åtaganden om miljö och klimatförändringar. |
| --- | --- |

N.

Det inbegriper en konsolidering av EU:s partnerskap med Latinamerika och en ratificering av avtalen med Chile, Nya Zeeland och Mexiko. Det omfattar också ratificering av det kvarstående bilaterala avtalet med Mercosur, förutsatt att åtagandena om klimatförändringar, avskogning och andra frågor är tillfredsställandeföre ratificeringen. Det innebär också att vi måste övervaka de fortsatta förhandlingarna och det eventuella ingåendet av avtalet med Australien och verka för att förhandlingar inleds om ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan. Vi måste dessutom ytterligare främja vårt jämbördiga partnerskap med Afrika efter toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen 2022. EU:s handelspolitik bör syfta till att se till att våra frihandelsavtal innehåller starka kapitel om hållbar utveckling, som omfattar sanktioner som kan verkställas som en sista utväg, stränga arbetsnormer i linje med Internationella arbetsorganisationens konventioner samt åtaganden om miljö och klimatförändringar.

| O. | EU är världsledande inom forskning och innovation, inbegripet industriell innovation, tack vare sina världsledande institutioner, ingenjörsföretag och högkvalificerade arbetskraft. |
| --- | --- |

O.

EU är världsledande inom forskning och innovation, inbegripet industriell innovation, tack vare sina världsledande institutioner, ingenjörsföretag och högkvalificerade arbetskraft.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 1 februari 2023En industriplan i den gröna given för nettonollåldern. Parlamentet anser att den europeiska industristrategin bör utformas både för att säkra ett europeiskt ledarskap inom ren energiteknik och för att förbättra den befintliga industriella basen och stödja dess omvandling i framtiden för att tillhandahålla högkvalitativa arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt för alla européer i syfte att uppnå målen i den gröna given. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra EU:s tillverkningskapacitet inom viktig strategisk teknik, såsom sol- och vindkraft, värmepumpar, elnät, batterier, långvarig energilagring, elektrolysörer för förnybar vätgas och färdigtillverkade hållbara byggnadsmaterial. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av att kommissionen fullt ut utvecklar omställningsplaner med de åtgärder och stödåtgärder som krävs för att säkerställa att alla sektorer behåller sin konkurrenskraft och samtidigt fasar ut fossila bränslen för att bidra till unionens klimatmål och mål i den gröna given. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att beakta följande överväganden för att säkerställa att planen uppnår målen om öppet strategiskt oberoende och den gröna och digitala omställningen, är verkligt europeisk, säkerställer Europas konkurrenskraft, strävar efter att utveckla industriell kapacitet i hela unionen och skyddar den inre marknadens integritet, samtidigt som man säkerställer att arbetstillfällen stannar kvar i Europa och att européerna besitter tillräcklig kompetens för att hantera de nuvarande utmaningarna. |
| --- | --- |

4.

Ett förutsägbart och förenklat regelverk

| 5. | Europaparlamentet betonar att omställningsplanerna måste förbättra den långsiktiga säkerheten och regleringsmässiga förutsägbarheten för investerare och fungera som riktlinjer för framtida politiska åtgärder som, i sin tur, måste utgöra en vägledning för framtida industri- och investeringsbeslut. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en effektiv strategi för att omplacera, omlokalisera och återflytta industrier i Europa, diversifiera försörjningskedjorna och minska utsläppen av växthusgaser, med beaktande av de positiva spridningseffekterna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att europeiska standarder kommer att användas för att främja utbyggnaden av strategisk teknik. Parlamentet anser att europeiska standarder spelar en mycket viktig roll för den inre marknadens funktion och att de kan öka den europeiska industrins konkurrenskraft, minska kostnaderna och förbättra säkerheten samt öka produktiviteten och innovationseffektiviteten. Parlamentet betonar vikten av en stark europeisk närvaro i internationella standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sin industristrategi för konkurrenskraft till utbyggnaden och kommersialiseringen av strategisk teknik i unionen, för att överbrygga klyftan mellan innovation och marknadslansering, genom att tillhandahålla riskfinansiering till teknik som befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede och demonstrationsprojekt samt genom att utveckla tidiga värdekedjor för att ge stöd för utsläppsfri teknik i kommersiell skala och andra miljömässigt hållbara produkter framför andra. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller behovet av att säkerställa snabba tillståndsförfaranden och förutsägbarhet för att inrätta nya projekt som syftar till att använda rena och förnybara energikällor och att förbättra hållbarheten för befintliga så snabbt som möjligt, samtidigt som den administrativa bördan minimeras och i fullständig överensstämmelse med regelverket. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att behandla ansökningar om stödåtgärder i samband med planering, uppbyggnad och drift av sådana projekt så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om en akt om råvaror av avgörande betydelse. Parlamentet påminner om vikten av säker tillgång till råvaror av avgörande betydelse som en förutsättning för den ekologiska och digitala omvandlingen, för att uppnå våra klimatmål, för konkurrenskraftiga värdekedjor i Europa och för att stärka det strategiska oberoendet. Parlamentet påminner vidare om behovet av att bygga upp återvinning och stabila andrahandsmarknader samt behovet av forskning om ersättning av råvaror av avgörande betydelse. Parlamentet insisterar på att fullt ut utnyttja potentialen hos inhemska resurser som respekterar lämpliga standarder. Parlamentet är övertygat om att strategiska europeiska projekt behöver snabbare och mer öppna tillståndsförfaranden, tillgång till ny finansiering och en konsekvent politisk ram. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker vikten av en rättvis omställning som syftar till att bevara arbetstillfällen av hög kvalitet och sysselsättning i Europa genom ökad industriell konkurrenskraft. Parlamentet efterfrågar lämpliga åtgärder för att stödja återindustrialiseringen och förhindra avindustrialisering av europeiska regioner genom strategiska interregionala investeringsprojekt och genom utvecklingsplaner för utsatta regioner, särskilt regioner i omställning och landsbygdsområden och avlägsna områden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen i sin konsekvensbedömning bör genomföra ett suveränitetstest för att bedöma de potentiella effekterna av EU-lagstiftning och EU-medel på skapandet av nya oönskade beroenden, särskilt beroenden av icke-marknadsekonomier och otillförlitliga partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende även granska viktig befintlig lagstiftning inom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat. |
| --- | --- |

12.

Energi och beroendeförhållanden

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa energiförsörjningen inför nästa vinter och att lägga fram ytterligare och ambitiösa planer, att vidta alla nödvändiga åtgärder för att påskynda produktionskapaciteten för överkomlig, säker och ren energi som görs tillgänglig för våra industrier och att öka energibesparingarna och energieffektivitetsåtgärderna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens avsikt att reformera utformningen av elmarknaden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att snabbt få igång vätgasmarknaden, samtidigt som man arbetar för ren vätgas, genom att bedöma den roll som dess olika typer spelar, göra produktionen snabbare och mindre byråkratisk och utarbeta en plan för att omgående skapa den infrastruktur som behövs. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på vikten av förutsägbarhet, säkerhet och långsiktiga signaler till investerare och andra ekonomiska aktörer för att underlätta och främja de avgörande förändringarna i ekonomin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka EU:s öppna strategiska oberoende genom att stärka dess kapacitet inom den viktiga strategiska teknik som identifieras i kommissionens meddelande En industriplan för nettonollutsläpp inom ramen för den gröna given, samt annan teknik som är grundläggande för den europeiska industrins konkurrenskraft, såsom viktig möjliggörande teknik. Parlamentet välkomnar lanseringen av den europeiska alliansen för solcellsindustrin och den europeiska plattformen för ren teknik i slutet av 2022. |
| --- | --- |

16.

Regelbördan

| 17. | Europaparlamentet framhåller behovet av att minska onödiga administrativa bördor för företag, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, samtidigt som man bibehåller de högsta standarderna för konsumenter, arbetstagare samt hälso- och miljöskydd. Parlamentet fortsätter att stödja principen ”en in och en ut” för att nå detta mål. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet stöder kommissionens införande av ett konkurrenskraftstest som ett led i utarbetandet av ny lagstiftning, med tanke på att alla bedömningar också bör ta hänsyn till skyddet av och garantierna för arbetstagare och sociala rättigheter. För att bidra till att unionens politiska mål uppnås anser parlamentet att de åtgärder som föreslås inom ramen för denna plan där så är relevant bör gynnas av och inspirera till innovationsvänlig lagstiftning i enlighet med innovationsprincipen, i syfte att stödja en snabbare och intensivare omvandling av unionens betydande kunskapstillgångar till innovation. |
| --- | --- |

18.

Snabbare tillgång till tillräcklig finansiering och Europeiska suveränitetsfonden

| 19. | Europaparlamentet betonar att nya politiska initiativ, mål och uppgifter som finansieras genom EU:s budget, inbegripet både EU-omfattande och gränsöverskridande projekt, måste finansieras med extra nya pengar. Parlamentet framhåller översynen av den fleråriga budgetramen efter halva tiden som en läglig och unik möjlighet att införliva eventuella nya medel i EU:s budget. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en tydlig bedömning av kostnaderna och investeringsluckorna, även med beaktande av den amerikanska lagen om minskad inflation och dess inverkan på unionen som helhet och i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att villkora EU-finansieringen med relevanta krav kopplade till offentliga politiska mål, särskilt sociala, miljömässiga och finansiella krav, och att respektera EU:s arbetstagarrättigheter, standarder och förbättrade arbetsvillkor, som bör uppfyllas av stödmottagarna så länge de får offentligt stöd, samtidigt som man säkerställer rättvis och öppen konkurrens, lika villkor mellan våra företag och respekt för de grundläggande principer som ligger till grund för vår inre marknad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att de senaste geopolitiska utmaningar som unionen står inför visar att EU måste vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa sitt öppna strategiska oberoende, även på försvarsområdet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka InvestEU-programmet i den kommande halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, i linje med målen i den gröna given. Parlamentet påminner om vikten av att se över InvestEU-förordningen (7) i syfte att bredda kapitalstödets omfattning och skapa ytterligare ett fönster för investeringar i strategiska sektorer för att hjälpa företag som inte är små och medelstora företag, samt stödja företag som drabbats av effekterna av den ryska invasionen i Ukraina, energikrisen och inflationen och dem som kan drabbas ytterligare av den amerikanska lagen om minskad inflation. Parlamentet insisterar på vikten av att minska byråkratin och effektivisera ansökningsprocesserna för att öka absorptionskapaciteten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är viktigt för förslaget om den nya fonden för europeisk suveränitet att det bygger på denna bedömning så att det svarar på verkliga behov, kartlägger befintliga medel, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens och den nuvarande fleråriga budgetramen och, i största möjliga utsträckning utnyttjar befintliga medel som ännu inte utnyttjats och tillhandahåller nya medel. Parlamentet insisterar på att fonden inte får finansieras på bekostnad av sammanhållningsfonder eller fonder som redan har anslagits. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att nya egna medel är avgörande för att unionen ska kunna genomföra sina politiska prioriteringar. Parlamentet betonar att införandet av sådana nya egna medel skulle säkerställa en hållbar finansiering av EU:s budget på lång sikt för att undvika att nya EU-prioriteringar finansieras till nackdel för befintliga EU-program och EU-policyer. Parlamentet anser att införandet av nya egna medel, i enlighet med det juridiskt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020, kommer att ge bestående fördelar. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och de medlemsstater som deltar i förhandlingarna om ett fördjupat samarbete att göra sitt yttersta för att före utgången av juni 2023 nå en överenskommelse om skatten på finansiella transaktioner. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vara ännu mer ambitiös och lägga fram förslag till nya genuina egna medel. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att fonden för europeisk suveränitet på ett övergripande sätt bör stärka såväl vårt öppna strategiska oberoende som den gröna och den digitala omställningen, att den bör integreras i den fleråriga budgetramen som en del av den djupgående översynen av den nuvarande fleråriga budgetramen och också bör mobilisera privata investeringar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser dessutom att fonden bör finansiera gränsöverskridande energiinfrastruktur, undvika inlåsningseffekter för fossila bränslen, samt finansiera produktion av förnybar energi och energieffektivitet, vilket stärker vägen mot den europeiska gröna given, liksom cybersäkerhet, industriell konkurrenskraft, den cirkulära ekonomin, livsmedelstrygghet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att fonden också bör öka de europeiska investeringarna i hela unionen inom viktiga strategiska sektorer, såsom hälso- och sjukvård, råvaror och rymden. Parlamentet anser att dessa investeringar är avgörande för att öka vårt öppna strategiska oberoende och minska vårt beroende inom strategiska sektorer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att ett av fondens mål också är att undvika den fragmentering som orsakas av nationella system och säkerställa ett verkligt enat europeiskt svar på den nuvarande krisen. Parlamentet framhåller de många fördelarna med att verka genom EU-budgeten snarare än genom icke samordnade nationella åtgärder för statligt stöd. Parlamentet motsätter sig bestämt varje försök att göra reglerna för statligt stöd flexibla utan att erbjuda en europeisk lösning för alla medlemsstater som inte har stor finanspolitisk kapacitet att förlita sig på massivt statligt stöd. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet insisterar på att en ny fond bör inrättas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och införlivas i den fleråriga budgetramen, så att det säkerställs full kontroll från parlamentets sida. Parlamentet anser att taken i den fleråriga budgetramen bör anpassas för att anpassas till alla nya fonder, politiska initiativ, mål eller uppgifter som finansieras med EU:s budget. Parlamentet noterar i detta sammanhang att EU-budgeten för närvarande utsätts för inflationstryck. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure-instrumentet) i syfte att stödja system för korttidsarbete, arbetstagares inkomster och arbetstagare som kan komma att permitteras på grund av de stigande energipriserna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör frigöra hela potentialen hos de befintliga instrumenten för miljöanpassad offentlig upphandling för att ge alla förvaltningsnivåer befogenhet att göra smarta och strategiska upphandlingsval och stärka EU:s industriella bas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utfärda strategisk vägledning om offentlig upphandling så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta fram politiska lösningar för att uppmuntra till mer hållbar upphandling. Parlamentet anser i detta sammanhang att de upphandlande myndigheternas användning av sociala och miljömässiga tilldelningskriterier bör utvidgas, eftersom detta skulle bidra till att stimulera en hållbar omställning på ett harmoniserat och samordnat sätt i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt verkställa den sociala klausulen i EU:s befintliga direktiv om offentlig upphandling (8). Parlamentet påminner om att det enligt gällande EU-lagstiftning också bör vara möjligt att inkludera klausuler som säkerställer efterlevnad av kollektivavtal utan att bryta mot unionsrättsliga bestämmelser om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är övertygat om att potentialen för integrering av innovativa, sociala och miljömässiga hänsyn i EU:s direktiv om offentlig upphandling hittills endast delvis har utnyttjats i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att på bästa sätt utnyttja de befintliga reglerna för att främja produktion och användning av produkter som tillverkas i EU. Parlamentet begär också att detta direktiv ska utnyttja, även med innovationspartnerskap, för att göra det möjligt för EU att återfå sin suveränitet när det gäller viktiga sektorer, bidra till att främja en socialt och miljömässigt hållbar ekonomi och stärka lokala företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt de energiintensiva sektorerna i de REPowerEU-kapitel som för närvarande håller på att utarbetas. Parlamentet anser att det ekonomiska stödet till omställningen av denna sektor vid behov bör stärkas för att säkerställa dess konkurrenskraft och hållbarhet mot bakgrund av höga energipriser. |
| --- | --- |

34.

Statligt stöd

| 35. | Europaparlamentet är djupt övertygat om att en stark reglering av statligt stöd på den inre marknaden är en viktig del av Europas ekonomiska välfärd, då den underlättar en robust konkurrens på lika villkor utan snedvridningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att EU:s regler för statligt stöd bör förenklas och att de bör möjliggöra flexibilitet i syfte att uppnå EU:s strategiska mål. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förberedande arbete med en tillfällig kris- och omställningsram, inbegripet för företag som tillverkar strategiska produkter, såsom banbrytande teknik, ren innovativ teknik och för energiändamål. Parlamentet betonar att all flexibilitet bör vara riktad, tillfällig, proportionerlig och förenlig med EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag till en ram för skatteincitament som inte snedvrider den inre marknaden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar dock att regler för statligt stöd i Europa som inte är samordnade skulle hämma den ekonomiska återhämtningen och äventyra den inre marknadens existens. Parlamentet anser att kontroller av statligt stöd är avsedda att öka konsumenternas välfärd och bevara lika villkor. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste ta hänsyn till den potentiella effekten av varje reform av reglerna för statligt stöd på den inre marknaden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet är oroat över den handläggningstid som krävs för att införa viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse samt över den långa väntetiden för kommissionens beslut rörande anmälningar om statligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att reformera och effektivisera anmälningssystemet så att alla anmälningar slutförs senast inom sex månader. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet erkänner att EG:s koncentrationsförordning (9) bidrar till en väl fungerande inre marknad och uppmanar kommissionen att fortsätta att främja och verkställa dess grundläggande principer. Parlamentet uppmanar samtidigt eftertryckligen kommissionen att påskynda insatserna för att uppfylla sitt åtagande att se över sitt tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i EU:s konkurrenslagstiftning, i syfte att anpassa det så att det återspeglar den ökade globala konkurrensen inom utvalda strategiska nyckelsektorer. |
| --- | --- |

41.

Bättre arbetstillfällen och kompetens av hög kvalitet

| 42. | Europaparlamentet betonar att EU:s industristrategi bör bidra till att stärka den europeiska modellen med en social marknadsekonomi. Parlamentet betonar vikten av att främja jämställdhet och lika möjligheter i detta sammanhang. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s industriplan kan bidra till att uppnå den rättvisa omställningen och dess mål, inbegripet skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet med rättvisa arbetsvillkor och skäliga löner, främjande av kollektivförhandlingar och respekt för kollektivavtal. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av tillgång till utbildning och omskolning av arbetstagare i industrier som måste genomgå grundläggande förändringar med tanke på den gröna och den digitala omställningen. Parlamentet betonar att kvalifikationer och certifierade kompetenser ger mervärde för arbetstagarna genom att förbättra deras ställning på arbetsmarknaden och kan överföras i samband med övergången på arbetsmarknaden, Parlamentet begär att den offentliga politiken för kompetens ska vara inriktad på certifiering och validering av kvalifikationer och kompetenser. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar planens bidrag till att tillhandahålla högkvalificerad arbetskraft till den europeiska industrin genom att göra kompetens mer relevant, med hjälp av lokala kompetenspakter, samtidigt som man stöder utvecklingen av gemensamma kontaktpunkter och lokala nav för kompetensutveckling, och dess ambition att utnyttja begåvningar inom EU, öka arbetskraftens rörlighet över gränserna och locka kvalificerad arbetskraft från länder utanför EU via den europeiska talangpoolen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en plan för att förbättra Europas attraktionskraft som en tjänstgöringsregion för ingenjörer och akademiker. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar att EU:s industriplan skapar synergier och kopplingar till den allmänna utbildningspolitiken på grund av sektorns stora inverkan. Parlamentet betonar behovet av samordning med den europeiska strategin för universitet för att främja samarbetet med det industriella ekosystemet, särskilt genom genomförandet av strategiska forsknings- och innovationsåtgärder. Parlamentet betonar vikten av yrkesutbildning för att ha kvalificerad personal med gröna och digitala färdigheter inom industrin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar behovet av att rättsakten bidrar till att uppnå målen för 2030, i enlighet med det politiska programmet för det digitala decenniet, bland annat genom att skapa tillgång till sysselsättning för unga som varken arbetar eller studerar och personer med lägre kompetensnivå. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att även om det generella deltagandet i utbildning i EU har ökat stadigt, ligger det fortfarande avsevärt under målet på att 60 % av den vuxna befolkningen ska delta i utbildning varje år till 2030, vilket delvis beror på brist på intresse och upplevd brist på behov. Parlamentet betonar att kompetensbaserade ersättningssystem är ett användbart verktyg för att öka deltagandet i utbildning. |
| --- | --- |

48.

Öppen och rättvis handel för motståndskraftiga leveranskedjor

| 49. | Europaparlamentet påminner om att ett av fem arbetstillfällen i unionen är beroende av export. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att främja nya ekonomiska partnerskap med demokratiska länder, så att unionen och dess partner tillsammans kan möta exempelvis klimatförändringarna och konsekvenserna av Rysslands angrepp. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma nuvarande beroenden och hitta alternativa källor för att diversifiera Europas leveranskedjor för viktig teknik och kritiska råvaror, och framhåller behovet av bättre samordning och gemensamma insatser för att skapa motståndskraftiga leveranskedjor i syfte att tillgodose EU:s industriella behov. Parlamentet noterar det kommande förslaget till en rättsakt om råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar de instrument som antagits under detta mandat för att bekämpa illojala metoder från handelspartner, särskilt när det gäller offentlig upphandling och utländska subventioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja dem. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att inta en starkare hållning mot illojal global konkurrens, såsom den som orsakas av oberättigat statligt stöd. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ”en ny generation partnerskap i världen”, som till fullo skulle utnyttja EU:s ekonomiska och politiska inflytande gentemot sina nuvarande handelspartner för att säkerställa att unionen får mest för sin industriexport och import, samtidigt som dess värden och normer, inte minst mänskliga rättigheter och den europeiska gröna given, främjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla EU:s handelspolitiska instrument för att främja dess välstånd genom att söka och skapa nya handelspartnerskap och skydda den inre marknaden från snedvridningar från tredjeländer. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att dessa partnerskap stöder omställningen till grön industri i EU och i partnerländerna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av en brådskande reform av Världshandelsorganisationen (WTO) för att säkerställa dess effektivitet, bevara det regelbaserade globala handelssystemet, undvika en kapplöpning om subventioner och illojal konkurrens och se till att vi har ett fungerande tvistlösningsorgan för att verkställa de regler som man enats om multilateralt. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av att bestämmelserna i förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar genomförs snabbare för att skapa motståndskraft och stärka strategiska leveranskedjor. |
| --- | --- |

55.

Den amerikanska lagen om minskning av inflationen

| 56. | Europaparlamentet uttrycker oro över de bestämmelser i USA:s lag om minskning av inflation som diskriminerar EU-företag, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att samarbeta med den amerikanska regeringen för att hitta en WTO-förenlig lösning inom arbetsgruppen för inflationsminskning. Parlamentet erkänner dock lagens mål att främja ren produktion och innovation i ren teknik och att påskynda klimatinsatserna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en snabb bedömning av IRA:s potentiella inverkan på den europeiska industrin och dess konkurrenskraft, med beaktande av de nuvarande utmaningarna när det gäller utökade leveranskedjor och de höga kostnaderna för energi, transport och råvaror. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar att vissa delar av den amerikanska IRA-lagen och det stora belopp som mobiliseras i finansiering kan medföra utmaningar för transatlantisk handel och investering. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med USA för att göra genomförandet av IRA så förenligt med europeiska intressen som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt säkerställa att EU omfattas av de undantag som föreskrivs i IRA för länder som deltar i frihandelssamarbetet och att europeiska produkter är berättigade till skattekrediter på samma sätt som amerikanska produkter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med likasinnade länder för att påverka genomförandet av IRA, särskilt inom strategiska sektorer för den europeiska ekonomin. Parlamentet understryker att EU bör vara redo att inge ett klagomål mot IRA genom systemet för tvistlösning om bedömningen visar att IRA fortsätter att vara diskriminerande i sitt genomförande. |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s byrå för grundläggande rättigheter, revisionsrätten, Europeiska regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, för fördelning till subnationella parlament och råd, Europarådet och Förenta nationerna. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0329.

(2)  EUT L 323, 19.12.2022, s. 4.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2022)0219.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0347.

(5)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 43.

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (EUT L 275, 25.10.2022, s. 33).

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

(9)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/27

---

P9_TA(2023)0054

Uppföljning av åtgärder som begärts av parlamentet för att stärka EU-institutionernas integritet

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om uppföljning av åtgärder som begärts av parlamentet för att stärka EU-institutionernas integritet (2023/2571(RSP))

(2023/C 283/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de åtgärder för att stärka integriteten, oberoendet och ansvarsskyldigheten som antogs av talmanskonferensen den 8 februari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtgärder för att stärka integriteten, oberoendet och ansvarsskyldigheten som antogs av talmanskonferensen den 8 februari 2023,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2),

| — | med beaktande av kommissionens ordförandes tal den 14 september 2022 om tillståndet i unionen 2022 och av kommissionens arbetsprogram för 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförandes tal den 14 september 2022 om tillståndet i unionen 2022 och av kommissionens arbetsprogram för 2023,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 maj 2021 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 maj 2021 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom) (5),

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i arbetsordningen och av uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i arbetsordningen och av uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Pågående utredningar som leds av de belgiska myndigheterna har avslöjat välgrundade misstankar om att tre nuvarande ledamöter och en före detta ledamot av Europaparlamentet samt personal varit inblandade i korruption, penningtvätt och deltagande i en kriminell organisation med kopplingar till särskilt Marocko och Qatar, och även till andra stater. |
| --- | --- |

A.

Pågående utredningar som leds av de belgiska myndigheterna har avslöjat välgrundade misstankar om att tre nuvarande ledamöter och en före detta ledamot av Europaparlamentet samt personal varit inblandade i korruption, penningtvätt och deltagande i en kriminell organisation med kopplingar till särskilt Marocko och Qatar, och även till andra stater.

| B. | Den 15 december 2022 antog Europaparlamentet med en stor majoritet sin resolution om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner. I resolutionen efterlystes antagande av ett antal brådskande åtgärder för att stärka EU-institutionernas integritet, transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

B.

Den 15 december 2022 antog Europaparlamentet med en stor majoritet sin resolution om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner. I resolutionen efterlystes antagande av ett antal brådskande åtgärder för att stärka EU-institutionernas integritet, transparens och ansvarsskyldighet.

| C. | Europaparlamentets talman lade vid talmanskonferensens sammanträde i början av januari 2023 fram utkast till förslag om en reform av parlamentets etiska regler som godkändes vid detta sammanträde. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentets talman lade vid talmanskonferensens sammanträde i början av januari 2023 fram utkast till förslag om en reform av parlamentets etiska regler som godkändes vid detta sammanträde.

| D. | Transparens och ansvarsskyldighet är en förutsättning för medborgarnas förtroende för EU:s institutioner, och korruption utgör därför ett allvarligt angrepp på den europeiska demokratin. De avslöjanden som gjorts nyligen har lett till ett större offentligt intresse för de åtgärder som vidtagits för att garantera transparens, oberoende och ansvarsskyldighet för Europaparlamentets ledamöter och för övriga institutioners åtgärder på detta område. Allmänhetens förtroende för Europaparlamentet har skakats av anklagelser om korruption kopplad till utländska intressen. |
| --- | --- |

D.

Transparens och ansvarsskyldighet är en förutsättning för medborgarnas förtroende för EU:s institutioner, och korruption utgör därför ett allvarligt angrepp på den europeiska demokratin. De avslöjanden som gjorts nyligen har lett till ett större offentligt intresse för de åtgärder som vidtagits för att garantera transparens, oberoende och ansvarsskyldighet för Europaparlamentets ledamöter och för övriga institutioners åtgärder på detta område. Allmänhetens förtroende för Europaparlamentet har skakats av anklagelser om korruption kopplad till utländska intressen.

| E. | Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut. EU-institutionerna och deras tjänstemän måste skydda integriteten i EU:s demokratiska principer och värden. |
| --- | --- |

E.

Det är viktigt att säkerställa att demokratiska processer inte infiltreras av privata och externa intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut. EU-institutionerna och deras tjänstemän måste skydda integriteten i EU:s demokratiska principer och värden.

| F. | EU-institutionernas interna övervaknings- och varningsmekanismer har misslyckats kapitalt med att upptäcka den pågående korruptionen och utländska inblandningen. De befintliga skydds- och sanktionsmekanismerna har visat sig vara ineffektiva när det gäller att avskräcka från ovannämnda brottsliga beteende. |
| --- | --- |

F.

EU-institutionernas interna övervaknings- och varningsmekanismer har misslyckats kapitalt med att upptäcka den pågående korruptionen och utländska inblandningen. De befintliga skydds- och sanktionsmekanismerna har visat sig vara ineffektiva när det gäller att avskräcka från ovannämnda brottsliga beteende.

| 1. | Europaparlamentet är djupt chockat och upprepar sitt fördömande av den senaste tidens anklagelser om korruption som riktats mot nuvarande och före detta Europaparlamentsledamöter. Parlamentet står fast vid sin nolltoleranspolicy mot korruption av alla slag och på alla nivåer. Parlamentet betonar att omfattningen av de pågående utredningarna kräver att Europaparlamentet och övriga EU-institutioner agerar med otvetydig enighet och beslutsamhet på interinstitutionell nivå och på ett partineutralt sätt genom att vidta kraftfulla och omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det aldrig har utdömts en enda ekonomisk påföljd för en överträdelse av uppförandekoden för ledamöter, trots att minst 26 överträdelser dokumenterats i årsrapporterna från den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att se till att de nuvarande reglerna om transparens och ansvarsskyldighet, inklusive ekonomiska påföljder för överträdelser av uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter, genomförs fullt ut. Parlamentet efterlyser en översyn av förteckningen över verksamheter som kan leda till påföljder för ledamöterna i syfte att hjälpa ledamöterna att förbättra uppfyllandet av sina skyldigheter och sitt ansvar, inbegripet en översyn av artikel 176 i Europaparlamentets arbetsordning, för att skapa en stark och synlig ram som är verkställbar och avskräckande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att lagar är avgörande för att bekämpa korruption och brottsliga beteenden, men det räcker inte med endast lagar för att förhindra brottsligt beteende från enskilda ledamöter, före detta ledamöter, personal eller tjänstemän vid Europaparlamentet eller vid de övriga EU-institutionerna. Parlamentet insisterar på att potentiella kryphål i institutionernas regler och förfaranden som främjar olagligt beteende måste identifieras och täppas till. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att alla EU-institutioner har infört mekanismer för transparens och ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar att dessa befintliga mekanismer och verktyg måste ses över och revideras när så är lämpligt, bland annat i syfte att upptäcka sårbarhet för utländsk inblandning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att i fallet med de ledamöter och före detta ledamöter som är under utredning användes icke-statliga organisationer som vektorer för utländsk inblandning i den europeiska parlamentarismen. Parlamentet kräver en översyn av befintliga bestämmelser för att stärka transparensen och ansvarsskyldigheten bland icke-statliga organisationer, särskilt med anknytning till styrning, budget, utländsk inblandning och personer med betydande kontroll. Parlamentet understryker att icke-statliga organisationer som tar emot pengar från tredje parter som inte är skyldiga att registrera sig i öppenhetsregistret måste uppge källorna till sin finansiering genom att specificera samma uppgifter som alla regelmässigt registrerade. Parlamentet begär att all offentlig EU-finansiering till ifrågavarande icke-statliga organisationer omedelbart bör frysas om dessa uppgifter inte lämnas. Parlamentet efterlyser en omfattande finansiell förhandskontroll av icke-statliga organisationer innan de förs upp i EU:s öppenhetsregister, offentliggörande av avtal mellan kommissionen och icke-statliga organisationer och en tydlig definition av icke-statliga organisationer som har rätt att registrera sig i öppenhetsregistret och som är berättigade till EU-finansiering. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för de förslag som parlamentet lagt fram för att stärka transparens, integritet och ansvarsskyldighet, och som ingår i resolutionen av den 15 december 2022. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att de ursprungliga förslagen om att stärka integriteten, oberoendet och ansvarsskyldigheten, som Europaparlamentets talman lade fram den 8 februari 2023, är ett nödvändigt första steg mot att ta itu med det brådskande behovet av att institutionen säkerställer EU-institutionernas ansvarsskyldighet, transparens och integritet. Parlamentet noterar att den plan som antogs av talmanskonferensen omfattar vissa åtgärder som parlamentet röstade igenom i december 2022 och utesluter inte att andra åtgärder övervägs inom ramen för en bredare reformprocess. Parlamentet förbinder sig att gå vidare med alla de åtgärder som antogs i resolutionen från december, och bekräftar sin ambition att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera EU-institutionernas ansvarsskyldighet, transparens och integritet. Parlamentet åtar sig hädanefter att inleda en öppen och transparent process för att visa allmänheten sitt starka engagemang för att genomföra reformer och återvinna medborgarnas förtroende. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att alla åtgärder och krav som antogs i resolutionen från december omgående ska genomföras fullt ut. Parlamentet efterlyser fler och mer omfattande åtgärder, särskilt när det gäller skydd av visselblåsare, övervakning, rapportering och tillsyn. Parlamentet begär att beslut och överläggningar om transparens, ansvarsskyldighet och integritet ska fattas inom ramen för offentliga sammanträden, så att ansvarsskyldighet och tillsyn principiellt säkerställs, såvida inte ett legitimt och brådskande problem kräver sekretess. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet ger det särskilda utskottet för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och stärkandet av integriteten, transparensen och ansvarsskyldigheten i Europaparlamentet (INGE 2) i uppgift att identifiera potentiella brister i Europaparlamentets bestämmelser och lägga fram förslag till reformer i enlighet med resolutionen från december och på grundval av arbetet i utskottet för konstitutionella frågor och bästa praxis i andra parlament. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar särskilt sin sedan länge framförda uppmaning till kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag om att inrätta ett oberoende och effektivt EU-organ för etiska frågor, i linje med parlamentets resolution av den 16 september 2021. Parlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har lagt fram något sådant förslag, trots att kommissionens ordförande redan införde det i kommissionsledamot Věra Jourovás uppdragsbeskrivning 2019, och beklagar att handlingsplanen från Europaparlamentets talman inte innehåller några åtgärder för att påskynda processen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att senast i mars lägga fram sitt förslag om att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor, i linje med Europaparlamentets resolution från februari 2022 om inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att de antagna åtgärderna inte omfattar förslag till en trovärdig reform av den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande. Parlamentet åtar sig att reformera den rådgivande kommittén i linje med sitt förslag om ett oberoende organ för etiska frågor fram till dess att det nya oberoende EU-organet för etiska frågor kan ta över den rådgivande kommitténs nuvarande roll, så att man ger den rådgivande kommittén möjlighet att granska ledamöter på eget initiativ, gör det möjligt för alla att framföra välgrundade klagomål, inför proaktiva kontroller av ledamöternas intresseförklaringar och säkerställer ett effektivare och mer transparent system med strängare påföljder för ledamöter och före detta ledamöter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar ytterligare kontroller för parlamentsassistenter och personal som arbetar med känsliga politikområden, särskilt på området för utrikes frågor, säkerhet och försvar. Parlamentet anser att personal som arbetar inom sådana områden skulle kunna betraktas som personer i politiskt utsatt ställning enligt definitionen i penningtvättsdirektivet. Parlamentet anser att resor som betalas av tredjeländer bör godkännas på förhand av ett särskilt utsett organ vid Europaparlamentet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att införa en ”karenstid” för ledamöter på sex månader omedelbart efter slutet av deras respektive mandat, och anser att denna period bör fastställas med beaktande av de regler som gäller för till exempel före detta kommissionsledamöter, när de inleder lobbyverksamhet med avseende på Europaparlamentet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet åtar sig att garantera tillräckliga resurser för öppenhetsregistrets sekretariat för att säkerställa att uppgifterna om lobbyverksamhet som bedrivs av intressegrupper, lobbyister och icke-statliga organisationer kan kontrolleras och att lobbyverksamheten blir mer transparent. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser ett förbud för ledamöterna att utföra avlönade bisysslor som skulle kunna skapa en intressekonflikt med deras mandat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att öka transparensen när det gäller ledamöternas förklaringar om ekonomiska intressen, vilka kräver mer information om ledamöternas bisysslor och externa uppdrag, inbegripet det exakta beloppet för de sidoinkomster som intjänats och avseende de kunder för vars räkning ledamöterna arbetar mot betalning. Parlamentet upprepar sin efterlysning av ytterligare skyddsåtgärder mot korruption, såsom en redovisning av ledamöternas tillgångar i början och slutet av varje mandatperiod. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att också ackrediterade assistenter och personal i samband med specifika betänkanden eller resolutioner, eller i situationer där ledamöterna har en aktiv roll och ett tydligt och omedelbart inflytande över utvecklingen av specifika ärenden, ska omfattas av samma skyldighet som ledamöterna att redovisa planerade möten med diplomatiska företrädare för tredjeländer och tredje parter som omfattas av öppenhetsregistret, utom i särskilda fall, t.ex. när namngivning av en person eller organisation skulle undergräva skyddet av en persons liv eller integritet, när andra tvingande hänsyn till allmänintresset kräver sekretess, när det gäller sammanträden med fysiska personer som agerar helt i egenskap av privatpersoner och inte i sammanslutning med andra, eller när det gäller spontana möten eller möten av rent privat eller social karaktär. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att man i resolutionen från december efterlyste en översyn av tjänsteföreskrifterna, särskilt artikel 22 c, för att anpassa dem till standarderna i direktivet om visselblåsare. Parlamentet upprepar denna uppmaning och efterlyser dessutom en översyn av de bestämmelser om visselblåsning som är tillämpliga på assistenter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits med avseende på företrädare för Qatar efter avslöjandena. Parlamentet upprepar dock sin djupa oro över anklagelser om mutor från marockanska myndigheters sida, och efterlyser samma åtgärder för företrädare för Marocko. Parlamentet upprepar sitt åtagande att till fullo utreda och åtgärda fall av korruption som involverar länder som försöker köpa inflytande i parlamentet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Parlamentet upprepar med största beslutsamhet att det bör fortsätta att ta ställning mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar djupt att korruptionsskandalen utnyttjats för att inleda en missriktad smutskastningskampanj mot icke-statliga organisationer och sprida felaktig information om bristen på insyn i deras finansiering. Parlamentet upprepar sitt orubbliga stöd för organisationer i det civila samhället som försvarar mänskliga rättigheter och miljön och fullt ut respekterar EU-institutionernas regler om transparens och integritet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att den befintliga etiska ramen för kommissionsledamöter måste utvidgas för att täppa till befintliga luckor i lagstiftningen, såsom avsaknaden av en stadga för kommissionsledamöter. Parlamentet understryker att denna process är nära kopplad till parlamentarisk kontroll och tillsyn. Parlamentet anser därför att en eventuell stadga för kommissionsledamöterna måste utarbetas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en stadga för kommissionsledamöter som en del av paketet om försvar av den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta med parlamentet i arbetet med att genomföra de reformer som krävs för att säkerställa förebyggande och beredskap, stärka EU-institutionernas transparens och ansvarsskyldighet och bekämpa korruption. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet stöder brådskande åtgärder för att genomföra alla de åtgärder som redan godkänts av parlamentet. Parlamentet uppmanar INGE 2-utskottet och parlamentets övriga ansvariga organ att se över de etiska reglerna så snart som möjligt, dock senast före sommaren, och efterlyser en offentlig utvärdering inom sex månader av de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Europaparlamentets presidium. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0448.

(2)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 159.

(3)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 127.

(4)  EUT L 207, 11.6.2021, s. 1.

(5)  EUT L 262, 7.10.2005, s. 1.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/31

---

P9_TA(2023)0055

Inrättandet av ett oberoende EU-organ för etiska frågor

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om inrättandet av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2023/2555(RSP))

(2023/C 283/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 9, 10, 15.3 och 17.3, och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 298, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 9, 10, 15.3 och 17.3, och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 298,

| — | med beaktande av kommissionens ordförande Ursula von der Leyens skrivelse till rådet av den 18 mars 2022, inbegripet kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförande Ursula von der Leyens skrivelse till rådet av den 18 mars 2022, inbegripet kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor,

| — | med beaktande av uppdragsbeskrivningen av den 1 december 2019 från kommissionens ordförande till Věra Jourová, nominerad vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsbeskrivningen av den 1 december 2019 från kommissionens ordförande till Věra Jourová, nominerad vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet,

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission 2019–2024, som lades fram den 16 juli 2019 av Ursula von der Leyen i egenskap av kandidat till posten som kommissionens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission 2019–2024, som lades fram den 16 juli 2019 av Ursula von der Leyen i egenskap av kandidat till posten som kommissionens ordförande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2),

| — | med beaktande av uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter,

| — | med beaktande av sin arbetsordning, särskilt artiklarna 2, 10, 11 och 176.1, artiklarna 1–3, 4.6, 5 och 6 i bilaga I samt bilaga II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning, särskilt artiklarna 2, 10, 11 och 176.1, artiklarna 1–3, 4.6, 5 och 6 i bilaga I samt bilaga II,

| — | med beaktande av förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen (3),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionens ordförande åtog sig i sina politiska riktlinjer i juli 2019 att inrätta ett organ för etiska frågor. Kommissionens vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet gjorde samma åtagande i sin uppdragsbeskrivning. Parlamentet har redan uttryckt sitt stöd för ett sådant organ. Kommissionen trots detta ännu inte lagt fram något förslag till interinstitutionellt avtal om att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor. |
| --- | --- |

A.

Kommissionens ordförande åtog sig i sina politiska riktlinjer i juli 2019 att inrätta ett organ för etiska frågor. Kommissionens vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet gjorde samma åtagande i sin uppdragsbeskrivning. Parlamentet har redan uttryckt sitt stöd för ett sådant organ. Kommissionen trots detta ännu inte lagt fram något förslag till interinstitutionellt avtal om att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor.

| B. | Den senaste tidens avslöjanden om korruption har med rätta skärpt den offentliga och politiska granskningen av gällande normer och praxis inom parlamentet och andra institutioner. De offentliga institutionernas och deras valda företrädares, kommissionsledamöters och tjänstemäns oberoende, transparens och ansvarsskyldighet är av yttersta vikt för att främja medborgarnas förtroende, vilket är nödvändigt för att de demokratiska institutionerna ska fungera på ett legitimt sätt. |
| --- | --- |

B.

Den senaste tidens avslöjanden om korruption har med rätta skärpt den offentliga och politiska granskningen av gällande normer och praxis inom parlamentet och andra institutioner. De offentliga institutionernas och deras valda företrädares, kommissionsledamöters och tjänstemäns oberoende, transparens och ansvarsskyldighet är av yttersta vikt för att främja medborgarnas förtroende, vilket är nödvändigt för att de demokratiska institutionerna ska fungera på ett legitimt sätt.

| C. | Även om det redan finns etiska normer inom EU-institutionerna är dessa mycket fragmenterade, och de bygger uteslutande på självreglering. Inrättandet av ett oberoende organ för etiska frågor skulle kunna bidra till att stärka förtroendet för EU-institutionerna och deras demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

C.

Även om det redan finns etiska normer inom EU-institutionerna är dessa mycket fragmenterade, och de bygger uteslutande på självreglering. Inrättandet av ett oberoende organ för etiska frågor skulle kunna bidra till att stärka förtroendet för EU-institutionerna och deras demokratiska legitimitet.

| D. | Meronidoktrinen, som tagits fram av Europeiska unionens domstol, gör det möjligt att delegera EU-institutionernas befogenheter till externa organ, inklusive befogenheter som ännu inte utövas. |
| --- | --- |

D.

Meronidoktrinen, som tagits fram av Europeiska unionens domstol, gör det möjligt att delegera EU-institutionernas befogenheter till externa organ, inklusive befogenheter som ännu inte utövas.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att det är djupt chockat över och fördömer de påstådda fallen av korruption i Europaparlamentet samt framhåller sin nolltoleranspolitik mot alla former av korruption. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av ett oberoende organ för etiska frågor, i enlighet med sin resolution av den 16 september 2021, i syfte att återupprätta medborgarnas förtroende för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att senast i slutet av mars 2023 lägga fram sitt förslag om att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor för parlamentet och kommissionen, som är öppet för alla EU:s institutioner och byråer, samt att före sommaruppehållet slutföra förhandlingarna om organets struktur, styrning, namn, sammansättning, befogenheter och alla andra frågor som kan uppstå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att en tydlig åtskillnad måste göras mellan brottsliga handlingar, överträdelser av institutionella regler samt oetiskt beteende. Parlamentet påminner om att det oberoende organet för etiska frågor bör arbeta med att fastställa en gemensam definition av intressekonflikter för EU-institutionerna på grundval av högsta standarder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att EU:s nya organ för etiska frågor bör delegeras en förteckning över överenskomna uppgifter för att föreslå och ge råd om fall och regler för kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och personal vid de deltagande institutionerna före, under och i vissa fall efter deras mandatperiod eller tjänst i enlighet med tillämpliga regler. Parlamentet anser att rådgivningen bör vara bindande för det oberoende EU-organet för etiska frågor i dess ståndpunkt i samma fråga för att säkerställa konsekvent tillämpning av etiska normer och förutsägbarhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att organet bör ha rätt att inleda utredningar på eget initiativ och att genomföra utredningar på plats och registerbaserade utredningar med hjälp av den information som det har samlat in eller som det har mottagit från tredje parter. Parlamentet påminner om att organet även bör ha möjlighet att kontrollera sanningsenligheten i förklaringarna om ekonomiska intressen och tillgångar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att icke-statliga organisationer påstås ha använts som verktyg för utländsk inblandning i den europeiska demokratin i fallet Qatargate. Parlamentet efterlyser en översyn av befintliga bestämmelser i syfte att öka transparensen och ansvarsskyldigheten för företrädare för intressegrupper i deras kontakter med ledamöterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att organet enligt dess förslag ska bestå av nio sakkunniga inom etiska frågor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att organet måste skydda visselblåsare, särskilt europeiska offentliga tjänstemän, så att de kan uttrycka sin oro över eventuella överträdelser av reglerna utan rädsla för repressalier. Parlamentet rekommenderar en översyn av tjänsteföreskrifterna, särskilt artikel 22c, för att anpassa dem till standarderna i direktivet om visselblåsare (4). Parlamentet uppmanar på nytt presidiet att under tiden omedelbart se över parlamentets interna bestämmelser om genomförande av artikel 22c i tjänsteföreskrifterna för att anpassa dem till det skydd som föreskrivs i visselblåsardirektivet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att det oberoende organet för etiska frågor bör ha möjlighet att delta i samarbete och informationsutbyte med relevanta EU-organ såsom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska åklagarmyndigheten, Europeiska ombudsmannen och Europeiska revisionsrätten, inom ramen för deras respektive mandat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att alla EU-institutioner antar harmoniserade och lämpliga karenstider och att det med större kraft tillses att de efterlevs. Parlamentet konstaterar att svängdörrsfenomenet även gäller icke statliga organisationer, och uppmanar kraftfullt till ytterligare analys av intressekonflikter i detta avseende. Parlamentet efterlyser, för att begränsa potentiella intressekonflikter, ett förbud för ledamöter av Europaparlamentet att utföra avlönade sidojobb eller avlönad sidoverksamhet för organisationer eller personer som omfattas av öppenhetsregistret. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet föreslår att sanktionsförfarandena vid parlamentet utan dröjsmål förstärks och tillämpas fullt ut, i avvaktan på inrättandet av ett oberoende organ för etiska frågor. Parlamentet påpekar i detta avseende de senaste iakttagelserna från Europeiska ombudsmannen om parlamentets rådgivande kommitté. Parlamentet understryker att hon föreslår att den rådgivande kommitténs oberoende bör stärkas och ges befogenheter att proaktivt övervaka, undersöka och säkerställa efterlevnaden av etiska regler, särskilt uppförandekoden, och att den bör förses med tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet åtar sig att arbeta så snabbt som möjligt i enlighet med principen om lojalt samarbete för att slutföra förhandlingarna före sommaren. Parlamentet uppmanar talmanskonferensen att utse sina förhandlare och skicka en skrivelse för att inleda förhandlingar med kommissionen och andra institutioner, byråer och organ som är villiga att ansluta sig. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0448.

(2)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 159.

(3)  EGT P 045, 14.6.1962, s. 1385.

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/34

---

P9_TA(2023)0056

Ett år av Rysslands invasion av och anfallskrig mot Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om ett år av Rysslands invasion av och anfallskrig mot Ukraina (2023/2558(RSP))

(2023/C 283/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och om Ryssland, särskilt efter upptrappningen av Rysslands krig mot Ukraina i februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och om Ryssland, särskilt efter upptrappningen av Rysslands krig mot Ukraina i februari 2022,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), och av det tillhörande djupgående och omfattande frihandelsområdet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som undertecknades 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (1), och av det tillhörande djupgående och omfattande frihandelsområdet mellan Europeiska unionen och Ukraina, som undertecknades 2014,

| — | med beaktande av FN-stadgan, Haagkonventionerna, Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dessa samt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, Haagkonventionerna, Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dessa samt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av Ukrainas ansökan om EU-medlemskap den 28 februari 2022 och rådets därpå följande beviljande av status som kandidatland den 23 juni 2022, på grundval av en positiv bedömning av kommissionen och i linje med Europaparlamentets synpunkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ukrainas ansökan om EU-medlemskap den 28 februari 2022 och rådets därpå följande beviljande av status som kandidatland den 23 juni 2022, på grundval av en positiv bedömning av kommissionen och i linje med Europaparlamentets synpunkter,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet efter det 24:e toppmötet mellan EU och Ukraina den 3 februari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet efter det 24:e toppmötet mellan EU och Ukraina den 3 februari 2023,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 februari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 februari 2023,

| — | med beaktande av det tal som Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj höll vid sitt besök i parlamentet den 9 februari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj höll vid sitt besök i parlamentet den 9 februari 2023,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ryssland har sedan den 24 februari 2022 fört ett olagligt, oprovocerat och orättfärdigt anfallskrig mot Ukraina. Detta anfallskrig utgör en grov och flagrant kränkning av FN-stadgan och av grundläggande principer i folkrätten. Ukraina har utsatts för rysk aggression ända sedan protester bröt ut i november 2013 mot den dåvarande presidentens beslut att avbryta undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina. Rysslands agerande i Ukraina under det senaste året fortsätter att hota freden och säkerheten i Europa och resten av världen. |
| --- | --- |

A.

Ryssland har sedan den 24 februari 2022 fört ett olagligt, oprovocerat och orättfärdigt anfallskrig mot Ukraina. Detta anfallskrig utgör en grov och flagrant kränkning av FN-stadgan och av grundläggande principer i folkrätten. Ukraina har utsatts för rysk aggression ända sedan protester bröt ut i november 2013 mot den dåvarande presidentens beslut att avbryta undertecknandet av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina. Rysslands agerande i Ukraina under det senaste året fortsätter att hota freden och säkerheten i Europa och resten av världen.

| B. | Rysslands styrkor har genomfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur. Tusentals civila, däribland hundratals barn, har redan mördats och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga agerande från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt. Den 30 september 2022 förklarade Ryssland ensidigt sin annektering av de delvis ryskockuperade ukrainska oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja, utöver sin tidigare annektering av Krimhalvön. Rysslands försök att etniskt rensa ockuperade delar av Ukraina har inburit grymheter i massiv skala. Ryssland strävar efter att förstöra Ukrainas nationella identitet och utplåna Ukrainas kultur och ställning som stat. |
| --- | --- |

B.

Rysslands styrkor har genomfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur. Tusentals civila, däribland hundratals barn, har redan mördats och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga agerande från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt. Den 30 september 2022 förklarade Ryssland ensidigt sin annektering av de delvis ryskockuperade ukrainska oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja, utöver sin tidigare annektering av Krimhalvön. Rysslands försök att etniskt rensa ockuperade delar av Ukraina har inburit grymheter i massiv skala. Ryssland strävar efter att förstöra Ukrainas nationella identitet och utplåna Ukrainas kultur och ställning som stat.

| C. | Miljontals ukrainska medborgare har fördrivits både inom och utanför Ukraina efter att ha flytt från Rysslands aggression. Rysslands fortsatta aggression mot Ukraina kommer även fortsättningsvis att tvinga människor att fly från sina hem. Rysslands krigsförbrytelser kommer att traumatisera en hel generation ukrainska barn och innebära att miljontals ukrainska civila och militärer kommer att behöva behandlas för psykiska problem, depression, ångest och posttraumatisk stress. |
| --- | --- |

C.

Miljontals ukrainska medborgare har fördrivits både inom och utanför Ukraina efter att ha flytt från Rysslands aggression. Rysslands fortsatta aggression mot Ukraina kommer även fortsättningsvis att tvinga människor att fly från sina hem. Rysslands krigsförbrytelser kommer att traumatisera en hel generation ukrainska barn och innebära att miljontals ukrainska civila och militärer kommer att behöva behandlas för psykiska problem, depression, ångest och posttraumatisk stress.

| D. | I samband med att ukrainska territorier befriats har man funnit obestridliga bevis för strukturella och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigsförbrytelser som begåtts av de ryska styrkorna och deras proxyaktörer, såsom summariska avrättningar och begravningar i massgravar, våldtäkter och andra former av sexuellt våld, tortyr, användning av civila som mänskliga sköldar, tvångsförflyttning av civila (inklusive barn) till Ryssland, förstörelse av ekosystem, användning av explosiva vapen med storskalig verkan, inklusive olaglig klusterammunition i tätbebyggelse och avsiktlig förstörelse av civila infrastrukturer, såsom sjukhus, bostäder och skolor. |
| --- | --- |

D.

I samband med att ukrainska territorier befriats har man funnit obestridliga bevis för strukturella och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och krigsförbrytelser som begåtts av de ryska styrkorna och deras proxyaktörer, såsom summariska avrättningar och begravningar i massgravar, våldtäkter och andra former av sexuellt våld, tortyr, användning av civila som mänskliga sköldar, tvångsförflyttning av civila (inklusive barn) till Ryssland, förstörelse av ekosystem, användning av explosiva vapen med storskalig verkan, inklusive olaglig klusterammunition i tätbebyggelse och avsiktlig förstörelse av civila infrastrukturer, såsom sjukhus, bostäder och skolor.

| E. | Kvinnor och flickor är särskilt utsatta vid humanitära kriser och flyktingkriser, eftersom de fortsätter att i oproportionerligt hög grad falla offer för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

E.

Kvinnor och flickor är särskilt utsatta vid humanitära kriser och flyktingkriser, eftersom de fortsätter att i oproportionerligt hög grad falla offer för könsrelaterat våld.

| F. | Den ryska blockaden av Ukrainas spannmålsexport under det senaste året har lett till att många miljoner människor i och utanför Ukraina riskerar att drabbas av svält, vilket påminner om holodomor. |
| --- | --- |

F.

Den ryska blockaden av Ukrainas spannmålsexport under det senaste året har lett till att många miljoner människor i och utanför Ukraina riskerar att drabbas av svält, vilket påminner om holodomor.

| G. | Rysslands anfallskrig visar på landets koloniala inställning till sina grannar. Så länge Ryssland förblir en imperiestat kommer landet att fortsätta sina ansträngningar för att upprätthålla det ständiga aggressionshotet på den europeiska kontinenten. Många internationella aktörer har kategoriserat Ryssland som en statlig sponsor av terrorism och som en stat som utövar terrorism, vilket nu bör följas av konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

G.

Rysslands anfallskrig visar på landets koloniala inställning till sina grannar. Så länge Ryssland förblir en imperiestat kommer landet att fortsätta sina ansträngningar för att upprätthålla det ständiga aggressionshotet på den europeiska kontinenten. Många internationella aktörer har kategoriserat Ryssland som en statlig sponsor av terrorism och som en stat som utövar terrorism, vilket nu bör följas av konkreta åtgärder.

| H. | Ukraina är nu ett erkänt kandidatland som ansöker om medlemskap i Europeiska unionen och har fått enormt stöd inom alla områden från Europeiska unionen, inbegripet aldrig tidigare skådat militärt stöd. Sedan februari 2022 uppgår det totala stödet till Ukraina som utlovats av EU, dess medlemsstater och europeiska finansinstitut till minst 67 miljarder EUR, inbegripet militärt bistånd. |
| --- | --- |

H.

Ukraina är nu ett erkänt kandidatland som ansöker om medlemskap i Europeiska unionen och har fått enormt stöd inom alla områden från Europeiska unionen, inbegripet aldrig tidigare skådat militärt stöd. Sedan februari 2022 uppgår det totala stödet till Ukraina som utlovats av EU, dess medlemsstater och europeiska finansinstitut till minst 67 miljarder EUR, inbegripet militärt bistånd.

| I. | Trots Rysslands aggression och den prekära socioekonomiska situationen har Ukrainas regering lyckats nå vissa framgångar för sina fortsatta decentraliserings- och demokratiseringsreformer. |
| --- | --- |

I.

Trots Rysslands aggression och den prekära socioekonomiska situationen har Ukrainas regering lyckats nå vissa framgångar för sina fortsatta decentraliserings- och demokratiseringsreformer.

| J. | Europaparlamentet påminner om att Rysslands anfallskrig är den största militära konflikten på den europeiska kontinenten sedan andra världskrigets slut och visar på den växande konflikten mellan auktoritärt styre och demokrati. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet påminner om att Rysslands anfallskrig är den största militära konflikten på den europeiska kontinenten sedan andra världskrigets slut och visar på den växande konflikten mellan auktoritärt styre och demokrati.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin orubbliga solidaritet med Ukrainas folk och ledning och sitt stöd för dess beroende, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt starkaste fördömande av Rysslands olagliga, oprovocerade och oförsvarliga anfallskrig mot Ukraina liksom av den belarusiska regimens inblandning. Parlamentet kräver att Ryssland och dess proxystyrkor upphör med alla militära handlingar, särskilt deras attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur, och att Ryssland drar tillbaka alla militära styrkor, proxyaktörer och militär utrustning från Ukrainas hela internationellt erkända territorium, upphör med sina tvångsdeporteringar av ukrainska civila och friger alla frihetsberövade ukrainare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet hyllar Ukrainas modiga folk, välförtjänta mottagare av Sacharovpriset för tankefrihet 2023, som tappert försvarar sitt land, sin suveränitet, sitt oberoende och sin territoriella integritet, samtidigt som de försvarar frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och europeiska värden mot en brutal regim som försöker att undergräva vår demokrati och försvaga och splittra vår union. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med familjerna och med de nära och kära till de modiga försvarare som har offrat sina liv för att försvara Ukraina, dess folk, frihet och demokrati. Parlamentet efterlyser fortsatt och ökat stöd från EU och dess medlemsstater för att behandla och rehabilitera dem som skadats i försvaret av Ukraina. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är fast beslutet att bidra till att det ukrainska folket orkar upprätthålla sin motståndskraft och sin tro på en bättre framtid där fred råder i Ukraina och Europa, där ingen del av Ukrainas territorium ockuperas av Ryssland och ingen medborgare i Ukraina eller något annat land känner sig hotad eller attackerad för sin vilja att leva i fred, säkerhet och välmåga och med respekt för europeiska värden och principer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet lovordar den solidaritet som EU:s medborgare, civilsamhälle och medlemsstater och EU i sig har visat gentemot Ukraina och dess folk. Parlamentet stöder den fortsatta förlängningen av direktivet om tillfälligt skydd (2) för personer som flyr från Ukraina på grund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att utfallet av kriget och det internationella samfundets inställning kommer att spela en avgörande roll när det gäller att påverka framtida agerande från andra auktoritära regimer, som noga följer krigets förlopp. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att Ukrainas huvudsakliga mål är att vinna kriget mot Ryssland, vilket ska förstås som förmågan att driva ut alla ryska styrkor och deras proxyaktörer och allierade från Ukrainas internationellt erkända territorium. Parlamentet anser att detta mål endast kan uppnås genom fortsatta, varaktiga och stadigt ökande leveranser av alla typer av vapen till Ukraina, utan undantag. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet kräver att Ryssland för alltid upphör att kränka eller hota Ukrainas och andra grannländers suveränitet, oberoende och territoriella integritet. Parlamentet betonar att den ryska aggressionen inte är begränsad till Ukraina, utan har en negativ inverkan på säkerheten och ekonomin i alla EU:s länder i det östliga partnerskapet, särskilt Republiken Moldavien, som ständigt utsätts för politisk utpressning, säkerhetshot och provokationer från Rysslands sida som syftar till att destabilisera regeringen och undergräva demokratin och som hotar att sabotera landets väg mot Europa. Parlamentet noterar uttalandet nyligen från Republiken Moldaviens president Maia Sandu om risken för en statskupp i landet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja Republiken Moldavien, eftersom dess sårbarhet skulle kunna försvaga Ukrainas motståndskraft och påverka Europas säkerhet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja solidaritet och samarbete inom ramen för EU:s initiativ för det östliga partnerskapet, med hjälp av alla nödvändiga resurser för att på lämpligt sätt bemöta framväxande hot och säkerställa stabilitet och välstånd i regionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att president Putin, andra ryska ledare och deras belarusiska allierade som planerade och gav order om att inleda detta anfallskrig mot Ukraina måste ställas till svars för det aggressionsbrott som de begått mot Ukraina. Parlamentet insisterar vidare på att de medskyldiga som bistår den ryska regimen också måste ställas till svars för sin roll i Rysslands anfallskrig. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att stödja ett ansvarsutkrävande för de brott som begåtts under Rysslands anfallskrig mot Ukraina, särskilt aggressionsbrott, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och påstått folkmord. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen, den höga representanten och medlemsstaterna att samarbeta med Ukraina och det internationella samfundet när det gäller att inrätta en särskild tribunal för att utreda och lagföra det aggressionsbrott mot Ukraina som begåtts av Rysslands ledare och deras allierade. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna och deras diplomatiska personal att fortsätta arbeta så nära och intensivt som möjligt med internationella partner för att det internationella samfundet ska stå mer enat i fördömandet och motarbetandet av Rysslands anfallskrig och i fastställandet av ansvarsskyldighet för krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och aggressionsbrottet. Parlamentet upprepar sitt helhjärtade stöd för Internationella brottmålsdomstolens arbete för att sätta stopp för den straffrihet som åtnjuts av personer som begår de allvarligaste av de brott som angår hela det internationella samfundet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag användningen av sexuellt och könsrelaterat våld som ett krigsvapen och betonar att detta utgör en krigsförbrytelse. Parlamentet uppmanar EU och de länder som tar emot kvinnor och flickor som har flytt från Ukraina att garantera att dessa får tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt akutpreventivmedel, inte minst för våldtäktsoffer, och att stödja tillhandahållandet av dessa tjänster i Ukraina. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker det fortsatta behovet av humanitärt bistånd till Ukraina och av att tillgodose behoven hos miljontals fördrivna personer från och inom Ukraina, särskilt de som tillhör utsatta grupper. Parlamentet upprepar att den fortsatta tvångsförflyttningen och deporteringen av ukrainska barn, inbegripet från institutioner, till Ryssland och påtvingade adoptioner från ryska familjers sida strider mot ukrainsk och internationell rätt. Parlamentet understryker att påtvingad överföring av barn från en grupp till en annan utgör folkmord enligt artikel II i konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord. Parlamentet uppmanar i detta avseende det internationella samfundet att stödja de ukrainska myndigheternas insatser för att samla in, dokumentera och bevara bevis för de människorättskränkningar som begåtts under det ryska kriget mot Ukraina. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar och stöder fullt ut det uttalande som president Zelenskyjs gjorde i sitt tal till Europaparlamentet om att ”Detta är vårt Europa. Detta är våra regler. Detta är vår livsstil. Och för Ukraina är det en väg hem.” Parlamentet bekräftar sitt engagemang för Ukrainas medlemskap i Europeiska unionen. Parlamentet efterlyser än en gång ett innovativt, kompletterande och flexibelt samspel mellan det pågående arbetet med genomförandet av det gällande associeringsavtalet och anslutningsförhandlingarna, så att Ukraina gradvis kan integreras i EU:s inre marknad och sektorsspecifika program, och även få tillgång till EU-medel på respektive område, så att ukrainska medborgare kan dra nytta av anslutningens fördelar under hela processen och inte bara när den har slutförts. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det ryska anfallskriget i grunden har förändrat den geopolitiska situationen i Europa, vilket kräver djärva, modiga och omfattande politiska, säkerhetsmässiga och finansiella beslut från EU:s sida. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sitt stöd för Europeiska rådets beslut att bevilja Ukraina status som kandidatland. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att arbeta för att anslutningsförhandlingar ska inledas i år. Parlamentet anser att Ukrainas medlemskap i EU utgör en geostrategisk investering i ett enat och starkt Europa och att det är ett uttryck för ledarskap, beslutsamhet och vision. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att bevilja Ukraina status som kandidatland. Parlamentet understryker att anslutning till EU måste ske i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, på grundval av respekt för relevanta förfaranden och på villkor att de fastställda kriterierna uppfylls, särskilt de så kallade Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap, och betonar att anslutningen alltjämt är en meritbaserad process som kräver antagande och genomförande av relevanta reformer, särskilt på områdena demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och genomförande av EU:s regelverk. Parlamentet uppmanar Ukrainas regering att fortsätta att stärka det lokala självstyret, en reform som har fått stort nationellt och internationellt erkännande, och att integrera framgången för decentraliseringsreformen i den övergripande strukturen för Ukrainas återställande-, återhämtnings- och återuppbyggnadsprocess. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt stöd för tillhandahållandet av militärt bistånd till Ukraina så länge som det behövs. Parlamentet är medvetet om de ansträngningar som medlemsstaterna har gjort när det gäller att tillhandahålla Ukraina militärt stöd, och den höga representantens arbete med att samordna det, för att Ukraina ska kunna utöva sin legitima rätt att försvara sig mot Rysslands anfallskrig. Parlamentet upprepar ändå sin uppmaning till medlemsstaterna att i betydande utsträckning utöka och påskynda sitt militära stöd för att Ukraina inte bara ska kunna försvara sig mot ryska attacker utan också återfå full kontroll över hela sitt internationellt erkända territorium. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Förenta staterna, Förenade kungariket och Kanada att snarast uppfylla sina utfästelser om att förse Ukraina med moderna stridsvagnar. Parlamentet understryker hur viktigt det är att Ukrainas allierade fortsätter att ha en nära samordning och enighet kring analyserna av kritiska begäranden från de ukrainska myndigheterna om tunga vapen och avancerade luftvärnssystem. Parlamentet begär att man allvarligt överväger att förse Ukraina med västliga stridsflygplan, helikoptrar och lämpliga missilsystem och att avsevärt öka leveranserna av ammunition. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet att upprätthålla sin sanktionspolitik mot Ryssland och att samtidigt övervaka, granska och förbättra dess ändamålsenlighet och genomslagskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt genomförande och en fullständig efterlevnad av alla sanktioner. Parlamentet uppmanar rådet att anta sitt tionde sanktionspaket senast i slutet av februari 2023, i betydande grad utöka sanktionernas omfattning, i synnerhet de mot ekonomin och energisektorn genom att förbjuda import av ryska fossila bränslen, uran och diamanter, liksom de mot personer och enheter, och att vidta sanktioner mot alla personer som har samröre med den så kallade Wagnergruppen och andra väpnade grupper, miliser och proxyaktörer som finansieras av Ryssland, däribland de som verkar på ockuperat ukrainskt territorium, och begär att gasledningarna Nord Stream 1 och 2 helt ska tas ur bruk, i syfte att stoppa finansieringen av Putins krigsmaskin med EU-pengar. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att stå enade i sitt svar på Rysslands anfallskrig mot Ukraina och uppmanar alla EU-kandidatländer och potentiella kandidatländer att ansluta sig till EU:s sanktionspolitik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensbedömning av hur effektivt sanktionerna verkar mot Rysslands krigshandlingar och hur sanktionerna kringgås. Parlamentet påminner om att överträdelse av de restriktiva åtgärderna har lagts till i EU:s förteckning över brott. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta ytterligare åtgärder för att fortsätta den internationella isoleringen av Ryska federationen, inbegripet i fråga om Rysslands medlemskap i internationella organisationer och organ såsom Förenta nationernas säkerhetsråd. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna om att flera tredjeländer samarbetar med Ryssland för att hjälpa landet att kringgå sanktionerna, bland annat rapporter om att Iran och Nordkorea kontinuerligt har levererat militär utrustning till Ryssland, att kinesiska statsägda försvarsföretag levererar utrustning med dubbla användningsområden, navigationsutrustning, störningsteknik och delar till stridsflygplan till Ryssland samt rapporter om en ”skuggflotta” av tankfartyg och uppmanar kommissionen att garantera att ingen gasimport från tredjeländer, t.ex. Azerbajdzjan, kan ”vitmåla” rysk gas som omfattas av europeiska sanktioner. Parlamentet uppmanar med kraft EU, medlemsstaterna och deras allierade att göra de sanktioner som redan införts mer verkningsfulla, att omgående vidta åtgärder för att blockera alla försök att kringgå dessa sanktioner och att arbeta med en sekundär sanktionsmekanism som skulle täppa till eventuella kryphål. Parlamentet fördömer de länder som hjälper Ryssland att undvika effekterna av de sanktioner som införts och uppmanar EU att på ett rigoröst sätt åtala företag, organisationer eller enskilda personer som deltar i kringgåendet av sanktionerna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlagstiftarna att fullborda den rättsliga ordning som gör det möjligt att förverka ryska tillgångar som frysts av EU och att använda dem för att åtgärda de olika konsekvenserna av Rysslands aggression mot Ukraina, inbegripet återuppbyggnaden av landet och ersättning till offren för Rysslands aggression. Parlamentet understryker sin övertygelse att när kriget väl har upphört måste Ryssland vara tvunget att betala det skadestånd som utdömts för att säkerställa att ett betydande bidrag ges till återuppbyggnaden av Ukraina. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer på nytt Internationella olympiska kommitténs (IOK) beslut nyligen att tillåta ryska och belarusiska idrottare att tävla i kvalomgångar till de olympiska spelen i Paris 2024 under neutral flagg, vilket strider mot dessa länders mångdimensionella isolering och kommer att utnyttjas i propagandasyfte av båda regimerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och det internationella samfundet att utöva påtryckningar på IOK för att upphäva detta beslut, som är en skam för den internationella idrottsvärlden, och att anta en liknande ståndpunkt om andra idrotts-, kultur- eller vetenskapsevenemang. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt stödja de diplomatiska ansträngningar som görs av internationella organisationer såsom Internationella atomenergiorganet (IAEA), som har föreslagit att en skyddszon för kärnsäkerhet ska inrättas runt det ukrainska kärnkraftverket i Zaporizjzja. Parlamentet betonar vikten av att bevara infrastrukturens integritet och att säkerställa enkel tillgång till kärnkraftsanläggningar för IAEA:s uppdrag. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att förbjuda Rosatom att fortsätta investera i kritisk infrastruktur i EU och att stoppa all dess verksamhet i EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att utöka möjligheterna för ukrainska folkvalda och tjänstemän att studera och följa EU-institutionernas arbete. Parlamentet efterlyser förfaranden för att upprätta akademin för offentlig förvaltning inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta strategiskt och proaktivt för att bekämpa hybridhot och förhindra inblandning från Ryssland i politiska, valrelaterade och andra demokratiska processer i Ukraina och i EU, särskilt fientliga handlingar som är avsedda att manipulera den allmänna opinionen och undergräva EU-anslutningen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka motståndskraften mot desinformation och söndringskampanjer som syftar till att undergräva demokratiska processer och skapa splittring i Ukraina och i EU, och att överbrygga klyftan genom att se till att europeiska programföretag och tv-kanaler inte tillhandahåller tjänster till några ryska tv-kanaler som är föremål för sanktioner eller som bidrar till spridningen av ryskt desinformationsinnehåll. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar FN:s generalförsamling att behålla Rysslands anfallskrig mot Ukraina på sin dagordning och uppmanar EU:s partner runtom i världen att fortsätta att tillhandahålla politiskt och humanitärt stöd till Ukraina under dess försvar av sitt oberoende, sin suveränitet och sin territoriella integritet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att intensifiera kontakterna med världsledare från andra regioner när det gäller att stödja Ukraina och att stärka den internationella pressen på den ryska regimen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker sin tacksamhet till de länder som på ett makalöst sätt har visat enighet, solidaritet och stöd för Ukraina sedan krigets första timmar och fortsätter att göra det. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker solidaritet och stöd för de modiga människor i Ryssland och i Belarus som protesterar mot Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet kräver att medlemsstaterna skyddar och beviljar asyl till ryssar och belarusier som förföljs för att de uttalar sig mot eller protesterar mot kriget, liksom ryska och belarusiska desertörer och vapenvägrare. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas president, regering och Verchovna Rada, Förenta nationerna, Internationella olympiska kommittén och de ryska och belarusiska myndigheterna. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(2)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/40

---

P9_TA(2023)0057

Europeiska centralbanken – årsrapport 2022

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om Europeiska centralbanken – årsrapport 2022 (2022/2037(INI))

(2023/C 283/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport för 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport för 2021,

| — | med beaktande av ECB:s återkoppling av den 28 april 2022 till de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om ECB:s årsrapport 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s återkoppling av den 28 april 2022 till de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om ECB:s årsrapport 2020,

| — | med beaktande av ECB:s klimathandlingsplan av den 4 juli 2022 som syftar till att ytterligare införliva klimatförändringarna i dess penningpolitiska transaktioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s klimathandlingsplan av den 4 juli 2022 som syftar till att ytterligare införliva klimatförändringarna i dess penningpolitiska transaktioner,

| — | med beaktande av ECB:s interna makroekonomiska prognos av den 8 september 2022 för euroområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s interna makroekonomiska prognos av den 8 september 2022 för euroområdet,

| — | med beaktande av Eurostats snabbstatistik från 30 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats snabbstatistik från 30 september 2022,

| — | med beaktande av resultaten av ECB:s klimatriskstresstest av den 8 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av ECB:s klimatriskstresstest av den 8 juli 2022,

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos sommaren 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos sommaren 2022,

| — | med beaktande av World Economic Outlook 2022 från Internationella valutafonden (IMF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av World Economic Outlook 2022 från Internationella valutafonden (IMF),

| — | med beaktande av Eurobarometer-undersökningen i juni-juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometer-undersökningen i juni-juli 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor (1),

| — | med beaktande av Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet som antogs inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar,

| — | med beaktande av artiklarna 123.1, 125, 127.1, 127.2, 130, 282.2 och 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 123.1, 125, 127.1, 127.2, 130, 282.2 och 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av de monetära dialogerna den 7 februari, den 20 juni, den 26 september och den 28 november 2022 med ECB:s ordförande Christine Lagarde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de monetära dialogerna den 7 februari, den 20 juni, den 26 september och den 28 november 2022 med ECB:s ordförande Christine Lagarde,

| — | med beaktande av ECB-rådets godkännande av transmissionsskyddsinstrumentet (TPI) den 21 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB-rådets godkännande av transmissionsskyddsinstrumentet (TPI) den 21 juli 2022,

| — | med beaktande av ECB-rådets penningpolitiska beslut att höja ECB-räntorna i juli, september, november och december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB-rådets penningpolitiska beslut att höja ECB-räntorna i juli, september, november och december 2022,

| — | med beaktande av ECB:s rapport av den 29 september 2022 om de framsteg som gjorts under utredningsfasen av en digital euro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s rapport av den 29 september 2022 om de framsteg som gjorts under utredningsfasen av en digital euro,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (2),

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 13 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 13 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 142.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 142.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0022/2023), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0022/2023), och av följande skäl:

| A. | Enligt ECB:s grundscenarioprognoser i september 2022 kommer den ekonomiska tillväxten att minska från 3,1 % 2022 till 0,9 % 2023, innan den återhämtar sig till 1,9 % 2024 enligt grundscenariot. Vissa grundläggande antaganden i denna prognos är redan överspelade. Utsikterna för aktiviteten i euroområdet är ytterst heterogen mellan länderna och omgärdas av en hög grad av osäkerhet, på grund av utvecklingen av kriget i Ukraina och energikrisen, och i ett antal oberoende prognoser förutspås en recession. |
| --- | --- |

A.

Enligt ECB:s grundscenarioprognoser i september 2022 kommer den ekonomiska tillväxten att minska från 3,1 % 2022 till 0,9 % 2023, innan den återhämtar sig till 1,9 % 2024 enligt grundscenariot. Vissa grundläggande antaganden i denna prognos är redan överspelade. Utsikterna för aktiviteten i euroområdet är ytterst heterogen mellan länderna och omgärdas av en hög grad av osäkerhet, på grund av utvecklingen av kriget i Ukraina och energikrisen, och i ett antal oberoende prognoser förutspås en recession.

| B. | Rysslands oprovocerade, omoraliska och orättfärdiga aggressionskrig mot Ukraina har slagit hårt mot förtroendet, lett till att energi- och livsmedelspriserna skjutit i höjden och, i kombination med andra störningar på utbudssidan i Kina, förvärrat det redan existerande trycket i leveranskedjorna. |
| --- | --- |

B.

Rysslands oprovocerade, omoraliska och orättfärdiga aggressionskrig mot Ukraina har slagit hårt mot förtroendet, lett till att energi- och livsmedelspriserna skjutit i höjden och, i kombination med andra störningar på utbudssidan i Kina, förvärrat det redan existerande trycket i leveranskedjorna.

| C. | ECB:s huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet, som den har definierat som en inflation på 2 % på medellång sikt. |
| --- | --- |

C.

ECB:s huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet, som den har definierat som en inflation på 2 % på medellång sikt.

| D. | Enligt ECB:s prognoser i september 2022 förväntas den totala inflationen att falla från 8,1 % 2022 till 5,5 % 2023 och 2,3 % 2024. En inflation på 2,3 % ligger fortfarande något över ECB:s målnivå. |
| --- | --- |

D.

Enligt ECB:s prognoser i september 2022 förväntas den totala inflationen att falla från 8,1 % 2022 till 5,5 % 2023 och 2,3 % 2024. En inflation på 2,3 % ligger fortfarande något över ECB:s målnivå.

| E. | Enligt Eurostat uppgick arbetslösheten i juli 2022 till 6 % i EU och 6,6 % i euroområdet men den är ojämnt fördelad inom EU och inom medlemsstaterna, och arbetslösheten fortsatte att vara mycket högre bland ungdomar (14 % i EU och 14,2 % i euroområdet). Den höga ungdomsarbetslösheten är fortfarande ett allvarligt problem som måste åtgärdas inom EU. |
| --- | --- |

E.

Enligt Eurostat uppgick arbetslösheten i juli 2022 till 6 % i EU och 6,6 % i euroområdet men den är ojämnt fördelad inom EU och inom medlemsstaterna, och arbetslösheten fortsatte att vara mycket högre bland ungdomar (14 % i EU och 14,2 % i euroområdet). Den höga ungdomsarbetslösheten är fortfarande ett allvarligt problem som måste åtgärdas inom EU.

| F. | ECB har inom ramen för sitt mandat åtagit sig att bidra till målen enligt Parisavtalet. Klimatförändringarna kan inkräkta på penningpolitikens effektivitet, påverka tillväxten och öka instabiliteten i priserna liksom den makroekonomiska instabiliteten. |
| --- | --- |

F.

ECB har inom ramen för sitt mandat åtagit sig att bidra till målen enligt Parisavtalet. Klimatförändringarna kan inkräkta på penningpolitikens effektivitet, påverka tillväxten och öka instabiliteten i priserna liksom den makroekonomiska instabiliteten.

| G. | Att den penningpolitiska transmissionsmekanismen verkligen fungerar är en förutsättning för att ECB ska kunna fullgöra sitt prisstabilitetsmandat. |
| --- | --- |

G.

Att den penningpolitiska transmissionsmekanismen verkligen fungerar är en förutsättning för att ECB ska kunna fullgöra sitt prisstabilitetsmandat.

| H. | Eurons externa värde jämfört med den amerikanska dollarn har försämrats betydligt under de senaste månaderna. Energi- och energiderivat handlas i US-dollar och en depreciering av eurons växelkurs mot dollarn bidrar ytterligare till inflationen. |
| --- | --- |

H.

Eurons externa värde jämfört med den amerikanska dollarn har försämrats betydligt under de senaste månaderna. Energi- och energiderivat handlas i US-dollar och en depreciering av eurons växelkurs mot dollarn bidrar ytterligare till inflationen.

| I. | Enligt Eurobarometer-undersökningen i juni-juli 2022 var allmänhetens stöd för den europeiska ekonomiska och monetära unionen med en enda valuta, euron, den högsta någonsin, och låg på 80 % i euroområdet och 72 % i EU som helhet. |
| --- | --- |

I.

Enligt Eurobarometer-undersökningen i juni-juli 2022 var allmänhetens stöd för den europeiska ekonomiska och monetära unionen med en enda valuta, euron, den högsta någonsin, och låg på 80 % i euroområdet och 72 % i EU som helhet.

| J. | ECB är ansvarig inför Europaparlamentet, som är den institution som företräder EU-medborgarna. |
| --- | --- |

J.

ECB är ansvarig inför Europaparlamentet, som är den institution som företräder EU-medborgarna.

Allmän översikt

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över det oprovocerade ryska aggressionskriget mot Ukraina och dess allvarliga, oförutsägbara och långvariga återverkningar på den europeiska ekonomin och det europeiska samhället, särskilt för de mest utsatta och sårbara grupperna såsom små och medelstora företag och hushåll med lägre inkomster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kriser utan motstycke också kräver innovativa och djärva penningpolitiska beslut utan motstycke. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet förstår den osäkerhet och den komplexa miljö som driver penningpolitiken. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de historiskt höga inflationsnivåerna. Parlamentet välkomnar ECB:s beslutsamhet att vara beredd att vidta åtgärder för att skydda den finansiella stabiliteten om så behövs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att ECB:s primära uppdrag är att säkerställa prisstabilitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att ECB skulle kunna få ner priserna genom att kraftigt minska den aggregerade efterfrågan via sina penningpolitiska verktyg, men erkänner samtidigt att detta skulle öka risken för negativa effekter på tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att den nuvarande inflationen främst är utbudsdriven, särskilt av energi- och livsmedelspriserna, som nu påverkar kärninflationen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar vidare att traditionella penningpolitiska verktyg har ett begränsat inflytande när det gäller att åtgärda inflationen, som främst är utbudsdriven. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhäver att ECB:s lagstadgade oberoende, som fastslås i fördragen, är en förutsättning för fullgörandet av dess mandat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Kroatiens anslutning till euroområdet som dess 20:e medlemsland januari 2023. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att finanspolitiken och penningpolitiken har stärkt varandra under pandemin, och att alla EU-institutioner och medlemsstater har samarbetat inom ramen för sina mandat, vilket har förhindrat en upprepning av erfarenheterna från finanskrisen 2008, och påminner om lärdomarna om dess orsaker och reaktionerna på den. Parlamentet betonar att upprätthållandet av prisstabilitet i dag kräver en ännu närmare samordning av finanspolitiken och penningpolitiken, eftersom hanteringen av chocker på utbudssidan kräver större motståndskraft i försörjningskedjorna och energireformer, inbegripet en övergång till mer förnybar energi och en förutsägbar investeringsram. Parlamentet instämmer i ECB-ordförande Christine Lagardes varning om att ”det är viktigt att det finanspolitiska stöd som används för att skydda hushållen från effekterna av högre priser är tillfälligt och riktat. Detta begränsar risken för att elda på inflationstrycket, och underlättar därmed penningpolitikens uppgift att säkerställa prisstabilitet och bidra till att upprätthålla skuldhållbarhet” (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar ECB-ordförande Christine Lagardes uttalande om att den nuvarande geopolitiska krisen kräver framsteg i fråga om EU:s finanspolitiska integration. Parlamentet välkomnar ECB:s långvariga stöd för bankunionens smidiga fullbordande, och betonar riskerna i samband med allvarliga förseningar. Parlamentet noterar ECB:s stöd för inrättandet av ett fullt utvecklat europeiskt insättningsgarantisystem. Parlamentet konstaterar att riskdelning och riskreducering är sammankopplade och att institutionella skyddssystem spelar en central roll när det gäller att skydda och stabilisera medlemsinstituten. Parlamentet välkomnar de framsteg som hittills gjorts när det gäller att reducera mängden nödlidande lån. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar ECB att fortsätta att regelbundet övervaka utvecklingen och offentliggöra information om eurons internationella roll. Parlamentet understryker att en förstärkning av eurons roll kräver att den europeiska ekonomiska och monetära unionen fördjupas och fullbordas så att euroområdets faktiska och upplevda sårbarhet för makroekonomiska chocker minskas. Parlamentet konstaterar att en ökning av eurons attraktionskraft som reservvaluta ytterligare kommer att öka dess internationella användning och öka EU:s förmåga att självständigt utforma sin politiska inriktning, vilket är en viktig faktor för att skydda Europas ekonomiska suveränitet. |
| --- | --- |

12.

Penningpolitik

| 13. | Europaparlamentet är djupt oroat över att inflationen i euroområdet har nått rekordnivåer med en genomsnittlig inflation på 8,4 % för 2022. Parlamentet betonar att den totala inflationen steg till en rekordhög nivå på 10,6 % i oktober 2022 och sjönk till 9,2 % i december 2022. Parlamentet betonar att energi med råge är den starkaste drivkraften för inflationen (40,8 %), följt av livsmedelspriser (11,8 %). Parlamentet noterar att ECB förutspår en total inflation på 6,3 % 2023, 3,4 % 2024 och 2,3 % 2025, med risker på uppsidan på grund av störningar i energi- och livsmedelsförsörjningen. Parlamentet noterar att inflationen för närvarande är mycket högre än ECB:s målnivå på 2 %. Parlamentet noterar att kärninflationen för närvarande ligger på 5,2 %. Parlamentet påminner om att ECB:s primära uppdrag är att säkerställa prisstabilitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att ECB:s strategiöversyn bekräftade inflationsmålets inriktning på medellång sikt och fastställde ett symmetriskt inflationsmål på 2 % på medellång sikt. Parlamentet uppmanar ECB att strikt inrikta sig på inflationen på denna medellånga sikt, även under den rådande krisen. Parlamentet uppmanar ECB att definiera begreppet ”medellång sikt”. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar ECB:s senaste penningpolitiska beslut om att höja räntorna med 50 punkter i juli, 75 punkter i september, 75 punkter i november, 50 punkter i december och 50 punkter i februari 2023. Parlamentet noterar att den nuvarande räntan ligger på 3,0 %. Parlamentet noterar ECB-ordförande Christine Lagardes uttalande om att ECB har för avsikt att ”höja räntorna ytterligare under de kommande mötena tills inflationen har sjunkit till sin målnivå”. Parlamentet noterar att de nominella räntorna ligger kvar under den neutrala räntan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att ECB har verktyg till sitt förfogande för att minska den aggregerade efterfrågan i syfte att minska inflationen till målnivån på medellång sikt. Parlamentet är oroat över konsekvenserna av sådana politiska beslut för tillväxt och sysselsättning, och betonar att dettas ska behandlas i proportionalitetsbedömningen. Parlamentet uppmanar ECB att överväga en mer balanserad och gradvis anpassning av politiken, med tanke på den stora osäkerheten. Parlamentet begär att eventuella framtida beslut om styrräntor motiveras mer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att Rysslands aggression i Ukraina och beroendet av importerade fossila bränslen är orsaken till en stor del av den senaste tidens betydande prisökningar, med den totala inflationen som återspeglar den kraftiga ökningen av olje- och gaspriserna. Parlamentet noterar att den nuvarande inflationen främst är utbudsdriven. Parlamentet noterar vidare att traditionella penningpolitiska verktyg har begränsat inflytande när det gäller att åtgärda inflationen som främst drivs av energi- och livsmedelspriser. Parlamentet noterar ECB:s upprepade erkännande av att räntehöjningar inte kommer att sänka energipriserna eller påverka inflationen på kort sikt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över risken för fragmentering med tanke på skillnaderna i inflationsnivåer mellan länderna i euroområdet, från Estlands 25,2 % till Frankrikes 6,6 % i augusti 2022. Parlamentet anser att detta gör det svårare att uppnå enhetlighet i ECB:s penningpolitik och dess transmissionssystem. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är bekymrat över att ”vinster på senare tid har varit en viktig bidragande faktor till den totala inhemska inflationen, över deras historiska bidrag”, såsom konstaterats av direktionsledamoten Isabel Schnabel (4). Parlamentet uppmanar ECB att regelbundet offentliggöra uppgifter om vinsternas bidrag till inflationen. Parlamentet noterar att penningpolitiken inte är rätt svar på denna bidragande orsak till inflationen, nämligen alltför stort marknadsinflytande, vilket hanteras bättre av annan politik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar ECB att utveckla en trovärdig kommunikationsstrategi som stöds av snabba och konkreta åtgärder för att signalera till EU-medborgarna att inflationen kommer att sjunka på medellång sikt. Parlamentet är djupt bekymrat över att konsumenternas inflationsförväntningar under de kommande 12 månaderna och medianförväntningarna på inflationen för de kommande tre åren ligger betydligt över målnivån, nämligen på 5,0 % respektive 3,0 % (5). Parlamentet noterar med oro att detta tyder på att inflationsförväntningarna numera saknar förankring. Parlamentet noterar att påverkan på inflationsförväntningarna anges som en av huvudorsakerna till ECB:s räntehöjningar. Parlamentet uppmanar ECB att ytterligare undersöka inflationsförväntningarnas roll och hur de påverkas av ECB:s tillkännagivanden och åtgärder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar bristen på akademisk konsensus om inflationsförväntningarnas roll för inflationsutfallet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över den senaste tidens fall i växelkursen EUR/USD i hög grad bidragit till inflationen i energipriser. Parlamentet konstaterar att eurons nedgång i förhållande till US-dollarn därför är en bidragande faktor till energiprisinflationen eftersom energiderivat handlas i dollar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att IMF i sin World Economic Outlook 2022 drog slutsatsen att riskerna för en lönespiral är begränsade. Parlamentet noterar att resilienta arbetsmarknader och en viss nivå av upphämtning för att kompensera för förlorad köpkraft sannolikt kommer att bidra till en stark lönetillväxt. Parlamentet uppmanar ECB att mycket noga övervaka denna risk. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är bekymrat över ECB:s fortsatta beroende av privata kreditvärderingsinstitut för kreditbetyg på statsobligationer i dess ramverk för säkerheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till ECB att sätta punkt för detta beroende. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att en jämn transmission av penningpolitiken är avgörande för att ECB:s mandat för prisstabilitet ska kunna uppnås. Parlamentet understryker att alltför stora skillnader i avkastningen på statspapper gör kreditvillkoren oförenliga med den enhetliga penningpolitiska transmissionen. Parlamentet noterar ECB:s beslut av den 15 juni 2022 att tillämpa flexibilitet vid återinvestering av förfallna värdepapper från stödköpsprogrammet föranlett av pandemin. Parlamentet noterar lanseringen av transmissionsskyddsinstrumentet för att stödja en effektiv transmission av penningpolitiken i hela euroområdet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att kombinationen av billiga riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) och högre räntor gör det möjligt för europeiska banker att inkassera många miljarder i extra vinst. Parlamentet välkomnar det beslut som ECB fattade vid sitt oktobermöte och som ska förhindra detta arbitrage. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet oroar sig över bristen på samordning av penningpolitiken mellan stora centralbanker runt om i världen. Parlamentet är dessutom oroat över att räntehöjningar på samma gång runt om i världen kommer att leda till en aldrig tidigare skådad åtstramning av de penningpolitiska villkoren. Parlamentet uppmanar ECB att inleda en internationell dialog med andra centralbanker. |
| --- | --- |

27.

Sekundära mål

| 28. | Europaparlamentet påminner om att ECB:s ordförande under den monetära dialogen i november 2021 sade att ”som en del av de sekundära målen har vi naturligtvis den ekonomiska utvecklingen, vi har respekt för miljön och kampen mot klimatförändringarna, och så vidare. Det är uppenbart att dessa måste beaktas, särskilt om dessa sekundära mål mycket tydligt anges av de andra institutionerna, särskilt av Europaparlamentet.” Parlamentet föreslår att man på grundval av denna resolution ger ECB synpunkter på de sekundära målen (6). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att ECB enligt EUF-fördraget, utan att det påverkar målet om prisstabilitet, ska stödja unionens allmänna ekonomiska politik i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget. Parlamentet påpekar att det finns en tydlig hierarki mellan ECB:s mål. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att ECB:s penningpolitik, som syftar till att fullgöra dess primära mandat, är föremål för en proportionalitetsbedömning. Parlamentet noterar att proportionalitetsbedömningen tar hänsyn till de penningpolitiska åtgärdernas inverkan på ekonomin i stort och den ekonomiska politiken, som behandlas i detta avsnitt. Parlamentet betonar att ECB, när den står inför ett val mellan olika penningpolitiska uppsättningar som är lika gynnsamma för prisstabiliteten, kommer att välja dem som bäst stöder EU:s allmänna ekonomiska politik (7). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin årsrapport ägna ett särskilt kapitel åt att förklara hur ECB har tolkat och agerat utifrån sina sekundära mål och att redogöra för effekterna av sin penningpolitik på EU:s allmänna ekonomiska politik. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att höga nivåer av socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar tillväxt och en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft som syftar till full sysselsättning är centrala ekonomiska mål. Parlamentet påminner om vikten av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, Parlamentet betonar att dessa mål bäst uppnås när den fria marknaden fungerar i en stabil makroekonomisk miljö som bygger på förutsägbara prisnivåer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker de små och medelstora företagens centrala roll för EU:s ekonomi och ekonomiska och sociala konvergens, sysselsättningen och genomförandet av den dubbla omställningen (digital och klimat). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet föreslår att ECB som ett led i sin proportionalitetsbedömning bör beakta att kostnaderna för dess penningpolitiska transaktioner inte bör bäras oproportionerligt av lägre inkomstskikt och de mest utsatta grupperna och bör bedöma hur dess penningpolitiska transaktioner påverkar dessa grupper, samtidigt som man beaktar att förmögenhetsklyftor och inkomstskillnader inverkar negativt på den penningpolitiska transmissionen (8). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i egenskap av oberoende institution fortsätta att avstå från politiskt motiverade beslut inom ramen för sitt mandat. |
| --- | --- |

35.

Åtgärder mot klimatförändringarna

| 36. | Europaparlamentet noterar att prisstabilitet och en stabil makroekonomisk miljö behövs för att uppmuntra gröna investeringar och skulle bland annat bidra till att skapa de rätta förutsättningarna för genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet uppmanar ECB att bedöma i vilken utsträckning klimatförändringarna påverkar dess förmåga att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att ECB, i egenskap av EU-institution, är bunden av EU:s åtaganden enligt Parisavtalet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar ECB-rådets beslut att vidta ytterligare åtgärder för att inkludera klimatförändringsaspekter i Eurosystemets penningpolitiska ramverk. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar att begreppet marknadsneutralitet är kopplat till principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens. Parlamentet uppmanar ECB att, samtidigt som dess oberoende respekteras, ta itu med marknadsmisslyckanden och säkerställa en effektiv resursfördelning på lång sikt, samtidigt som den förblir så opolitisk som möjligt och principen om marknadsneutralitet respekteras. Parlamentet noterar att ECB redan har avvikit från marknadsneutralitet vid flera tillfällen. Parlamentet betonar att sådana beslut inte får fattas på bekostnad av uppnåendet av ECB:s primära mål. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar ECB:s tillkännagivande om att dess innehav av företagsobligationer ska fossilbefrias genom ”tiltning” av dess portfölj. Parlamentet betonar att ECB:s program för köp av tillgångar utgör en okonventionell penningpolitik som endast bör bedrivas under helt unika ekonomiska omständigheter. Parlamentet betonar vidare att dessa innehav är en biprodukt av den tidigare kampen mot låg inflation och att investeringar inte är ett penningpolitiskt mål. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar dessutom tillkännagivandet om ”förgröningen” av ECB:s ramverk för säkerheter, vilket kommer att bidra till att minska den finansiella risken i ECB:s balansräkning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s tillkännagivande om att ytterligare förbättra Eurosystemets verktyg och kapacitet för riskbedömning för att bättre inkludera klimat- och miljörelaterade risker, till exempel genom sina interna kreditbedömningssystem. Parlamentet välkomnar särskilt ECB:s samarbete med kreditvärderingsinstitut för att öka transparensen när det gäller hur de införlivar klimatrisker i sina kreditbetyg och deras ambition om krav på offentliggörande av klimatrisker. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s handlingsplan och dess detaljerade färdplan för klimatförändringsrelaterade åtgärder för att ytterligare införliva klimatförändringsaspekter i sin politiska ram och sina modeller. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s stresstest för klimatrisker som utvecklats för att bedöma bankernas och företagens motståndskraft mot klimatomställningsrisker. Parlamentet noterar att de resultat som offentliggjordes den 8 juli 2022 visar att bankerna inte har några robusta ramar för stresstestning av klimatrisker och saknar relevanta uppgifter. Parlamentet uppmanar ECB att tillhandahålla användbar vägledning och minska byråkratin. Parlamentet noterar att banktillsynen bör vara riskbaserad och inte styras av sekundära överväganden. Parlamentet uppmanar bankerna att öka sina insatser för att mäta och hantera klimatrisker. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller ECB:s framsteg när det gäller att minska sina egna koldioxidutsläpp med 10,7 % mellan 2020 och 2021. |
| --- | --- |

45.

Transparens, ansvarsskyldighet, jämställdhet och andra aspekter

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka ECB:s arrangemang för ansvarsskyldighet och transparens. Parlamentet noterar att ECB visserligen har utvidgat sin verktygslåda och sina mål utöver prisstabilitet, men att dess ansvarsskyldighetspraxis endast delvis har utvecklats. Parlamentet ser fram emot en skriftlig formalisering av nuvarande praxis för ansvarsskyldighet mellan ECB och Europaparlamentet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till ECB att stärka sin ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar den innehållsrika och detaljerade återkopplingen från ECB avseende parlamentets resolution om ECB:s årsrapport 2020. ECB uppmanas att hålla fast vid sitt åtagande om ansvarsskyldighet och fortsätta att offentliggöra sin skriftliga återkoppling till parlamentets resolutioner om ECB:s årsrapport varje år. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar ECB att bättre rapportera om de ståndpunkter som ECB intar i Baselkommittén för banktillsyn, även skriftligen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s nya kommunikationspolicy, som inkluderar mer tillgängliga sätt att förklara och presentera ECB:s penningpolitiska beslut för medborgare och intressenter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s uppmärksamhet på riskerna för cyberangrepp. Parlamentet uppmanar ECB att vara fortsatt uppmärksam, särskilt mot bakgrund av den geopolitiska kontexten. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar ECB att utöka sin övervakning av utvecklingen av kryptovalutor och relaterade risker i fråga om cybersäkerhet, penningtvätt, finansiering av terrorism och annan kriminell verksamhet som är kopplad till anonymiteten i kryptotillgångar. Parlamentet noterar i detta sammanhang ikraftträdandet av förordningen om marknader för kryptotillgångar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet beklagar att endast två ledamöter av ECB:s direktion och ECB-rådet är kvinnor. Parlamentet upprepar att nomineringarna till direktionen och ECB-rådet bör vara könsbalanserade och att slutlistor bör läggas fram för parlamentet. Parlamentet beklagar djupt att medlemsstaterna i stället för att tillhandahålla slutlistor över kandidater nyligen har nominerat ett antal kandidater som motsvarar antalet lediga tjänster. Parlamentet påminner om att sitt tidigare gjorda åtagande att inte beakta slutlistor som inte respekterar principen om en jämn könsfördelning, i enlighet med sin resolution om könsbalans i samband med EU:s nomineringar på områden som rör ekonomiska och monetära frågor. Parlamentet uppmanar euroområdets medlemsstater att göra sin del och fullt ut införliva principen om jämställdhet i sina utnämningsprocesser för att säkerställa lika möjligheter för alla kön för befattningen som chef för de nationella centralbankerna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att obalansen mellan könen också kvarstår i ECB:s organisationsstruktur, särskilt när det gäller andelen kvinnor med högre chefstjänster. Parlamentet noterar att den senaste tillgängliga statistiken är från 2019 och visar att andelen kvinnor i alla ECB:s chefsbefattningar hade ökat till 30,3 % och i dess ledande befattningar till 30,8 %. Parlamentet välkomnar ECB:s nya strategi för att förbättra könsfördelningen, inbegripet målet att öka andelen kvinnor till mellan 40 % och 51 % senast 2026. Parlamentet uppmanar ECB att rapportera om framstegen på detta område som en del av sin årsrapport. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet stöder ECB:s mål att öka andelen kvinnor genom att uppmuntra kvinnor att satsa på detta område. Parlamentet välkomnar därför initiativ såsom ECB:s stipendium för kvinnliga ekonomer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar ECB:s personalbestämmelser om potentiella intressekonflikter och uppmuntrar till en ambitiös tillämpning av dessa. Parlamentet noterar vidare den pågående översynen av dess etiska ram. Europaparlamentet framhåller Europeiska ombudsmannens beslut av den 26 oktober 2022 om att utfärda rekommendationer i detta avseende, särskilt om ”svängdörrsproblematik” vid ECB, efter det senaste fallet med en senior ekonoms byte till en amerikansk investmentbank (9). Parlamentet uppmanar ECB att utsträcka karenstiden för personer i högre löneskikt till att gälla även för anställda i lägre löneklasser. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar ECB att utveckla en strategi för hur man ska hantera lobbyister och öka transparensen i kontakterna på personalnivå utanför ECB-rådet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar att antalet falska eurosedlar under 2021 minskade till den lägsta nivån sedan 2003 (12 miljondelar). Parlamentet uppmanar ECB att stärka kampen mot förfalskning och samarbetet med Europol, Interpol och kommissionen i detta arbete. Parlamentet uppmanar ECB att, utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter, inrätta ett system för att bättre övervaka stora transaktioner i syfte att bekämpa penningtvätt, skatteundandragande och finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s framsteg med projektet för en digital euro och välkomnar också dialogen med parlamentet i detta avseende. Parlamentet ser fram emot slutet på den 24 månader långa utredningsfasen av det digitala europrojektet och att ECB-rådet når ett beslut om inledandet av processen för att lansera den digitala euron, så snart den rättsliga grunden för detta har tillhandahållits av medlagstiftarna på grundval av kommissionens kommande förslag. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet framhåller de förväntade fördelarna såsom effektivitetsvinster och ökad finansiell inkludering. Parlamentet instämmer med ECB om att en digital euro skulle behöva uppfylla ett antal olika minimikrav, inklusive robusthet, säkerhet, effektivitet och skydd av personlig integritet. Parlamentet betonar att en digital euro kan komplettera, men får inte ersätta, kontanter som betalningsmedel. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar ECB att vederbörligen överväga riskerna för banksektorn och den övergripande utlåningen till den reala ekonomin vid utformningen av den digitala euron. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet beklagar djupt ECB:s beslut att involvera Amazon i testningen av prototypgränssnitt för en digital euro. Parlamentet betonar att detta företag är en potentiell konkurrent på detta område och att det därför inte ska placeras i en sådan position, särskilt som Amazon inte får någon monetär ersättning för detta uppdrag. Parlamentet betonar vidare att utkontraktering av den digitala euroinfrastrukturen till ett amerikanskt teknikföretag försvagar EU:s strategiska autonomi. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förbättring av ECB:s interna ram för visselblåsning, så att den överensstämmer med EU:s direktiv om visselblåsare (10). |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett oberoende utvärderingskontor med IMF som förebild, som skulle kunna utvärdera ECB:s politik och genomföra konsekvensbedömningar av olika policyalternativ, utan att inkräkta på ECB:s oberoende. |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 105.

(2)  EUT C 479, 16.12.2022, s. 75.

(3)  Inledande kommentarer till den monetära dialogen den 26 September 2022.

https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220926_1~0bd6fcc86c. en.html.

(4)  Isabel Schnabels tal om globaliseringen av inflationen: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220511_1~e9ba02e127.en .html.

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.pr230112~6cfbeda491.en.html.

(6)  Sidan 15 i utskriften av den monetära dialogen i november 2021: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp211115_annex_1~d1ef2075bb.en.pdf.

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220324~61c5afb6b9.en. html.

(8)  https://www.bis.org/publ/othp50.htm.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/162341.

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/48

---

P9_TA(2023)0058

Utveckling av en EU-strategi för cykling

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om utveckling av en EU-strategi för cykling (2022/2909(RSP))

(2023/C 283/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens 55 %-paket av den 14 juli 2021 om genomförandet av den europeiska gröna given, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens 55 %-paket av den 14 juli 2021 om genomförandet av den europeiska gröna given,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022EU:s plan för energibesparing (COM(2022)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022EU:s plan för energibesparing (COM(2022)0240),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2021EU:s nya ram för mobilitet i städer (COM(2021)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2021EU:s nya ram för mobilitet i städer (COM(2021)0811),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/73 av den 17 januari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/73 av den 17 januari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (1)

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 12 oktober 2016En EU-färdplan för cykling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 12 oktober 2016En EU-färdplan för cykling (2),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2020 Hållbar rörlighet i EU:s städer: inga större förbättringar är möjliga utan medlemsstaternas engagemang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2020 Hållbar rörlighet i EU:s städer: inga större förbättringar är möjliga utan medlemsstaternas engagemang,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om EU:s ram för trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 och rekommendationer för nästa steg mot nollvisionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om EU:s ram för trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 och rekommendationer för nästa steg mot nollvisionen (4),

| — | med beaktande av det tal som kommissionens verkställande vice ordförande Frans Timmermans höll den 30 juni 2022 vid cykeltoppmötet i Köpenhamn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som kommissionens verkställande vice ordförande Frans Timmermans höll den 30 juni 2022 vid cykeltoppmötet i Köpenhamn,

| — | med beaktande av subsidiaritetsprincipen och särskilt artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av subsidiaritetsprincipen och särskilt artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av medlemsstaternas förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt, som godkändes under det luxemburgska EU-ordförandeskapet i oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av medlemsstaternas förklaring om cykling som ett klimatvänligt transportsätt, som godkändes under det luxemburgska EU-ordförandeskapet i oktober 2015,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 11 om hållbara städer och samhällen, där cykling ses som ett sätt att göra städer och bosättningar mer inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 11 om hållbara städer och samhällen, där cykling ses som ett sätt att göra städer och bosättningar mer inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara,

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 7 juli 2022 som svar på frågan till kommissionen om utveckling av en EU-strategi för cykling (O-000025/2022 – B9-0017/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 7 juli 2022 som svar på frågan till kommissionen om utveckling av en EU-strategi för cykling (O-000025/2022 – B9-0017/2022),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för transport och turism, och av följande skäl:

| A. | Transporter är en betydande källa till luftföroreningar, och hållbara transportsätt, såsom cykling, är avgörande för att uppnå EU:s klimat- och utsläppsminskningsmål och för att klara ambitionerna i EU:s plan för energibesparing och i initiativet REPowerEU. |
| --- | --- |

A.

Transporter är en betydande källa till luftföroreningar, och hållbara transportsätt, såsom cykling, är avgörande för att uppnå EU:s klimat- och utsläppsminskningsmål och för att klara ambitionerna i EU:s plan för energibesparing och i initiativet REPowerEU.

| B. | Cykling har många fördelar, såsom bättre hälsa, minskade trafikstockningar, mindre buller, förbättrad luftkvalitet, ekonomisk tillväxt samt miljömässiga och sociala vinster. |
| --- | --- |

B.

Cykling har många fördelar, såsom bättre hälsa, minskade trafikstockningar, mindre buller, förbättrad luftkvalitet, ekonomisk tillväxt samt miljömässiga och sociala vinster.

| C. | Cykling är ett relativt billigt transportmedel, som de flesta medborgare har råd med, och främjar en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

C.

Cykling är ett relativt billigt transportmedel, som de flesta medborgare har råd med, och främjar en hållbar ekonomi.

| D. | Säkrare cykelinfrastruktur behövs för att frigöra potentialen för cykling, som är ett värdefullt transportalternativ för korta sträckor. |
| --- | --- |

D.

Säkrare cykelinfrastruktur behövs för att frigöra potentialen för cykling, som är ett värdefullt transportalternativ för korta sträckor.

| E. | Ekosystemet för cykling i EU omfattar redan över 1 000 små och medelstora företag och 1 miljon jobb, som kan bli 2 miljoner jobb fram till 2030. Elcyklar är en tillväxtmöjlighet för cykelbranschen, med potential att skapa gröna jobb och erbjuda plats för omskolade arbetstagare från andra sektorer. |
| --- | --- |

E.

Ekosystemet för cykling i EU omfattar redan över 1 000 små och medelstora företag och 1 miljon jobb, som kan bli 2 miljoner jobb fram till 2030. Elcyklar är en tillväxtmöjlighet för cykelbranschen, med potential att skapa gröna jobb och erbjuda plats för omskolade arbetstagare från andra sektorer.

| F. | Bristen på säker parkering och åtgärder för att förhindra stöld, liksom bristen på särskilda cykelvägar, anses vara de två största hindren för att få nya personer att börja cykla så att cykling kan nå sin fulla potential i städerna. |
| --- | --- |

F.

Bristen på säker parkering och åtgärder för att förhindra stöld, liksom bristen på särskilda cykelvägar, anses vara de två största hindren för att få nya personer att börja cykla så att cykling kan nå sin fulla potential i städerna.

| 1. | Europaparlamentet anser att cykling bör erkännas som ett fullfjädrat transportsätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en särskild europeisk cykelstrategi i syfte att fördubbla antalet cyklade kilometer i Europa fram till 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa harmoniserad insamling av uppgifter om cykling, inbegripet industridata. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin och prisökningen på fossila bränslen till följd av Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har lett till att cyklingen har ökat. Parlamentet uppmuntrar de regionala och lokala myndigheterna att överväga att behålla den cykelinfrastruktur som skapades i samband med pandemin genom inkludering i de vanliga stadsplaneringsprocesserna, att vidta konkreta åtgärder för att korrekt integrera cykling i ramarna för rörlighet i städer och att erkänna cyklingens potential att bidra till bättre förbindelser mellan förortsområden och stadskärnor, särskilt genom cykelmotorvägar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar skapandet av synergier mellan cykling och andra transportsätt, i syfte att främja multimodalitet, till exempel fler platser för cyklar på tåg och fler säkra parkeringsplatser för cyklar på stationer och transportknutpunkter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU:s politik och stöd bör ta vederbörlig hänsyn till cyklingsmöjligheter när TEN-T-infrastruktur byggs eller uppgraderas, exempelvis tillägg av cykelvägar parallellt med järnvägsspår och inre vattenvägar, när så är möjligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att avsevärt öka investeringarna i byggandet av separerad cykelinfrastruktur, att ta med överkomliga system för e-cyklar och cykeldelning i sina rörlighetsplaner och att betrakta cykling som en viktig transportlösning för den sista kilometern i urbana knutpunkter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att planeringen av stadsinfrastruktur bör utvecklas i enlighet med EU:s trafiksäkerhetslagstiftning, inbegripet säkerhetsnormer för cykling. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete med den vägledning om kvalitetskrav för säker cykelinfrastruktur av hög kvalitet som föreskrivs i vägsäkerhetsdirektivet (5). Parlamentet understryker behovet av att förbättra tekniken för intelligenta transportsystem så att den blir bättre när det gäller att upptäcka cyklister på vägarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna cykelindustrin, inbegripet batteritillverkning för elcyklar och den cirkulära ekonomin, och i synnerhet små och medelstora företag, som legitima partner i ekosystemet för rörlighet i EU:s industristrategi och i program och finansieringssystem för industriell infrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra projekt om cykling och närliggande sektorer, bland annat rörlighet, turism, hälsa och idrott. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja europeisk tillverkning av cyklar och komponenter och därigenom stimulera EU-industrins konkurrenskraft, genom att åtgärda investeringsgapet, se till att det råder lika villkor på global nivå och stimulera återflytt av tillverkning och säkerhet i leveranskedjan, och genom att stimulera högkvalitativa arbetstillfällen, skapa cykelkluster och stärka den branschrelaterade yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillgång till cykling för personer med nedsatt rörlighet samt att göra cykling överkomlig för utsatta grupper. Parlamentet konstaterar att den europeiska sociala klimatfonden och struktur- och investeringsfonderna kan hjälpa dem som är mest drabbade av ”transportfattigdom” genom att stödja köp av cyklar eller tillgång till cykeldelningstjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att genomföra upplysningskampanjer och utbildning, inklusive informationskampanjer, för att öka kunskapen om trafiksäkerhet och stödja en säker användning av cyklar och elcyklar. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå riktlinjer för säker cykling (hjälmar, åldersgränser, transport av barn osv.) och begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt att uppmuntra cykling bland kvinnor och äldre, särskilt genom att förbättra säkerheten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att korrekt efterlevnad och övervakning är avgörande för användarnas säkerhet och trygghet, och begär att fokus ska läggas på efterlevnaden av befintliga regler för att säkerställa respektfull samexistens mellan olika transportsätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker e-cykelns potential att få fler att cykla. För att användningen av och tillgången till elcyklar ska kunna fortsätta att öka snabbt konstaterar parlamentet att elcyklar med assistans upp till 25 km/h bör få en egen rättslig status i både EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att vederbörlig hänsyn bör tas till trygg och säker cykelparkering och laddningsmöjligheter för elcyklar i bostadsplaneringen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar företag, offentliga organisationer och institutioner att främja cykling genom särskilda incitament, inbegripet program för anställda och installation av tillräckliga cykelparkeringsplatser med elcykelladdare, och att tillhandahålla lämpliga sanitära faciliteter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att cykelturism och cykling på landsbygden måste stödjas genom att man påskyndar utvecklingen av EuroVelo-nätet och dess 17 rutter, särskilt genom att säkerställa starkare stöd och utnyttja synergier med TEN-T-nätet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att sänka momssatserna för försäljning, uthyrning och reparation av cyklar och elcyklar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse 2024 till Europaåret för cykling. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och till medlemsstaterna och deras parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 16, 18.1.2019, s. 108.

(2)  EUT C 88, 21.3.2017, s. 49.

(3)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 47.

(4)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 45.

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (EUT L 305, 26.11.2019, s. 1).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/51

---

P9_TA(2023)0059

Tillgång till gödselmedel i EU

Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2023 om kommissionens meddelande om att säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (2022/2982(RSP))

(2023/C 283/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2022Säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (COM(2022)0590), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2022Säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (COM(2022)0590),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en tillfällig krisram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin efter Rysslands aggression mot Ukraina (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en tillfällig krisram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin efter Rysslands aggression mot Ukraina (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Säkra livsmedelsförsörjningen och stärka motståndskraften i livsmedelssystemen COM(2022)0133),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2022Spara gas för en trygg vinter (COM(2022)0360), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2022Spara gas för en trygg vinter (COM(2022)0360),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som ska upprättas av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som ska upprättas av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 av den 5 juni 2019 om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 samt om upphävande av förordning (EG) nr 2003/2003 (7),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) (nitratdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) (nitratdirektivet),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 4 januari 2023Drivers of food security (SWD(2023)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 4 januari 2023Drivers of food security (SWD(2023)0004),

| — | med beaktande av publikationen av gemensamma forskningscentrumet Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen av gemensamma forskningscentrumet Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC) (9),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om kommissionens meddelande Säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (O-000001/2023 – B9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om kommissionens meddelande Säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga priser (O-000001/2023 – B9-0010/2023),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl:

| A. | Gödselmedel och hantering av näringsämnen är avgörande för att säkerställa tillräcklig och kvalitativ livsmedelsproduktion och spelar en avgörande roll för den globala livsmedelstryggheten. Dagens brist på gödselmedel kan påverka morgondagens grödor. |
| --- | --- |

A.

Gödselmedel och hantering av näringsämnen är avgörande för att säkerställa tillräcklig och kvalitativ livsmedelsproduktion och spelar en avgörande roll för den globala livsmedelstryggheten. Dagens brist på gödselmedel kan påverka morgondagens grödor.

| B. | Produktionen av och kostnaden för mineralgödselmedel är i hög grad beroende av tillgängligheten och överkomligheten för naturgas och står för upp till 2,1 % av de globala växthusgasutsläppen (10). Produktion av gödselmedelskomponenter som kväve och ammoniak kräver stora mängder naturgas. Gas står för omkring 80 % av produktionskostnaderna för gödselmedel. |
| --- | --- |

B.

Produktionen av och kostnaden för mineralgödselmedel är i hög grad beroende av tillgängligheten och överkomligheten för naturgas och står för upp till 2,1 % av de globala växthusgasutsläppen (10). Produktion av gödselmedelskomponenter som kväve och ammoniak kräver stora mängder naturgas. Gas står för omkring 80 % av produktionskostnaderna för gödselmedel.

| C. | Planetens gränser för de biogeokemiska flödena av kvävecykeln (3,3 gånger) och fosforcykeln (2 gånger) har överskridits i EU (11). |
| --- | --- |

C.

Planetens gränser för de biogeokemiska flödena av kvävecykeln (3,3 gånger) och fosforcykeln (2 gånger) har överskridits i EU (11).

| D. | Till följd av Ryska federationens olagliga invasion av Ukraina den 24 februari 2022 hotar en global mineralgödselmedelskris och energikris den globala livsmedelstryggheten och driver upp livsmedelspriserna, vilket potentiellt kan få en djupgående inverkan på världens mest sårbara befolkningar som är starkt beroende av tillgång till näringsrika livsmedel till överkomliga priser. |
| --- | --- |

D.

Till följd av Ryska federationens olagliga invasion av Ukraina den 24 februari 2022 hotar en global mineralgödselmedelskris och energikris den globala livsmedelstryggheten och driver upp livsmedelspriserna, vilket potentiellt kan få en djupgående inverkan på världens mest sårbara befolkningar som är starkt beroende av tillgång till näringsrika livsmedel till överkomliga priser.

| E. | Historiskt sett har en stor del av den naturgas som används för att tillverka gödselmedel i EU kommit från Ryska federationen. Ryska federationen är världens största leverantör av gödselmedel och deras huvudkomponenter. Ryssland har missbrukat sin dominans när det gäller gasleveranser och gödselmedel som ett politiskt vapen. Den fortsatt höga användningen av mineralgödselmedel riskerar att ge bränsle åt de ryska krigsinsatserna och stödja andra autokratiska regimer. |
| --- | --- |

E.

Historiskt sett har en stor del av den naturgas som används för att tillverka gödselmedel i EU kommit från Ryska federationen. Ryska federationen är världens största leverantör av gödselmedel och deras huvudkomponenter. Ryssland har missbrukat sin dominans när det gäller gasleveranser och gödselmedel som ett politiskt vapen. Den fortsatt höga användningen av mineralgödselmedel riskerar att ge bränsle åt de ryska krigsinsatserna och stödja andra autokratiska regimer.

| F. | Inflationen har en stor inverkan på den europeiska jordbrukssektorn, särskilt genom den hårda press som den sätter på den nuvarande budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). |
| --- | --- |

F.

Inflationen har en stor inverkan på den europeiska jordbrukssektorn, särskilt genom den hårda press som den sätter på den nuvarande budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).

| G. | Ett stort antal europeiska tillverkare av mineralgödselmedel har minskat sin verksamhet eller helt upphört med sin produktion, i hög grad till följd av de ökade kostnaderna för naturgas, men också till följd av beskattning och konkurrens från mindre byråkratiska länder, vilket leder till brister, prisökningar på gödselmedel och lägre avkastning till följd av jordbrukarnas oförmåga att få tillgång till de gödselmedel som de behöver för att uppfylla sina produktionskrav och i slutändan påverkar tillgång till livsmedel till rimliga priser. |
| --- | --- |

G.

Ett stort antal europeiska tillverkare av mineralgödselmedel har minskat sin verksamhet eller helt upphört med sin produktion, i hög grad till följd av de ökade kostnaderna för naturgas, men också till följd av beskattning och konkurrens från mindre byråkratiska länder, vilket leder till brister, prisökningar på gödselmedel och lägre avkastning till följd av jordbrukarnas oförmåga att få tillgång till de gödselmedel som de behöver för att uppfylla sina produktionskrav och i slutändan påverkar tillgång till livsmedel till rimliga priser.

| H. | De största gödseltillverkarna i världen har gjort rekordvinster (12). |
| --- | --- |

H.

De största gödseltillverkarna i världen har gjort rekordvinster (12).

| I. | Jordbrukarna står nu inför frågan om hur mycket de kan riskera i sina sådd- och produktionsbeslut, eller till och med beslutet att helt upphöra med sin jordbruksverksamhet, eftersom priserna på gödselmedel har varit mycket instabila och har under de senaste två åren stigit till nivåer som aldrig tidigare har setts i Europa, vilket påverkar jordbrukarnas inkomster och till och med jordbruksdriften. Tillgången till råvaror för produktion av gödselmedel garanteras inte, vilket kan orsaka brister för jordbruk under odlingssäsongen. |
| --- | --- |

I.

Jordbrukarna står nu inför frågan om hur mycket de kan riskera i sina sådd- och produktionsbeslut, eller till och med beslutet att helt upphöra med sin jordbruksverksamhet, eftersom priserna på gödselmedel har varit mycket instabila och har under de senaste två åren stigit till nivåer som aldrig tidigare har setts i Europa, vilket påverkar jordbrukarnas inkomster och till och med jordbruksdriften. Tillgången till råvaror för produktion av gödselmedel garanteras inte, vilket kan orsaka brister för jordbruk under odlingssäsongen.

| J. | De ökade kostnaderna för insatsvaror för jordbruk har varit en viktig orsak till de höga livsmedelspriserna under de senaste två åren. De nuvarande förväntade framtida priserna på spannmålsgrödor för skörden 2023 kanske inte återspeglar de nuvarande kostnaderna för insatsvaror och avkastningen kan därför bli lägre än produktionskostnaden. I vissa medlemsstater, särskilt i närheten av kriget i Ukraina, har det redan förekommit att försäljningspriset inte täckt produktionskostnaderna. Till följd av investeringar i gödselmedel medan priserna är höga står jordbrukarna inför en risk på grund av möjligheten att priserna på gödselmedel sjunker avsevärt på kort sikt. |
| --- | --- |

J.

De ökade kostnaderna för insatsvaror för jordbruk har varit en viktig orsak till de höga livsmedelspriserna under de senaste två åren. De nuvarande förväntade framtida priserna på spannmålsgrödor för skörden 2023 kanske inte återspeglar de nuvarande kostnaderna för insatsvaror och avkastningen kan därför bli lägre än produktionskostnaden. I vissa medlemsstater, särskilt i närheten av kriget i Ukraina, har det redan förekommit att försäljningspriset inte täckt produktionskostnaderna. Till följd av investeringar i gödselmedel medan priserna är höga står jordbrukarna inför en risk på grund av möjligheten att priserna på gödselmedel sjunker avsevärt på kort sikt.

| K. | På grund av de ökade likviditetskraven och volatiliteten på marknaden för gödselmedel är många små handlare inte i stånd att ta risken att ge sig in på marknaden, vilket minskar konkurrenskraften. Kommissionen bör vidta åtgärder för att minska denna risk, i syfte att möjliggöra ökad konkurrens. |
| --- | --- |

K.

På grund av de ökade likviditetskraven och volatiliteten på marknaden för gödselmedel är många små handlare inte i stånd att ta risken att ge sig in på marknaden, vilket minskar konkurrenskraften. Kommissionen bör vidta åtgärder för att minska denna risk, i syfte att möjliggöra ökad konkurrens.

| L. | Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem har satt målet att minska förlusten av näringsämnen med minst 50 % och samtidigt säkerställa att markens bördighet inte försämras. I sin resolution av den 20 oktober 2021 om strategin välkomnade parlamentet detta mål och insisterade också på behovet av att säkerställa att markens bördighet inte försämras. Uppnåendet av detta mål kommer att minska användningen av gödselmedel med minst 20 % fram till 2030. |
| --- | --- |

L.

Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem har satt målet att minska förlusten av näringsämnen med minst 50 % och samtidigt säkerställa att markens bördighet inte försämras. I sin resolution av den 20 oktober 2021 om strategin välkomnade parlamentet detta mål och insisterade också på behovet av att säkerställa att markens bördighet inte försämras. Uppnåendet av detta mål kommer att minska användningen av gödselmedel med minst 20 % fram till 2030.

| M. | Den nuvarande krisen när det gäller tillgången på mineralgödselmedel understryker den grundläggande roll som boskap spelar för balansen i det europeiska jordbruket när det gäller att upprätthålla växtodling genom att ersätta och komplettera mineralgödselmedel. Det finns fortfarande många källor till organiska näringsämnen som för närvarande inte utnyttjas fullt ut, såsom stallgödsel, rötrester, frass och avloppsslam. Bearbetning av organiska näringsämnen till organiska gödselprodukter kan spela en viktig roll för att uppnå målen i från jord till bord-strategin och unionens klimatmål. |
| --- | --- |

M.

Den nuvarande krisen när det gäller tillgången på mineralgödselmedel understryker den grundläggande roll som boskap spelar för balansen i det europeiska jordbruket när det gäller att upprätthålla växtodling genom att ersätta och komplettera mineralgödselmedel. Det finns fortfarande många källor till organiska näringsämnen som för närvarande inte utnyttjas fullt ut, såsom stallgödsel, rötrester, frass och avloppsslam. Bearbetning av organiska näringsämnen till organiska gödselprodukter kan spela en viktig roll för att uppnå målen i från jord till bord-strategin och unionens klimatmål.

| N. | Enligt den kombinerade indikatorn för torka har 47 % av Europa befunnit sig i varningsläge för allvarlig torka, inklusive de första tio dagarna i augusti 2022, och 17 % i beredskapsläge. Regionerna som drabbades av torka under våren 2022 är de regioner där förhållandena har försämrats mest (13). |
| --- | --- |

N.

Enligt den kombinerade indikatorn för torka har 47 % av Europa befunnit sig i varningsläge för allvarlig torka, inklusive de första tio dagarna i augusti 2022, och 17 % i beredskapsläge. Regionerna som drabbades av torka under våren 2022 är de regioner där förhållandena har försämrats mest (13).

| O. | Genomförandet av återvunnet kväve från gödsel (RENURE) som en del av gödselhanteringssystemen möjliggör en utveckling mot en mer cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet i EU:s livsmedelssystem. |
| --- | --- |

O.

Genomförandet av återvunnet kväve från gödsel (RENURE) som en del av gödselhanteringssystemen möjliggör en utveckling mot en mer cirkulär ekonomi och ökad resurseffektivitet i EU:s livsmedelssystem.

| P. | Kommissionens eget gemensamma forskningscentrum har utarbetat kriterier för säker användning av bearbetad gödsel över det tröskelvärde som fastställts för nitratkänsliga områden enligt nitratdirektivet. |
| --- | --- |

P.

Kommissionens eget gemensamma forskningscentrum har utarbetat kriterier för säker användning av bearbetad gödsel över det tröskelvärde som fastställts för nitratkänsliga områden enligt nitratdirektivet.

| 1. | Europaparlamentet betonar den rapporterade prisökningen för kvävegödselmedel med 149 % i september 2022 och välkomnar kommissionens meddelande om gödselmedel och dess ambition att säkerställa tillgång till gödselmedel till överkomliga och rimliga priser för att säkerställa motståndskraften hos EU:s jordbrukssektor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att tillgången till alla typer av gödselmedel och gödselmedelsproduktion är avgörande för livsmedelsförsörjningen till EU:s medborgare och för global livsmedelstrygghet, samt för att säkerställa jordens bördighet och undvika markförsämring. Parlamentet noterar att gödselmedelsproduktionen också är viktig för produktionen av AdBlue för transportsektorn och av koldioxid för livsmedelsindustrin. Parlamentet är oroat över den aldrig tidigare skådade prisökningen av kvävegödselmedel, för vilken höga naturgaspriser och avbruten tillgång till gasförsörjning också har varit en bidragande faktor, och betonar att detta kan ha en betydande inverkan på kostnaderna för jordbruksproduktionen och konkurrenskraften inom EU:s jordbrukssektor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den begränsade tillgången på gödselmedel 2022 har lett till att de kvarvarande gödselmedelsreserverna i marken har uttömts, vilket skulle kunna ha en betydande inverkan på den europeiska livsmedelsproduktionen 2023. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att de åtgärder som kommissionen anger i sitt meddelande är en bra början, särskilt som ett omedelbart svar på gödselmedelskrisen, men dessa åtgärder är fortfarande långt ifrån tillräckliga för att ta itu med snedvridningarna på marknaderna för gödselmedel och för att säkerställa långsiktigt strategiskt oberoende när det gäller gödselmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en långsiktig EU-strategi för gödselmedel och att lägga fram en långsiktig och hållbar EU-strategi för näringsämnen i marken senast i juni 2023. Parlamentet efterlyser att omedelbara övergripande åtgärder ska vidtas för att undvika nya beroendeförhållanden när det gäller importerade gödselmedel eller import av energi och energibärare, samt för att säkerställa global livsmedelstrygghet genom att främja hållbar livsmedelsproduktion som respekterar miljön och är anpassad till klimatförändringarna, samtidigt som hänsyn tas till det regionala, europeiska och globala ekonomiska och sociala sammanhanget. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det krävs långsiktiga lösningar som genomförs på EU-nivå, särskilt för att undvika ekonomiska snedvridningar mellan medlemsstaternas jordbrukssektorer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att även kortsiktig otillgänglighet eller brist på gödselmedel till överkomliga priser kan äventyra odlingen av grödor i rätt tid, vilket har negativ inverkan på jordbrukarnas inkomster. Parlamentet påminner vidare om att detta kan bidra till osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar den effekt som de ökade kostnaderna för insatsvaror har på EU:s jordbruk och lyfter fram att jordbrukare från andra regioner såsom Ryssland och Sydamerika har tillgång till betydligt billigare gödselmedel, vilket undergräver konkurrenskraften hos EU:s jordbrukare. |
| --- | --- |

7.

Åtgärder på kort sikt

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att överväga att utnyttja jordbruksreserven för budgetåret 2023 för att ge omedelbart stöd till jordbrukarna mot de exponentiellt stigande priserna på gödselmedel och den åtföljande ökningen av produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar dock att användningen av krisreserven inte är ett tillräckligt ekonomiskt svar för att ta itu med utmaningarna och att det krävs ett mer kraftfullt svar för att hantera den nuvarande krisen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa stöd till jordbrukare tills marknaden stabiliseras och alternativ till mineralgödselmedel blir tillgängliga. Parlamentet konstaterar att successiva minskningar av budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med inflationstrycket ytterligare har minskat lönsamheten för EU:s jordbrukare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i detta sammanhang prioritera fortsatt och oavbruten tillgång till naturgas och el till överkomliga priser för produktion av gödselmedel och tillhörande produktion av AdBlue och koldioxid i sina nationella krisplaner, i syfte att säkerställa långsiktig livsmedelstrygghet, konkurrenskraft på den globala marknaden och en fungerande transportsektor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet befarar att stödet till jordbrukare och producenter av gödselmedel genom den tillfälliga krisramen för statligt stöd kan utgöra en risk för åternationalisering, fragmentering och konkurrens mellan olika marknader och mellan enskilda jordbrukare. Parlamentet betonar att gemensamma åtgärder måste främjas och understryker behovet av lika villkor och rättvis fördelning av utbudet i unionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen skulle kunna göra det möjligt att stärka GJP-budgeten och ta hänsyn till den allvarliga inverkan som inflationen har haft på insatskostnader och jordbruksinkomster. Parlamentet uppmuntrar EU att söka alternativa finansieringskällor utanför den gemensamma jordbrukspolitiken, att utveckla relevanta åtgärder för att säkerställa att gödselmedel är tillgängliga till ett överkomligt pris i EU och att minska de ekonomiska effekterna av underskottet av gödselmedel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om möjligheten att inom ramen för sina strategiska planer inom GJP utveckla särskilda miljösystem för att främja organisk gödsling eller en större utveckling av optimala pH-nivåer i marken, vilket skulle kräva mindre användning av gödselmedel och resultera i ett maximalt utnyttjande av begränsade tillgångar, eller sektoriella insatser i kapitlet ”andra sektorer”, vilket bland annat kan inbegripa åtgärder för att stimulera utvecklingen av alternativ till mineralgödsling, för att stödja gemensamma och samarbetsinriktade strategier för bristscenarier, och för att tillämpa innovation och teknik för att minska användningen av gödselmedel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erkänner och ger differentierat stöd till den roll som jordbruksbaserade livsmedelskooperativ spelar på grund av deras logistiska, organisatoriska och ekonomiska kapacitet att främja lokala projekt för framställning av gödselmedel, både från boskap och alternativ till fossilbränslebaserade gödselmedel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i arbetet med att hitta lösningar för en effektiv användning av de strategiska planerna inom GJP för att bidra till att hantera situationen när det gäller gödselmedel. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vid behov se över sina nationella strategiska planer inom GJP för att täppa till luckor i syfte att optimera och minska användningen av gödselmedel och näringsförluster, ge incitament till att ersätta och komplettera mineralgödselmedel med näringsämnen från organiska källor och påskynda lämpliga gödslingsåtgärder för att säkerställa jordens bördighet och optimal avkastning, samtidigt som man förhindrar koldioxidläckage i regioner med lägre produktionsstandarder. Parlamentet betonar att dessa ändringar bör göras i god tid, förutsatt att produktionens kvantitet och kvalitet inte minskas, och bör inte räknas som en ändring av deras nationella strategiska planer inom GJP, vilket endast är tillåtet en gång om året. Parlamentet betonar de tydliga fördelar som växelbruk med baljväxter kan erbjuda som en gödslingsåtgärd i detta sammanhang, med tanke på dess kapacitet för nitratfixering, vilket minskar behovet av gödselinsatser. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla medlemsstater utnyttjar möjligheten för sina jordbrukare att använda fånggrödor inom ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inom GJP. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja potentialen i den nyligen antagna förordningen (EU) 2019/1009, som reviderade reglerna om tillhandahållande på marknaden av EU-gödselprodukter och möjliggör att EU:s inre marknad öppnas för organiska och bioavfallsbaserade gödselmedel genom att ge dem tillgång till CE-märkning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera definitionen av stallgödsel i unionslagstiftningen genom att göra en tydlig åtskillnad mellan bearbetad och obearbetad gödsel för att på ett korrekt sätt reglera dem med beaktande av deras olika sammansättning och risker när det gäller förorening. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in vetenskapliga bevis om effekterna av fermenterad gödsel och andra bearbetade organiska näringsämnen när det gäller klimatfördelar och risken för vattenförorening. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja fördelarna för miljön med att använda fermenterad gödsel och andra bearbetade organiska näringsämnen om de är vetenskapligt bevisade, genom att främja användningen av dem och eventuellt anpassa lagstiftningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att meddelandet inte syftar till att underlätta användningen av organiska alternativ till kemiska gödselmedel, såsom återvunnet kväve från gödsel (RENURE), rötrester från biologiskt avfall som erhålls genom anaerob nedbrytning av stallgödsel, och andra effektiva och kontrollerade instrument, som kan användas både inom jordbruket och inom boskapssektorn, och begär att bilaga III till nitratdirektivet ändras i detta syfte, samtidigt som principerna om effektivitet och säkerhet upprätthålls. Parlamentet efterlyser under tiden, mot bakgrund av den rådande krisen, ett tillfälligt undantag eftersom RENURE-produkter och rötrester har potential att ersätta kemiska gödselmedel utan att det leder till ytterligare utsläpp, kväveförluster eller gödselproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan ytterligare dröjsmål, och senast i sin kommande integrerade plan för hantering av näringsämnen, föreslå lagstiftningsåtgärder för att genomföra den rättsliga och säkra tillämpningen av de kriterier som tagits fram av gemensamma forskningscentrumet för att möjliggöra en säker användning av RENURE över de tröskelvärden som fastställts för nitratkänsliga områden enligt nitratdirektivet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att användningen av frass som gödselmedel kan spela en viktig roll för att tillgodose markens näringsbehov. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att uppmuntra användningen av frass genom att avlägsna onödiga rättsliga och administrativa bördor så snart som möjligt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att varje försening i erkännandet av återanvändning av näringsämnen från bearbetad gödsel under samma förhållanden som kemiska gödselmedel skulle förlänga bristen på lika villkor för gödselprodukter med likvärdiga egenskaper. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förlänga det tillfälliga upphävandet av importtullar på alla mineralgödselmedel, med undantag för gödselmedel av ryskt eller belarusiskt ursprung, i syfte att öka jordbrukarnas tillgång till gödselmedel och därmed få en stabiliserande effekt på priserna, och att göra den europeiska marknaden mer dynamisk genom att förbättra logistiken och minska den administrativa bördan. Parlamentet understryker att EU inte bör ersätta det ena beroendeförhållandet med ett annat, denna gång med importerade gödselmedel, och bör heller inte äventyra övergången till en koldioxidsnål europeisk gödselmedelsindustri, vilket skulle leda till en betydande ökning av koldioxidutsläppen globalt och därmed hämma klimatmålen från Paris. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en stödmekanism för näringsidkare för att hantera risken med att köpa gödselmedel i bulk. Parlamentet påpekar behovet av att säkerställa att näringsidkare kan komma in på marknaden med minskad risk genom ett system för terminsköp som skyddar dem från att bli ohållbart skuldsatta. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lade fram någon konsekvensbedömning av konsekvenserna av att minska förlusten av näringsämnen med minst 50 % fram till 2030 och efterlyser omedelbara åtgärder för att avhjälpa detta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att utarbeta regler för att inrätta en gemensam inköpsmekanism för gödselmedel på EU-nivå. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förbättra den europeiska gödselmedelsmarknadens funktion genom att minska dess logistiska flaskhalsar och säkerställa balans, särskilt när det gäller import, minska den administrativa bördan för import av och handel med gödselmedel och underlätta för distributörer och jordbrukare att köpa och lagra gödselmedel utanför säsongen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner handelsföretagens ökade likviditetsbehov och behovet av att göra finansiering tillgänglig genom Europeiska centralbanken för att underlätta upplåning och terminsköp av gödselmedel. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga strategiska allianser med tillförlitliga partner för att underlätta anskaffningen av gödselmedel på medellång sikt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att otillbörlig marknadspåverkan påverkar tillgången på gödselmedel och har potential att påverka terminsavtal för spannmål och foder, vilket leder till ytterligare inflation i livsmedelspriserna för konsumenterna. |
| --- | --- |

29.

Åtgärder på medellång och lång sikt

| 30. | Europaparlamentet noterar att råvarorna för mineralgödselmedel, naturgas, fosfor och kalium till stor del har sitt ursprung utanför EU, ofta från autokratiska regimer, och att självförsörjning när det gäller mineralgödselmedel inte är realistiskt på kort eller ens medellång sikt. Parlamentet efterlyser därför större fokus på åtgärder på medellång och lång sikt, inbegripet investeringar och nya affärsmodeller, som minskar eller eliminerar potentiellt skadliga importberoenden och i synnerhet undviker att skapa nya sådana beroenden, ökar EU:s strategiska oberoende när det gäller gödselmedel, särskilt genom att minska koldioxidutsläppen och införa förnybara energikällor som används för produktion av gröna gödselmedel, genom att ge bättre tillgång på organiska gödselmedel och näringsämnen från återvunna avfallsflöden och öka jordbrukens cirkulation, vilket stärker motståndskraften hos EU:s jordbrukssektor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s nya mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (CBAM) har det viktiga målet att förhindra koldioxidläckage, som bör kombineras med andra EU-mål såsom att säkerställa livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser omedelbara åtgärder, inbegripet att säkerställa lämpliga bestämmelser och finansiering, för att göra det möjligt för EU:s befintliga gödselmedelsindustri att effektivt och skyndsamt fasa ut fossila bränslen i produktionsprocesserna, i syfte att sätta stopp för beroendet av naturgas, samtidigt som EU:s jordbrukare får tillgång till förnybara, fossilfria och koldioxidsnåla gödselmedel. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att rysk gas som används vid framställning av gödselmedel bidrar till finansieringen av kriget i Ukraina. Parlamentet efterlyser därför att tillräckliga resurser anslås så snart som möjligt för att få ett slut på beroendet av denna gas. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av att påskynda processen med att fasa ut fossila bränslen och öka hållbarheten och motståndskraften inom kvävegödselindustrin genom att använda fossilfri, koldioxidsnål och förnybar energi och återvunna näringsämnen för att producera gödselmedel, särskilt kväve från kompostering av gödsel, för att minska beroendet av naturgas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att lägga fram nya förslag för att främja utbyggnaden av små och medelstora biogasanläggningar för att producera gödselmedel och energi i hela Europa och med ett strategiskt regionalt fokus, i syfte att stödja jordbrukare i att skapa en hållbar värdekedja i EU, vilket kommer att minska EU:s beroende av tredjeländer. Parlamentet noterar att ökningen av antalet anläggningar för anaerob nedbrytning inom jordbruket, vars huvudsakliga strategiska syfte är produktion av biometan och rötrester, inte bör ske enbart på bekostnad av finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå politiska åtgärder på medellång och lång sikt för att möjliggöra användningen av RENURE-produkter, genom att klassificera dem som ett substitut för kemiska gödselmedel på grundval av vetenskapliga kriterier, som en möjlighet för jordbrukare att minska sitt beroende av kemiska gödselmedel och öka cirkulariteten på jordbruksföretagen genom förädling av restprodukter såsom gödsel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar potentialen hos Europas havsbaserade vindkraft att generera el för vätgas- och ammoniakproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka genomförbarheten av en integrerad modell för framställning av ammoniak, både som ett hållbart bränsle för sjötransporter och som en hållbar gödselmedelskälla. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en konsekvensbedömning, med en omfattande analys av näringsämnesförsörjningen inom EU:s jordbruk från mineralgödselmedel, organiskt-mineraliskt gödselmedel och organiskt gödselmedel, med fokus på att säkerställa det långsiktiga målet om självförsörjning av näringsämnen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla framtidssäkrade terminaler för flytande naturgas för att underlätta hanteringen av både vätgas och ammoniak. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra jordbrukarnas effektivitet när det gäller gödsling och användning av näringsämnen genom att stimulera hållbarhet och optimering, särskilt med hjälp av tillgång till skräddarsydd teknisk rådgivning, digitalisering, innovation och verktyg för precisionsjordbruk och hantering av näringsämnen som möjliggör förbättrade jordbruksmetoder, samt genom att prioritera och stödja agroekologiska metoder. Parlamentet insisterar på att det krävs en ekonomisk insats för att uppnå detta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts när det gäller att ersätta konstgödselmedel genom de utvecklade, moderna, agroekologiska metoder som används i det dagliga jordbruket på innovativa jordbruksföretag. Parlamentet efterlyser spridning av dessa metoder genom rådgivningstjänster, utbyten mellan jordbrukare och skolor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser ett starkare fokus på den cirkulära ekonomin och agroekologin och därmed ett starkare forskningsfokus, inom ramen för EU:s forskningsprogram, på utvecklingen av innovationer, bland annat genom att påskynda användningen av RENURE och genom att stödja återupptäckt, spridning och delning, särskilt genom jordbruksskolor och rådgivningstjänster, av agroekologisk kunskap, agroekologiska metoder och innovationer, i syfte att utveckla nya gödselmedel eller andra alternativ och främja precisionsjordbruk. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och dela information och erfarenheter från medlemsstaterna om metoder som optimering av användningen av gödselmedel, återvinning av näringsämnen samt användning av alternativa näringsämnen, samtidigt som man tar hänsyn till vad som står i vägen för dessa alternativ när användningen av dem ökar samt i detalj redogöra för hur dessa svårigheter kan övervinnas. Parlamentet uppmuntrar genomförandet och uppskalningen av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk på medlemsstatsnivå för att förse EU:s jordbrukare med personliga och korrekta råd om hantering av näringsämnen, inbegripet behov av gödselmedel. Parlamentet stöder i detta avseende införandet av digitala verktyg för beslutsstöd, särskilt i kollektiva och samarbetsinriktade sammanhang, för att övervinna de begränsningar som en liten gårdsstorlek medför. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar den betydande möjligheten att minska unionens kollektiva beroende av kemiska gödselmedel genom en effektivare användning av organisk gödsel från boskap, kvävefixerande grödor såsom klöver och metoder för hantering av näringsämnen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ekonomiskt stödja användningen och utvecklingen av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erkänner att organisk gödsel från boskap är en avgörande del av övergången till mer hållbara livsmedelssystem och spelar en nyckelroll i många ekologiska jordbrukssystem. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att diversifiera källorna till gödselmedel och identifiera nya, och hållbart utöka befintliga, mineralfyndigheter i EU i syfte att minska beroendet av utländska marknader och stimulera ökad självförsörjning. Parlamentet betonar att EU på lång sikt måste utveckla tillgången på organiska gödselmedel och agroekologiska tekniker för att minska beroendet av kvävegödselmedel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av lagstiftning om nya tekniker för växtförädling, särskilt nya genomiska tekniker, som kommer att öka skördeavkastningen utan att öka behovet av gödselmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning om och utvecklingen av nya tekniker för växtförädling, inbegripet nya genomiska tekniker. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en översyn av all nedlagd produktionskapacitet för gödselmedel i EU och att fastställa var ytterligare produktionskapacitet kan vara möjlig. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet stöder tillverkningen av gröna gödselmedel med hjälp av lokala resurser och förnybar energi, såsom grön ammoniak. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet förespråkar användningen av baljväxter, utan att målet om livsmedelstrygghet äventyras, för att bevara och förbättra markkvaliteten, och efterlyser ökad odling av baljväxter på EU-nivå för att öka den biologiska mångfalden och kvävefixeringen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sinom tid lägga fram en europeisk proteinstrategi, med ett starkt fokus på baljväxter för förbättrade jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja jord- och spårämnestester på gårdsnivå. Parlamentet betonar att sådan kunskap gör det möjligt för jordbrukare att planera effektivare gödslings-, odlings- och markförvaltningsåtgärder samt att tillhandahålla grunden för ett program för hållbart växelbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett initiativ för att ”testa marken utan kostnad”, i enlighet med EU:s markstrategi för 2030, och för tekniskt och ekonomiskt stöd i form av ett miljösystem eller en åtgärd inom andra pelaren. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar växelbrukets betydelse för jordens bördighet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet av ytterligare ekonomiskt stöd till jordbrukare när de använder kalkning och klöver- och blandvallar för att hjälpa till att ta itu med vårt kollektiva beroende av gödselmedel och uppfylla målen i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar till ökad användning av växtbiostimulanter för att optimera gödslingen genom att förbättra näringsupptaget och effektiviteten, stärka växtodlingarnas tolerans mot abiotisk stress orsakad av konsekvenserna av klimatförändringarna, såsom torka och extrema temperaturer, och förbättra deras prestanda. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att investera i den expertis och det antal experter som står till förfogande för europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och för att förbättra hastigheten med vilken nya växtbiostimulanter kan bedömas och godkännas. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet erkänner att ekologiskt jordbruk är mindre utsatt för prisökningar, men i väntan på övergången till användningen av hållbara typer av gödselmedel måste gödselindustrin i EU ha tillgång till nödvändig import, inklusive gas, för att producera gödselmedel inom EU och för att se till att utsikterna för EU:s skördar inte äventyras. Parlamentet uppmanar kommissionen att påskynda de åtgärder som anges i sitt meddelande för att ta itu med de risker och sårbarheter som identifierats genom den europeiska mekanismen för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmuntrar dessutom användning av kompost och andra jordförbättringsmedel för att förbättra markhälsan och gödslingen, samtidigt som det bidrar till kampen mot torka, med beaktande av dessa produkters vattenlagrande egenskaper. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att dikväveoxid utgör en betydande del av EU:s jordbruksutsläpp och efterlyser därför användning och prioritering av gödselmedel utan utsläpp av dikväveoxid. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av en integrerad plan för hantering av näringsämnen. Parlamentet förespråkar erkännande av vikten av en balanserad växtnäring för hälsosam mark och livsmedelsproduktion och en opartisk sökning efter alternativa näringsrika sidoströmmar och energikällor, vilka främjar användningen av allt säkert biologiskt avfall och alla animaliska biprodukter. Parlamentet betonar att integrerad plan för hantering av näringsämnen bör fokusera på att förbättra effektiviteten i användningen av näringsämnen, uppmuntra utvecklingen av gröna gödselmedel och optimera användningen av oorganiskt och organiskt gödselmedel genom precisionsjordbruk, planering av näringsämneshantering och förbättrad lagring och transport, samtidigt som man inte lägger onödiga ytterligare bördor på jordbrukarna och till fullo respekterar de lagstadgade gränserna och vidtar försiktighetsåtgärder mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att mänskligt avfall för närvarande utgör ett av de största oslutna kretsloppen i näringsämnescykeln, eftersom näringsämnena från avloppsvatten oftast inte återförs till jordbruksmark. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare incitament till tekniker som bidrar till att återvinna näringsämnen från avloppsslam, bland annat genom att införa kriterier för när avfall upphör att vara avfall avseende material som kan återvinnas från avloppsreningsverk och genom att ta fram kriterier för säker användning av dem på jordbruksmark. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet efterlyser att förekomsten av boskap på de flesta territorier ska bli ett långsiktigt mål för jordbrukspolitiken. Parlamentet anser att en mer enhetlig tillgång på organiska gödselmedel bör ingå i EU:s jordbruksstrategi. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en analys av möjligheten till en utvidgning av den regionala flexibiliteten inom ramen för nitratdirektivet, med tanke på målet att minska föroreningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anta regler om en balanserad kvävebudget per jordbruksföretag och undantag från gränsen på 170 kg kväve per hektar och år för organiska gödselmedel och motsvarande produkter, med beaktande av olika villkor i specifika medlemsstater och regioner med gynnsamma klimatförhållanden, samt med beaktande av en effektiv användning av gödselmedel, optimering av gödslingen, användning av biologiskt avfall och sekundära näringskällor samt användning av växtbiostimulanter. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på insyn på marknaden för gödselmedel och förespråkar ytterligare åtgärder för att öka öppenheten och informationen till allmänheten, både på EU-nivå och global nivå, på denna marknad och när det gäller de råvaror som används för framställning av gödselmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka de globala gödseltillverkarnas överskjutande vinster och att vid behov undersöka kartellavtal och dominerande marknadspositioner, undersöka möjligheterna till beskattning av icke-planerade vinstökningar och lägga fram förslag i detta avseende för att bekämpa otillbörlig konkurrens. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett marknadsobservatorium för övervakning av den internationella och inhemska tillgången och lagren av gödselmedel och att minska spekulationens inverkan på marknaden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar att medianandelarna för energi och gödselmedel av de totala insatskostnaderna i EU:s medlemsstater och för olika år är 8 % respektive 6 %, men att kostnadsandelarna varierar avsevärt mellan länder och år (14). Parlamentet anser därför att det är både lägligt och lämpligt att påskynda processen för extern konvergens för att ge jordbrukarna i de medlemsstater där denna process ännu inte har slutförts möjlighet att hantera de nuvarande utmaningarna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en global strategi som syftar till att minska Ryska federationens dominerande roll på globala gödsel- och livsmedelsmarknader, särskilt i EU:s omedelbara grannskap, och betonar att världen behöver blir oberoende av rysk export, vilket skapar möjligheter för förnybara, fossilfria och koldioxidsnåla gödselmedel och livsmedel i EU:s grannskap och i världen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de konsekvensstudier som genomförts av det gemensamma forskningscentrumet och som varnar för de negativa effekter på produktionen och livsmedelstryggheten som en begränsning av användningen av gödselmedel skulle kunna ha på kort sikt, utan att det finns några livskraftiga kommersiella alternativ för jordbrukarna. |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EUT C 361, 20.9.2022, s. 2.

(2)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 2.

(3)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 11.

(4)  EUT C 426, 9.11.2022, s. 1.

(5)  EUT L 435, 6.12.2021, s. 1.

(6)  EUT L 261 I, 7.10.2022, s. 1.

(7)  EUT L 170, 25.6.2019, s. 1.

(8)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(9)  Huygens, D., Orveillon, G., Lugato, E., Tavazzi, S., Comero, S., Jones, A., Gawlik, B. och Saveyn, H., Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC), Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020.

(10)  https://www.nature.com/articles/s41598-022-18773-w

(11)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en, s. 26.

(12)  https://grain.org/system/articles/pdfs/000/006/903/original/The%20Fertiliser%20Trap%20English%20%20Embargoed%208th%20November%202022.pdf?16678 38216

(13)  https://edo.jrc.ec.europa.eu/documents/news/GDO-EDODroughtNews202208 _Europe.pdf

(14)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 14 februari 2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/60

---

P9_TA(2023)0030

Ändring av beslutet av den 10 mars 2022 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (INGE 2), och justering av dess beteckning och ansvarsområden

Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om ändring av beslutet av den 10 mars 2022 om tillsättning av ett särskilt utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (INGE 2), och justering av dess beteckning och ansvarsområden (2023/2566(RSO))

(2023/C 283/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av förlängningen av det särskilda utskottets mandatperiod med tre månader, såsom tillkännagavs i kammaren den 18–19 januari 2023, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlängningen av det särskilda utskottets mandatperiod med tre månader, såsom tillkännagavs i kammaren den 18–19 januari 2023,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020)0790),

| — | med beaktande av paketet om digitala tjänster, som innehåller förslaget till förordning om en inre marknad för digitala tjänster (förordningen om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825), och förslaget till förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet om digitala tjänster, som innehåller förslaget till förordning om en inre marknad för digitala tjänster (förordningen om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825), och förslaget till förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (1),

| — | med beaktande av 2018 års uppförandekod om desinformation och 2021 års vägledning vad gäller att stärka uppförandekoden om desinformation (COM(2021)0262) och av rekommendationerna för den nya uppförandekoden om desinformation som utfärdades av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster i oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års uppförandekod om desinformation och 2021 års vägledning vad gäller att stärka uppförandekoden om desinformation (COM(2021)0262) och av rekommendationerna för den nya uppförandekoden om desinformation som utfärdades av den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster i oktober 2021,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2020 till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (COM(2020)0829),

| — | med beaktande av EU:s verktygslåda från mars 2021 med riskreducerande åtgärder för cybersäkerhet i 5G-nät, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s verktygslåda från mars 2021 med riskreducerande åtgärder för cybersäkerhet i 5G-nät,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2021 Desinformation som påverkar EU: problemet tacklat men inte tyglat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2021 Desinformation som påverkar EU: problemet tacklat men inte tyglat,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av rapporten från särskilda utskottet för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från särskilda utskottet för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation (A9-0022/2022),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2022 om misstankar mot Qatar angående korruption och det generella behovet av transparens och ansvarsskyldighet i EU:s institutioner (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 27 april 2021 om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (4),

| — | med beaktande av artikel 207 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utländsk inblandning utgör en allvarlig kränkning av de universella värden och principer som EU bygger på, såsom människans värdighet, frihet, jämlikhet, solidaritet, respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokrati och rättsstaten. Det finns bevis för att illasinnade och auktoritära utländska statliga och icke-statliga aktörer använder informationsmanipulering och annan taktik för att blanda sig i demokratiska processer i EU. Sådana attacker vilseleder och bedrar medborgarna och påverkar deras röstningsbeteende, förstärker splittrande debatter, splittrar, polariserar och utnyttjar samhällenas sårbarhet, främjar hatpropaganda, förvärrar situationen för utsatta grupper som löper större risk att utsättas för desinformation, snedvrider integriteten i demokratiska val och folkomröstningar, sår misstro mot nationella regeringar, myndigheter och den liberala demokratiska ordningen och har som mål att destabilisera den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

A.

Utländsk inblandning utgör en allvarlig kränkning av de universella värden och principer som EU bygger på, såsom människans värdighet, frihet, jämlikhet, solidaritet, respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, demokrati och rättsstaten. Det finns bevis för att illasinnade och auktoritära utländska statliga och icke-statliga aktörer använder informationsmanipulering och annan taktik för att blanda sig i demokratiska processer i EU. Sådana attacker vilseleder och bedrar medborgarna och påverkar deras röstningsbeteende, förstärker splittrande debatter, splittrar, polariserar och utnyttjar samhällenas sårbarhet, främjar hatpropaganda, förvärrar situationen för utsatta grupper som löper större risk att utsättas för desinformation, snedvrider integriteten i demokratiska val och folkomröstningar, sår misstro mot nationella regeringar, myndigheter och den liberala demokratiska ordningen och har som mål att destabilisera den europeiska demokratin.

| B. | Ryssland har sedan tiden omedelbart före och under sitt aggressionskrig mot Ukraina, som inleddes den 24 februari 2022, fört en desinformationskampanj med exempellös illvilja i en aldrig tidigare skådad omfattning, i syfte att vilseleda både sin egen befolkning och hela det internationella samfundet av stater. |
| --- | --- |

B.

Ryssland har sedan tiden omedelbart före och under sitt aggressionskrig mot Ukraina, som inleddes den 24 februari 2022, fört en desinformationskampanj med exempellös illvilja i en aldrig tidigare skådad omfattning, i syfte att vilseleda både sin egen befolkning och hela det internationella samfundet av stater.

| C. | Försök av statliga aktörer från tredjeländer och icke-statliga aktörer att blanda sig i demokratiska skeenden i EU och dess medlemsstater och sätta press på de värden som stadgas i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen genom skadlig inblandning är en del av en större störande trend i demokratier över hela världen. |
| --- | --- |

C.

Försök av statliga aktörer från tredjeländer och icke-statliga aktörer att blanda sig i demokratiska skeenden i EU och dess medlemsstater och sätta press på de värden som stadgas i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen genom skadlig inblandning är en del av en större störande trend i demokratier över hela världen.

| D. | Illasinnade aktörer fortsätter att försöka blanda sig i valprocesser och utnyttja våra samhällens öppenhet och pluralism, och angripa demokratiska processer och EU:s och dess medlemsstaters resiliens. |
| --- | --- |

D.

Illasinnade aktörer fortsätter att försöka blanda sig i valprocesser och utnyttja våra samhällens öppenhet och pluralism, och angripa demokratiska processer och EU:s och dess medlemsstaters resiliens.

| E. | EU och dess medlemsstater har för närvarande ingen specifik sanktionsordning för utländsk inblandning och desinformationskampanjer som iscensätts av utländska statliga aktörer, vilket innebär att sådana aktörer tryggt kan förutsätta att deras destabiliseringskampanjer mot EU inte kommer att få några konsekvenser. |
| --- | --- |

E.

EU och dess medlemsstater har för närvarande ingen specifik sanktionsordning för utländsk inblandning och desinformationskampanjer som iscensätts av utländska statliga aktörer, vilket innebär att sådana aktörer tryggt kan förutsätta att deras destabiliseringskampanjer mot EU inte kommer att få några konsekvenser.

| F. | Det saknas en gemensam definition för och förståelse av detta fenomen, och det finns fortfarande många luckor och kryphål i den nuvarande lagstiftning och politik på EU-nivå och nationell nivå som syftar till att upptäcka, förebygga och motverka utländsk inblandning. |
| --- | --- |

F.

Det saknas en gemensam definition för och förståelse av detta fenomen, och det finns fortfarande många luckor och kryphål i den nuvarande lagstiftning och politik på EU-nivå och nationell nivå som syftar till att upptäcka, förebygga och motverka utländsk inblandning.

| G. | Utländsk inblandning, desinformation och flerfaldiga attacker och hot mot demokrati förväntas bli allt vanligare och mer sofistikerade inför lokala, regionala och nationella val och inför valet till Europaparlamentet 2024. |
| --- | --- |

G.

Utländsk inblandning, desinformation och flerfaldiga attacker och hot mot demokrati förväntas bli allt vanligare och mer sofistikerade inför lokala, regionala och nationella val och inför valet till Europaparlamentet 2024.

| H. | Parlamentets tidigare rekommendationer för att motverka skadlig utländsk inblandning i EU:s demokratiska processer har bidragit till en övergripande förståelse för och en större medvetenhet om frågan inom EU. |
| --- | --- |

H.

Parlamentets tidigare rekommendationer för att motverka skadlig utländsk inblandning i EU:s demokratiska processer har bidragit till en övergripande förståelse för och en större medvetenhet om frågan inom EU.

| I. | Utfrågningarna och arbetet i det särskilda utskottet INGE har bidragit till allmänhetens kännedom om dessa frågor och till en kontextualisering av dem, och har framgångsrikt format den europeiska debatten om utländsk inblandning i demokratiska processer och desinformation. |
| --- | --- |

I.

Utfrågningarna och arbetet i det särskilda utskottet INGE har bidragit till allmänhetens kännedom om dessa frågor och till en kontextualisering av dem, och har framgångsrikt format den europeiska debatten om utländsk inblandning i demokratiska processer och desinformation.

| J. | Dessa rekommendationer behöver ytterligare övervakas. |
| --- | --- |

J.

Dessa rekommendationer behöver ytterligare övervakas.

| K. | Det behövs globalt, multilateralt samarbete och stöd mellan likasinnade partner, inbegripet mellan parlamentariker, i hanteringen av utländsk skadlig inblandning och desinformation. Demokratier har utvecklat avancerade färdigheter och motstrategier för att hantera dessa hot. |
| --- | --- |

K.

Det behövs globalt, multilateralt samarbete och stöd mellan likasinnade partner, inbegripet mellan parlamentariker, i hanteringen av utländsk skadlig inblandning och desinformation. Demokratier har utvecklat avancerade färdigheter och motstrategier för att hantera dessa hot.

| L. | Som en följd av den senaste tidens fall av utländsk inblandning och de pågående utredningarna av korruption i Europaparlamentet har parlamentet krävt att potentiella kryphål ska identifieras i dess regler om transparens, integritet och korruptionsbekämpning för att bättre skydda institutionen. |
| --- | --- |

L.

Som en följd av den senaste tidens fall av utländsk inblandning och de pågående utredningarna av korruption i Europaparlamentet har parlamentet krävt att potentiella kryphål ska identifieras i dess regler om transparens, integritet och korruptionsbekämpning för att bättre skydda institutionen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda utskottet hädanefter ska kallas ”särskilt utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och om att stärka integriteten, transparensen och ansvarsskyldigheten i Europaparlamentet” och att det ska ha följande ansvarsområden:






  (a) | Att, i samarbete och samråd med ständiga utskott i de fall då deras befogenheter och ansvarsområden enligt bilaga VI till arbetsordningen berörs, granska befintlig och planerad lagstiftning och politik för att upptäcka eventuella kryphål, luckor och överlappningar som skulle kunna utnyttjas för skadlig inblandning i demokratiska processer, bland annat avseende följande frågor:






  (i) | Politik som bidrar till EU:s demokratiska processer, resiliens genom omvärldsuppfattning, medie- och informationskompetens, mediepluralism, oberoende journalistik och utbildning. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

Att, i samarbete och samråd med ständiga utskott i de fall då deras befogenheter och ansvarsområden enligt bilaga VI till arbetsordningen berörs, granska befintlig och planerad lagstiftning och politik för att upptäcka eventuella kryphål, luckor och överlappningar som skulle kunna utnyttjas för skadlig inblandning i demokratiska processer, bland annat avseende följande frågor:

(i)

Politik som bidrar till EU:s demokratiska processer, resiliens genom omvärldsuppfattning, medie- och informationskompetens, mediepluralism, oberoende journalistik och utbildning.

| (ii) | Inblandning genom användning av onlineplattformar, särskilt genom att djupgående utvärdera mycket stora onlineplattformars ansvar och inverkan på demokrati och demokratiska processer i EU. |
| --- | --- |

(ii)

Inblandning genom användning av onlineplattformar, särskilt genom att djupgående utvärdera mycket stora onlineplattformars ansvar och inverkan på demokrati och demokratiska processer i EU.

| (iii) | Kritisk infrastruktur och strategiska sektorer. |
| --- | --- |

(iii)

Kritisk infrastruktur och strategiska sektorer.

| (iv) | Inblandning i samband med valprocesser. |
| --- | --- |

(iv)

Inblandning i samband med valprocesser.

| (v) | Förtäckt finansiering av politisk verksamhet från utländska aktörer och givare. |
| --- | --- |

(v)

Förtäckt finansiering av politisk verksamhet från utländska aktörer och givare.

| (vi) | It-säkerhet och resiliens i samband med cyberattacker, i de fall då demokratiska processer drabbas. |
| --- | --- |

(vi)

It-säkerhet och resiliens i samband med cyberattacker, i de fall då demokratiska processer drabbas.

| (vii) | Icke-statliga aktörers roll. |
| --- | --- |

(vii)

Icke-statliga aktörers roll.

| (viii) | Den inverkan som inblandning har på minoriteters och andra diskriminerade gruppers rättigheter. |
| --- | --- |

(viii)

Den inverkan som inblandning har på minoriteters och andra diskriminerade gruppers rättigheter.

| (ix) | Inblandning genom globala aktörer via värvning av personer i samhällseliten, nationella diasporagrupper, universitet och kulturevenemang. |
| --- | --- |

(ix)

Inblandning genom globala aktörer via värvning av personer i samhällseliten, nationella diasporagrupper, universitet och kulturevenemang.

| (x) | Avskräckande åtgärder, tillskrivning av ansvar och kollektiva motåtgärder, inbegripet sanktioner. |
| --- | --- |

(x)

Avskräckande åtgärder, tillskrivning av ansvar och kollektiva motåtgärder, inbegripet sanktioner.

| (xi) | Samarbete med grannländer och på global nivå, samt multilateralism. |
| --- | --- |

(xi)

Samarbete med grannländer och på global nivå, samt multilateralism.

| (xii) | EU-baserade aktörers inblandning i EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

(xii)

EU-baserade aktörers inblandning i EU och tredjeländer.

| (b) | Att, i nära samarbete med de ständiga utskotten i enlighet med arbetsmetoderna i det särskilda utskottet INGE 1, utarbeta förslag på hur dessa brister kan åtgärdas så att EU:s rättsliga resiliens främjas, och på hur EU:s institutionella ram kan förbättras. |
| --- | --- |

(b)

Att, i nära samarbete med de ständiga utskotten i enlighet med arbetsmetoderna i det särskilda utskottet INGE 1, utarbeta förslag på hur dessa brister kan åtgärdas så att EU:s rättsliga resiliens främjas, och på hur EU:s institutionella ram kan förbättras.

| (c) | Att ha ett nära samarbete med andra EU-institutioner, medlemsstaternas myndigheter, internationella organisationer, det civila samhället samt statliga och icke-statliga partner i tredjeländer för att förstärka EU:s åtgärder mot hybridhot och desinformation, samtidigt som all offentlig verksamhet i det särskilda utskottet INGE 2 ska respektera de prioriteringar som fastställs i detta beslut. |
| --- | --- |

(c)

Att ha ett nära samarbete med andra EU-institutioner, medlemsstaternas myndigheter, internationella organisationer, det civila samhället samt statliga och icke-statliga partner i tredjeländer för att förstärka EU:s åtgärder mot hybridhot och desinformation, samtidigt som all offentlig verksamhet i det särskilda utskottet INGE 2 ska respektera de prioriteringar som fastställs i detta beslut.

| (d) | Att i detalj och på ett rigoröst sätt följa upp genomförandet av betänkandet från det särskilda utskottet INGE 1 med en utvärdering av de åtgärder som vidtagits av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

(d)

Att i detalj och på ett rigoröst sätt följa upp genomförandet av betänkandet från det särskilda utskottet INGE 1 med en utvärdering av de åtgärder som vidtagits av EU-institutionerna.

| (e) | Att bidra till generell institutionell resiliens mot utländsk inblandning, hybridhot och desinformation inför valet till Europaparlamentet 2024. |
| --- | --- |

(e)

Att bidra till generell institutionell resiliens mot utländsk inblandning, hybridhot och desinformation inför valet till Europaparlamentet 2024.

| (f) | Att identifiera bristerna i Europaparlamentets regler om öppenhet, integritet, ansvarsskyldighet och korruptionsbekämpning, överväga andra åtgärder på medellång till lång sikt och utfärda rekommendationer för reformer, med utgångspunkt i Europaparlamentets resolutioner och bästa praxis från andra parlament och institutioner, i nära samarbete med utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för utrikesfrågor. |
| --- | --- |

(f)

Att identifiera bristerna i Europaparlamentets regler om öppenhet, integritet, ansvarsskyldighet och korruptionsbekämpning, överväga andra åtgärder på medellång till lång sikt och utfärda rekommendationer för reformer, med utgångspunkt i Europaparlamentets resolutioner och bästa praxis från andra parlament och institutioner, i nära samarbete med utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för utrikesfrågor.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda utskottets sammanträden ska hållas inom stängda dörrar när dess arbete innefattar bevisupptagning av konfidentiell natur, vittnesmål där det ingår personuppgifter, eller vid diskussioner med eller utfrågningar av myndigheter och organ om konfidentiell information, inklusive vetenskapliga undersökningar eller delar av dem som i enlighet med artikel 63 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5) ska behandlas konfidentiellt. Vidare beslutar parlamentet att vittnen och sakkunniga ska få göra uttalanden eller avlägga vittnesmål inom stängda dörrar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att förteckningen över personer som inbjudits till offentliga sammanträden samt över personer som närvarat vid dessa, och även sammanträdesprotokollen, ska offentliggöras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att konfidentiella dokument som har mottagits av det särskilda utskottet ska bedömas i enlighet med förfarandet i artikel 221 i arbetsordningen. Vidare beslutar parlamentet att sådan information ska användas uteslutande för utarbetandet av det särskilda utskottets slutliga betänkande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda utskottet ska bestå av 33 ledamöter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt det särskilda utskottet att lägga fram sitt slutliga betänkande med fokus på de frågor som anges i punkt 1 f för antagande i kammaren senast vid sammanträdesperioden i juli 2023. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0428.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0448.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0130.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0396.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/64

---

P9_TA(2023)0031

Inrättande av ett underutskott för folkhälsa

Europaparlamentets beslut av den 14 februari 2023 om inrättande av ett underutskott för folkhälsa (2023/2565(RSO))

(2023/C 283/14)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 15 januari 2014 om de ständiga utskottens ansvarsområden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 15 januari 2014 om de ständiga utskottens ansvarsområden (1),

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| — | med beaktande av artiklarna 206 och 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 206 och 212 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inrätta ett underutskott till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att underutskottet ska ansvara för folkhälsofrågor, särskilt program och särskilda åtgärder på folkhälsoområdet, läkemedel och kosmetika, hälsoaspekter av bioterrorism, Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att följande mening ska läggas till i del VIII.2 i bilaga VI till arbetsordningen:
  ”Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för folkhälsa.” |
| --- | --- |

3.

”Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för folkhälsa.”

| 4. | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet behåller ansvaret för behandlingen av lagstiftningsförslag, och omröstningarna ska äga rum i detta huvudutskott. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att underutskottet ska bestå av 30 ledamöter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beslutar, med hänvisning till talmanskonferensens beslut av den 30 juni 2019 och den 9 januari 2020 om underutskottspresidiernas sammansättning, att ett utskottspresidium får omfatta upp till fyra vice ordförande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 160.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/65

---

P9_TA(2023)0032

Unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av utträdesavtalet mellan EU och Förenade kungariket och handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0089), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0089),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0059/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för konstitutionella frågor (A9-0248/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för konstitutionella frågor (A9-0248/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0068

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om regler för utövandet av unionens rättigheter vid genomförandet och efterlevnaden av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och av handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/657.)

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/66

---

P9_TA(2023)0033

Unionens program för säker konnektivitet 2023–2027

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0057),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 189.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0045/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 189.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0045/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 november 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 november 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från budgetutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0249/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0249/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2022)0039

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/588.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt politiskt uttalande om finansiering av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027

Europaparlamentet och rådet enas, utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter under det årliga budgetförfarandet, om att finansieringen av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 preliminärt kommer att tillgodoses enligt följande under åren 2023–2027:

| — | 200 miljoner euro från de outnyttjade marginalerna från rubrikerna 1 och 5. |
| --- | --- |

—

200 miljoner euro från de outnyttjade marginalerna från rubrikerna 1 och 5.

| — | 1 450 miljoner euro från bidrag från rubrikerna 1, 5 och 6. |
| --- | --- |

—

1 450 miljoner euro från bidrag från rubrikerna 1, 5 och 6.

Gemensamt politiskt uttalande om återanvändning av frigjorda medel inom Horisont Europa

I den gemensamma förklaringen om återanvändning av frigjorda medel i fråga om forskningsprogrammet (1) kom Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att åtagandebemyndiganden motsvarande ett belopp på upp till 0,5 miljarder euro (i 2018 års priser) under perioden 2021–2027 för de tillbakadraganden som gjorts på grund av att projekt som tillhör ramprogrammet Horisont Europa eller dess föregångare Horisont 2020 (2) inte genomförts eller bara delvis genomförts, ska göras disponibla på nytt till förmån för forskningsprogrammet enligt vad som föreskrivs i artikel 15.3 i budgetförordningen.

I uttalandet (3) om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 var Europaparlamentet, rådet och kommissionen eniga om att den preliminära fördelningen av detta belopp ska vara 300 000 000 euro i fasta priser 2018 för klustret ”Digitala frågor, industri och rymden”, särskilt kvantforskning.

Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter under det årliga budgetförfarandet eller kommissionens befogenheter att genomföra budgeten är Europaparlamentet, rådet och kommissionen eniga om att det inom klustret ”Digitala frågor, industri och rymden” i Horisont Europa ska anslås ett vägledande belopp på 200 000 000 euro i fasta priser 2018 till forskningsverksamhet som rör säker konnektivitet.

---

(1)  EUT C 444 I, 22.12.2020, s. 3.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

(3)  EUT C 185, 12.5.2021, s. 1.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/68

---

P9_TA(2023)0034

Det frivilliga partnerskapsavtalet mellan EU och Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 283/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09272/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09272/2022),

| — | med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09271/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09271/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 första stycket, artikel 207.4 första stycket, artikel 218.6, andra stycket, led a led v samt artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 första stycket, artikel 207.4 första stycket, artikel 218.6, andra stycket, led a led v samt artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0432/2022),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 14 februari 2023 (1) om förslaget till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 14 februari 2023 (1) om förslaget till beslut,

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0008/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0008/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Kooperativa republiken Guyana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter av det datumet, P9_TA(2023)0035.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/69

---

P9_TA(2023)0035

EU/Guyana Voluntary Partnership Agreement: forest law enforcement, governance and trade in timber products to the EU (Resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

(2023/C 283/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut av den 10 maj 2022 om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (COM(2022)0200), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut av den 10 maj 2022 om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (COM(2022)0200),

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut om ingående av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09272/2022),

| — | med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09271/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Kooperativa republiken Guyana om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (09271/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och artikel 207.4 första styckena samt med artikel 218.6 första stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.3 och artikel 207.4 första styckena samt med artikel 218.6 första stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0432/2022),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen (1) (Flegtförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen (1) (Flegtförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (2) (EU:s timmerförordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (2) (EU:s timmerförordning),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om detta (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om detta (3),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt): förslag till en handlingsplan för EU (COM(2003)0251) och arbetsplanen för dess genomförande 2018–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt): förslag till en handlingsplan för EU (COM(2003)0251) och arbetsplanen för dess genomförande 2018–2022,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 november 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och om upphävande av förordning (EU) nr 995/2010 (COM(2021)0706) (förordningen om avskogning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 november 2021 till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och om upphävande av förordning (EU) nr 995/2010 (COM(2021)0706) (förordningen om avskogning),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 februari 2023 (6) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 14 februari 2023 (6) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 105.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0018/2023), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0018/2023), och av följande skäl:

| A. | I november 2018 slutförde EU och Guyana förhandlingarna om ett frivilligt partnerskapsavtal om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt). Den 10 mars 2022 enades Guyana och EU om en uppdaterad gemensam genomföranderam – en detaljerad färdplan för genomförandet av det frivilliga partnerskapsavtalet, som syftar till att förbättra skogsförvaltningen och övervaka handeln med lagligt timmer. |
| --- | --- |

A.

I november 2018 slutförde EU och Guyana förhandlingarna om ett frivilligt partnerskapsavtal om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt). Den 10 mars 2022 enades Guyana och EU om en uppdaterad gemensam genomföranderam – en detaljerad färdplan för genomförandet av det frivilliga partnerskapsavtalet, som syftar till att förbättra skogsförvaltningen och övervaka handeln med lagligt timmer.

| B. | Omkring 84 % av Guyanas territorium är täckt av skogar. Detta motsvarar cirka 18 miljoner hektar. Guyana har världens näst största kollager i skog per capita och beräknas ha 21,8 miljarder ton koldioxid lagrad i landets skogar. Omkring 13 % av Guyanas skogar betecknas formellt som urbefolkningsbymark. Guyanas fuktiga skogsekoregion omfattar större delen av Guyana. |
| --- | --- |

B.

Omkring 84 % av Guyanas territorium är täckt av skogar. Detta motsvarar cirka 18 miljoner hektar. Guyana har världens näst största kollager i skog per capita och beräknas ha 21,8 miljarder ton koldioxid lagrad i landets skogar. Omkring 13 % av Guyanas skogar betecknas formellt som urbefolkningsbymark. Guyanas fuktiga skogsekoregion omfattar större delen av Guyana.

| C. | Sedan 1996 har bevarandeinsatser gjorts och den årliga avskogningstakten har varit mycket låg i Guyana, i genomsnitt cirka 0,06 %. |
| --- | --- |

C.

Sedan 1996 har bevarandeinsatser gjorts och den årliga avskogningstakten har varit mycket låg i Guyana, i genomsnitt cirka 0,06 %.

| D. | Guyana har en av de högsta nivåerna av biologisk mångfald i världen. Guyanas skogar uppskattas vara hem för omkring 8 000 växtarter och över 1 000 arter av landlevande ryggradsdjur. Omkring 5 % av alla växtarter anses vara endemiska i Guyana. |
| --- | --- |

D.

Guyana har en av de högsta nivåerna av biologisk mångfald i världen. Guyanas skogar uppskattas vara hem för omkring 8 000 växtarter och över 1 000 arter av landlevande ryggradsdjur. Omkring 5 % av alla växtarter anses vara endemiska i Guyana.

| E. | Olaglig gruvdrift och olaglig avverkning är fortfarande ett problem i Guyana, eftersom de båda skadar landets skogar. Den största delen av avskogningen i Guyana kan tillskrivas bränder (50 %) och gruvdrift (41 %), oavsett om den är laglig eller olaglig. Även om avskogningen till följd av omställning till jordbruk endast står för omkring 5 % är den ändå ett problem. |
| --- | --- |

E.

Olaglig gruvdrift och olaglig avverkning är fortfarande ett problem i Guyana, eftersom de båda skadar landets skogar. Den största delen av avskogningen i Guyana kan tillskrivas bränder (50 %) och gruvdrift (41 %), oavsett om den är laglig eller olaglig. Även om avskogningen till följd av omställning till jordbruk endast står för omkring 5 % är den ändå ett problem.

| F. | Guyanas viktigaste ekonomiska verksamhet är jordbruk, bauxit- och guldutvinning, timmer, mineralutvinning och fiske. Guyanas skogsindustri beräknas bidra med mindre än 2 % av dess BNP, en siffra som förväntas minska ytterligare i och med att petroleumsektorn har ökat snabbt sedan 2015, då stora oljereserver upptäcktes i Guyanas territorialvatten. |
| --- | --- |

F.

Guyanas viktigaste ekonomiska verksamhet är jordbruk, bauxit- och guldutvinning, timmer, mineralutvinning och fiske. Guyanas skogsindustri beräknas bidra med mindre än 2 % av dess BNP, en siffra som förväntas minska ytterligare i och med att petroleumsektorn har ökat snabbt sedan 2015, då stora oljereserver upptäcktes i Guyanas territorialvatten.

| G. | Skogssektorn bidrar avsevärt till Guyanas ekonomiska tillväxt och sysselsätter omkring 20 000 personer, främst på landsbygden. Guyanas skogar står för 2 % till BNP och 6 % av det totala skapandet av arbetstillfällen. Det frivilliga partnerskapsavtalet kan öka skogsbrukssektorns potential genom att skapa nya arbetstillfällen och bidra till landets hållbara ekonomiska tillväxt. |
| --- | --- |

G.

Skogssektorn bidrar avsevärt till Guyanas ekonomiska tillväxt och sysselsätter omkring 20 000 personer, främst på landsbygden. Guyanas skogar står för 2 % till BNP och 6 % av det totala skapandet av arbetstillfällen. Det frivilliga partnerskapsavtalet kan öka skogsbrukssektorns potential genom att skapa nya arbetstillfällen och bidra till landets hållbara ekonomiska tillväxt.

| H. | Handeln med timmer mellan Guyana och EU är blygsam. Endast 8 % av timmerexporten från Guyana gick till Europa 2018 och endast omkring hälften av den gick till EU. Guyanas största övergripande handelspartner är Förenta staterna, och Singapore är den andra. Asien-Stillahavsområdet är dess största exportmarknad för timmer. Det frivilliga partnerskapsavtalet skulle skapa fler möjligheter för Guyana att exportera till EU och till nya marknader, vilket kan öka utvecklingsmöjligheterna för detta land. |
| --- | --- |

H.

Handeln med timmer mellan Guyana och EU är blygsam. Endast 8 % av timmerexporten från Guyana gick till Europa 2018 och endast omkring hälften av den gick till EU. Guyanas största övergripande handelspartner är Förenta staterna, och Singapore är den andra. Asien-Stillahavsområdet är dess största exportmarknad för timmer. Det frivilliga partnerskapsavtalet skulle skapa fler möjligheter för Guyana att exportera till EU och till nya marknader, vilket kan öka utvecklingsmöjligheterna för detta land.

| I. | Guyana ratificerade Parisavtalet i maj 2016 och hade gjort ett antal åtaganden om hållbart skogsbruk i sitt reviderade nationellt fastställda bidrag, såsom bevarandet av ytterligare två miljoner hektar skog. |
| --- | --- |

I.

Guyana ratificerade Parisavtalet i maj 2016 och hade gjort ett antal åtaganden om hållbart skogsbruk i sitt reviderade nationellt fastställda bidrag, såsom bevarandet av ytterligare två miljoner hektar skog.

| J. | Guyana måste bemöta flera utmaningar för att förbättra sina medborgares välbefinnande, såsom att bekämpa fattigdom, ojämlikhet och diskriminering, särskilt mot hbti-personer och ursprungsbefolkningar, samt bekämpa korruption, rasrelaterad och etnisk polarisering och våld, som fortfarande är oroande. |
| --- | --- |

J.

Guyana måste bemöta flera utmaningar för att förbättra sina medborgares välbefinnande, såsom att bekämpa fattigdom, ojämlikhet och diskriminering, särskilt mot hbti-personer och ursprungsbefolkningar, samt bekämpa korruption, rasrelaterad och etnisk polarisering och våld, som fortfarande är oroande.

| K. | Guyana har åtagit sig att ställa medel till förfogande för att stödja genomförandet av det frivilliga partnerskapsavtalet. EU, Norge och Förenade kungariket har också åtagit sig att tillhandahålla ytterligare finansiering för detta ändamål. |
| --- | --- |

K.

Guyana har åtagit sig att ställa medel till förfogande för att stödja genomförandet av det frivilliga partnerskapsavtalet. EU, Norge och Förenade kungariket har också åtagit sig att tillhandahålla ytterligare finansiering för detta ändamål.

| L. | Syftet med det frivilliga partnerskapsavtalet är att se till att alla sändningar av timmer och trävaruprodukter från Guyana som är avsedda för EU-marknaden överensstämmer med Guyanas laglighetsförsäkringssystem för timmer och därmed uppfyller kraven för en Flegtlicens. Inhemskt timmer och timmer avsett för alla exportmarknader måste också uppfylla laglighetsförsäkringssystemet för timmer. |
| --- | --- |

L.

Syftet med det frivilliga partnerskapsavtalet är att se till att alla sändningar av timmer och trävaruprodukter från Guyana som är avsedda för EU-marknaden överensstämmer med Guyanas laglighetsförsäkringssystem för timmer och därmed uppfyller kraven för en Flegtlicens. Inhemskt timmer och timmer avsett för alla exportmarknader måste också uppfylla laglighetsförsäkringssystemet för timmer.

| M. | Det frivilliga partnerskapsavtalet omfattar de fem obligatoriska trävaruprodukterna enligt Flegtförordningen – stockar, sågade trävaror, järnvägssliprar, kryssfaner (plywood) och faner – samt bearbetade trävaruprodukter, pelare och pålar samt snickerier och timmermansarbeten. |
| --- | --- |

M.

Det frivilliga partnerskapsavtalet omfattar de fem obligatoriska trävaruprodukterna enligt Flegtförordningen – stockar, sågade trävaror, järnvägssliprar, kryssfaner (plywood) och faner – samt bearbetade trävaruprodukter, pelare och pålar samt snickerier och timmermansarbeten.

| N. | Enligt kommissionens förslag till förordning om avskogning kommer Flegtlicensierat timmer som importeras till EU automatiskt att efterleva laglighetskravet. |
| --- | --- |

N.

Enligt kommissionens förslag till förordning om avskogning kommer Flegtlicensierat timmer som importeras till EU automatiskt att efterleva laglighetskravet.

| O. | I de frivilliga partnerskapsavtalen föreskrivs det att en gemensam kommitté för övervakning och översyn ska inrättas och ansvara för genomförandet och uppföljningen av avtalet. |
| --- | --- |

O.

I de frivilliga partnerskapsavtalen föreskrivs det att en gemensam kommitté för övervakning och översyn ska inrättas och ansvara för genomförandet och uppföljningen av avtalet.

| P. | Syftet och de förväntade fördelarna med de frivilliga Flegtpartnerskapsavtalen går utöver underlättandet av handeln med lagligt timmer, eftersom de också är utformade för att åstadkomma systemförändringar när det gäller skogsförvaltning, transparens och inkludering av olika intressenter i den politiska beslutsprocessen, särskilt det civila samhällets organisationer, arbetstagarorganisationer och ursprungsbefolkningar samt stöd till ekonomisk integration och respekt för de internationella målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

P.

Syftet och de förväntade fördelarna med de frivilliga Flegtpartnerskapsavtalen går utöver underlättandet av handeln med lagligt timmer, eftersom de också är utformade för att åstadkomma systemförändringar när det gäller skogsförvaltning, transparens och inkludering av olika intressenter i den politiska beslutsprocessen, särskilt det civila samhällets organisationer, arbetstagarorganisationer och ursprungsbefolkningar samt stöd till ekonomisk integration och respekt för de internationella målen för hållbar utveckling.

| Q. | Länder i hela världen som antingen har eller strävar efter att ha reglerade importmarknader för lagligt timmer gynnas av samarbete. Gemensamma internationella standarder skulle vara det mest effektiva för att bekämpa avskogning och främja långsiktig rättssäkerhet för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

Q.

Länder i hela världen som antingen har eller strävar efter att ha reglerade importmarknader för lagligt timmer gynnas av samarbete. Gemensamma internationella standarder skulle vara det mest effektiva för att bekämpa avskogning och främja långsiktig rättssäkerhet för företag och konsumenter.

| 1. | Europaparlamentet stöder kraftfullt slutförandet av förhandlingarna om det frivilliga Flegt-partnerskapsavtalet mellan EU och Guyana. Parlamentet erkänner att det frivilliga partnerskapsavtalet har stor betydelse för landet och har potential att stärka handelsförbindelserna mellan EU och Guyana. Parlamentet anser att de framgångsrika förhandlingarna om detta frivilliga partnerskapsavtal visar på betydelsen av unionens delegationer i tredjeländer och kommer att säkerställa att endast lagligt avverkat timmer importeras till EU från Guyana, främja hållbara skogsbruksmetoder och hållbar handel med lagligt producerat timmer samt förbättra skogsförvaltningen, efterlevnaden av lagstiftningen (inbegripet skyldigheter på arbets- och arbetsmiljöområdet, hälsa och säkerhet), de mänskliga rättigheterna, transparensen, ansvarsskyldigheten och den institutionella resiliensen i Guyana, och samtidigt bidra till att handelsförbindelserna mellan Guyana och EU förbättras. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att ett fullständigt genomförande och upprätthållande av det frivilliga partnerskapsavtalet kommer att vara en lång process som kommer att kräva antagandet av ett brett lagstiftningspaket samt tillräcklig administrativ kapacitet och expertis för att säkerställa dess genomförande och upprätthållande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det höga deltagandet av berörda parter under hela förhandlingsprocessen. Parlamentet betonar att genomförande- och övervakningsfaserna kräver genuina samråd och deltagande av flera berörda parter, inbegripet ett meningsfullt deltagande av det civila samhället, företrädare för näringslivet, arbetstagarorganisationer och lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar i beslutsfattandet för att garantera respekten för markbesittningsrätten och principen om fritt, på förhand inhämtat och informerat samtycke. Parlamentet påminner om att man behöver stärka transparensen och säkerställa ett effektivt offentliggörande av information och snabbt utbyte av dokument med lokalbefolkningarna och ursprungsbefolkningarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s delegation i Guyana att tillhandahålla tillräckligt stöd till kapacitetsuppbyggnad samt logistiskt och tekniskt stöd inom ramen för nuvarande och framtida instrument för utvecklingssamarbete så att Guyana kan fullgöra sina åtaganden enligt det frivilliga partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen antagna gemensamma genomföranderamen och uppmanar Guyanas regering att tillämpa en konkret, tidsbunden och mätbar strategi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla partnerskaps- och samarbetsmekanismer för att gemensamt hantera skogsförvaltningens alla aspekter, inbegripet för informationsutbyte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Guyanas ansträngningar hittills för att göra framsteg i riktning mot ökad transparens och ser fram emot ytterligare positivt samarbete i kampen mot olaglig avverkning. Parlamentet betonar att dålig förvaltning och korruption inom skogsbrukssektorn påskyndar den olagliga avverkningen och skogsförstörelsen. Parlamentet erkänner Guyanas engagemang och politiska vilja att säkra en sund skogsförvaltning. Parlamentet betonar att det frivilliga Flegt-partnerskapsavtalets framgång också är beroende av att man bekämpar bedrägerier och korruption i hela försörjningskedjan för timmer. Parlamentet uppmanar med kraft Guyanas regering att förbättra datainsamlingen för att bättre genomföra spårningssystemet och att fortsätta att arbeta för att stoppa den utbredda korruptionen och behandla andra faktorer som underblåser olaglig avverkning och skogsförstörelse, med särskild hänsyn till tullmyndigheter och andra myndigheter som kommer att spela en avgörande roll för genomförandet och upprätthållandet av det frivilliga partnerskapsavtalet. Parlamentet betonar behovet av att stoppa straffriheten inom skogssektorn genom att skydda människorättsförsvarare och visselblåsare på miljöområdet och säkerställa effektiva rättsmedel för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang Guyanas ratificering av Escazúavtalet och betonar behovet av att garantera ett fullständigt erkännande av besittningsrätten för lokalsamhällen och ursprungsbefolkningar, särskilt indianska samhällen, även i samband med gruvdrift. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet gläder sig över att processen för att förhandla fram ett frivilligt partnerskapsavtal har gjort det möjligt för olika sektorer att fastställa gemensamma mål och prioriteringar för att arbeta för en hållbar skogsförvaltning och samarbete på handelsområdet, samt erbjuda en viktig möjlighet för samfunden att säkra en skogsförvaltning som bygger på deltagande på lokal, samhällelig och regional nivå och till och med upp till nationell eller federal nivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det frivilliga partnerskapsavtalet skapar en utmärkt möjlighet att främja skapandet av arbetstillfällen inom skogsbrukssektorn. Parlamentet betonar att skogsbruket och handeln med lagligt producerat timmer bör vara socialt och ekonomiskt hållbart för att garantera att människor som är direkt eller indirekt inblandade kan dra nytta av handeln. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet begär att en jämställdhetsanalys integreras i all verksamhet och alla projekt som är kopplade till genomförandet av det frivilliga partnerskapsavtalet. Parlamentet begär kvantitativa och kvalitativa könsuppdelade analyser av markrättigheter, ägande av tillgångar och ekonomisk inkludering i sektorer som påverkas av handeln. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja detta med tekniska och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen avlägga rapport till parlamentet om genomförandet av partnerskapsavtalet, samt om verksamheten i den gemensamma kommittén för övervakning och översyn, i syfte att möjliggöra ett välinformerat beslut när förslag väl läggs fram om en delegerad akt om bemyndigande att godkänna Flegtlicenser. Parlamentet betonar därför att nya frivilliga partnerskapsavtal med ytterligare partner bör främjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en uttömmande bedömning av hur det frivilliga partnerskapsavtalet och den framtida förordningen om avskogning påverkar arbetstagare och små producenter inom skogssektorn och andra relaterade sektorer som kommer att påverkas av de ökade inspektionerna och kontrollerna av avverkningen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av att komma till rätta med den regionala dimensionen av olaglig avverkning och transport, bearbetning och handel med olagligt timmer genom hela leveranskedjan. Parlamentet begär att detta ska ingå i utvärderingsprocessen av det frivilliga partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU spelar en mycket viktig roll när det gäller att förbättra både utbuds- och efterfrågesidan i fråga om timmer, för att avvisa olagligt producerat timmer och bistå de exporterande länderna i deras strävan att bekämpa olaglig avverkning och korruption, som resulterar i förstörelse av deras skogar, klimatförändringar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar att frivilliga partnerskapsavtal kommer att fortsätta att vara en viktig rättslig ram för både EU och dess partnerländer enligt det nya förslaget till förordning om avskogning. Parlamentet understryker att detta har möjliggjorts genom de berörda partnerländernas goda samarbete och engagemang. Parlamentet stöder kommissionens insatser för att hitta ytterligare potentiella partner för framtida frivilliga Flegt-partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att en hållbar och inkluderande skogsskötsel och skogsförvaltning är avgörande för att uppnå målen i 2030-agendan för hållbar utveckling och Parisavtalet, i synnerhet via de nationellt fastställa bidragen. Parlamentet påminner om att gruvdriften är en stor drivkraft för tropisk avskogning, vilket leder till betydande markerosion och markförorening, ökad skogsfragmentering och kvicksilverföroreningar i floder och vattendrag. Parlamentet noterar att Guyana håller på att utvidga sin olje-, gas- och gruvindustri. Parlamentet uppmanar Guyanas regering att vidta ytterligare åtgärder för att stävja olaglig gruvdrift. Parlamentet noterar med oro bristen på samstämmighet mellan regleringen inom skogssektorn och gruvsektorn. Parlamentet välkomnar ytterligare avtal som syftar till att komplettera det frivilliga partnerskapsavtalet om Flegt i miljöfrågor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att framgången för hela Flegt-initiativet bland annat är beroende av att man skyddar människorättsförsvarare och visselblåsare på miljöområdet, förbättrar små och medelstora företags förmåga att bedriva sin verksamhet lagligt och garanterar ett effektivt skydd av marken och ett fullständigt erkännande av lokalsamhällenas och ursprungsbefolkningarnas, särskilt indianska samhällens, sedvanerättigheter, inbegripet rätten att ge eller vägra att ge sitt samtycke till timmerkoncessioner på sin mark som en fråga om social rättvisa. Parlamentet betonar att EU bör bygga vidare på ursprungsbefolkningars och andra lokalsamhällens traditionella kunskaper när det gäller hållbar skogsförvaltning. Parlamentet påminner i detta avseende om vikten av att förebygga att ytterligare administrativa bördor införs för små och medelstora företag och att tillhandahålla juridiskt bistånd till dessa företag för att säkerställa att de följer de nya internationella avtalen, instrumenten och dokumenten på miljöområdet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Kooperativa republiken Guyanas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 347, 30.12.2005, s. 1.

(2)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 23.

(3)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(4)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 10.

(5)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 175.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2023)0034.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/74

---

P9_TA(2023)0036

REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordning (EU) 2021/1060, förordning (EU) 2021/2115, direktiv 2003/87/EG och beslut (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0231), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0231),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket, artikel 177 första stycket samt artiklarna 192.1, 194.2 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket, artikel 177 första stycket samt artiklarna 192.1, 194.2 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0183/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 september 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 september 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 26 juli 2022 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 26 juli 2022 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 december 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0260/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0260/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 486, 21.12.2022, s. 185.

(2)  EUT C 333, 1.9.2022, s. 5.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 10 november 2022 (Antagna texter, P9_TA(2022)0384).

---

P9_TC1-COD(2022)0164

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/...om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/435.)

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/76

---

P9_TA(2023)0037

Rösträtt vid val till Europaparlamentet för rörliga unionsmedborgare

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till rådets direktiv om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd – omarbetning)

(2023/C 283/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0732), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0732),

| — | med beaktande av artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0021/2022),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 8 november 2022 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för konstitutionella frågor i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 8 november 2022 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för konstitutionella frågor i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 110 och 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 110 och 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor: |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor:

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0297/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0297/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Artikel 20.2 b och artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta på samma villkor som medborgarna i värdstaten. Denna rättighet, som även bekräftas i artikel 39 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), konkretiserar principen om jämlikhet och frånvaro av diskriminering på grund av nationalitet enligt artikel 21 i stadgan. Den är också en naturlig följd av den rätt att fritt röra sig och uppehålla sig som fastställs i artiklarna 20.2 a och 21 i EUF-fördraget och artikel 45 i stadgan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Artikel 20.2 b och artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta på samma villkor som medborgarna i värdstaten. Denna rättighet, som även bekräftas i artikel 39 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), konkretiserar principen om jämlikhet och frånvaro av diskriminering på grund av nationalitet enligt artikel 21 i stadgan. Den är också en naturlig följd av den rätt att fritt röra sig och uppehålla sig som fastställs i artiklarna 20.2 a och 21 i EUF-fördraget och artikel 45 i stadgan.

| (2) | Fördraget om Europeiska unionen från 1992 (Maastrichtfördraget) markerade en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, i och med att det rättsliga begreppet unionsmedborgarskap infördes i syfte att stärka skyddet av rättigheterna och intressena för medborgarna i unionens medlemsstater genom att till de befintliga EU-rättigheterna lägga till ett antal nya politiska rättigheter och valrättigheter.
  Artikel 20.2 b och artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta på samma villkor som medborgarna i värdstaten. Denna rättighet, som även bekräftas i artikel 39 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), konkretiserar principen om jämlikhet och frånvaro av diskriminering på grund av nationalitet enligt artikel 21 i stadgan. Den är också en naturlig följd av den rätt att fritt röra sig och uppehålla sig som fastställs i artiklarna 20.2 a och 21 i EUF-fördraget och artikel 45 i stadgan.
  Rösträtten och valbarheten gör det också möjligt för medborgarna att i praktiken delta i unionens demokratiska liv och visa intresse för Europeiska unionen som politisk enhet. Det är absolut nödvändigt att alla unionsmedborgare, inbegripet rörliga unionsmedborgare, medborgare med funktionsnedsättning och medborgare i hemlöshet, fullt ut kan utöva sina politiska rättigheter i samband med valet till Europaparlamentet, både som kandidater och som väljare. Det finns en risk att rörligheten inom Europa hindrar unionsmedborgare från att utöva grundläggande politiska rättigheter som fastställs i EU-fördragen, nämligen deltagandet i valet till Europaparlamentet. Rörliga medborgares rösträtt och valbarhet bör gälla för alla kandidatlistor och valkretsar, även i den unionsomfattande valkretsen om denna inrättas. |
| --- | --- |

(2)

Fördraget om Europeiska unionen från 1992 (Maastrichtfördraget) markerade en ny fas i processen för att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, i och med att det rättsliga begreppet unionsmedborgarskap infördes i syfte att stärka skyddet av rättigheterna och intressena för medborgarna i unionens medlemsstater genom att till de befintliga EU-rättigheterna lägga till ett antal nya politiska rättigheter och valrättigheter.
  Artikel 20.2 b och artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta på samma villkor som medborgarna i värdstaten. Denna rättighet, som även bekräftas i artikel 39 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), konkretiserar principen om jämlikhet och frånvaro av diskriminering på grund av nationalitet enligt artikel 21 i stadgan. Den är också en naturlig följd av den rätt att fritt röra sig och uppehålla sig som fastställs i artiklarna 20.2 a och 21 i EUF-fördraget och artikel 45 i stadgan.
  Rösträtten och valbarheten gör det också möjligt för medborgarna att i praktiken delta i unionens demokratiska liv och visa intresse för Europeiska unionen som politisk enhet. Det är absolut nödvändigt att alla unionsmedborgare, inbegripet rörliga unionsmedborgare, medborgare med funktionsnedsättning och medborgare i hemlöshet, fullt ut kan utöva sina politiska rättigheter i samband med valet till Europaparlamentet, både som kandidater och som väljare. Det finns en risk att rörligheten inom Europa hindrar unionsmedborgare från att utöva grundläggande politiska rättigheter som fastställs i EU-fördragen, nämligen deltagandet i valet till Europaparlamentet. Rörliga medborgares rösträtt och valbarhet bör gälla för alla kandidatlistor och valkretsar, även i den unionsomfattande valkretsen om denna inrättas.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Enligt Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till det beslutet, bör syftet med detta direktiv vara att göra valen till Europaparlamentet mer tillgängliga, mer konkurrensutsatta och mer europeiska. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Enligt Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 maj 2022 om förslaget till rådets förordning om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet och om upphävande av rådets beslut (76/787/EKSG, EEG, Euratom) och akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till det beslutet, bör syftet med detta direktiv vara att göra valen till Europaparlamentet mer tillgängliga, mer konkurrensutsatta och mer europeiska.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I sin rapport om EU-medborgarskapet 2020 (24) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna för utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet, för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande för
  rörliga EU-medborgare
  . Mot bakgrund även av erfarenheterna av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG på successiva val och de ändringar som införts genom ändringar av fördragen bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I sin rapport om EU-medborgarskapet 2020 (24) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna för utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet, för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande för
  rörliga EU-medborgare
  . Mot bakgrund även av erfarenheterna av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG på successiva val och de ändringar som införts genom ändringar av fördragen bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras.

| (4) | I sin rapport om EU-medborgarskapet 2020 (24) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna för utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet, för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande för
  unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  . Mot bakgrund även av erfarenheterna av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG på successiva val och de ändringar som införts genom ändringar av fördragen bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

I sin rapport om EU-medborgarskapet 2020 (24) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna för utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet, för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande för
  unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  . Mot bakgrund även av erfarenheterna av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG på successiva val och de ändringar som införts genom ändringar av fördragen bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Artikel 20.2 i EUF-fördraget påverkar inte tillämpningen av artikel 223.1 i EUF-fördraget, i vilken föreskrivs att en i alla medlemsstater enhetlig ordning ska fastställas för
  dessa val
  i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Artikel 20.2 i EUF-fördraget påverkar inte tillämpningen av artikel 223.1 i EUF-fördraget, i vilken föreskrivs att en i alla medlemsstater enhetlig ordning ska fastställas för
  dessa val
  i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater.

| (5) | Artikel 20.2 i EUF-fördraget påverkar inte tillämpningen av artikel 223.1 i EUF-fördraget, i vilken föreskrivs att en i alla medlemsstater enhetlig ordning ska fastställas för
  valen till Europaparlamentet
  i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 20.2 i EUF-fördraget påverkar inte tillämpningen av artikel 223.1 i EUF-fördraget, i vilken föreskrivs att en i alla medlemsstater enhetlig ordning ska fastställas för
  valen till Europaparlamentet
  i enlighet med principer som är gemensamma för alla medlemsstater.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rösträtt och sin rätt till valbarhet vid val till Europaparlamentet på samma villkor som medborgarna i deras värdstat, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras i syfte att säkerställa likabehandling mellan nationella och utländska unionsmedborgare. Unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta bör i synnerhet behandlas
  lika
  när det gäller alla krav på bosättningsperioder som ska vara uppfyllda som ett villkor för att kunna utöva rätten, liksom bevisen för att visa att ett sådant villkor är uppfyllt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rösträtt och sin rätt till valbarhet vid val till Europaparlamentet på samma villkor som medborgarna i deras värdstat, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras i syfte att säkerställa likabehandling mellan nationella och utländska unionsmedborgare. Unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta bör i synnerhet behandlas
  lika
  när det gäller alla krav på bosättningsperioder som ska vara uppfyllda som ett villkor för att kunna utöva rätten, liksom bevisen för att visa att ett sådant villkor är uppfyllt.

| (6) | För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rösträtt och sin rätt till valbarhet vid val till Europaparlamentet på samma villkor som medborgarna i deras värdstat, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras i syfte att säkerställa likabehandling mellan nationella och utländska unionsmedborgare. Unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta bör i synnerhet behandlas
  på samma sätt som medborgare i den medlemsstaten
  när det gäller alla krav på bosättningsperioder som ska vara uppfyllda som ett villkor för att kunna utöva rätten, liksom bevisen för att visa att ett sådant villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rösträtt och sin rätt till valbarhet vid val till Europaparlamentet på samma villkor som medborgarna i deras värdstat, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras i syfte att säkerställa likabehandling mellan nationella och utländska unionsmedborgare. Unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta bör i synnerhet behandlas
  på samma sätt som medborgare i den medlemsstaten
  när det gäller alla krav på bosättningsperioder som ska vara uppfyllda som ett villkor för att kunna utöva rätten, liksom bevisen för att visa att ett sådant villkor är uppfyllt.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Utländska unionsmedborgare bör få information om rösträtt och valbarhet när de registreras som bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. Information om registreringen som väljare eller kandidat bör också lämnas regelbundet, före valet till Europaparlamentet och i god tid till alla väljare och valbara personer i enlighet med villkoren för rösträtt och valbarhet i detta direktiv. Dessutom bör utländska unionsmedborgare informeras på vederbörligt sätt när de registreras som väljare och i tillräckligt god tid före valet om sina specifika rättigheter enligt det europeiska valsystemet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Utländska unionsmedborgare bör få information om rösträtt och valbarhet när de registreras som bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. Information om registreringen som väljare eller kandidat bör också lämnas regelbundet, före valet till Europaparlamentet och i god tid till alla väljare och valbara personer i enlighet med villkoren för rösträtt och valbarhet i detta direktiv. Dessutom bör utländska unionsmedborgare informeras på vederbörligt sätt när de registreras som väljare och i tillräckligt god tid före valet om sina specifika rättigheter enligt det europeiska valsystemet.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Unionsmedborgarnas frihet att välja i vilken medlemsstat de vill delta i val till Europaparlamentet
  måste
  respekteras, samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa att en person inte får rösta mer än en gång eller ställa upp som kandidat i mer än ett land. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Unionsmedborgarnas frihet att välja i vilken medlemsstat de vill delta i val till Europaparlamentet
  måste
  respekteras, samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa att en person inte får rösta mer än en gång eller ställa upp som kandidat i mer än ett land.

| (7) | De flesta medlemsstater tillåter utländska unionsmedborgare att behålla sin rätt enligt nationell lagstiftning att rösta på en hemlandslista. Möjligheten att välja mellan två eller fler länder att rösta i gör det därför nödvändigt med tydlig information till utländska unionsmedborgare och samordning mellan medlemsstaterna för att minska risken för flerfaldig röstning.
  Unionsmedborgarnas frihet att välja i vilken medlemsstat de vill delta i val till Europaparlamentet
  bör
  respekteras, samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa att en person inte får rösta mer än en gång eller ställa upp som kandidat i mer än ett land.
  När utländska unionsmedborgare får information om möjligheten att rösta eller ställa upp som kandidat i den medlemsstat där de är bosatta bör de informeras på vederbörligt sätt om möjligheten att rösta eller ställa upp som kandidat antingen i sitt hemland eller i det land där de är bosatta, i enlighet med vad de väljer och respektive tillämpliga nationella bestämmelser. Det är de utländska unionsmedborgarna som bör göra det slutgiltiga valet av vilken medlemsstat de vill rösta i. |
| --- | --- |

(7)

De flesta medlemsstater tillåter utländska unionsmedborgare att behålla sin rätt enligt nationell lagstiftning att rösta på en hemlandslista. Möjligheten att välja mellan två eller fler länder att rösta i gör det därför nödvändigt med tydlig information till utländska unionsmedborgare och samordning mellan medlemsstaterna för att minska risken för flerfaldig röstning.
  Unionsmedborgarnas frihet att välja i vilken medlemsstat de vill delta i val till Europaparlamentet
  bör
  respekteras, samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas för att säkerställa att en person inte får rösta mer än en gång eller ställa upp som kandidat i mer än ett land.
  När utländska unionsmedborgare får information om möjligheten att rösta eller ställa upp som kandidat i den medlemsstat där de är bosatta bör de informeras på vederbörligt sätt om möjligheten att rösta eller ställa upp som kandidat antingen i sitt hemland eller i det land där de är bosatta, i enlighet med vad de väljer och respektive tillämpliga nationella bestämmelser. Det är de utländska unionsmedborgarna som bör göra det slutgiltiga valet av vilken medlemsstat de vill rösta i.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | I linje med internationella och europeiska standarder, inbegripet kraven i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och reglerna i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera, utan också
  säkerställa en enkel tillgång
  till deras valrättigheter genom att undanröja
  så många
  hinder för valdeltagandet
  som möjligt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

I linje med internationella och europeiska standarder, inbegripet kraven i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och reglerna i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera, utan också
  säkerställa en enkel tillgång
  till deras valrättigheter genom att undanröja
  så många
  hinder för valdeltagandet
  som möjligt
  .

| (8) | I linje med internationella och europeiska standarder, inbegripet kraven i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och reglerna i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera, utan också
  göra tillgången
  till deras valrättigheter
  så demokratisk, proportionell och enkel som möjligt
  genom att undanröja
  alla
  hinder för valdeltagandet. |
| --- | --- |

(8)

I linje med internationella och europeiska standarder, inbegripet kraven i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och reglerna i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera unionsmedborgarnas rätt att rösta och kandidera, utan också
  göra tillgången
  till deras valrättigheter
  så demokratisk, proportionell och enkel som möjligt
  genom att undanröja
  alla
  hinder för valdeltagandet.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och
  rätt till
  valbarhet i det land där de är bosatta bör
  dessa medborgare
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och lämnar en försäkran som innehåller uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare väl har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och
  rätt till
  valbarhet i det land där de är bosatta bör
  dessa medborgare
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och lämnar en försäkran som innehåller uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare väl har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem.

| (9) | För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och valbarhet i det land där de är bosatta bör
  det vara möjligt för dem att omedelbart registreras som väljare när de registreras som bosatta, förutsatt att de ger sitt samtycke
  .
  Dessa medborgare måste få information i förväg om denna omedelbara registrering, särskilt om att dubbelröstning är förbjudet och att omedelbar registrering skulle kunna medföra avregistrering från röstlängden för valet till Europaparlamentet på deras ursprungsort. Om medborgarna inte omedelbart registreras som väljare när de registreras som bosatta bör de
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och
  , i vederbörligen motiverade fall,
  lämnar en
  användarvänlig
  försäkran som innehåller uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare väl har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem. |
| --- | --- |

(9)

För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och valbarhet i det land där de är bosatta bör
  det vara möjligt för dem att omedelbart registreras som väljare när de registreras som bosatta, förutsatt att de ger sitt samtycke
  .
  Dessa medborgare måste få information i förväg om denna omedelbara registrering, särskilt om att dubbelröstning är förbjudet och att omedelbar registrering skulle kunna medföra avregistrering från röstlängden för valet till Europaparlamentet på deras ursprungsort. Om medborgarna inte omedelbart registreras som väljare när de registreras som bosatta bör de
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och
  , i vederbörligen motiverade fall,
  lämnar en
  användarvänlig
  försäkran som innehåller uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare väl har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För att säkerställa likabehandling av utländska unionsmedborgare som vill utöva rätten att kandidera i val i den medlemsstat där de är bosatta bör dessa medborgare vara skyldiga att uppvisa samma styrkande handlingar som de som krävs av kandidater som är medborgare i den berörda medlemsstaten. För att fastställa att sådana medborgare omfattas av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna dock kunna kräva att de lämnar en försäkran som innehåller nödvändiga uppgifter som styrker deras rätt att kandidera i valet i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att säkerställa likabehandling av utländska unionsmedborgare som vill utöva rätten att kandidera i val i den medlemsstat där de är bosatta bör dessa medborgare vara skyldiga att uppvisa samma styrkande handlingar som de som krävs av kandidater som är medborgare i den berörda medlemsstaten. För att fastställa att sådana medborgare omfattas av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna dock kunna kräva att de lämnar en försäkran som innehåller nödvändiga uppgifter som styrker deras rätt att kandidera i valet i fråga.

| (11) | För att säkerställa likabehandling av utländska unionsmedborgare som vill utöva rätten att kandidera i val i den medlemsstat där de är bosatta bör dessa medborgare vara skyldiga att uppvisa samma styrkande handlingar som de som krävs av kandidater som är medborgare i den berörda medlemsstaten. För att fastställa att sådana medborgare omfattas av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna
  i vederbörligen motiverade fall
  dock kunna kräva att de lämnar en försäkran som innehåller nödvändiga uppgifter som styrker deras rätt att kandidera i valet i fråga. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa likabehandling av utländska unionsmedborgare som vill utöva rätten att kandidera i val i den medlemsstat där de är bosatta bör dessa medborgare vara skyldiga att uppvisa samma styrkande handlingar som de som krävs av kandidater som är medborgare i den berörda medlemsstaten. För att fastställa att sådana medborgare omfattas av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget bör medlemsstaterna
  i vederbörligen motiverade fall
  dock kunna kräva att de lämnar en försäkran som innehåller nödvändiga uppgifter som styrker deras rätt att kandidera i valet i fråga.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | För att göra det möjligt i praktiken för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare att ställa upp i val till Europaparlamentet bör nationella politiska partier uppmuntras att inte göra medborgarskap i den medlemsstaten till ett villkor för medlemskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

För att göra det möjligt i praktiken för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare att ställa upp i val till Europaparlamentet bör nationella politiska partier uppmuntras att inte göra medborgarskap i den medlemsstaten till ett villkor för medlemskap.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För att underlätta en korrekt identifiering av väljare och kandidater som är registrerade både i sin hemstat och i den medlemsstat där de är bosatta bör förteckningen över de uppgifter som ska krävas av unionsmedborgare
  när
  de
  inger
  en ansökan om att tas upp i röstlängden eller kandidera i bosättningsstaten innehålla personnumret eller serienumret för en giltig identitets- eller resehandling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För att underlätta en korrekt identifiering av väljare och kandidater som är registrerade både i sin hemstat och i den medlemsstat där de är bosatta bör förteckningen över de uppgifter som ska krävas av unionsmedborgare
  när
  de
  inger
  en ansökan om att tas upp i röstlängden eller kandidera i bosättningsstaten innehålla personnumret eller serienumret för en giltig identitets- eller resehandling.

| (12) | För att underlätta en korrekt identifiering av väljare och kandidater som är registrerade både i sin hemstat och i den medlemsstat där de är bosatta bör förteckningen över de uppgifter som ska krävas av unionsmedborgare
  , vid tidpunkten för den omedelbara registreringen eller efter att
  de
  ingett
  en ansökan om att tas upp i röstlängden eller kandidera i bosättningsstaten, innehålla personnumret eller serienumret för en giltig identitets- eller resehandling. |
| --- | --- |

(12)

För att underlätta en korrekt identifiering av väljare och kandidater som är registrerade både i sin hemstat och i den medlemsstat där de är bosatta bör förteckningen över de uppgifter som ska krävas av unionsmedborgare
  , vid tidpunkten för den omedelbara registreringen eller efter att
  de
  ingett
  en ansökan om att tas upp i röstlängden eller kandidera i bosättningsstaten, innehålla personnumret eller serienumret för en giltig identitets- eller resehandling.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Unionsmedborgare som har fråntagits sin rösträtt och valbarhet på grundval av ett enskilt civil- eller straffrättsligt beslut som fattats av den behöriga myndigheten bör inte kunna utöva dessa rättigheter i den medlemsstat där de är bosatta vid val till Europaparlamentet. När medlemsstaterna tar emot en ansökan om registrering som väljare bör de kunna kräva en försäkran av den berörda medborgaren om att denne inte har fråntagits sin rösträtt. När unionsmedborgarna
  kandiderar
  i det land där de är bosatta bör
  de
  vara
  skyldiga
  att
  avge
  ett uttalande som bekräftar att de inte har fråntagits rätten att kandidera i val till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Unionsmedborgare som har fråntagits sin rösträtt och valbarhet på grundval av ett enskilt civil- eller straffrättsligt beslut som fattats av den behöriga myndigheten bör inte kunna utöva dessa rättigheter i den medlemsstat där de är bosatta vid val till Europaparlamentet. När medlemsstaterna tar emot en ansökan om registrering som väljare bör de kunna kräva en försäkran av den berörda medborgaren om att denne inte har fråntagits sin rösträtt. När unionsmedborgarna
  kandiderar
  i det land där de är bosatta bör
  de
  vara
  skyldiga
  att
  avge
  ett uttalande som bekräftar att de inte har fråntagits rätten att kandidera i val till Europaparlamentet.

| (13) | Unionsmedborgare som har fråntagits sin rösträtt och valbarhet på grundval av ett enskilt civil- eller straffrättsligt beslut som fattats av den behöriga myndigheten bör inte kunna utöva dessa rättigheter i den medlemsstat där de är bosatta vid val till Europaparlamentet.
  Efter den omedelbara registreringen eller
  när medlemsstaterna tar emot en ansökan om registrering som väljare bör de
  i vederbörligen motiverade fall
  kunna kräva en försäkran av den berörda medborgaren om att denne inte har fråntagits sin rösträtt. När unionsmedborgarna
  ställer upp som kandidater
  i det land där de är bosatta bör
  det
  vara
  möjligt för bosättningslandet
  att
  kräva att de avger
  ett uttalande som bekräftar att de inte har fråntagits rätten att kandidera i val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(13)

Unionsmedborgare som har fråntagits sin rösträtt och valbarhet på grundval av ett enskilt civil- eller straffrättsligt beslut som fattats av den behöriga myndigheten bör inte kunna utöva dessa rättigheter i den medlemsstat där de är bosatta vid val till Europaparlamentet.
  Efter den omedelbara registreringen eller
  när medlemsstaterna tar emot en ansökan om registrering som väljare bör de
  i vederbörligen motiverade fall
  kunna kräva en försäkran av den berörda medborgaren om att denne inte har fråntagits sin rösträtt. När unionsmedborgarna
  ställer upp som kandidater
  i det land där de är bosatta bör
  det
  vara
  möjligt för bosättningslandet
  att
  kräva att de avger
  ett uttalande som bekräftar att de inte har fråntagits rätten att kandidera i val till Europaparlamentet.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör medlemsstaterna utbyta information som inhämtats från de försäkringar som lämnats av unionsväljare och
  valbara
  unionsmedborgare. Eftersom medlemsstaterna förlitar sig på olika uppgifter för att identifiera medborgare bör en gemensam uppsättning av uppgifter användas för att korrekt identifiera unionsväljare och valbara unionsmedborgare och hindra dem från att rösta eller kandidera mer än en gång. De personuppgifter som utbyts bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå dessa syften. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

För att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör medlemsstaterna utbyta information som inhämtats från de försäkringar som lämnats av unionsväljare och
  valbara
  unionsmedborgare. Eftersom medlemsstaterna förlitar sig på olika uppgifter för att identifiera medborgare bör en gemensam uppsättning av uppgifter användas för att korrekt identifiera unionsväljare och valbara unionsmedborgare och hindra dem från att rösta eller kandidera mer än en gång. De personuppgifter som utbyts bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå dessa syften.

| (16) | För att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val
  behöver medlemsstaterna samordna sina administrativa system på ett enhetligt sätt. Av denna anledning
  bör medlemsstaterna
  vara skyldiga att
  utbyta information som inhämtats från de försäkringar som lämnats av
  utländska
  unionsväljare och
  utländska
  unionsmedborgare
  som är valbara i en bosättningsstat
  . Eftersom medlemsstaterna förlitar sig på olika uppgifter för att identifiera medborgare bör en gemensam uppsättning av uppgifter användas för att korrekt identifiera unionsväljare och valbara unionsmedborgare och hindra dem från att rösta eller kandidera mer än en gång. De personuppgifter som utbyts bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå dessa syften. |
| --- | --- |

(16)

För att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val
  behöver medlemsstaterna samordna sina administrativa system på ett enhetligt sätt. Av denna anledning
  bör medlemsstaterna
  vara skyldiga att
  utbyta information som inhämtats från de försäkringar som lämnats av
  utländska
  unionsväljare och
  utländska
  unionsmedborgare
  som är valbara i en bosättningsstat
  . Eftersom medlemsstaterna förlitar sig på olika uppgifter för att identifiera medborgare bör en gemensam uppsättning av uppgifter användas för att korrekt identifiera unionsväljare och valbara unionsmedborgare och hindra dem från att rösta eller kandidera mer än en gång. De personuppgifter som utbyts bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå dessa syften.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Informationsutbytet mellan medlemsstaterna för att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör inte hindra deras medborgare från att rösta eller kandidera i andra typer av val. För att underlätta kommunikationen mellan nationella myndigheter bör medlemsstaterna bli skyldiga att utse en kontaktpunkt för detta informationsutbyte. Kommissionen har
  tidigare
  utvecklat ett säkerhetsverktyg som medlemsstaterna på sitt ansvar ska kunna använda för att utbyta nödvändiga uppgifter. Detta säkerhetsverktyg bör införlivas i detta direktiv för att ytterligare stödja utbytet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kommer att fungera som separata personuppgiftsansvariga för sin behandling av personuppgifter i detta avseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Informationsutbytet mellan medlemsstaterna för att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör inte hindra deras medborgare från att rösta eller kandidera i andra typer av val. För att underlätta kommunikationen mellan nationella myndigheter bör medlemsstaterna bli skyldiga att utse en kontaktpunkt för detta informationsutbyte. Kommissionen har
  tidigare
  utvecklat ett säkerhetsverktyg som medlemsstaterna på sitt ansvar ska kunna använda för att utbyta nödvändiga uppgifter. Detta säkerhetsverktyg bör införlivas i detta direktiv för att ytterligare stödja utbytet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kommer att fungera som separata personuppgiftsansvariga för sin behandling av personuppgifter i detta avseende.

| (17) | Informationsutbytet mellan medlemsstaterna för att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör inte hindra deras medborgare från att rösta eller kandidera i andra typer av val. För att underlätta kommunikationen mellan nationella myndigheter bör medlemsstaterna bli skyldiga att utse en kontaktpunkt för detta informationsutbyte. Kommissionen har utvecklat ett säkerhetsverktyg som medlemsstaterna på sitt ansvar ska kunna använda för att utbyta nödvändiga uppgifter. Detta säkerhetsverktyg bör införlivas i detta direktiv för att ytterligare stödja utbytet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kommer att fungera som separata personuppgiftsansvariga för sin behandling av personuppgifter i detta avseende. |
| --- | --- |

(17)

Informationsutbytet mellan medlemsstaterna för att förhindra flerfaldig röstning eller fall där samma person skulle kandidera mer än en gång i samma val bör inte hindra deras medborgare från att rösta eller kandidera i andra typer av val. För att underlätta kommunikationen mellan nationella myndigheter bör medlemsstaterna bli skyldiga att utse en kontaktpunkt för detta informationsutbyte. Kommissionen har utvecklat ett säkerhetsverktyg som medlemsstaterna på sitt ansvar ska kunna använda för att utbyta nödvändiga uppgifter. Detta säkerhetsverktyg bör införlivas i detta direktiv för att ytterligare stödja utbytet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Medlemsstaterna kommer att fungera som separata personuppgiftsansvariga för sin behandling av personuppgifter i detta avseende.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Bristen på tillräcklig information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de vill utöva sina valrättigheter inom ramen för sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör bli skyldiga att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av val till Europaparlamentet. För att kommunikationen ska bli ändamålsenlig bör informationen tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Bristen på tillräcklig information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de vill utöva sina valrättigheter inom ramen för sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör bli skyldiga att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av val till Europaparlamentet. För att kommunikationen ska bli ändamålsenlig bör informationen tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt.

| (20) | Bristen på tillräcklig information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de vill utöva sina valrättigheter inom ramen för sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör bli skyldiga att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av val till Europaparlamentet.
  För att uppmuntra utländska unionsmedborgare att aktivt söka sådan information bör medlemsstaterna också se till att den görs allmänt tillgänglig genom ett brett spektrum av kanaler, bland annat genom riktade samarbetsprojekt mellan organisationer i det civila samhället, utsedda nationella myndigheter och, om den inrättas, den europeiska valmyndigheten.
  För att kommunikationen ska bli ändamålsenlig bör informationen tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt
  och i god tid, med beaktande av de datum då röstlängderna ska stängas och då kandidatlistorna ska tillkännages i enlighet med akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet
  . |
| --- | --- |

(20)

Bristen på tillräcklig information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de vill utöva sina valrättigheter inom ramen för sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör bli skyldiga att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artiklarna 20.2 b och 22.2 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av val till Europaparlamentet.
  För att uppmuntra utländska unionsmedborgare att aktivt söka sådan information bör medlemsstaterna också se till att den görs allmänt tillgänglig genom ett brett spektrum av kanaler, bland annat genom riktade samarbetsprojekt mellan organisationer i det civila samhället, utsedda nationella myndigheter och, om den inrättas, den europeiska valmyndigheten.
  För att kommunikationen ska bli ändamålsenlig bör informationen tillhandahållas på ett tydligt och begripligt sätt
  och i god tid, med beaktande av de datum då röstlängderna ska stängas och då kandidatlistorna ska tillkännages i enlighet med akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet
  .

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | För att främja utländska unionsmedborgares demokratiska deltagande bör medlemsstaterna ge unionsmedborgare lämplig, tydlig och inkluderande information om rösträtten och om eventuella administrativa åtgärder för att utöva denna rätt samt om valkultur och röstningssystem. Denna information bör lämnas när utländska unionsmedborgares bosättning registreras, antingen omedelbart eller på begäran, senare, och i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt utsatta medborgares behov, såsom personer med funktionsnedsättning och äldre personer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

För att främja utländska unionsmedborgares demokratiska deltagande bör medlemsstaterna ge unionsmedborgare lämplig, tydlig och inkluderande information om rösträtten och om eventuella administrativa åtgärder för att utöva denna rätt samt om valkultur och röstningssystem. Denna information bör lämnas när utländska unionsmedborgares bosättning registreras, antingen omedelbart eller på begäran, senare, och i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas åt utsatta medborgares behov, såsom personer med funktionsnedsättning och äldre personer.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de officiella språk som används i värdstaten, och som i stort förstås av så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium. Medlemsstaterna får använda olika officiella språk i unionen inom olika delar av sitt territorium eller sina regioner beroende på vilket språk som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de officiella språk som används i värdstaten, och som i stort förstås av så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium. Medlemsstaterna får använda olika officiella språk i unionen inom olika delar av sitt territorium eller sina regioner beroende på vilket språk som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där.

| (21) | För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan
  väsentlig
  information
  om valrättigheter
  göras tillgänglig
  på ett tydligt och inkluderande sätt, och i god tid före valet,
  på minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de officiella språk som används i värdstaten, och som i stort förstås av så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium.
  Medlemsstaterna bör uppmuntras att lämna information även på den utländska unionsmedborgarens modersmål.
  Medlemsstaterna får använda olika officiella språk i unionen inom olika delar av sitt territorium eller sina regioner beroende på vilket språk som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där. |
| --- | --- |

(21)

För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan
  väsentlig
  information
  om valrättigheter
  göras tillgänglig
  på ett tydligt och inkluderande sätt, och i god tid före valet,
  på minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de officiella språk som används i värdstaten, och som i stort förstås av så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium.
  Medlemsstaterna bör uppmuntras att lämna information även på den utländska unionsmedborgarens modersmål.
  Medlemsstaterna får använda olika officiella språk i unionen inom olika delar av sitt territorium eller sina regioner beroende på vilket språk som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Varje undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste, i enlighet med artikel 22.2 i EUF-fördraget, vara motiverat med hänsyn till särskilda problem i en medlemsstat och måste ligga i linje med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet att eventuella begränsningar av utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet måste vara föreskrivna i lag och förenliga med principerna om proportionalitet och nödvändighet. Dessutom måste varje undantag kunna tas upp till förnyad prövning i enlighet med artikel 47 i stadgan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Varje undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste, i enlighet med artikel 22.2 i EUF-fördraget, vara motiverat med hänsyn till särskilda problem i en medlemsstat och måste ligga i linje med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet att eventuella begränsningar av utövandet av rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet måste vara föreskrivna i lag och förenliga med principerna om proportionalitet och nödvändighet. Dessutom måste varje undantag kunna tas upp till förnyad prövning i enlighet med artikel 47 i stadgan.

utgår

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Sådana särskilda problem kan uppstå i en medlemsstat där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där är betydligt högre än genomsnittet. Undantag beträffande rösträtten bör vara motiverade om dessa medborgare utgör mer än 20 % av väljarkåren baserat på kriteriet om bosättningens varaktighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Sådana särskilda problem kan uppstå i en medlemsstat där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där är betydligt högre än genomsnittet. Undantag beträffande rösträtten bör vara motiverade om dessa medborgare utgör mer än 20 % av väljarkåren baserat på kriteriet om bosättningens varaktighet.

utgår

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Medlemsstater där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där överstiger 20 % av det totala antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten bör i enlighet med artikel 22.2 i EUF-fördraget kunna fastställa särskilda bestämmelser vad gäller kandidatlistornas sammansättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Medlemsstater där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där överstiger 20 % av det totala antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten bör i enlighet med artikel 22.2 i EUF-fördraget kunna fastställa särskilda bestämmelser vad gäller kandidatlistornas sammansättning.

utgår

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  kan vara användbara
  för att identifiera de åtgärder som krävs för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgarnas valrättigheter. För att förbättra
  insamlingen
  av uppgifter inför val till Europaparlamentet är det nödvändigt att införa ett krav på att medlemsstaterna regelbundet övervakar och rapporterar om genomförandet. Parallellt med detta bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport som innefattar denna utvärdering för Europaparlamentet och rådet efter varje val till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  kan vara användbara
  för att identifiera de åtgärder som krävs för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgarnas valrättigheter. För att förbättra
  insamlingen
  av uppgifter inför val till Europaparlamentet är det nödvändigt att införa ett krav på att medlemsstaterna regelbundet övervakar och rapporterar om genomförandet. Parallellt med detta bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport som innefattar denna utvärdering för Europaparlamentet och rådet efter varje val till Europaparlamentet.

| (26) | Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  är avgörande
  för att
  utvärdera unionens politik på området och
  identifiera de åtgärder som krävs för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgarnas valrättigheter. För att
  öka och
  förbättra
  medlemsstaternas insamling och rapportering
  av uppgifter inför val till Europaparlamentet är det nödvändigt att införa ett krav på att medlemsstaterna regelbundet övervakar och rapporterar om genomförandet
  på grundval av gemensamma indikatorer
  . Parallellt med detta bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport som innefattar denna utvärdering för Europaparlamentet och rådet efter varje val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(26)

Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  är avgörande
  för att
  utvärdera unionens politik på området och
  identifiera de åtgärder som krävs för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgarnas valrättigheter. För att
  öka och
  förbättra
  medlemsstaternas insamling och rapportering
  av uppgifter inför val till Europaparlamentet är det nödvändigt att införa ett krav på att medlemsstaterna regelbundet övervakar och rapporterar om genomförandet
  på grundval av gemensamma indikatorer
  . Parallellt med detta bör kommissionen utvärdera tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en rapport som innefattar denna utvärdering för Europaparlamentet och rådet efter varje val till Europaparlamentet.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Det är nödvändigt att kommissionen gör sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv
  inom en rimlig tidsram
  efter
  minst två
  val till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Det är nödvändigt att kommissionen gör sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv
  inom en rimlig tidsram
  efter
  minst två
  val till Europaparlamentet.

| (27) | Det är nödvändigt att kommissionen gör sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv
  senast 18 månader
  efter
  varje
  val till Europaparlamentet
  , vid behov åtföljt av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv
  . |
| --- | --- |

(27)

Det är nödvändigt att kommissionen gör sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv
  senast 18 månader
  efter
  varje
  val till Europaparlamentet
  , vid behov åtföljt av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv
  .

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I syfte att säkerställa att mallarna för de försäkringar som ska lämnas av utländska unionsmedborgare som vill rösta eller kandidera i val till Europaparlamentet även fortsättningsvis innehåller relevanta uppgifter rörande unionsmedborgares utövande av sina valrättigheter, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen
  för att kunna ändra
  dessa mallar. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I syfte att säkerställa att mallarna för de försäkringar som ska lämnas av utländska unionsmedborgare som vill rösta eller kandidera i val till Europaparlamentet även fortsättningsvis innehåller relevanta uppgifter rörande unionsmedborgares utövande av sina valrättigheter, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen
  för att kunna ändra
  dessa mallar. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (28) | I syfte att säkerställa att mallarna för de försäkringar som ska lämnas av utländska unionsmedborgare som vill rösta eller kandidera i val till Europaparlamentet även fortsättningsvis innehåller relevanta uppgifter rörande unionsmedborgares utövande av sina valrättigheter, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen
  med avseende på ändring av
  dessa mallar.
  I syfte att öka och förbättra medlemsstaternas insamling och rapportering av uppgifter inför val till Europaparlamentet bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på komplettering av detta direktiv genom fastställande av en mall och formen för de uppgifter som ska samlas in enligt artikel 17.1.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att säkerställa att mallarna för de försäkringar som ska lämnas av utländska unionsmedborgare som vill rösta eller kandidera i val till Europaparlamentet även fortsättningsvis innehåller relevanta uppgifter rörande unionsmedborgares utövande av sina valrättigheter, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen
  med avseende på ändring av
  dessa mallar.
  I syfte att öka och förbättra medlemsstaternas insamling och rapportering av uppgifter inför val till Europaparlamentet bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på komplettering av detta direktiv genom fastställande av en mall och formen för de uppgifter som ska samlas in enligt artikel 17.1.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Eftersom medlemsstaterna har ratificerat och unionen ingått (27) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har de åtagit sig att säkerställa att konventionen efterlevs. För att stödja ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva sin rösträtt och kandidera där vid val till Europaparlamentet ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Eftersom medlemsstaterna har ratificerat och unionen ingått (27) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har de åtagit sig att säkerställa att konventionen efterlevs. För att stödja ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva sin rösträtt och kandidera där vid val till Europaparlamentet ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.

| (29) | Eftersom medlemsstaterna har ratificerat och unionen ingått (27) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har de åtagit sig att säkerställa att konventionen efterlevs
  , särskilt dess artikel 29
  . För att stödja ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva sin rösträtt och kandidera där vid val till Europaparlamentet ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet införa lämpliga arrangemang som är anpassade till de nationella röstningsförfarandena för att underlätta röstningen för medborgare med funktionsnedsättning, till exempel möjligheter att välja vallokal, slutna vallokaler på nyckelplatser och användning av tekniska hjälpmedel, format och tekniker såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråkskommunikation. Dessutom bör medlemsstaterna överväga att införa kompletterande verktyg för att underlätta röstning, såsom fysisk förtidsröstning och fullmaktsröstning, liksom elektronisk röstning och onlineröstning. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom medlemsstaterna har ratificerat och unionen ingått (27) FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har de åtagit sig att säkerställa att konventionen efterlevs
  , särskilt dess artikel 29
  . För att stödja ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva sin rösträtt och kandidera där vid val till Europaparlamentet ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet införa lämpliga arrangemang som är anpassade till de nationella röstningsförfarandena för att underlätta röstningen för medborgare med funktionsnedsättning, till exempel möjligheter att välja vallokal, slutna vallokaler på nyckelplatser och användning av tekniska hjälpmedel, format och tekniker såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråkskommunikation. Dessutom bör medlemsstaterna överväga att införa kompletterande verktyg för att underlätta röstning, såsom fysisk förtidsröstning och fullmaktsröstning, liksom elektronisk röstning och onlineröstning.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | Medlemsstaterna bör före valet till Europaparlamentet främja upplysnings- och informationskampanjer och samtidigt förbättra tillgänglighetskraven för personer med funktionsnedsättning, äldre och utsatta personer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

Medlemsstaterna bör före valet till Europaparlamentet främja upplysnings- och informationskampanjer och samtidigt förbättra tillgänglighetskraven för personer med funktionsnedsättning, äldre och utsatta personer.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 29b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29b) | Medlemsstaterna bör garantera att fångar som har rösträtt i enlighet med nationella lagar, även när de befinner sig i en medlemsstat där de inte är medborgare, kan utöva sin rösträtt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29b)

Medlemsstaterna bör garantera att fångar som har rösträtt i enlighet med nationella lagar, även när de befinner sig i en medlemsstat där de inte är medborgare, kan utöva sin rösträtt.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Artikel 3 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Personer som på referensdagen är unionsmedborgare
  enligt
  artikel 20.1 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Personer som på referensdagen är unionsmedborgare
  enligt
  artikel 20.1 i EUF-fördraget.

| a) | Personer som på referensdagen är unionsmedborgare
  i den mening som avses i
  artikel 20.1 i EUF-fördraget
  , oberoende av den personens rättskapacitet
  . |
| --- | --- |

a)

Personer som på referensdagen är unionsmedborgare
  i den mening som avses i
  artikel 20.1 i EUF-fördraget
  , oberoende av den personens rättskapacitet
  .

Ändring 29

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Unionsväljare ska utöva sin rösträtt antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Ingen får rösta mer än en gång vid samma val. | 1.   Unionsväljare ska
  ha rätt att välja att
  utöva sin rösträtt antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Ingen får rösta mer än en gång vid samma val. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Unionsväljare ska utöva sin rösträtt antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Ingen får rösta mer än en gång vid samma val.

1.   Unionsväljare ska
  ha rätt att välja att
  utöva sin rösträtt antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Ingen får rösta mer än en gång vid samma val.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där och som genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut, förutsatt att det senare kan bli föremål för rättsmedel, har förlorat sin valbarhet enligt bosättningsstatens eller hemstatens lagstiftning, ska inte vara valbara till Europaparlamentet i bosättningsstaten. | 1.   Unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där och som genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut, förutsatt att det senare kan bli föremål för rättsmedel, har förlorat sin valbarhet enligt bosättningsstatens eller hemstatens lagstiftning, ska inte vara valbara till Europaparlamentet i bosättningsstaten.
  Beslut om förlorad rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av hemstaten ska dock inte diskvalificera unionsmedborgare från att ställa upp i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, om lagstiftningen i den medlemsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan begränsningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där och som genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut, förutsatt att det senare kan bli föremål för rättsmedel, har förlorat sin valbarhet enligt bosättningsstatens eller hemstatens lagstiftning, ska inte vara valbara till Europaparlamentet i bosättningsstaten.

1.   Unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där och som genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut, förutsatt att det senare kan bli föremål för rättsmedel, har förlorat sin valbarhet enligt bosättningsstatens eller hemstatens lagstiftning, ska inte vara valbara till Europaparlamentet i bosättningsstaten.
  Beslut om förlorad rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av hemstaten ska dock inte diskvalificera unionsmedborgare från att ställa upp i val till Europaparlamentet i den medlemsstat där de är bosatta, om lagstiftningen i den medlemsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan begränsningar.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 5

Artikel 6 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska utse en kontaktpunkt med uppgift att ta emot och förmedla de uppgifter som är nödvändiga för att tillämpa punkt 3. De ska meddela kommissionen namn på och kontaktuppgifter för denna kontaktpunkt och all uppdaterad information
  eller ändringar avseende denna
  . Kommissionen ska föra en förteckning över kontaktpunkterna och göra den tillgänglig för medlemsstaterna. | 5.   Medlemsstaterna ska utse en kontaktpunkt med uppgift att ta emot och förmedla de uppgifter som är nödvändiga för att tillämpa punkt 3. De ska meddela kommissionen namn på och kontaktuppgifter för denna kontaktpunkt och all uppdaterad information
  i händelse av ändringar
  . Kommissionen ska föra en förteckning över kontaktpunkterna och göra den tillgänglig för medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska utse en kontaktpunkt med uppgift att ta emot och förmedla de uppgifter som är nödvändiga för att tillämpa punkt 3. De ska meddela kommissionen namn på och kontaktuppgifter för denna kontaktpunkt och all uppdaterad information
  eller ändringar avseende denna
  . Kommissionen ska föra en förteckning över kontaktpunkterna och göra den tillgänglig för medlemsstaterna.

5.   Medlemsstaterna ska utse en kontaktpunkt med uppgift att ta emot och förmedla de uppgifter som är nödvändiga för att tillämpa punkt 3. De ska meddela kommissionen namn på och kontaktuppgifter för denna kontaktpunkt och all uppdaterad information
  i händelse av ändringar
  . Kommissionen ska föra en förteckning över kontaktpunkterna och göra den tillgänglig för medlemsstaterna.

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Det ska vara möjligt att omedelbart registrera utländska unionsmedborgare som väljare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Det ska vara möjligt att omedelbart registrera utländska unionsmedborgare som väljare.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2b (ny)

Artikel 8 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  När utländska unionsmedborgare registrerar sig som bosatta ska de ha möjlighet att uttrycka sin önskan att bli registrerade som väljare i den medlemsstat där de är bosatta och informeras om möjligheten att ställa upp som kandidat och lämna in en ansökan i detta avseende. |
| | Om utländska unionsmedborgare väljer att inte uttrycka sin önskan att bli registrerade som väljare i den medlemsstat där de är bosatta vid den tidpunkt då de registreras som bosatta, ska de behålla rätten att göra detta i efterhand. När medlemsstaterna lämnar information om rösträtt och valbarhet ska de vederbörligen informera utländska unionsmedborgare om att dessa får rösta eller ställa upp som kandidat antingen i sin hemstat eller i den medlemsstat där de är bosatta, beroende på vad de själva väljer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  När utländska unionsmedborgare registrerar sig som bosatta ska de ha möjlighet att uttrycka sin önskan att bli registrerade som väljare i den medlemsstat där de är bosatta och informeras om möjligheten att ställa upp som kandidat och lämna in en ansökan i detta avseende.

Om utländska unionsmedborgare väljer att inte uttrycka sin önskan att bli registrerade som väljare i den medlemsstat där de är bosatta vid den tidpunkt då de registreras som bosatta, ska de behålla rätten att göra detta i efterhand. När medlemsstaterna lämnar information om rösträtt och valbarhet ska de vederbörligen informera utländska unionsmedborgare om att dessa får rösta eller ställa upp som kandidat antingen i sin hemstat eller i den medlemsstat där de är bosatta, beroende på vad de själva väljer.

Om utländska unionsmedborgare väljer att inte uttrycka sin önskan att bli registrerade som väljare i den medlemsstat där de är bosatta vid den tidpunkt då de registreras som bosatta, ska de behålla rätten att göra detta i efterhand. När medlemsstaterna lämnar information om rösträtt och valbarhet ska de vederbörligen informera utländska unionsmedborgare om att dessa får rösta eller ställa upp som kandidat antingen i sin hemstat eller i den medlemsstat där de är bosatta, beroende på vad de själva väljer.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att unionsväljare, som anmäler att de önskar bli registrerade som väljare, ska bli upptagna i röstlängden
  i tillräckligt god tid
  före valet. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att unionsväljare som anmäler att de önskar bli registrerade som väljare ska bli upptagna i röstlängden
  senast 14 veckor
  före valet.
  Medlemsstaterna ska möjliggöra registrering så snart väljaren i fråga registreras som bosatt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att unionsväljare, som anmäler att de önskar bli registrerade som väljare, ska bli upptagna i röstlängden
  i tillräckligt god tid
  före valet.

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att unionsväljare som anmäler att de önskar bli registrerade som väljare ska bli upptagna i röstlängden
  senast 14 veckor
  före valet.
  Medlemsstaterna ska möjliggöra registrering så snart väljaren i fråga registreras som bosatt.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 3 – led ca (nytt)

Artikel 9 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | om de så önskar, ange på vilket språk de vill få den information som avses i artikel 12.2, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

om de så önskar, ange på vilket språk de vill få den information som avses i artikel 12.2,

om de så önskar, ange på vilket språk de vill få den information som avses i artikel 12.2,

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 4

Artikel 9 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Unionsväljare som tagits upp i röstlängden ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de begär att bli strukna eller tills de stryks därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om det finns bestämmelser om att underrätta medborgarna om en sådan strykning från röstlängden ska dessa bestämmelser tillämpas
  på samma sätt
  på unionsväljare. | 4.   Unionsväljare som tagits upp i röstlängden ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de begär att bli strukna eller tills de stryks därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om det finns bestämmelser om att underrätta medborgarna om en sådan strykning från röstlängden ska dessa bestämmelser tillämpas
  även
  på unionsväljare.
  Underrättelserna ska lämnas på ett av unionens officiella språk som förstås av unionsväljarna i fråga
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Unionsväljare som tagits upp i röstlängden ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de begär att bli strukna eller tills de stryks därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om det finns bestämmelser om att underrätta medborgarna om en sådan strykning från röstlängden ska dessa bestämmelser tillämpas
  på samma sätt
  på unionsväljare.

4.   Unionsväljare som tagits upp i röstlängden ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de begär att bli strukna eller tills de stryks därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om det finns bestämmelser om att underrätta medborgarna om en sådan strykning från röstlängden ska dessa bestämmelser tillämpas
  även
  på unionsväljare.
  Underrättelserna ska lämnas på ett av unionens officiella språk som förstås av unionsväljarna i fråga
  .

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De nationella myndigheterna ska se till att de demokratiska, proportionella och transparenta regler som gäller för inhemska unionsmedborgare när de lämnar in en kandidatlista gäller också för kandidater som är utländska unionsmedborgare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  De nationella myndigheterna ska se till att de demokratiska, proportionella och transparenta regler som gäller för inhemska unionsmedborgare när de lämnar in en kandidatlista gäller också för kandidater som är utländska unionsmedborgare.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Bosättningsstaten ska i god tid
  och
  på ett tydligt och enkelt språk
  informera berörda personer om
  de beslut som fattats om deras ansökan om upptagande i röstlängden eller om huruvida deras ansökan att kandidera kan tas upp till prövning . | 1.   Bosättningsstaten ska
  informera de berörda personerna
  i god tid, på ett tydligt och enkelt språk
  och på ett av unionens officiella språk som
  de
  förstår, om det
  beslut som fattats om deras
  omedelbara registrering eller deras
  ansökan om upptagande i röstlängden eller om
  beslutet
  huruvida deras ansökan
  om
  att kandidera kan tas upp till prövning
  , inbegripet möjligheterna att överklaga dessa beslut
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Bosättningsstaten ska i god tid
  och
  på ett tydligt och enkelt språk
  informera berörda personer om
  de beslut som fattats om deras ansökan om upptagande i röstlängden eller om huruvida deras ansökan att kandidera kan tas upp till prövning .

1.   Bosättningsstaten ska
  informera de berörda personerna
  i god tid, på ett tydligt och enkelt språk
  och på ett av unionens officiella språk som
  de
  förstår, om det
  beslut som fattats om deras
  omedelbara registrering eller deras
  ansökan om upptagande i röstlängden eller om
  beslutet
  huruvida deras ansökan
  om
  att kandidera kan tas upp till prövning
  , inbegripet möjligheterna att överklaga dessa beslut
  .

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om det föreligger fel i röstlängderna eller i kandidatlistorna till Europaparlamentet ska de berörda personerna
  ha liknande
  rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten ger de egna medborgare som är väljare och valbara. | 3.   Om det föreligger fel i röstlängderna eller i kandidatlistorna till Europaparlamentet ska de berörda personerna
  informeras om detta i god tid och ha
  rätt till överprövning
  på villkor liknande de
  som lagstiftningen i bosättningsstaten ger de egna medborgare som är väljare och valbara. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om det föreligger fel i röstlängderna eller i kandidatlistorna till Europaparlamentet ska de berörda personerna
  ha liknande
  rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten ger de egna medborgare som är väljare och valbara.

3.   Om det föreligger fel i röstlängderna eller i kandidatlistorna till Europaparlamentet ska de berörda personerna
  informeras om detta i god tid och ha
  rätt till överprövning
  på villkor liknande de
  som lagstiftningen i bosättningsstaten ger de egna medborgare som är väljare och valbara.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 4

Artikel 11 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska
  tydligt och i god tid
  informera
  den
  berörda
  personen
  om det beslut som avses i punkt 1 och om de möjligheter till överprövning som avses i punkterna 2 och 3. | 4.   Medlemsstaterna ska informera
  de
  berörda
  personerna
  om det beslut som avses i punkt 1 och om de möjligheter till överprövning som avses i punkterna 2 och 3
  , i god tid och på ett av unionens officiella språk som de förstår
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska
  tydligt och i god tid
  informera
  den
  berörda
  personen
  om det beslut som avses i punkt 1 och om de möjligheter till överprövning som avses i punkterna 2 och 3.

4.   Medlemsstaterna ska informera
  de
  berörda
  personerna
  om det beslut som avses i punkt 1 och om de möjligheter till överprövning som avses i punkterna 2 och 3
  , i god tid och på ett av unionens officiella språk som de förstår
  .

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat
  vid europaparlamentsval
  . | 1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat
  i val till Europaparlamentet så snart de registreras som bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, liksom regelbundet inför val till Europaparlamentet, med beaktande av de tidsfrister som fastställts för tillkännagivandet av kandidatlistorna. I informationen ska anges att medborgarna kan välja att registrera sig i den medlemsstat där de är bosatta eller fortsätta att vara registrerade i sin hemstat, i enlighet med vad de föredrar. |
| | Den utsedda myndigheten ska förse de berörda personerna med en kopia av de standardiserade mallarna för de försäkringar som anges i bilagorna I och II och som utländska unionsmedborgare måste lämna för att kunna registreras som väljare eller kandidater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat
  vid europaparlamentsval
  .

1.   Medlemsstaterna ska utse en nationell myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat
  i val till Europaparlamentet så snart de registreras som bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, liksom regelbundet inför val till Europaparlamentet, med beaktande av de tidsfrister som fastställts för tillkännagivandet av kandidatlistorna. I informationen ska anges att medborgarna kan välja att registrera sig i den medlemsstat där de är bosatta eller fortsätta att vara registrerade i sin hemstat, i enlighet med vad de föredrar.

Den utsedda myndigheten ska förse de berörda personerna med en kopia av de standardiserade mallarna för de försäkringar som anges i bilagorna I och II och som utländska unionsmedborgare måste lämna för att kunna registreras som väljare eller kandidater.

Den utsedda myndigheten ska förse de berörda personerna med en kopia av de standardiserade mallarna för de försäkringar som anges i bilagorna I och II och som utländska unionsmedborgare måste lämna för att kunna registreras som väljare eller kandidater.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | Särskilda åtgärder som vidtagits för att underlätta utövandet av rösträtten för utsatta och marginaliserade grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

da)

da)

Särskilda åtgärder som vidtagits för att underlätta utövandet av rösträtten för utsatta och marginaliserade grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning.

Särskilda åtgärder som vidtagits för att underlätta utövandet av rösträtten för utsatta och marginaliserade grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska anstränga sig för att aktivt involvera organisationer i det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om den information som avses i punkterna 1 och 2, liksom för att uppmuntra utländska unionsmedborgare att aktivt söka sådan information så ofta som de behöver. Medlemsstaterna bör se till att tillräckliga ekonomiska resurser avsätts för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska anstränga sig för att aktivt involvera organisationer i det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om den information som avses i punkterna 1 och 2, liksom för att uppmuntra utländska unionsmedborgare att aktivt söka sådan information så ofta som de behöver. Medlemsstaterna bör se till att tillräckliga ekonomiska resurser avsätts för detta ändamål.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat vid
  europaparlamentsval
  och den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på ett tydligt och enkelt språk. | 3.   Informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat vid
  val till Europaparlamentet
  och den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på ett tydligt och enkelt språk
  i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724

   (1a). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat vid
  europaparlamentsval
  och den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på ett tydligt och enkelt språk.

3.   Informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat vid
  val till Europaparlamentet
  och den information som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på ett tydligt och enkelt språk
  i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724

   (1a).

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den information som avses i första stycket ska
  , utöver att den
  lämnas på ett
  eller flera av värdstatens officiella språk, också åtföljas av en översättning till minst ett annat
  av unionens officiella språk som
  i stort
  förstås av
  så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium, i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724

   (30). | Den information som avses i första stycket ska lämnas på ett av unionens officiella språk som förstås av
  unionsväljaren eller kandidaten i fråga
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den information som avses i första stycket ska
  , utöver att den
  lämnas på ett
  eller flera av värdstatens officiella språk, också åtföljas av en översättning till minst ett annat
  av unionens officiella språk som
  i stort
  förstås av
  så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium, i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724

   (30).

, utöver att den

eller flera av värdstatens officiella språk, också åtföljas av en översättning till minst ett annat

i stort

så många unionsmedborgare som möjligt som bor på dess territorium, i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724

30

Den information som avses i första stycket ska lämnas på ett av unionens officiella språk som förstås av
  unionsväljaren eller kandidaten i fråga
  .

unionsväljaren eller kandidaten i fråga

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 4

Artikel 12 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat
  vid europaparlamentsval
  och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionsnedsättning
  och
  äldre personer med hjälp av lämpliga medel, sätt och format för kommunikation. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat
  i val till Europaparlamentet
  och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för
  utsatta och marginaliserade grupper, såsom
  personer med funktionsnedsättning, äldre
  , hemlösa och
  personer
  i fängelse som har rösträtt, genom tillämpning av tillgänglighetskraven i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882

   (1a)

  och
  med hjälp av lämpliga medel, sätt och format för kommunikation
  , såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråk
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat
  vid europaparlamentsval
  och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionsnedsättning
  och
  äldre personer med hjälp av lämpliga medel, sätt och format för kommunikation.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att informationen om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat
  i val till Europaparlamentet
  och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för
  utsatta och marginaliserade grupper, såsom
  personer med funktionsnedsättning, äldre
  , hemlösa och
  personer
  i fängelse som har rösträtt, genom tillämpning av tillgänglighetskraven i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882

   (1a)

  och
  med hjälp av lämpliga medel, sätt och format för kommunikation
  , såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråk
  .

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – stycke 4a (nytt)

Artikel 12 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Personer som har rösträtt och är valbara enligt artikel 3 och som har bosatt sig i en medlemsstat ska automatiskt få information om sina rättigheter enligt detta direktiv. Denna information ska också lämnas till dem regelbundet och i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Personer som har rösträtt och är valbara enligt artikel 3 och som har bosatt sig i en medlemsstat ska automatiskt få information om sina rättigheter enligt detta direktiv. Denna information ska också lämnas till dem regelbundet och i tillräckligt god tid före valet till Europaparlamentet.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utbyta den information som är nödvändig för genomförandet av artikel 4 i tillräckligt god tid före valdagen. För detta ändamål ska bosättningsstaten börja tillhandahålla hemstaten senast
  sex
  veckor före den första dagen i den valperiod som avses i artikel 10.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet den uppsättning av uppgifter som föreskrivs i bilaga III. Hemstaten ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat. | 1.   Medlemsstaterna ska utbyta den information som är nödvändig för genomförandet av artikel 4 i tillräckligt god tid före valdagen. För detta ändamål ska bosättningsstaten börja tillhandahålla hemstaten senast
  16
  veckor före den första dagen i den valperiod som avses i artikel 10.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet den uppsättning av uppgifter som föreskrivs i bilaga III. Hemstaten ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utbyta den information som är nödvändig för genomförandet av artikel 4 i tillräckligt god tid före valdagen. För detta ändamål ska bosättningsstaten börja tillhandahålla hemstaten senast
  sex
  veckor före den första dagen i den valperiod som avses i artikel 10.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet den uppsättning av uppgifter som föreskrivs i bilaga III. Hemstaten ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat.

1.   Medlemsstaterna ska utbyta den information som är nödvändig för genomförandet av artikel 4 i tillräckligt god tid före valdagen. För detta ändamål ska bosättningsstaten börja tillhandahålla hemstaten senast
  16
  veckor före den första dagen i den valperiod som avses i artikel 10.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet den uppsättning av uppgifter som föreskrivs i bilaga III. Hemstaten ska, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstater som ger möjlighet till
  förtidsröstning,
  poströstning,
  elektronisk röstning och
  röstning via internet vid europaparlamentsval
  ska säkerställa att unionsväljare har tillgång till dessa röstningsmetoder på
  liknande
  villkor som de som gäller för deras egna medborgare. | Medlemsstaterna ska överväga att införa kompletterande röstningsverktyg såsom poströstning, fysisk
  förtidsröstning,
  fullmaktsröstning, mobila vallokaler för väljare som inte kan ta sig till vallokalerna på valdagen samt
  elektronisk röstning och
  onlineröstning i val till Europaparlamentet. Medlemsstaterna
  ska säkerställa att unionsväljare har tillgång till dessa röstningsmetoder på
  samma
  villkor som de som gäller för deras egna medborgare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstater som ger möjlighet till
  förtidsröstning,
  poströstning,
  elektronisk röstning och
  röstning via internet vid europaparlamentsval
  ska säkerställa att unionsväljare har tillgång till dessa röstningsmetoder på
  liknande
  villkor som de som gäller för deras egna medborgare.

Medlemsstater som ger möjlighet till

poströstning,

röstning via internet vid europaparlamentsval

liknande

Medlemsstaterna ska överväga att införa kompletterande röstningsverktyg såsom poströstning, fysisk
  förtidsröstning,
  fullmaktsröstning, mobila vallokaler för väljare som inte kan ta sig till vallokalerna på valdagen samt
  elektronisk röstning och
  onlineröstning i val till Europaparlamentet. Medlemsstaterna
  ska säkerställa att unionsväljare har tillgång till dessa röstningsmetoder på
  samma
  villkor som de som gäller för deras egna medborgare.

Medlemsstaterna ska överväga att införa kompletterande röstningsverktyg såsom poströstning, fysisk

fullmaktsröstning, mobila vallokaler för väljare som inte kan ta sig till vallokalerna på valdagen samt

onlineröstning i val till Europaparlamentet. Medlemsstaterna

samma

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utse en myndighet med ansvar för
  insamling
  och
  tillhandahållande av
  relevanta statistiska uppgifter
  till allmänheten och kommissionen
  om
  deltagande
  i 
  europaparlamentsval
  av unionsmedborgare som inte är medborgare. | Medlemsstaterna ska utse en myndighet med ansvar för
  att samla in
  och
  tillhandahålla allmänheten och kommissionen
  relevanta statistiska uppgifter
  på grundval av gemensamma indikatorer
  om
  deltagandet
  i 
  valet till Europaparlamentet
  av unionsmedborgare som inte är medborgare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska utse en myndighet med ansvar för
  insamling
  och
  tillhandahållande av
  relevanta statistiska uppgifter
  till allmänheten och kommissionen
  om
  deltagande
  i 
  europaparlamentsval
  av unionsmedborgare som inte är medborgare.

insamling

tillhandahållande av

till allmänheten och kommissionen

deltagande

europaparlamentsval

Medlemsstaterna ska utse en myndighet med ansvar för
  att samla in
  och
  tillhandahålla allmänheten och kommissionen
  relevanta statistiska uppgifter
  på grundval av gemensamma indikatorer
  om
  deltagandet
  i 
  valet till Europaparlamentet
  av unionsmedborgare som inte är medborgare.

att samla in

tillhandahålla allmänheten och kommissionen

på grundval av gemensamma indikatorer

deltagandet

valet till Europaparlamentet

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16

Artikel 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 16 | utgår |
| Undantag | |
| 1.
     
  Om andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där utgör mer än 20 % av det totala antalet nationella och utländska unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten, får staten genom undantag från artiklarna 3, 9 och 10 bestämma | |
| a) | att endast de unionsväljare får rösta som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga fem år, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 16

Artikel 16

utgår

utgår

Undantag

Undantag

1.
     
  Om andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där utgör mer än 20 % av det totala antalet nationella och utländska unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten, får staten genom undantag från artiklarna 3, 9 och 10 bestämma

a)

a)

att endast de unionsväljare får rösta som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga fem år,

att endast de unionsväljare får rösta som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga fem år,

| b) | att endast de unionsmedborgare ska vara valbara som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga tio år. |
| --- | --- |

b)

b)

att endast de unionsmedborgare ska vara valbara som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga tio år.

att endast de unionsmedborgare ska vara valbara som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga tio år.

Dessa bestämmelser ska inte påverka tillämpningen av de åtgärder i fråga om sammansättningen av listor över kandidater som den medlemsstaten kan vidta och som tar sikte på att främja integrationen av utländska unionsmedborgare.

Dessa bestämmelser ska inte påverka tillämpningen av de åtgärder i fråga om sammansättningen av listor över kandidater som den medlemsstaten kan vidta och som tar sikte på att främja integrationen av utländska unionsmedborgare.

Unionsväljare och valbara unionsmedborgare, som har bosatt sig utanför hemstaten och som därför eller på grund av bosättningens varaktighet inte är röstberättigade eller valbara i hemstaten, ska dock inte omfattas av sådana krav på en viss tids bosättning som avses ovan.

Unionsväljare och valbara unionsmedborgare, som har bosatt sig utanför hemstaten och som därför eller på grund av bosättningens varaktighet inte är röstberättigade eller valbara i hemstaten, ska dock inte omfattas av sådana krav på en viss tids bosättning som avses ovan.

2.
     
  Om det i en medlemsstats lagstiftning föreskrivs att medborgare i en annan medlemsstat som är bosatta i den förstnämnda medlemsstaten har rösträtt vid val till det nationella parlamentet och därför på samma villkor som medlemsstatens nationella väljare kan upptas i röstlängden, behöver den förstnämnda medlemsstaten, genom undantag från detta direktiv, inte tillämpa artiklarna 6–13 på dessa medborgare.

3.
     
  18 månader före varje europaparlamentsval ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport i vilken den kontrollerar om undantag för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 22.2 i EUF-fördraget fortfarande är motiverat samt föreslår att nödvändiga anpassningar görs.

Medlemsstater som utnyttjar möjligheten till undantag enligt punkt 1 ska till kommissionen lämna alla nödvändiga upplysningar om bakgrunden.

Medlemsstater som utnyttjar möjligheten till undantag enligt punkt 1 ska till kommissionen lämna alla nödvändiga upplysningar om bakgrunden.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16a (ny)

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a




  Utövandet av utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet i valen till Europaparlamentet ska gälla för alla vallistor och valkretsar som fastställs i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, även i händelse av att det inrättas en unionsomfattande valkrets, för att principen om icke-diskriminering ska upprätthållas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 16a

Utövandet av utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet i valen till Europaparlamentet ska gälla för alla vallistor och valkretsar som fastställs i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, även i händelse av att det inrättas en unionsomfattande valkrets, för att principen om icke-diskriminering ska upprätthållas.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – rubriken

Artikel 17 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapportering | Uppgiftsinsamling och
  rapportering |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapportering

Uppgiftsinsamling och
  rapportering

Uppgiftsinsamling och

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Inom sex månader efter varje
  europaparlamentsval
  ska medlemsstaterna informera kommissionen om tillämpningen av detta direktiv på deras territorium. Utöver allmänna iakttagelser ska rapporten innehålla statistiska uppgifter om unionsväljares och valbara unionsmedborgares deltagande i 
  europaparlamentsval och
  en
  sammanfattning av
  de åtgärder som vidtagits till stöd för detta. | 1.   Inom sex månader efter varje
  val till Europaparlamentet
  ska medlemsstaterna informera kommissionen om tillämpningen av detta direktiv på deras territorium. Utöver allmänna iakttagelser ska rapporten innehålla statistiska uppgifter om unionsväljares och valbara unionsmedborgares deltagande i 
  val till Europaparlamentet samt
  en
  detaljerad översikt över
  de åtgärder som vidtagits till stöd för detta
  , på grundval av gemensamma indikatorer. Medlemsstaterna ska också tillhandahålla detaljerad information om effektiviteten i utbytet dem emellan för att förhindra dubbelröstning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Inom sex månader efter varje
  europaparlamentsval
  ska medlemsstaterna informera kommissionen om tillämpningen av detta direktiv på deras territorium. Utöver allmänna iakttagelser ska rapporten innehålla statistiska uppgifter om unionsväljares och valbara unionsmedborgares deltagande i 
  europaparlamentsval och
  en
  sammanfattning av
  de åtgärder som vidtagits till stöd för detta.

1.   Inom sex månader efter varje
  val till Europaparlamentet
  ska medlemsstaterna informera kommissionen om tillämpningen av detta direktiv på deras territorium. Utöver allmänna iakttagelser ska rapporten innehålla statistiska uppgifter om unionsväljares och valbara unionsmedborgares deltagande i 
  val till Europaparlamentet samt
  en
  detaljerad översikt över
  de åtgärder som vidtagits till stöd för detta
  , på grundval av gemensamma indikatorer. Medlemsstaterna ska också tillhandahålla detaljerad information om effektiviteten i utbytet dem emellan för att förhindra dubbelröstning.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på fastställande av en mall och formen för de uppgifter som ska samlas in för tillämpningen av punkt 1 i den här artikeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 20 med avseende på fastställande av en mall och formen för de uppgifter som ska samlas in för tillämpningen av punkt 1 i den här artikeln.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18

Artikel 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast
  två år
  efter
  europaparlamentsvalet 2029
  ska kommissionen utvärdera tillämpningen av
  direktivet
  och lägga fram en utvärderingsrapport om framstegen
  mot
  att uppnå
  de mål som anges däri
  . Utvärderingen ska även inbegripa en översyn av hur artikel 13 fungerar. | Senast
  18 månader
  efter
  varje val till Europaparlamentet
  ska kommissionen utvärdera tillämpningen av
  detta direktiv
  och lägga fram en utvärderingsrapport om framstegen
  med
  att uppnå
  målen i det
  . Utvärderingen ska även inbegripa en översyn av hur artikel 13 fungerar.
  Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast
  två år
  efter
  europaparlamentsvalet 2029
  ska kommissionen utvärdera tillämpningen av
  direktivet
  och lägga fram en utvärderingsrapport om framstegen
  mot
  att uppnå
  de mål som anges däri
  . Utvärderingen ska även inbegripa en översyn av hur artikel 13 fungerar.

två år

europaparlamentsvalet 2029

direktivet

mot

de mål som anges däri

Senast
  18 månader
  efter
  varje val till Europaparlamentet
  ska kommissionen utvärdera tillämpningen av
  detta direktiv
  och lägga fram en utvärderingsrapport om framstegen
  med
  att uppnå
  målen i det
  . Utvärderingen ska även inbegripa en översyn av hur artikel 13 fungerar.
  Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

18 månader

varje val till Europaparlamentet

detta direktiv

med

målen i det

Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 3

Artikel 20 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9, 10
  och
  13 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9, 10, 13
  och 17.2a
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9, 10
  och
  13 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 9, 10, 13
  och 17.2a
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 6

Artikel 20 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9, 10
  och
  13 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9, 10, 13
  och 17.2a
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9, 10
  och
  13 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 9, 10, 13
  och 17.2a
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på rådets initiativ.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I –rad 4a (ny)

Bilaga I –rad 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ange på vilket språk du vill få information om valet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ange på vilket språk du vill få information om valet.

Ange på vilket språk du vill få information om valet.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – stycke 4

Bilaga II – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Jag har inte fråntagits rätten att kandidera i min hemstat. | Jag har inte fråntagits rätten att kandidera i min hemstat (1a). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Jag har inte fråntagits rätten att kandidera i min hemstat.

Jag har inte fråntagits rätten att kandidera i min hemstat (1a).

1a

---

(1)  EUT C 77, 28.3.2002, s. 1.

1

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(27)  Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35).

27

(27)  Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35).

27

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

(30)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

30

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

(1a)  
  Endast om det krävs också av bosättningsstatens medborgare.

1a

Endast om det krävs också av bosättningsstatens medborgare.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/100

---

P9_TA(2023)0038

Rösträtt vid kommunala val för rörliga unionsmedborgare

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om utkastet till rådets direktiv om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd – omarbetning)

(2023/C 283/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0733), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0733),

| — | med beaktande av artikel 22.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 22.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0022/2022),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 8 november 2022 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 8 november 2022 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 110 och 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 110 och 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0005/2023), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0005/2023), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | 1992 års fördrag om upprättandet av Europeiska unionen (Maastrichtfördraget) markerade en ny fas i processen med att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken. En av unionens uppgifter var att på ett konsekvent och solidariskt sätt organisera förbindelserna mellan medlemsstaternas folk. Ett av huvudmålen var att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen genom att införa ett unionsmedborgarskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

1992 års fördrag om upprättandet av Europeiska unionen (Maastrichtfördraget) markerade en ny fas i processen med att skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken. En av unionens uppgifter var att på ett konsekvent och solidariskt sätt organisera förbindelserna mellan medlemsstaternas folk. Ett av huvudmålen var att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen genom att införa ett unionsmedborgarskap.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | De närmare bestämmelserna om rösträtt och valbarhet vid kommunala val fastställs i rådets direktiv 94/80/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

De närmare bestämmelserna om rösträtt och valbarhet vid kommunala val fastställs i rådets direktiv 94/80/EG.

| (3) | De närmare bestämmelserna om rösträtt och valbarhet vid kommunala val
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  fastställs i rådets direktiv 94/80/EG. |
| --- | --- |

(3)

De närmare bestämmelserna om rösträtt och valbarhet vid kommunala val
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  fastställs i rådets direktiv 94/80/EG.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I rapporten om EU-medborgarskapet
  2020

   (22) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna om rösträtt och valbarhet i kommunala val för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande av
  rörliga unionsmedborgare
  . Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av direktivet över flera
  val
  , och för att ta hänsyn till ändringar av fördragen, bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I rapporten om EU-medborgarskapet
  2020

   (22) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna om rösträtt och valbarhet i kommunala val för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande av
  rörliga unionsmedborgare
  . Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av direktivet över flera
  val
  , och för att ta hänsyn till ändringar av fördragen, bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras.

| (4) | I rapporten om EU-medborgarskapet (22) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna om rösträtt och valbarhet i kommunala val för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande av
  unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  . Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av direktivet över flera
  kommunala val
  , och för att ta hänsyn till ändringar av fördragen, bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras. |
| --- | --- |

(4)

I rapporten om EU-medborgarskapet (22) betonade kommissionen behovet av att uppdatera, förtydliga och stärka reglerna om rösträtt och valbarhet i kommunala val för att säkerställa att de stöder ett brett och inkluderande deltagande av
  unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  . Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av direktivet över flera
  kommunala val
  , och för att ta hänsyn till ändringar av fördragen, bör flera av bestämmelserna i det direktivet uppdateras.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Valförfarandet i samband med kommunala val omfattas av behörigheten för de medlemsstater som i enlighet med sina särskilda traditioner och i samklang med internationella och europeiska normer organiserar dessa val. I enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera
  unionsmedborgarnas
  rösträtt och valbarhet, utan också säkerställa
  att de enkelt kan få
  tillgång till
  sina
  valrättigheter genom att undanröja
  så många hinder som möjligt för deras valdeltagande
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Valförfarandet i samband med kommunala val omfattas av behörigheten för de medlemsstater som i enlighet med sina särskilda traditioner och i samklang med internationella och europeiska normer organiserar dessa val. I enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera
  unionsmedborgarnas
  rösträtt och valbarhet, utan också säkerställa
  att de enkelt kan få
  tillgång till
  sina
  valrättigheter genom att undanröja
  så många hinder som möjligt för deras valdeltagande
  .

| (5) | Valförfarandet i samband med kommunala val omfattas av behörigheten för de medlemsstater som i enlighet med sina
  konstitutionella och
  särskilda traditioner och i samklang med internationella och europeiska normer organiserar dessa val. I enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter
  , Förenta Nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera rösträtt och valbarhet
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  , utan också säkerställa
  fullständig och effektiv
  tillgång till
  deras
  valrättigheter genom att undanröja
  alla hinder för deras deltagande i kommunala val, liksom tillgång till relevant information
  . |
| --- | --- |

(5)

Valförfarandet i samband med kommunala val omfattas av behörigheten för de medlemsstater som i enlighet med sina
  konstitutionella och
  särskilda traditioner och i samklang med internationella och europeiska normer organiserar dessa val. I enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter
  , Förenta Nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning
  och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör medlemsstaterna inte bara erkänna och respektera rösträtt och valbarhet
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  , utan också säkerställa
  fullständig och effektiv
  tillgång till
  deras
  valrättigheter genom att undanröja
  alla hinder för deras deltagande i kommunala val, liksom tillgång till relevant information
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rätt att rösta och kandidera i kommunala val på samma villkor som medborgare i värdstaten, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras för att säkerställa likabehandling mellan egna och utländska unionsmedborgare. I synnerhet bör unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta
  likabehandlas
  i fråga om eventuella krav på bosättningsperioder som behöver uppfyllas för att rättigheten ska kunna utövas, liksom de bevis som kan behövas för att styrka att ett sådant krav är uppfyllt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rätt att rösta och kandidera i kommunala val på samma villkor som medborgare i värdstaten, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras för att säkerställa likabehandling mellan egna och utländska unionsmedborgare. I synnerhet bör unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta
  likabehandlas
  i fråga om eventuella krav på bosättningsperioder som behöver uppfyllas för att rättigheten ska kunna utövas, liksom de bevis som kan behövas för att styrka att ett sådant krav är uppfyllt.

| (6) | För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rätt att rösta och kandidera i kommunala val på samma villkor som medborgare i värdstaten, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras för att säkerställa likabehandling mellan egna och utländska unionsmedborgare. I synnerhet bör unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta
  behandlas på samma sätt som medborgare i den medlemsstaten
  i fråga om eventuella krav på bosättningsperioder som behöver uppfyllas för att rättigheten ska kunna utövas, liksom de bevis som kan behövas för att styrka att ett sådant krav är uppfyllt. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (utländska unionsmedborgare) kan utöva sin rätt att rösta och kandidera i kommunala val på samma villkor som medborgare i värdstaten, bör villkoren för registrering och deltagande i sådana val klargöras för att säkerställa likabehandling mellan egna och utländska unionsmedborgare. I synnerhet bör unionsmedborgare som vill rösta och kandidera i kommunala val i den medlemsstat där de är bosatta
  behandlas på samma sätt som medborgare i den medlemsstaten
  i fråga om eventuella krav på bosättningsperioder som behöver uppfyllas för att rättigheten ska kunna utövas, liksom de bevis som kan behövas för att styrka att ett sådant krav är uppfyllt.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Dessutom bör utländska unionsmedborgare inte vara skyldiga att uppfylla några särskilda villkor för att utöva rätten att rösta eller kandidera i kommunala val, såvida inte olika behandling av egna medborgare och utländska medborgare motiveras i undantagsfall av att
  särskilda
  omständigheter som gäller för de senare skiljer dem åt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Dessutom bör utländska unionsmedborgare inte vara skyldiga att uppfylla några särskilda villkor för att utöva rätten att rösta eller kandidera i kommunala val, såvida inte olika behandling av egna medborgare och utländska medborgare motiveras i undantagsfall av att
  särskilda
  omständigheter som gäller för de senare skiljer dem åt.

| (7) | Dessutom bör utländska unionsmedborgare inte vara skyldiga att uppfylla några särskilda villkor för att utöva rätten att rösta eller kandidera i kommunala val, såvida inte olika behandling av egna medborgare och utländska medborgare motiveras i undantagsfall av att
  exceptionella
  omständigheter som gäller
  specifikt
  för de senare skiljer dem åt.
  En sådan skillnad i behandling behöver under alla omständigheter motiveras. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom bör utländska unionsmedborgare inte vara skyldiga att uppfylla några särskilda villkor för att utöva rätten att rösta eller kandidera i kommunala val, såvida inte olika behandling av egna medborgare och utländska medborgare motiveras i undantagsfall av att
  exceptionella
  omständigheter som gäller
  specifikt
  för de senare skiljer dem åt.
  En sådan skillnad i behandling behöver under alla omständigheter motiveras.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och valbarhet i 
  det land
  där de är bosatta bör
  dessa
  medborgare upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och en försäkran med uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att göra det lättare för unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och valbarhet i 
  det land
  där de är bosatta bör
  dessa
  medborgare upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen. De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla som möjligt. Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och en försäkran med uppgifter som styrker deras rätt att delta i valet. När utländska unionsmedborgare har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem.

| (8) | För att göra det lättare för
  utländska
  unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och
  rätt till
  valbarhet i 
  den medlemsstat
  där de är bosatta bör
  medlemsstaterna sträva efter att omedelbar registrering som väljare finns tillgänglig när unionsmedborgarna har uttryckt en önskan om att rösta i den medlemsstat där de är bosatta.
  Medborgare
  bör
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen
  om omedelbar registrering inte har tillämpats
  . De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla
  , lättillgängliga och likartade
  som möjligt
  i medlemsstaterna
  . Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och
  , i vederbörligen motiverade fall, avger
  en försäkran med uppgifter som styrker deras rätt att delta i 
  det kommunala
  valet. När utländska unionsmedborgare har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem.
  Medlemsstaterna bör upprätta separata röstlängder för kommunala val och val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(8)

För att göra det lättare för
  utländska
  unionsmedborgare att utöva sin rösträtt och
  rätt till
  valbarhet i 
  den medlemsstat
  där de är bosatta bör
  medlemsstaterna sträva efter att omedelbar registrering som väljare finns tillgänglig när unionsmedborgarna har uttryckt en önskan om att rösta i den medlemsstat där de är bosatta.
  Medborgare
  bör
  upptas i röstlängden i tillräckligt god tid före valdagen
  om omedelbar registrering inte har tillämpats
  . De formaliteter som gäller för deras registrering bör vara så enkla
  , lättillgängliga och likartade
  som möjligt
  i medlemsstaterna
  . Det bör räcka med att de berörda unionsmedborgarna uppvisar ett giltigt identitetskort och
  , i vederbörligen motiverade fall, avger
  en försäkran med uppgifter som styrker deras rätt att delta i 
  det kommunala
  valet. När utländska unionsmedborgare har registrerats bör de kvarstå i röstlängden på samma villkor som unionsmedborgare som är medborgare i den berörda medlemsstaten, så länge de uppfyller villkoren för att utöva rösträtten. Dessutom bör unionsmedborgarna förse de behöriga myndigheterna med kontaktuppgifter som gör det möjligt för dessa myndigheter att regelbundet informera dem.
  Medlemsstaterna bör upprätta separata röstlängder för kommunala val och val till Europaparlamentet.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstaterna bör se till att kraven för att registrera sig som kandidat och för att lämna in en förteckning över kandidater respekterar demokratiska, proportionerliga och transparenta normer och är tillämpliga på både nationella och utländska unionsmedborgare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Medlemsstaterna bör se till att kraven för att registrera sig som kandidat och för att lämna in en förteckning över kandidater respekterar demokratiska, proportionerliga och transparenta normer och är tillämpliga på både nationella och utländska unionsmedborgare.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att göra det möjligt i praktiken för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare att kandidera i kommunala val bör nationella politiska partier inte göra medborgarskap i medlemsstaten till ett villkor för partimedlemskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att göra det möjligt i praktiken för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare att kandidera i kommunala val bör nationella politiska partier inte göra medborgarskap i medlemsstaten till ett villkor för partimedlemskap.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | En person kan fråntas sin rätt till valbarhet genom ett enskilt beslut fattat av myndigheterna antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Med hänsyn till den politiska betydelse som en kommunal befattning medför bör medlemsstaterna vara berättigade att erhålla information från hemstaten om fråntagandet av rätten till valbarhet i kandidatens hemstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

En person kan fråntas sin rätt till valbarhet genom ett enskilt beslut fattat av myndigheterna antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Med hänsyn till den politiska betydelse som en kommunal befattning medför bör medlemsstaterna vara berättigade att erhålla information från hemstaten om fråntagandet av rätten till valbarhet i kandidatens hemstat.

| (10) | En person kan fråntas sin rätt till valbarhet genom ett enskilt beslut fattat av myndigheterna antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Med hänsyn till den politiska betydelse som en kommunal befattning medför bör medlemsstaterna vara berättigade att 
  direkt
  erhålla information från hemstaten om fråntagandet av rätten till valbarhet i kandidatens hemstat.
  Beslut om att frånta unionsmedborgare rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av deras hemstat bör inte leda till att de inte får kandidera i bosättningsstaten, under förutsättning att lagen i bosättningsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan några begränsningar. |
| --- | --- |

(10)

En person kan fråntas sin rätt till valbarhet genom ett enskilt beslut fattat av myndigheterna antingen i bosättningsstaten eller i hemstaten. Med hänsyn till den politiska betydelse som en kommunal befattning medför bör medlemsstaterna vara berättigade att 
  direkt
  erhålla information från hemstaten om fråntagandet av rätten till valbarhet i kandidatens hemstat.
  Beslut om att frånta unionsmedborgare rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av deras hemstat bör inte leda till att de inte får kandidera i bosättningsstaten, under förutsättning att lagen i bosättningsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan några begränsningar.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Eftersom kommunstyrelsen i grundläggande lokala förvaltningsenheter utför uppgifter som kan innebära deltagande i officiellt maktutövande och främjande av det allmännas bästa, bör medlemsstaterna kunna reservera dessa befattningar för sina medborgare, med full respekt för proportionalitetsprincipen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Eftersom kommunstyrelsen i grundläggande lokala förvaltningsenheter utför uppgifter som kan innebära deltagande i officiellt maktutövande och främjande av det allmännas bästa, bör medlemsstaterna kunna reservera dessa befattningar för sina medborgare, med full respekt för proportionalitetsprincipen.

utgår

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | På samma sätt bör kommunstyrelseledamöters rätt att delta i val till en parlamentarisk församling kunna förbehållas landets egna medborgare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

På samma sätt bör kommunstyrelseledamöters rätt att delta i val till en parlamentarisk församling kunna förbehållas landets egna medborgare.

utgår

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet vid kommunala val i bosättningsstaten är inte ett substitut för utövandet av rösträtten och valbarheten vid val i hemstaten. Det är därför nödvändigt att säkerställa att unionsmedborgares frihet att själva bestämma om de vill delta i kommunala val i bosättningsstaten respekteras och att dessa medborgare själva får uttrycka sin önskan att utöva sin rösträtt i bosättningsstaten.
  Det kan därför föreskrivas av medlemsstater där röstning inte är en skyldighet att sådana medborgare ska upptas automatiskt i röstlängden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet vid kommunala val i bosättningsstaten är inte ett substitut för utövandet av rösträtten och valbarheten vid val i hemstaten. Det är därför nödvändigt att säkerställa att unionsmedborgares frihet att själva bestämma om de vill delta i kommunala val i bosättningsstaten respekteras och att dessa medborgare själva får uttrycka sin önskan att utöva sin rösträtt i bosättningsstaten.
  Det kan därför föreskrivas av medlemsstater där röstning inte är en skyldighet att sådana medborgare ska upptas automatiskt i röstlängden.

| (14) | Utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet vid kommunala val i bosättningsstaten är inte ett substitut för utövandet av rösträtten och valbarheten vid val i hemstaten. Det är därför nödvändigt att säkerställa att unionsmedborgares frihet att själva bestämma om de vill delta i kommunala val i bosättningsstaten respekteras och att dessa medborgare själva får uttrycka sin önskan att utöva sin rösträtt i bosättningsstaten. |
| --- | --- |

(14)

Utländska unionsmedborgares rösträtt och valbarhet vid kommunala val i bosättningsstaten är inte ett substitut för utövandet av rösträtten och valbarheten vid val i hemstaten. Det är därför nödvändigt att säkerställa att unionsmedborgares frihet att själva bestämma om de vill delta i kommunala val i bosättningsstaten respekteras och att dessa medborgare själva får uttrycka sin önskan att utöva sin rösträtt i bosättningsstaten.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Tillgången till information om valrättigheter och valförfaranden är en nyckelfaktor för att säkerställa ett effektivt utövande av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Tillgången till information om valrättigheter och valförfaranden är en nyckelfaktor för att säkerställa ett effektivt utövande av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget.

| (15) | Tillgången till information om valrättigheter och valförfaranden är en nyckelfaktor för att säkerställa ett effektivt utövande av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget.
  Utländska unionsmedborgare bör få tillgång till information om sina valrättigheter och om valförfaranden när de ankommit till medlemsstaten och därefter regelbundet och i god tid före de kommunala valen. De bör också informeras om att det finns särskilda röstlängder för de kommunala valen och valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(15)

Tillgången till information om valrättigheter och valförfaranden är en nyckelfaktor för att säkerställa ett effektivt utövande av den rättighet som fastställs i artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget.
  Utländska unionsmedborgare bör få tillgång till information om sina valrättigheter och om valförfaranden när de ankommit till medlemsstaten och därefter regelbundet och i god tid före de kommunala valen. De bör också informeras om att det finns särskilda röstlängder för de kommunala valen och valet till Europaparlamentet.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Bristen på adekvat information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de utövar sina valrättigheter som en del av sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör åläggas att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artikel 20.2 b och artikel 22.1 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av kommunala val. För att säkerställa en effektiv kommunikation bör informationen tillhandahållas på ett
  klart
  och begripligt språk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Bristen på adekvat information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de utövar sina valrättigheter som en del av sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör åläggas att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artikel 20.2 b och artikel 22.1 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av kommunala val. För att säkerställa en effektiv kommunikation bör informationen tillhandahållas på ett
  klart
  och begripligt språk.

| (16) | Bristen på adekvat information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de utövar sina valrättigheter som en del av sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör åläggas att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artikel 20.2 b och artikel 22.1 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av kommunala val
  och information om valsystemet och det politiska systemet, inbegripet befogenheterna för grundläggande lokala förvaltningsenheter. Sådana myndigheter bör samordna informationskampanjer tillsammans med lokala myndigheter och, när så är möjligt, det civila samhällets organisationer och de bör använda ett brett spektrum av informationskanaler
  . För att säkerställa en effektiv kommunikation bör informationen tillhandahållas
  i god tid, regelbundet och
  på ett
  tydligt
  och begripligt
  sätt, helst utan att överskrida en komplexitetsnivå som överstiger nivå B1 (medelnivå) enligt Europarådets gemensamma europeiska referensram för
  språk. |
| --- | --- |

(16)

Bristen på adekvat information i samband med valförfaranden påverkar medborgarna när de utövar sina valrättigheter som en del av sina rättigheter som unionsmedborgare. Den påverkar också de behöriga myndigheternas förmåga att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Medlemsstaterna bör åläggas att utse myndigheter med särskilt ansvar för att ge unionsmedborgarna lämplig information om deras rättigheter enligt artikel 20.2 b och artikel 22.1 i EUF-fördraget och om nationella regler och förfaranden för deltagande i och anordnande av kommunala val
  och information om valsystemet och det politiska systemet, inbegripet befogenheterna för grundläggande lokala förvaltningsenheter. Sådana myndigheter bör samordna informationskampanjer tillsammans med lokala myndigheter och, när så är möjligt, det civila samhällets organisationer och de bör använda ett brett spektrum av informationskanaler
  . För att säkerställa en effektiv kommunikation bör informationen tillhandahållas
  i god tid, regelbundet och
  på ett
  tydligt
  och begripligt
  sätt, helst utan att överskrida en komplexitetsnivå som överstiger nivå B1 (medelnivå) enligt Europarådets gemensamma europeiska referensram för
  språk.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på
  minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de av värdstatens
  språk som
  i huvudsak förstås av största möjliga antal unionsmedborgare som är bosatta på dess territorium. Medlemsstaterna får använda olika officiella unionsspråk inom specifika delar
  av
  sitt territorium eller sina regioner, beroende på vilket
  språk
  som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på
  minst ett annat av unionens officiella språk än det eller de av värdstatens
  språk som
  i huvudsak förstås av största möjliga antal unionsmedborgare som är bosatta på dess territorium. Medlemsstaterna får använda olika officiella unionsspråk inom specifika delar
  av
  sitt territorium eller sina regioner, beroende på vilket
  språk
  som förstås av den största gruppen unionsmedborgare som bor där
  .

| (17) | För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på
  alla unionens officiella språk och, om den erbjuds av myndigheterna, på det
  språk som
  unionsväljaren föredrar, vilket de bör kunna ange vid tidpunkten för registreringen. Vid behov bör kommissionen ge stöd till medlemsstaterna för översättning
  av
  information om registrering och valförfaranden till unionens officiella
  språk. |
| --- | --- |

(17)

För att förbättra tillgången till valinformation bör sådan information göras tillgänglig på
  alla unionens officiella språk och, om den erbjuds av myndigheterna, på det
  språk som
  unionsväljaren föredrar, vilket de bör kunna ange vid tidpunkten för registreringen. Vid behov bör kommissionen ge stöd till medlemsstaterna för översättning
  av
  information om registrering och valförfaranden till unionens officiella
  språk.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Alla undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget vara befogade med hänsyn till speciella problem i en medlemsstat samt vara förenliga med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet kravet att alla begränsningar av utövandet av rösträtten och valbarheten vid kommunala val ska vara föreskrivna i lag och utformade med beaktande av proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna .
  Dessutom måste varje undantag enligt sakens natur kunna tas upp till förnyad prövning, i enlighet med artikel 47 i stadgan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Alla undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget vara befogade med hänsyn till speciella problem i en medlemsstat samt vara förenliga med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet kravet att alla begränsningar av utövandet av rösträtten och valbarheten vid kommunala val ska vara föreskrivna i lag och utformade med beaktande av proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna .
  Dessutom måste varje undantag enligt sakens natur kunna tas upp till förnyad prövning, i enlighet med artikel 47 i stadgan.

| (18) | Alla undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget vara befogade med hänsyn till speciella problem i en medlemsstat samt vara förenliga med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet kravet att alla begränsningar av utövandet av rösträtten och valbarheten vid kommunala val
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  ska vara föreskrivna i lag och utformade med beaktande av proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna. Dessutom måste varje undantag enligt sakens natur kunna tas upp till förnyad prövning, i enlighet med artikel 47 i stadgan.
  Med tanke på medlemsstaternas begränsade utnyttjande av de möjligheter som fastställs i direktiv 94/80/EG att avvika från direktivets allmänna bestämmelser bör dessa möjligheter till undantag inte längre erbjudas. |
| --- | --- |

(18)

Alla undantag från de allmänna bestämmelserna i detta direktiv måste i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget vara befogade med hänsyn till speciella problem i en medlemsstat samt vara förenliga med kraven i artikel 52 i stadgan, inbegripet kravet att alla begränsningar av utövandet av rösträtten och valbarheten vid kommunala val
  för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare
  ska vara föreskrivna i lag och utformade med beaktande av proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna. Dessutom måste varje undantag enligt sakens natur kunna tas upp till förnyad prövning, i enlighet med artikel 47 i stadgan.
  Med tanke på medlemsstaternas begränsade utnyttjande av de möjligheter som fastställs i direktiv 94/80/EG att avvika från direktivets allmänna bestämmelser bör dessa möjligheter till undantag inte längre erbjudas.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Sådana särskilda problem kan uppstå i en medlemsstat där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten utan att vara medborgare där är betydligt högre än genomsnittet. Om dessa medborgare utgör mer än 20 % av väljarkåren är undantag befogade. Dessa undantag bör baseras på kriteriet om bosättningens varaktighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Sådana särskilda problem kan uppstå i en medlemsstat där andelen unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten utan att vara medborgare där är betydligt högre än genomsnittet. Om dessa medborgare utgör mer än 20 % av väljarkåren är undantag befogade. Dessa undantag bör baseras på kriteriet om bosättningens varaktighet.

utgår

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Medlemsstater där antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där överstiger 20 % av det totala antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten bör i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget kunna fastställa särskilda bestämmelser vad gäller kandidatlistornas sammansättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Medlemsstater där antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten utan att vara medborgare där överstiger 20 % av det totala antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i medlemsstaten bör i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget kunna fastställa särskilda bestämmelser vad gäller kandidatlistornas sammansättning.

utgår

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Hänsyn måste tas till det faktum att i vissa medlemsstater har personer som är bosatta där, men som är medborgare i någon annan medlemsstat, rösträtt vid val till det nationella parlamentet, och vissa bestämmelser i detta direktiv kan därför mildras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Hänsyn måste tas till det faktum att i vissa medlemsstater har personer som är bosatta där, men som är medborgare i någon annan medlemsstat, rösträtt vid val till det nationella parlamentet, och vissa bestämmelser i detta direktiv kan därför mildras.

utgår

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Belgien har en särställning med en egen jämvikt eftersom artiklarna 1–4 i dess grundlag föreskriver tre officiella språk och en uppdelning av dess territorium i provinser och språkgemenskaper, och till följd av detta kan en fullständig tillämpning av detta direktiv få sådana effekter i vissa kommuner att det är nödvändigt att föreskriva en möjlighet till undantag från bestämmelserna i detta direktiv för att hänsyn ska kunna tas till denna särställning och jämvikt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Belgien har en särställning med en egen jämvikt eftersom artiklarna 1–4 i dess grundlag föreskriver tre officiella språk och en uppdelning av dess territorium i provinser och språkgemenskaper, och till följd av detta kan en fullständig tillämpning av detta direktiv få sådana effekter i vissa kommuner att det är nödvändigt att föreskriva en möjlighet till undantag från bestämmelserna i detta direktiv för att hänsyn ska kunna tas till denna särställning och jämvikt.

utgår

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  kan vara användbara i syfte att
  identifiera nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgares valrättigheter. För att förbättra insamlingen av uppgifter inför kommunala val är det nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna regelbundet ska övervaka och rapportera om genomförandet, vilket utöver statistiska uppgifter bör inbegripa information om de åtgärder som vidtagits för att stödja utländska unionsmedborgares valdeltagande. Kommissionen bör göra en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv, inklusive den utveckling hos väljarkåren som har skett efter detta direktivs ikraftträdande, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  kan vara användbara i syfte att
  identifiera nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgares valrättigheter. För att förbättra insamlingen av uppgifter inför kommunala val är det nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna regelbundet ska övervaka och rapportera om genomförandet, vilket utöver statistiska uppgifter bör inbegripa information om de åtgärder som vidtagits för att stödja utländska unionsmedborgares valdeltagande. Kommissionen bör göra en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv, inklusive den utveckling hos väljarkåren som har skett efter detta direktivs ikraftträdande, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.

| (23) | Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  är viktiga för att utvärdera unionens politik på området och
  identifiera nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgares valrättigheter. För att förbättra insamlingen
  och rapporteringen
  av uppgifter
  från medlemsstaterna
  inför kommunala val är det nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna regelbundet ska övervaka och rapportera om genomförandet, vilket utöver statistiska uppgifter bör inbegripa information om de åtgärder som vidtagits för att stödja utländska unionsmedborgares valdeltagande
  , inbegripet för personer med funktionsnedsättning. Sådana uppgifter bör samlas in på ett transparent och samordnat sätt i alla medlemsstater och på grundval av samma indikatorer. I detta syfte bör kommissionen fastställa gemensamma indikatorer för medlemsstaternas tillhandahållande av de berörda statistiska uppgifterna
  . Kommissionen bör göra en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv, inklusive den utveckling hos väljarkåren som har skett efter detta direktivs ikraftträdande, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(23)

Uppgifter om utövandet av rättigheter och tillämpningen av detta direktiv
  är viktiga för att utvärdera unionens politik på området och
  identifiera nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett effektivt utövande av unionsmedborgares valrättigheter. För att förbättra insamlingen
  och rapporteringen
  av uppgifter
  från medlemsstaterna
  inför kommunala val är det nödvändigt att föreskriva att medlemsstaterna regelbundet ska övervaka och rapportera om genomförandet, vilket utöver statistiska uppgifter bör inbegripa information om de åtgärder som vidtagits för att stödja utländska unionsmedborgares valdeltagande
  , inbegripet för personer med funktionsnedsättning. Sådana uppgifter bör samlas in på ett transparent och samordnat sätt i alla medlemsstater och på grundval av samma indikatorer. I detta syfte bör kommissionen fastställa gemensamma indikatorer för medlemsstaternas tillhandahållande av de berörda statistiska uppgifterna
  . Kommissionen bör göra en utvärdering av tillämpningen av detta direktiv, inklusive den utveckling hos väljarkåren som har skett efter detta direktivs ikraftträdande, och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Det är nödvändigt att kommissionen genomför sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv inom en rimlig tidsram från och med dess ikraftträdande, i nära samband med utvärderingen av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG (23) av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Det är nödvändigt att kommissionen genomför sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv inom en rimlig tidsram från och med dess ikraftträdande, i nära samband med utvärderingen av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG (23) av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare.

| (24) | Det är nödvändigt att kommissionen genomför sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv inom en rimlig tidsram från och med dess ikraftträdande, i nära samband med utvärderingen av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG (23) av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare.
  Utvärderingen bör vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv. |
| --- | --- |

(24)

Det är nödvändigt att kommissionen genomför sin egen utvärdering av tillämpningen av detta direktiv inom en rimlig tidsram från och med dess ikraftträdande, i nära samband med utvärderingen av tillämpningen av rådets direktiv 93/109/EG (23) av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare.
  Utvärderingen bör vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Genom ratificering respektive ingående (25) har medlemsstaterna och unionen åtagit sig att säkerställa efterlevnad av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet. För att
  stödja
  ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva rätten att rösta och kandidera där vid kommunala val ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Genom ratificering respektive ingående (25) har medlemsstaterna och unionen åtagit sig att säkerställa efterlevnad av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet. För att
  stödja
  ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva rätten att rösta och kandidera där vid kommunala val ta vederbörlig hänsyn till behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.

| (26) | Genom ratificering respektive ingående (25) har medlemsstaterna och unionen åtagit sig att säkerställa efterlevnad av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet. För att
  säkerställa
  ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning
  , särskilt med beaktande av den betydande inverkan som lokala beslut kan få på frågor om tillgänglighet och vardagsliv för personer med funktionsnedsättning och äldre medborgare,
  bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva rätten att rösta och kandidera där vid kommunala val ta vederbörlig hänsyn till
  de särskilda
  behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet införa lämpliga arrangemang som är anpassade till de nationella röstningsförfarandena för att underlätta röstningen för medborgare med funktionsnedsättning, till exempel möjligheter att välja vallokal och användning av tekniska hjälpmedel, format och tekniker såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråkskommunikation. Dessutom bör medlemsstaterna möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att på egen begäran få hjälp med att rösta av en person som de själva väljer. Medlemsstaterna bör sträva efter att ge möjlighet till poströstning och får tillhandahålla andra kompletterande verktyg för att underlätta röstning, såsom fysisk förtidsröstning, fullmaktsröstning och elektronisk röstning och röstning online. |
| --- | --- |

(26)

Genom ratificering respektive ingående (25) har medlemsstaterna och unionen åtagit sig att säkerställa efterlevnad av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet artikel 29 om deltagande i det politiska och offentliga livet. För att
  säkerställa
  ett inkluderande och likvärdigt valdeltagande för personer med funktionsnedsättning
  , särskilt med beaktande av den betydande inverkan som lokala beslut kan få på frågor om tillgänglighet och vardagsliv för personer med funktionsnedsättning och äldre medborgare,
  bör arrangemang för att unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska kunna utöva rätten att rösta och kandidera där vid kommunala val ta vederbörlig hänsyn till
  de särskilda
  behoven hos medborgare med funktionsnedsättning och äldre medborgare.
  Medlemsstaterna bör i synnerhet införa lämpliga arrangemang som är anpassade till de nationella röstningsförfarandena för att underlätta röstningen för medborgare med funktionsnedsättning, till exempel möjligheter att välja vallokal och användning av tekniska hjälpmedel, format och tekniker såsom blindskrift, storstil, ljudbaserad information, taktilt tryck, lättläst information och teckenspråkskommunikation. Dessutom bör medlemsstaterna möjliggöra för personer med funktionsnedsättning att på egen begäran få hjälp med att rösta av en person som de själva väljer. Medlemsstaterna bör sträva efter att ge möjlighet till poströstning och får tillhandahålla andra kompletterande verktyg för att underlätta röstning, såsom fysisk förtidsröstning, fullmaktsröstning och elektronisk röstning och röstning online.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | unionsväljare: en unionsmedborgare som har rösträtt i de kommunala valen i sin bosättningsstat i enlighet med detta direktiv, |

Kommissionens förslag

Ändring

da)

unionsväljare: en unionsmedborgare som har rösträtt i de kommunala valen i sin bosättningsstat i enlighet med detta direktiv,

Ändring 26

Förslag till direktiv

Artikel 1 – punkt 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | db) | unionskandidat: en unionsmedborgare som har rätt att kandidera vid kommunala val i sin bosättningsstat i enlighet med detta direktiv, |

Kommissionens förslag

Ändring

db)

unionskandidat: en unionsmedborgare som har rätt att kandidera vid kommunala val i sin bosättningsstat i enlighet med detta direktiv,

Ändring 27

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om medborgare i bosättningsstaten måste ha varit bosatta på den statens territorium under en viss tid för att få rösta eller för att vara valbara, ska
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  anses uppfylla det villkoret om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden. | 1.   Om medborgare i bosättningsstaten måste ha varit bosatta på den statens territorium under en viss tid för att få rösta eller för att vara valbara, ska
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  anses uppfylla det villkoret, om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om medborgare i bosättningsstaten måste ha varit bosatta på den statens territorium under en viss tid för att få rösta eller för att vara valbara, ska
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  anses uppfylla det villkoret om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden.

1.   Om medborgare i bosättningsstaten måste ha varit bosatta på den statens territorium under en viss tid för att få rösta eller för att vara valbara, ska
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  anses uppfylla det villkoret, om de varit bosatta i en annan medlemsstat under den tiden.

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om en medlemsstats egna medborgare enligt bosättningsstatens lagar endast har rösträtt eller är valbara i den grundläggande lokala förvaltningsenhet där de har sin huvudsakliga bostad, ska
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  också underställas detta krav. | 2.   Om en medlemsstats egna medborgare enligt bosättningsstatens lagar endast har rösträtt eller är valbara i den grundläggande lokala förvaltningsenhet där de har sin huvudsakliga bostad, ska
  unionväljare
  och
  unionskandidater
  också underställas detta krav. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om en medlemsstats egna medborgare enligt bosättningsstatens lagar endast har rösträtt eller är valbara i den grundläggande lokala förvaltningsenhet där de har sin huvudsakliga bostad, ska
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  också underställas detta krav.

2.   Om en medlemsstats egna medborgare enligt bosättningsstatens lagar endast har rösträtt eller är valbara i den grundläggande lokala förvaltningsenhet där de har sin huvudsakliga bostad, ska
  unionväljare
  och
  unionskandidater
  också underställas detta krav.

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En bosättningsstat får föreskriva att unionsmedborgare som genom ett civilrättsligt eller straffrättsligt beslut har fråntagits sin rätt till valbarhet enligt hemstatens lagstiftning, inte ska få utöva den rätten vid kommunala val. | 1.   En bosättningsstat får föreskriva att unionsmedborgare som genom ett civilrättsligt eller straffrättsligt beslut har fråntagits sin rätt till valbarhet enligt hemstatens lagstiftning, inte ska få utöva den rätten vid kommunala val.
  Beslut om att frånta unionsmedborgare rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av hemstaten ska dock inte leda till att unionsmedborgare inte får kandidera till kommunala val i bosättningsstaten, om lagen i den medlemsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan några begränsningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En bosättningsstat får föreskriva att unionsmedborgare som genom ett civilrättsligt eller straffrättsligt beslut har fråntagits sin rätt till valbarhet enligt hemstatens lagstiftning, inte ska få utöva den rätten vid kommunala val.

1.   En bosättningsstat får föreskriva att unionsmedborgare som genom ett civilrättsligt eller straffrättsligt beslut har fråntagits sin rätt till valbarhet enligt hemstatens lagstiftning, inte ska få utöva den rätten vid kommunala val.
  Beslut om att frånta unionsmedborgare rättskapacitet på grund av funktionsnedsättning som fattas av hemstaten ska dock inte leda till att unionsmedborgare inte får kandidera till kommunala val i bosättningsstaten, om lagen i den medlemsstaten upprätthåller denna rätt för alla personer med funktionsnedsättning utan några begränsningar.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att endast deras egna medborgare får inneha en befattning som vald ordförande för, suppleant eller ledamot av en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse om de väljs för att inneha den befattningen under hela mandattiden. | utgår |
| Medlemsstaterna får också fastställa att endast deras egna medborgare får inneha tillfälliga eller interimistiska funktioner som ordförande för, suppleanter eller ledamöter av en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse. | |
| Med hänsyn till fördraget och till allmänna rättsprinciper får medlemsstaterna vidta lämpliga, nödvändiga och proportionella åtgärder för att säkerställa att de befattningar som avses i första stycket och de funktioner som avses i andra stycket endast kan innehas och uppfyllas av deras egna medborgare. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna får föreskriva att endast deras egna medborgare får inneha en befattning som vald ordförande för, suppleant eller ledamot av en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse om de väljs för att inneha den befattningen under hela mandattiden.

utgår

utgår

Medlemsstaterna får också fastställa att endast deras egna medborgare får inneha tillfälliga eller interimistiska funktioner som ordförande för, suppleanter eller ledamöter av en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse.

Medlemsstaterna får också fastställa att endast deras egna medborgare får inneha tillfälliga eller interimistiska funktioner som ordförande för, suppleanter eller ledamöter av en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse.

Med hänsyn till fördraget och till allmänna rättsprinciper får medlemsstaterna vidta lämpliga, nödvändiga och proportionella åtgärder för att säkerställa att de befattningar som avses i första stycket och de funktioner som avses i andra stycket endast kan innehas och uppfyllas av deras egna medborgare.

Med hänsyn till fördraget och till allmänna rättsprinciper får medlemsstaterna vidta lämpliga, nödvändiga och proportionella åtgärder för att säkerställa att de befattningar som avses i första stycket och de funktioner som avses i andra stycket endast kan innehas och uppfyllas av deras egna medborgare.

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 4

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Medlemsstaterna får också föreskriva att en unionsmedborgare som har valts till medlem av ett representativt råd varken ska delta i utnämningen av ombud som kan rösta i en parlamentarisk församling eller i val av medlemmar till en sådan församling. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Medlemsstaterna får också föreskriva att en unionsmedborgare som har valts till medlem av ett representativt råd varken ska delta i utnämningen av ombud som kan rösta i en parlamentarisk församling eller i val av medlemmar till en sådan församling.

utgår

utgår

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Personer med rätt att kandidera enligt artikel 3
  ska underställas samma villkor rörande olämplighet som enligt bosättningsstatens lagar tillämpas för medborgare i den staten. | 1.   
  Unionskandidater
  ska underställas samma villkor rörande olämplighet som enligt bosättningsstatens lagar tillämpas för medborgare i den staten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Personer med rätt att kandidera enligt artikel 3
  ska underställas samma villkor rörande olämplighet som enligt bosättningsstatens lagar tillämpas för medborgare i den staten.

1.   
  Unionskandidater
  ska underställas samma villkor rörande olämplighet som enligt bosättningsstatens lagar tillämpas för medborgare i den staten.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Väljare
  som uppfyller villkoren i artikel 3 ska utöva sin rösträtt vid kommunala val i bosättningsstaten om de har uttryckt önskan om att få rösta. | 1.   
  Unionsväljare
  som uppfyller villkoren i artikel 3 ska utöva sin rösträtt vid kommunala val i bosättningsstaten om de har uttryckt önskan om att få rösta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Väljare
  som uppfyller villkoren i artikel 3 ska utöva sin rösträtt vid kommunala val i bosättningsstaten om de har uttryckt önskan om att få rösta.

1.   
  Unionsväljare
  som uppfyller villkoren i artikel 3 ska utöva sin rösträtt vid kommunala val i bosättningsstaten om de har uttryckt önskan om att få rösta.

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om det är obligatoriskt att rösta i bosättningsstaten, ska också
  väljare enligt artikel 3
  som har förts in på röstlängden där vara tvungna att rösta. | 2.   Om det är obligatoriskt att rösta i bosättningsstaten, ska också
  unionsväljare
  som har förts in på röstlängden där vara tvungna att rösta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om det är obligatoriskt att rösta i bosättningsstaten, ska också
  väljare enligt artikel 3
  som har förts in på röstlängden där vara tvungna att rösta.

2.   Om det är obligatoriskt att rösta i bosättningsstaten, ska också
  unionsväljare
  som har förts in på röstlängden där vara tvungna att rösta.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 3

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Medlemsstater där det inte är obligatoriskt
  att
  rösta får föreskriva automatisk upptagning
  i 
  röstlängden av väljare enligt artikel 3
  . | 3.   
  Medlemsstaterna ska sträva efter att införa omedelbar upptagning av utländska unionsmedborgare såsom unionsväljare i röstlängden efter
  att
  ha mottagit de berörda unionsmedborgarnas samtycke
  i 
  samband med att de registrerar sig som bosatta i bosättningsstaten
  .
  Unionsväljare som har valt bort omedelbar upptagning ska uppmanas att registrera sig i god tid före valet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Medlemsstater där det inte är obligatoriskt
  att
  rösta får föreskriva automatisk upptagning
  i 
  röstlängden av väljare enligt artikel 3
  .

3.   
  Medlemsstaterna ska sträva efter att införa omedelbar upptagning av utländska unionsmedborgare såsom unionsväljare i röstlängden efter
  att
  ha mottagit de berörda unionsmedborgarnas samtycke
  i 
  samband med att de registrerar sig som bosatta i bosättningsstaten
  .
  Unionsväljare som har valt bort omedelbar upptagning ska uppmanas att registrera sig i god tid före valet.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att
  väljare
  enligt artikel 3 ska bli upptagna i röstlängden i tillräckligt god tid före valet. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att
  unionsväljare
  enligt artikel 3 ska bli upptagna i röstlängden i tillräckligt god tid före valet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att
  väljare
  enligt artikel 3 ska bli upptagna i röstlängden i tillräckligt god tid före valet.

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att
  unionsväljare
  enligt artikel 3 ska bli upptagna i röstlängden i tillräckligt god tid före valet.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att
  väljare enligt artikel 3
  ska bli upptagna i röstlängden ska de framvisa samma dokument som statens egna medborgare. | För att
  unionsväljare
  ska bli upptagna i röstlängden ska de framvisa samma
  eller motsvarande
  dokument som statens egna medborgare.
  Unionsväljare ska dessutom lämna en försäkran som överensstämmer med mallen i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att
  väljare enligt artikel 3
  ska bli upptagna i röstlängden ska de framvisa samma dokument som statens egna medborgare.

väljare enligt artikel 3

För att
  unionsväljare
  ska bli upptagna i röstlängden ska de framvisa samma
  eller motsvarande
  dokument som statens egna medborgare.
  Unionsväljare ska dessutom lämna en försäkran som överensstämmer med mallen i bilaga II.

unionsväljare

eller motsvarande

Unionsväljare ska dessutom lämna en försäkran som överensstämmer med mallen i bilaga II.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bosättningsstaten får också kräva att en väljare enligt artikel 3 visar upp en giltig identitetshandling samt en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga II . | Bosättningsstaten får kräva att unionsväljare dessutom |
| | a) | framvisar en giltig identitetshandling, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bosättningsstaten får också kräva att en väljare enligt artikel 3 visar upp en giltig identitetshandling samt en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga II .

Bosättningsstaten får kräva att unionsväljare dessutom

a)

a)

framvisar en giltig identitetshandling,

framvisar en giltig identitetshandling,

| b) | anger den dag från och med vilken de varit bosatta i den medlemsstaten eller i någon annan medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

b)

anger den dag från och med vilken de varit bosatta i den medlemsstaten eller i någon annan medlemsstat,

anger den dag från och med vilken de varit bosatta i den medlemsstaten eller i någon annan medlemsstat,

| c) | om de så önskar, ange en eller flera preferenser för språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut bland de officiella unionsspråken eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk. |
| --- | --- |

c)

c)

om de så önskar, ange en eller flera preferenser för språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut bland de officiella unionsspråken eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk.

om de så önskar, ange en eller flera preferenser för språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut bland de officiella unionsspråken eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Väljare
  enligt artikel 3 som har upptagits i bosättningsstatens röstlängd ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de stryks från den därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om medlemsstaterna föreskriver att medborgare ska underrättas om att de strukits från röstlängden, ska dessa bestämmelser även tillämpas på
  väljare enligt artikel 3
  . | 3.   
  Unionsväljare
  enligt artikel 3 som har upptagits i bosättningsstatens röstlängd ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de stryks från den därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om medlemsstaterna föreskriver att medborgare ska underrättas om att de strukits från röstlängden, ska dessa bestämmelser även tillämpas på
  unionsväljare. Denna underrättelse ska lämnas till de berörda unionsväljarna på ett unionsspråk för vilket personen uttryckt en preferens och som anges i den formella förklaringen, om unionsväljaren alls har uttryckt en sådan preferens
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Väljare
  enligt artikel 3 som har upptagits i bosättningsstatens röstlängd ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de stryks från den därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om medlemsstaterna föreskriver att medborgare ska underrättas om att de strukits från röstlängden, ska dessa bestämmelser även tillämpas på
  väljare enligt artikel 3
  .

3.   
  Unionsväljare
  enligt artikel 3 som har upptagits i bosättningsstatens röstlängd ska stå kvar i röstlängden på samma villkor som statens egna medborgare tills de stryks från den därför att villkoren för rösträtt inte längre är uppfyllda. Om medlemsstaterna föreskriver att medborgare ska underrättas om att de strukits från röstlängden, ska dessa bestämmelser även tillämpas på
  unionsväljare. Denna underrättelse ska lämnas till de berörda unionsväljarna på ett unionsspråk för vilket personen uttryckt en preferens och som anges i den formella förklaringen, om unionsväljaren alls har uttryckt en sådan preferens
  .

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8 – punkt 5

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Utan att det påverkar tillämpningen av någon medlemsstats bestämmelser om rösträtt eller valbarhet för medborgare som är bosatta utanför dess territorium, ska det faktum att
  väljare enligt artikel 3
  har upptagits i röstlängden i bosättningsstaten inte leda till att de stryks från hemstatens röstlängd. | 5.   Utan att det påverkar tillämpningen av någon medlemsstats bestämmelser om rösträtt eller valbarhet för medborgare som är bosatta utanför dess territorium, ska det faktum att
  unionsväljare
  har upptagits i röstlängden i bosättningsstaten inte leda till att de stryks från hemstatens röstlängd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av någon medlemsstats bestämmelser om rösträtt eller valbarhet för medborgare som är bosatta utanför dess territorium, ska det faktum att
  väljare enligt artikel 3
  har upptagits i röstlängden i bosättningsstaten inte leda till att de stryks från hemstatens röstlängd.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av någon medlemsstats bestämmelser om rösträtt eller valbarhet för medborgare som är bosatta utanför dess territorium, ska det faktum att
  unionsväljare
  har upptagits i röstlängden i bosättningsstaten inte leda till att de stryks från hemstatens röstlängd.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När
  valbara personer enligt artikel 3
   ger in en ansökan om att kandidera ska de framvisa samma dokument som kandidater som är medborgare i landet . Bosättningsstaten får kräva att den berörda personen framvisar en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga III . | 1.
     När
  utländska unionsmedborgare
  ger in en ansökan om att kandidera ska de framvisa samma
  eller likvärdiga
  dokument som kandidater som är medborgare i landet. Bosättningsstaten får kräva att den berörda personen framvisar en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga III. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När
  valbara personer enligt artikel 3
   ger in en ansökan om att kandidera ska de framvisa samma dokument som kandidater som är medborgare i landet . Bosättningsstaten får kräva att den berörda personen framvisar en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga III .

1.
     När
  utländska unionsmedborgare
  ger in en ansökan om att kandidera ska de framvisa samma
  eller likvärdiga
  dokument som kandidater som är medborgare i landet. Bosättningsstaten får kräva att den berörda personen framvisar en försäkran som upprättats i enlighet med mallen i bilaga III.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – inledningen

Artikel 9 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Bosättningsstaten får också kräva att
  personer som har rätt att kandidera enligt artikel 3 | 2.   Bosättningsstaten får också kräva att
  unionsväljare |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Bosättningsstaten får också kräva att
  personer som har rätt att kandidera enligt artikel 3

2.   Bosättningsstaten får också kräva att
  unionsväljare

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – led a

Artikel 9 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | i den försäkran som de framvisar i enlighet med punkt 1 när de lämnar in sin ansökan om att få kandidera ska ange att deras valbarhet inte har fråntagits dem i deras hemstat, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

i den försäkran som de framvisar i enlighet med punkt 1 när de lämnar in sin ansökan om att få kandidera ska ange att deras valbarhet inte har fråntagits dem i deras hemstat,

| a) | i den försäkran som de framvisar i enlighet med punkt 1 när de lämnar in sin ansökan om att få kandidera ska ange att deras valbarhet inte har fråntagits dem i deras hemstat.
  I fall av legitima tvivel angående innehållet i försäkran får bosättningsstaten direkt av den utländska unionsmedborgarens ursprungsmedlemsstat, före eller efter valet, begära ett intyg på att personen i fråga inte har fråntagits sin valbarhet i den medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

i den försäkran som de framvisar i enlighet med punkt 1 när de lämnar in sin ansökan om att få kandidera ska ange att deras valbarhet inte har fråntagits dem i deras hemstat.
  I fall av legitima tvivel angående innehållet i försäkran får bosättningsstaten direkt av den utländska unionsmedborgarens ursprungsmedlemsstat, före eller efter valet, begära ett intyg på att personen i fråga inte har fråntagits sin valbarhet i den medlemsstaten,

I fall av legitima tvivel angående innehållet i försäkran får bosättningsstaten direkt av den utländska unionsmedborgarens ursprungsmedlemsstat, före eller efter valet, begära ett intyg på att personen i fråga inte har fråntagits sin valbarhet i den medlemsstaten,

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – led b

Artikel 9 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | i fall av tvivel angående innehållet i försäkran enligt led a, före eller efter valet ska visa upp ett intyg från de behöriga administrativa myndigheterna i sin hemstat på att de inte har fråntagits sin valbarhet i hemstaten eller att de myndigheterna inte känner till att de skulle ha förlorat sin valbarhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

i fall av tvivel angående innehållet i försäkran enligt led a, före eller efter valet ska visa upp ett intyg från de behöriga administrativa myndigheterna i sin hemstat på att de inte har fråntagits sin valbarhet i hemstaten eller att de myndigheterna inte känner till att de skulle ha förlorat sin valbarhet,

i fall av tvivel angående innehållet i försäkran enligt led a, före eller efter valet ska visa upp ett intyg från de behöriga administrativa myndigheterna i sin hemstat på att de inte har fråntagits sin valbarhet i hemstaten eller att de myndigheterna inte känner till att de skulle ha förlorat sin valbarhet,

utgår

utgår

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 9 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | om de så önskar, ange en eller flera språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut från unionens officiella språk eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

om de så önskar, ange en eller flera språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut från unionens officiella språk eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk.

om de så önskar, ange en eller flera språk på vilka de vill få den information som avses i artikel 12.2 och som valts ut från unionens officiella språk eller, om den behöriga myndigheten erbjuder detta, andra språk.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10 – stycke 1

Artikel 10 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstater som ger medborgare
  möjlighet att rösta genom förtidsröstning,
  poströstning och
  elektronisk röstning
  samt
  röstning via internet
  i kommunala val ska säkerställa
  att sådana
  röstningsmetoder
  också finns tillgängliga på samma villkor
  för väljare enligt artikel 3
  . | Medlemsstaterna ska sträva efter att tillhandahålla
  möjlighet att rösta genom
  poströstning i kommunala val. Om medlemsstaterna tillåter landets egna medborgare vid kommunala val att rösta genom poströstning,
  förtidsröstning,
  fullmaktsröstning eller
  elektronisk röstning
  och
  röstning via internet
  ska de se till
  att sådana
  röstningsmöjligheter
  också finns tillgängliga
  för unionsväljare
  på samma villkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstater som ger medborgare
  möjlighet att rösta genom förtidsröstning,
  poströstning och
  elektronisk röstning
  samt
  röstning via internet
  i kommunala val ska säkerställa
  att sådana
  röstningsmetoder
  också finns tillgängliga på samma villkor
  för väljare enligt artikel 3
  .

Medlemsstater som ger medborgare

poströstning och

samt

i kommunala val ska säkerställa

röstningsmetoder

för väljare enligt artikel 3

Medlemsstaterna ska sträva efter att tillhandahålla
  möjlighet att rösta genom
  poströstning i kommunala val. Om medlemsstaterna tillåter landets egna medborgare vid kommunala val att rösta genom poströstning,
  förtidsröstning,
  fullmaktsröstning eller
  elektronisk röstning
  och
  röstning via internet
  ska de se till
  att sådana
  röstningsmöjligheter
  också finns tillgängliga
  för unionsväljare
  på samma villkor.

Medlemsstaterna ska sträva efter att tillhandahålla

poströstning i kommunala val. Om medlemsstaterna tillåter landets egna medborgare vid kommunala val att rösta genom poströstning,

fullmaktsröstning eller

och

ska de se till

röstningsmöjligheter

för unionsväljare

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Bosättningsstaten ska
  i god tid och på ett klart och enkelt språk
  underrätta de berörda personerna om det beslut som fattas rörande deras ansökan om att upptas i röstlängden eller beslut som fattas rörande godkännandet av deras ansökan om att få kandidera. | 1.   Bosättningsstaten ska underrätta de berörda personerna om det beslut som fattas rörande
  deras omedelbara upptagande i röstlängden eller
  deras ansökan om att upptas i röstlängden eller beslut som fattas rörande godkännandet av deras ansökan om att få kandidera. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Bosättningsstaten ska
  i god tid och på ett klart och enkelt språk
  underrätta de berörda personerna om det beslut som fattas rörande deras ansökan om att upptas i röstlängden eller beslut som fattas rörande godkännandet av deras ansökan om att få kandidera.

1.   Bosättningsstaten ska underrätta de berörda personerna om det beslut som fattas rörande
  deras omedelbara upptagande i röstlängden eller
  deras ansökan om att upptas i röstlängden eller beslut som fattas rörande godkännandet av deras ansökan om att få kandidera.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om unionsmedborgare vägras att bli upptagna i röstlängden eller har fått avslag på ansökan om att upptas i röstlängden eller om de vägrats kandidera ska den berörda personen ha
  samma
  rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är medborgare i den staten. | 2.   Om unionsmedborgare vägras att bli upptagna i röstlängden eller har fått avslag på
  sitt omedelbara upptagande eller sin
  ansökan om att upptas i röstlängden eller om de vägrats kandidera ska den berörda personen ha rätt till
  effektiv
  överprövning
  på samma villkor
  som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är medborgare i den staten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om unionsmedborgare vägras att bli upptagna i röstlängden eller har fått avslag på ansökan om att upptas i röstlängden eller om de vägrats kandidera ska den berörda personen ha
  samma
  rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är medborgare i den staten.

2.   Om unionsmedborgare vägras att bli upptagna i röstlängden eller har fått avslag på
  sitt omedelbara upptagande eller sin
  ansökan om att upptas i röstlängden eller om de vägrats kandidera ska den berörda personen ha rätt till
  effektiv
  överprövning
  på samma villkor
  som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är medborgare i den staten.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Vid fel i röstlängden eller i förteckningen över kandidater i kommunala val ska den berörda personen ha liknande rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är dess egna medborgare. | 3.   Vid fel i röstlängden eller i förteckningen över kandidater i kommunala val ska den berörda personen ha liknande rätt till
  effektiv
  överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är dess egna medborgare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Vid fel i röstlängden eller i förteckningen över kandidater i kommunala val ska den berörda personen ha liknande rätt till överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är dess egna medborgare.

3.   Vid fel i röstlängden eller i förteckningen över kandidater i kommunala val ska den berörda personen ha liknande rätt till
  effektiv
  överprövning som lagstiftningen i bosättningsstaten föreskriver för väljare och valbara personer som är dess egna medborgare.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska på ett klart och tydligt språk och i god tid informera den berörda personen om det beslut som avses i punkt 1 och om de rättsmedel som avses i punkterna 2 och 3, på ett språk för vilket personen har uttryckt en preferens i den formella förklaringen, om unionsväljaren har angett en sådan språkpreferens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna ska på ett klart och tydligt språk och i god tid informera den berörda personen om det beslut som avses i punkt 1 och om de rättsmedel som avses i punkterna 2 och 3, på ett språk för vilket personen har uttryckt en preferens i den formella förklaringen, om unionsväljaren har angett en sådan språkpreferens.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utse en
  nationell
  myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val. | 1.   Medlemsstaterna ska utse en
  behörig
  myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val.
  Informationen ska tillhandahållas av de berörda myndigheterna på ett samordnat sätt och, när så är möjligt, i samarbete med det civila samhällets organisationer, när de registreras som bosatta i landet och i god tid före valet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utse en
  nationell
  myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val.

1.   Medlemsstaterna ska utse en
  behörig
  myndighet med ansvar för att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att utländska unionsmedborgare i god tid informeras om villkoren och de närmare bestämmelserna för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val.
  Informationen ska tillhandahållas av de berörda myndigheterna på ett samordnat sätt och, när så är möjligt, i samarbete med det civila samhällets organisationer, när de registreras som bosatta i landet och i god tid före valet.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – inledningen

Artikel 12 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 direkt och individuellt meddelar
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  följande information: | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 direkt och individuellt meddelar
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  följande information: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 direkt och individuellt meddelar
  väljare
  och
  valbara personer enligt artikel 3
  följande information:

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att den myndighet som utsetts i enlighet med punkt 1 direkt och individuellt meddelar
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  följande information:

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led b

Artikel 12 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Νär
  sådana uppgifter finns tillgängliga, datum för när valet ska hållas samt hur och var röstning ska ske. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Νär
  sådana uppgifter finns tillgängliga, datum för när valet ska hållas samt hur och var röstning ska ske.

Νär

| b) | När
  sådana uppgifter finns tillgängliga, datum för när valet ska hållas samt hur och var röstning ska ske
  , inbegripet särskilda röstningsmetoder enligt artikel 10, i tillämpliga fall
  . |
| --- | --- |

b)

När
  sådana uppgifter finns tillgängliga, datum för när valet ska hållas samt hur och var röstning ska ske
  , inbegripet särskilda röstningsmetoder enligt artikel 10, i tillämpliga fall
  .

När

, inbegripet särskilda röstningsmetoder enligt artikel 10, i tillämpliga fall

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | De särskilda åtgärderna för att underlätta utövandet av rösträtt för vissa grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

De särskilda åtgärderna för att underlätta utövandet av rösträtt för vissa grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning.

De särskilda åtgärderna för att underlätta utövandet av rösträtt för vissa grupper av väljare, såsom personer med funktionsnedsättning.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 2 – led bb (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | bb) | Information om valsystemet och det politiska systemet, inbegripet befogenheter för grundläggande lokala förvaltningsenheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

bb)

bb)

Information om valsystemet och det politiska systemet, inbegripet befogenheter för grundläggande lokala förvaltningsenheter.

Information om valsystemet och det politiska systemet, inbegripet befogenheter för grundläggande lokala förvaltningsenheter.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val
  samt
  den information som avses i punkt 2 ska
  tillhandahållas
  på ett
  klart
  och
  enkelt språk
  . | Information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val
  som avses i punkt 1 och all annan information som meddelas i enlighet med detta direktiv ska tillhandahållas på ett klart och enkelt språk. Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas på alla unionens officiella språk, medan
  den information som avses i punkt 2 ska
  lämnas till den berörda personen
  på ett
  språk enligt denna persons preferens
  och
  som angivits i den formella förklaringen, om unionsväljaren har uttryckt en sådan preferens
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val
  samt
  den information som avses i punkt 2 ska
  tillhandahållas
  på ett
  klart
  och
  enkelt språk
  .

samt

tillhandahållas

klart

enkelt språk

Information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val
  som avses i punkt 1 och all annan information som meddelas i enlighet med detta direktiv ska tillhandahållas på ett klart och enkelt språk. Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas på alla unionens officiella språk, medan
  den information som avses i punkt 2 ska
  lämnas till den berörda personen
  på ett
  språk enligt denna persons preferens
  och
  som angivits i den formella förklaringen, om unionsväljaren har uttryckt en sådan preferens
  .

som avses i punkt 1 och all annan information som meddelas i enlighet med detta direktiv ska tillhandahållas på ett klart och enkelt språk. Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas på alla unionens officiella språk, medan

lämnas till den berörda personen

språk enligt denna persons preferens

som angivits i den formella förklaringen, om unionsväljaren har uttryckt en sådan preferens

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den information som avses i första stycket ska, förutom att lämnas på ett eller flera av värdstatens officiella språk, också åtföljas av en översättning till minst ett annat av unionens officiella språk som i huvudsak förstås av största möjliga antal unionsmedborgare som är bosatta på dess territorium, i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 (28). | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den information som avses i första stycket ska, förutom att lämnas på ett eller flera av värdstatens officiella språk, också åtföljas av en översättning till minst ett annat av unionens officiella språk som i huvudsak förstås av största möjliga antal unionsmedborgare som är bosatta på dess territorium, i enlighet med kvalitetskraven i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 (28).

28

utgår

utgår

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska säkerställa att information om rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, i enlighet med artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget, och den information som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln, görs tillgänglig för dessa medborgare på ett tydligt och lättillgängligt sätt, vid behov på unionens samtliga officiella språk, inbegripet via Europa direkt och Your Europe. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska säkerställa att information om rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, i enlighet med artiklarna 20.2 b och 22.1 i EUF-fördraget, och den information som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln, görs tillgänglig för dessa medborgare på ett tydligt och lättillgängligt sätt, vid behov på unionens samtliga officiella språk, inbegripet via Europa direkt och Your Europe.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12 – punkt 4

Artikel 12 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionshinder och
  äldre personer
  med hjälp av
  lämpliga
  medel, metoder och format för kommunikation. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionshinder
  , äldre personer, personer i avlägsna områden, minoritetsgrupper
  och
  personer som generellt har svårt att rösta genom att tillämpa tillgänglighetskraven i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882

   (1a) och med hjälp av medel, metoder och format för kommunikation
  som är lämpliga för dem, såsom teckenspråk, blindskrift eller lättläst format. Medlemsstaterna får säkerställa att personer med funktionsnedsättning på egen begäran får hjälp med att rösta av en person som de själva väljer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionshinder och
  äldre personer
  med hjälp av
  lämpliga
  medel, metoder och format för kommunikation.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om villkor och närmare bestämmelser för registrering som väljare eller kandidat i kommunala val och den information som avses i punkt 2 görs tillgänglig för personer med funktionshinder
  , äldre personer, personer i avlägsna områden, minoritetsgrupper
  och
  personer som generellt har svårt att rösta genom att tillämpa tillgänglighetskraven i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882

   (1a) och med hjälp av medel, metoder och format för kommunikation
  som är lämpliga för dem, såsom teckenspråk, blindskrift eller lättläst format. Medlemsstaterna får säkerställa att personer med funktionsnedsättning på egen begäran får hjälp med att rösta av en person som de själva väljer.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | utgår |
| Undantag | |
| 1.
     
  Om antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där utgör mer än 20 % av det totala antalet egna och utländska unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten, får staten genom undantag från detta direktiv | |
| a) | begränsa rösträtten till väljare enligt artikel 3 som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga den period för vilken kommunens representativa råd väljs, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

utgår

utgår

Undantag

Undantag

1.
     
  Om antalet unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där utgör mer än 20 % av det totala antalet egna och utländska unionsmedborgare som uppfyller ålderskravet för rösträtt och som är bosatta i medlemsstaten, får staten genom undantag från detta direktiv

a)

a)

begränsa rösträtten till väljare enligt artikel 3 som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga den period för vilken kommunens representativa råd väljs,

begränsa rösträtten till väljare enligt artikel 3 som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får överstiga den period för vilken kommunens representativa råd väljs,

| b) | begränsa rätten till valbarhet till personer som är valbara enligt artikel 3 och som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får vara längre än två gånger så lång som den period för vilken kommunens representativa råd väljs, och |
| --- | --- |

b)

b)

begränsa rätten till valbarhet till personer som är valbara enligt artikel 3 och som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får vara längre än två gånger så lång som den period för vilken kommunens representativa råd väljs, och

begränsa rätten till valbarhet till personer som är valbara enligt artikel 3 och som har varit bosatta i medlemsstaten under en minsta tid vilken inte får vara längre än två gånger så lång som den period för vilken kommunens representativa råd väljs, och

| c) | vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till kandidatlistans sammansättning för att särskilt uppmuntra integrationen av unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

c)

vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till kandidatlistans sammansättning för att särskilt uppmuntra integrationen av unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat.

vidta lämpliga åtgärder med hänsyn till kandidatlistans sammansättning för att särskilt uppmuntra integrationen av unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat.

2.
     
  Genom undantag från bestämmelserna i detta direktiv får Belgien tillämpa bestämmelserna i punkt 1 a för ett begränsat antal lokala myndigheter och ska i så fall överlämna en förteckning över dessa minst ett år före de val av lokala myndigheter för vilka landet avser tillämpa undantaget.

3.
     
  Om lagarna i en medlemsstat föreskriver att en annan medlemsstats medborgare som är bosatta där har rätt att rösta vid val till statens nationella parlament och i det syftet får upptas i röstlängden i den staten på exakt samma villkor som dess egna röstberättigade medborgare, behöver den ifrågavarande staten genom undantag från detta direktiv inte tillämpa artiklarna 6–11 för sådana personer.

4.
     
  Vart sjätte år efter ikraftträdandet av detta direktiv ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport i vilken den ska kontrollera huruvida beviljandet till medlemsstater av ett undantag i enlighet med artikel 22.1 i EUF-fördraget fortfarande är berättigat och ska föreslå nödvändiga justeringar. Medlemsstater som åberopar undantag enligt punkterna 1 och 2 ska tillhandahålla kommissionen all nödvändig bakgrundsinformation.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – rubriken

Artikel 14 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapportering | Uppgiftsinsamling och
  rapportering |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapportering

Uppgiftsinsamling och
  rapportering

Uppgiftsinsamling och

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Senast tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv och därefter vart fjärde år ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen om tillämpningen av detta direktiv inom deras territorium, inbegripet om tillämpningen av artikel 5.3 och 5.4. Rapporten ska innehålla statistiska uppgifter om deltagandet för
  väljare
  och
  kandidater enligt artikel 3
  i kommunala val och en sammanfattning av de åtgärder som vidtagits
  i detta avseende
  . | 1.   Senast tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv och därefter vart fjärde år ska medlemsstaterna rapportera till
  allmänheten och
  kommissionen om tillämpningen av detta direktiv inom deras territorium, inbegripet om tillämpningen av artikel 5.3 och 5.4. Rapporten ska
  förutom allmänna iakttagelser också
  innehålla statistiska uppgifter om deltagandet för
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  i kommunala val och en sammanfattning av de åtgärder som vidtagits
  för att underlätta och uppmuntra deras deltagande. Dessa uppgifter ska samlas in på ett transparent, enhetligt och säkert sätt på grundval av gemensamma indikatorer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Senast tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv och därefter vart fjärde år ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen om tillämpningen av detta direktiv inom deras territorium, inbegripet om tillämpningen av artikel 5.3 och 5.4. Rapporten ska innehålla statistiska uppgifter om deltagandet för
  väljare
  och
  kandidater enligt artikel 3
  i kommunala val och en sammanfattning av de åtgärder som vidtagits
  i detta avseende
  .

1.   Senast tre år efter ikraftträdandet av detta direktiv och därefter vart fjärde år ska medlemsstaterna rapportera till
  allmänheten och
  kommissionen om tillämpningen av detta direktiv inom deras territorium, inbegripet om tillämpningen av artikel 5.3 och 5.4. Rapporten ska
  förutom allmänna iakttagelser också
  innehålla statistiska uppgifter om deltagandet för
  unionsväljare
  och
  unionskandidater
  i kommunala val och en sammanfattning av de åtgärder som vidtagits
  för att underlätta och uppmuntra deras deltagande. Dessa uppgifter ska samlas in på ett transparent, enhetligt och säkert sätt på grundval av gemensamma indikatorer
  .

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 rörande fastställandet av gemensamma indikatorer för insamling av statistiska uppgifter som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 rörande fastställandet av gemensamma indikatorer för insamling av statistiska uppgifter som avses i punkt 1.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – stycke 1

Artikel 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast två år efter valet till Europaparlamentet 2029 ska kommissionen bedöma tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en utvärderingsrapport om de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå målen i direktivet. | Senast två år efter valet till Europaparlamentet 2029 ska kommissionen bedöma tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en utvärderingsrapport om de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå målen i direktivet.
  Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast två år efter valet till Europaparlamentet 2029 ska kommissionen bedöma tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en utvärderingsrapport om de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå målen i direktivet.

Senast två år efter valet till Europaparlamentet 2029 ska kommissionen bedöma tillämpningen av detta direktiv och lägga fram en utvärderingsrapport om de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå målen i direktivet.
  Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Utvärderingen ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag om ändring av detta direktiv.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2, 8 och
  9
  ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då detta direktiv träder i kraft. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen då detta direktiv träder i kraft{. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2, 8 och
  9
  ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då detta direktiv träder i kraft.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  ges till kommissionen tills vidare från och med den ... [dagen då detta direktiv träder i kraft{.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2, 8 och
  9
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2, 8 och
  9
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 6

Artikel 16 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2, 8 och
  9
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2, 8 och
  9
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 2
  .2
  , 8
  .4, 9.3
  och
  14.1a
  ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 19 – stycke 2

Artikel 19 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artiklarna 1–7, 8.1, 11.2
  och 13
  ska tillämpas från och med den 31 december 2023. | Artiklarna 1–7, 8.1
  och
  11.2 ska tillämpas från och med den 31 december 2023. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artiklarna 1–7, 8.1, 11.2
  och 13
  ska tillämpas från och med den 31 december 2023.

och 13

Artiklarna 1–7, 8.1
  och
  11.2 ska tillämpas från och med den 31 december 2023.

och

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – rubriken

Bilaga II – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | BILAGA II – Formell förklaring som ska lämnas av unionsväljare |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA II – Formell förklaring som ska lämnas av unionsväljare

BILAGA II – Formell förklaring som ska lämnas av unionsväljare

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – stycke 1a (nytt)

Bilaga II – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller röstning i kommunala val på ett eller flera av följande språk: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller röstning i kommunala val på ett eller flera av följande språk:

Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller röstning i kommunala val på ett eller flera av följande språk:

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga II – tabell 1a (ny)

Bilaga II – tabell 1a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

   (1a) |
| --- |
| Ort och datum: | |
| Underskrift: | |

Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

   (1a)

Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

1a

Ort och datum:

Ort och datum:

Underskrift:

Underskrift:

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – rubriken

Bilaga III – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | BILAGA III – Formell förklaring som ska lämnas av unionskandidater |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA III – Formell förklaring som ska lämnas av unionskandidater

BILAGA III – Formell förklaring som ska lämnas av unionskandidater

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – stycke 1a (nytt)

Bilaga III – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller att ställa upp som kandidat i kommunala val på ett eller flera av följande språk: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller att ställa upp som kandidat i kommunala val på ett eller flera av följande språk:

Härmed försäkrar jag att jag godtar framtida meddelanden när det gäller att ställa upp som kandidat i kommunala val på ett eller flera av följande språk:

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga III – tabell 1a (ny)

Bilaga III – tabell 1a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

   (1a) |
| --- |
| Ort och datum: | |
| Underskrift: | |

Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

   (1a)

Jag har varit bosatt i ... (bosättningsstatens namn) under ... (period)

1a

Ort och datum:

Ort och datum:

Underskrift:

Underskrift:

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

1

(22)  Rapport om EU-medborgarskapet 2020 Ökad makt för medborgarna och skydd av deras rättigheter, COM/2020/730 final.

22

(22)  Rapport om EU-medborgarskapet 2020 Ökad makt för medborgarna och skydd av deras rättigheter, COM/2020/730 final.

22

(23)  Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning).

23

(23)  Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning).

23

(25)  Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35).

25

(25)  Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35).

25

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (EUT L 295, 21.11.2018, s. 1).

28

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

(1a)  Bara om det krävs enligt nationell lagstiftning.

1a

(1a)  Bara om det krävs enligt nationell lagstiftning.

1a

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/127 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/127

---

P9_TA(2023)0039

Normer för koldioxidutsläpp från bilar och lätta nyttofordon

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0556),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0322/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den irländska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den irländska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 januari 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 januari 2022 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 27 januari 2022 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 27 januari 2022 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0150/2022),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. (3) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 194, 12.5.2022, s. 81.

(2)  EUT C 270, 13.7.2022, s. 38.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 8 juni 2022 (Antagna texter, P9_TA(2022)0234).

---

P9_TC1-COD(2021)0197

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/851.)

---

Onsdagen, 15 februari 2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/128

---

P9_TA(2023)0040

Ändringar av förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0722), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0722),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0435/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0435/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 december 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0196/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0196/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 290, 29.7.2022, s. 64.

---

P9_TC1-COD(2021)0377

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller kraven avseende investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder och omfattningen av godtagbara investeringstillgångar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering samt penninglån och andra fondbestämmelser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/606.)

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/129

---

P9_TA(2023)0041

Avtal mellan EU och Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 283/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12895/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12895/2022),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien (12896/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Nordmakedonien om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet i Republiken Nordmakedonien (12896/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 b, 77.2 d, 79.2 c samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0369/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2 b, 77.2 d, 79.2 c samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0369/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0027/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0027/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Nordmakedonien. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/130

---

P9_TA(2023)0042

Bemyndigande för Polen att ratificera ändringen av konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Polen att, i Europeiska unionens intresse, ratificera ändringen av konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 283/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (10918/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (10918/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket, led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket, led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0293/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0007/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0007/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner bemyndigandet för Polen att ratificera ändringen av konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/131

---

P9_TA(2023)0043

Protokoll till samarbetsavtalet EG/Korea om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS): Bulgariens, Kroatiens och Rumäniens anslutning

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av protokollet till samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens, Republiken Kroatiens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 283/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06739/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06739/2019),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens, Republiken Kroatiens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (06756/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, med anledning av Republiken Bulgariens, Republiken Kroatiens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (06756/2019),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 172 och 218.6 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0366/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 172 och 218.6 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0366/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 och 52.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 och 52.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0006/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0006/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Korea. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/132

---

P9_TA(2023)0044

Gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa: det gemensamma företaget för halvledare

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/2085 om bildande av gemensamma företag, vad gäller det gemensamma företaget för halvledare (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

(Samråd)

(2023/C 283/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0047), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0047),

| — | med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0113/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0012/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0012/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändringsförslag 1

2022/0033 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EU) 2021/2085 om bildande av gemensamma företag, vad gäller det gemensamma företaget för halvledare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 187 och 188,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

och av följande skäl:

| (-1) | Att stärka Europas halvledarekosystem är en av nyckelkomponenterna för att uppnå ekonomisk resiliens och säkerhet, strategiskt oberoende, ökad digital suveränitet och minskat beroende, och detta kommer att spela en viktig roll i den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

(-1)

Att stärka Europas halvledarekosystem är en av nyckelkomponenterna för att uppnå ekonomisk resiliens och säkerhet, strategiskt oberoende, ökad digital suveränitet och minskat beroende, och detta kommer att spela en viktig roll i den gröna och den digitala omställningen.

| (1) | Genom rådets förordning (EU) 2021/2085 (3) bildas de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa, däribland det gemensamma företaget för viktig digital teknik
  (det gemensamma företaget för halvledare)
  . |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) 2021/2085 (3) bildas de gemensamma företagen inom ramen för Horisont Europa, däribland det gemensamma företaget för viktig digital teknik
  (det gemensamma företaget för halvledare)
  .

| (2) | Det gemensamma företaget för
  halvledare
  omfattar tydligt definierade områden som innebär att europeiska industrier har möjlighet att
  forska, utveckla, vara innovativa
  , tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system. |
| --- | --- |

(2)

Det gemensamma företaget för
  halvledare
  omfattar tydligt definierade områden som innebär att europeiska industrier har möjlighet att
  forska, utveckla, vara innovativa
  , tillverka och använda den mest innovativa tekniken i elektroniska komponenter och system.

| (3) | Genom förordning (EU) [...] (4) fastställs en ram för att öka unionens resiliens
  , anpassningsförmåga, effektivitet, säkerhet och försörjningsstabilitet
  på området halvledarteknik
  . Den syftar till att stimulera offentliga och privata
  investeringar
  och ekonomiskt välstånd,
  stärka kapaciteten i den europeiska leveranskedjan för halvledare och utöka samarbetet mellan medlemsstaterna, kommissionen
  och berörda parter inom industrin
  . För att upprätta de villkor som krävs för att stärka unionens kapacitet för industriell
  forskning, utveckling och
  innovation
  (FoU och innovation)
  inrättas initiativet chip för Europa (initiativet). För att säkerställa ett konsekvent genomförande av initiativet bör den europeiska nämnden för halvledare bistå de offentliga deltagarnas råd med synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EU) [...] (4) fastställs en ram för att öka unionens resiliens
  , anpassningsförmåga, effektivitet, säkerhet och försörjningsstabilitet
  på området halvledarteknik
  . Den syftar till att stimulera offentliga och privata
  investeringar
  och ekonomiskt välstånd,
  stärka kapaciteten i den europeiska leveranskedjan för halvledare och utöka samarbetet mellan medlemsstaterna, kommissionen
  och berörda parter inom industrin
  . För att upprätta de villkor som krävs för att stärka unionens kapacitet för industriell
  forskning, utveckling och
  innovation
  (FoU och innovation)
  inrättas initiativet chip för Europa (initiativet). För att säkerställa ett konsekvent genomförande av initiativet bör den europeiska nämnden för halvledare bistå de offentliga deltagarnas råd med synpunkter.

| (3a) | Det gemensamma företaget för halvledare bör sträva efter att säkerställa tydliga och identifierbara fördelar i hela ekosystemet för halvledare. Det bör försöka bidra till och återspegla unionens grundläggande värden, inbegripet inbyggt integritetsskydd, förtroende, säkerhet, trygghet och hållbarhet samt framväxande färdigheter och högkvalitativ sysselsättning på alla nivåer i värdekedjan. [Förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] och det gemensamma företaget för halvledare bör syfta till att utveckla nära synergier med unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar på unionens utmaningar. Det gemensamma företaget för halvledare bör integrera alla relevanta berörda parter, små och medelstora företag och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

(3a)

Det gemensamma företaget för halvledare bör sträva efter att säkerställa tydliga och identifierbara fördelar i hela ekosystemet för halvledare. Det bör försöka bidra till och återspegla unionens grundläggande värden, inbegripet inbyggt integritetsskydd, förtroende, säkerhet, trygghet och hållbarhet samt framväxande färdigheter och högkvalitativ sysselsättning på alla nivåer i värdekedjan. [Förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] och det gemensamma företaget för halvledare bör syfta till att utveckla nära synergier med unionsprogram och finansieringsinstrument, särskilt sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar på unionens utmaningar. Det gemensamma företaget för halvledare bör integrera alla relevanta berörda parter, små och medelstora företag och arbetsmarknadens parter.

| (3b) | Verksamheten inom det gemensamma företaget för halvledare bör fungera effektivt parallellt med de bredare målen för chipfonden för att stödja utvecklingen av ett dynamiskt och motståndskraftigt halvledarekosystem. Det gemensamma företaget för halvledare bör erbjuda möjligheter till ökad tillgång till medel för att stödja tillväxten i uppstartsföretag och små och medelstora företag samt investeringar i hela värdekedjan och genom hela unionen, och därmed bidra till att uppnå den digitala och den gröna omställningen. Stöd och vägledning bör särskilt ges till uppstartsföretag och små och medelstora företag om hur de kan få tillgång till offentliga och privata investeringar, inklusive riskkapital, i syfte att påskynda inte bara tillgången utan även ansöknings- och godkännandeprocessen. |
| --- | --- |

(3b)

Verksamheten inom det gemensamma företaget för halvledare bör fungera effektivt parallellt med de bredare målen för chipfonden för att stödja utvecklingen av ett dynamiskt och motståndskraftigt halvledarekosystem. Det gemensamma företaget för halvledare bör erbjuda möjligheter till ökad tillgång till medel för att stödja tillväxten i uppstartsföretag och små och medelstora företag samt investeringar i hela värdekedjan och genom hela unionen, och därmed bidra till att uppnå den digitala och den gröna omställningen. Stöd och vägledning bör särskilt ges till uppstartsföretag och små och medelstora företag om hur de kan få tillgång till offentliga och privata investeringar, inklusive riskkapital, i syfte att påskynda inte bara tillgången utan även ansöknings- och godkännandeprocessen.

| (3c) | Chipfondens verksamhet bör stödja utvecklingen av ett dynamiskt och motståndskraftigt halvledarekosystem. Chipfonden bör erbjuda möjligheter till ökad tillgång till medel för att stödja tillväxten i uppstartsföretag och små och medelstora företag samt investeringar i hela värdekedjan. Unionen bör förbättra hävstångseffekten i unionens budgetutgifter och uppnå en högre multiplikatoreffekt när det gäller att locka till sig privat finansiering. I detta avseende bör tydlig vägledning och åtkomstpunkter tillhandahållas för att hjälpa uppstartsföretag och små och medelstora företag att få tillgång till offentliga och privata medel. Dessutom bör man överväga en strategi för att hantera exceptionella finansieringskriser, såsom betydande inflationsökningar. |
| --- | --- |

(3c)

Chipfondens verksamhet bör stödja utvecklingen av ett dynamiskt och motståndskraftigt halvledarekosystem. Chipfonden bör erbjuda möjligheter till ökad tillgång till medel för att stödja tillväxten i uppstartsföretag och små och medelstora företag samt investeringar i hela värdekedjan. Unionen bör förbättra hävstångseffekten i unionens budgetutgifter och uppnå en högre multiplikatoreffekt när det gäller att locka till sig privat finansiering. I detta avseende bör tydlig vägledning och åtkomstpunkter tillhandahållas för att hjälpa uppstartsföretag och små och medelstora företag att få tillgång till offentliga och privata medel. Dessutom bör man överväga en strategi för att hantera exceptionella finansieringskriser, såsom betydande inflationsökningar.

| (3d) | Med tanke på vikten av samarbete med tredje parter inom området FoU och innovation bör den europeiska nämnden för halvledare och kommissionen fastställa tydliga och lättillgängliga riktlinjer för åtkomstmetoder, programvara och maskinvara för deras deltagande i projekt som omfattas av denna förordning. Inom ramen för den europeiska nämnden för halvledare, internationella forum och andra unionsavtal och unionsstrategier med tredjeländer, bör vägledning ges för att övervinna befintliga hinder för internationellt samarbete på området FoU och innovation. |
| --- | --- |

(3d)

Med tanke på vikten av samarbete med tredje parter inom området FoU och innovation bör den europeiska nämnden för halvledare och kommissionen fastställa tydliga och lättillgängliga riktlinjer för åtkomstmetoder, programvara och maskinvara för deras deltagande i projekt som omfattas av denna förordning. Inom ramen för den europeiska nämnden för halvledare, internationella forum och andra unionsavtal och unionsstrategier med tredjeländer, bör vägledning ges för att övervinna befintliga hinder för internationellt samarbete på området FoU och innovation.

| (3e) | Kommissionen bör tillhandahålla tydliga och lättillgängliga riktlinjer om villkoren för utveckling av och tredje parts tillgång till pilotlinjer samt om kompatibilitet och tillgänglighet för unionens virtuella designplattformar, designbibliotek och kompetenscentrum. |
| --- | --- |

(3e)

Kommissionen bör tillhandahålla tydliga och lättillgängliga riktlinjer om villkoren för utveckling av och tredje parts tillgång till pilotlinjer samt om kompatibilitet och tillgänglighet för unionens virtuella designplattformar, designbibliotek och kompetenscentrum.

| (3f) | Initiativets framgång kommer att bygga på en gemensam insats från medlemsstaternas sida, tillsammans med unionen, för att stödja både de betydande investeringskostnaderna och en bred tillgång till virtuell design, testning och pilotresurser samt spridning av kunskap, färdigheter och kompetens. De nya begreppen och ambitionerna i ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] och initiativet bör stödjas med betydande nya finansiella anslag för FoU och innovation och för design, experimentering och testning av avancerad och framväxande befintlig teknik och befintliga produkter inom unionens halvledarekosystem. |
| --- | --- |

(3f)

Initiativets framgång kommer att bygga på en gemensam insats från medlemsstaternas sida, tillsammans med unionen, för att stödja både de betydande investeringskostnaderna och en bred tillgång till virtuell design, testning och pilotresurser samt spridning av kunskap, färdigheter och kompetens. De nya begreppen och ambitionerna i ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] och initiativet bör stödjas med betydande nya finansiella anslag för FoU och innovation och för design, experimentering och testning av avancerad och framväxande befintlig teknik och befintliga produkter inom unionens halvledarekosystem.

| (3g) | Initiativet är ett nytt strategiskt initiativ från unionen och kräver nya budgetmedel. Dess finansieringsbehov bör beaktas vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa initiativets stabilitet, samstämmighet, ambition och långsiktiga finansiering. Det måste säkerställas att den verksamhet som redan planeras inom ramen för Horisont Europa fortsätter. De totala finansiella medel som tilldelas Horisont Europa bör inte minskas eller omfördelas för att finansiera verksamhet utanför FoU och innovation. All minskning av programmets finansiella resurser, som syftar till att stärka finansieringsramen för programmet för ett digitalt Europa för att bidra till initiativet för halvledare, bör kompenseras med ytterligare finansieringskällor. |
| --- | --- |

(3g)

Initiativet är ett nytt strategiskt initiativ från unionen och kräver nya budgetmedel. Dess finansieringsbehov bör beaktas vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa initiativets stabilitet, samstämmighet, ambition och långsiktiga finansiering. Det måste säkerställas att den verksamhet som redan planeras inom ramen för Horisont Europa fortsätter. De totala finansiella medel som tilldelas Horisont Europa bör inte minskas eller omfördelas för att finansiera verksamhet utanför FoU och innovation. All minskning av programmets finansiella resurser, som syftar till att stärka finansieringsramen för programmet för ett digitalt Europa för att bidra till initiativet för halvledare, bör kompenseras med ytterligare finansieringskällor.

| (3h) | De offentliga utgifternas inverkan på initiativet och på unionens sektor för FoU och innovation bör utvärderas och ses över före nästa fleråriga budgetram. Offentliga institutioner har ett ansvar att använda offentliga medel på ett effektivt och ändamålsenligt sätt på alla områden och att säkerställa sund ekonomisk förvaltning, valuta för pengarna, avkastning på offentliga investeringar och undvikande av slöseri och fel. Det gemensamma företaget för halvledare bör säkerställa att offentliga investeringar har en positiv inverkan på unionens halvledarekosystem och på dess medborgare. I detta avseende bör man vid fastställandet av arbetsprogrammen och genomförandet av dem för det gemensamma företaget för halvledare respektera principen om ”så öppen som möjligt, så begränsad som nödvändigt”. |
| --- | --- |

(3h)

De offentliga utgifternas inverkan på initiativet och på unionens sektor för FoU och innovation bör utvärderas och ses över före nästa fleråriga budgetram. Offentliga institutioner har ett ansvar att använda offentliga medel på ett effektivt och ändamålsenligt sätt på alla områden och att säkerställa sund ekonomisk förvaltning, valuta för pengarna, avkastning på offentliga investeringar och undvikande av slöseri och fel. Det gemensamma företaget för halvledare bör säkerställa att offentliga investeringar har en positiv inverkan på unionens halvledarekosystem och på dess medborgare. I detta avseende bör man vid fastställandet av arbetsprogrammen och genomförandet av dem för det gemensamma företaget för halvledare respektera principen om ”så öppen som möjligt, så begränsad som nödvändigt”.

| (3i) | Ekonomiskt stöd som härrör från initiativet bör användas på ett proportionerligt sätt för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer till följd av det komplexa halvledarekosystemets höga kapitalintensitet och höga risk. Åtgärder som vidtas av det gemensamma företaget för halvledare bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och bör ha ett tydligt mervärde för unionen. |
| --- | --- |

(3i)

Ekonomiskt stöd som härrör från initiativet bör användas på ett proportionerligt sätt för att hantera marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer till följd av det komplexa halvledarekosystemets höga kapitalintensitet och höga risk. Åtgärder som vidtas av det gemensamma företaget för halvledare bör inte överlappa eller tränga ut privat finansiering eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden och bör ha ett tydligt mervärde för unionen.

| (4) | Den verksamhet som stöds inom initiativet bör finansieras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 om inrättande av Horisont Europa (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa (6).
  Ökningen av unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för halvledare bör inte leda till nedskärningar i unionsprogram eller befintliga projekt och bör utformas i enlighet med ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)], främst från de outnyttjade marginalerna under taken i den fleråriga budgetramen eller mobiliserade genom de icke-tematiska särskilda instrumenten i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(4)

Den verksamhet som stöds inom initiativet bör finansieras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 om inrättande av Horisont Europa (5) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa (6).
  Ökningen av unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för halvledare bör inte leda till nedskärningar i unionsprogram eller befintliga projekt och bör utformas i enlighet med ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)], främst från de outnyttjade marginalerna under taken i den fleråriga budgetramen eller mobiliserade genom de icke-tematiska särskilda instrumenten i den fleråriga budgetramen.

| (5) | Initiativet syftar till att stärka konkurrenskraften och resiliensen för den tekniska och industriella basen för halvledare, och samtidigt stärka
  och diversifiera kapaciteten för FoU och innovation
  i dess halvledarekosystem, minska beroendet av ett begränsat antal tredjelandsföretag och geografiska områden, samt stärka dess kapacitet för design och produktion av avancerade
  , hållbara och innovativa
  komponenter. Dessa syften bör främjas genom att man överbryggar klyftan mellan unionens avancerade
  FoU- och innovationsförmåga
  och det industriella utnyttjandet av denna
  , och genom investering i dessa insatser
  . Initiativet bör främja kapacitetsuppbyggnad för att möjliggöra
  integration av FoU och innovation,
  design,
  tillverkning,
  produktion,
  förpackning och system
  för nästa generations halvledarteknik
  , såsom fotonik och kvantteknik, samt utveckling av befintlig halvledarteknik. Det bör
  stärka samverkan mellan viktiga aktörer i hela unionen, stärka försörjningskedjan och värdekedjan för halvledare i Europa, fylla centrala industrisektorers behov och skapa nya marknader. |
| --- | --- |

(5)

Initiativet syftar till att stärka konkurrenskraften och resiliensen för den tekniska och industriella basen för halvledare, och samtidigt stärka
  och diversifiera kapaciteten för FoU och innovation
  i dess halvledarekosystem, minska beroendet av ett begränsat antal tredjelandsföretag och geografiska områden, samt stärka dess kapacitet för design och produktion av avancerade
  , hållbara och innovativa
  komponenter. Dessa syften bör främjas genom att man överbryggar klyftan mellan unionens avancerade
  FoU- och innovationsförmåga
  och det industriella utnyttjandet av denna
  , och genom investering i dessa insatser
  . Initiativet bör främja kapacitetsuppbyggnad för att möjliggöra
  integration av FoU och innovation,
  design,
  tillverkning,
  produktion,
  förpackning och system
  för nästa generations halvledarteknik
  , såsom fotonik och kvantteknik, samt utveckling av befintlig halvledarteknik. Det bör
  stärka samverkan mellan viktiga aktörer i hela unionen, stärka försörjningskedjan och värdekedjan för halvledare i Europa, fylla centrala industrisektorers behov och skapa nya marknader.

| (5a) | För att få största möjliga positiva effekt av unionens finansiering och effektivast möjliga bidrag till unionens policymål bör det gemensamma företaget för halvledare och chipfonden sträva efter att maximera potentialen hos privata och/eller offentliga partner. Dessa partner bör inbegripa industri, organisationer för FoU och innovation, teknikorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver FoU och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand. |
| --- | --- |

(5a)

För att få största möjliga positiva effekt av unionens finansiering och effektivast möjliga bidrag till unionens policymål bör det gemensamma företaget för halvledare och chipfonden sträva efter att maximera potentialen hos privata och/eller offentliga partner. Dessa partner bör inbegripa industri, organisationer för FoU och innovation, teknikorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver FoU och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand.

| (5b) | Det gemensamma företaget för halvledare och chipfonden bör tillsammans skapa privata och/eller offentliga partner, till exempel genom samförståndsavtal, i syfte att uppnå specifika effekter på ett effektivare sätt. Dessa partner kan inbegripa industri, organisationer inom FoU och innovation samt teknikorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder eller bedriver FoU och innovation. |
| --- | --- |

(5b)

Det gemensamma företaget för halvledare och chipfonden bör tillsammans skapa privata och/eller offentliga partner, till exempel genom samförståndsavtal, i syfte att uppnå specifika effekter på ett effektivare sätt. Dessa partner kan inbegripa industri, organisationer inom FoU och innovation samt teknikorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder eller bedriver FoU och innovation.

| (5c) | För att uppnå ett effektivt öppet strategiskt oberoende bör stödmottagare som får ekonomiskt stöd från initiativet vidta åtgärder för att förhindra oönskade teknik- och kunskapsöverföringar som utvecklats inom ramen för initiativet, med hjälp av de olika instrument som finns tillgängliga på unionsnivå och nationell nivå. Medlemsstaterna och kommissionen bör underrättas och kunna agera när risken för överföringar från enheter i unionen till enheter utanför unionen uppstår till följd av utländska uppköp eller andra åtgärder som vidtas av enheter utanför unionen för att tvinga fram teknik- eller kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

(5c)

För att uppnå ett effektivt öppet strategiskt oberoende bör stödmottagare som får ekonomiskt stöd från initiativet vidta åtgärder för att förhindra oönskade teknik- och kunskapsöverföringar som utvecklats inom ramen för initiativet, med hjälp av de olika instrument som finns tillgängliga på unionsnivå och nationell nivå. Medlemsstaterna och kommissionen bör underrättas och kunna agera när risken för överföringar från enheter i unionen till enheter utanför unionen uppstår till följd av utländska uppköp eller andra åtgärder som vidtas av enheter utanför unionen för att tvinga fram teknik- eller kunskapsöverföring.

| (5d) | Investeringar i talanger och färdigheter bör betraktas som en central prioritering i initiativet. Tillgången till talanger är avgörande för att locka till sig investeringar i halvledare. Unionen bör främja mänsklig potential och kompetens genom utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med särskilt fokus på kvinnor, som är underrepresenterade inom dessa sektorer. För att maximera effekten av det gemensamma företaget för halvledare bör det sträva efter att hitta synergier med andra program och finansieringsmöjligheter på området kompetens och utbildning. Det gemensamma företaget för halvledare bör, när så är relevant och lämpligt och enligt de befintliga reglerna för Horisont Europa, sträva efter att avsevärt stärka sitt internationella samarbete, vilket är avgörande för att säkerställa tillgång till kunskap, expertis och marknader i hela världen. |
| --- | --- |

(5d)

Investeringar i talanger och färdigheter bör betraktas som en central prioritering i initiativet. Tillgången till talanger är avgörande för att locka till sig investeringar i halvledare. Unionen bör främja mänsklig potential och kompetens genom utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, med särskilt fokus på kvinnor, som är underrepresenterade inom dessa sektorer. För att maximera effekten av det gemensamma företaget för halvledare bör det sträva efter att hitta synergier med andra program och finansieringsmöjligheter på området kompetens och utbildning. Det gemensamma företaget för halvledare bör, när så är relevant och lämpligt och enligt de befintliga reglerna för Horisont Europa, sträva efter att avsevärt stärka sitt internationella samarbete, vilket är avgörande för att säkerställa tillgång till kunskap, expertis och marknader i hela världen.

| (6) | Initiativet bör få tillräcklig och nödvändig finansiering för att kunna uppnå sina ambitiösa mål.
  Initiativet bör genomföras genom åtgärder som baseras på den starka kunskapsbasen från det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör få i uppdrag att, genom instrument eller förfaranden som tillhandahålls inom Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa, tillhandahålla ekonomiskt stöd till åtgärder som finansieras inom ramen för initiativet. Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör också döpas om till det gemensamma företaget för halvledare. Under det gemensamma företagets livslängd bör minst 2,5 miljarder EUR avsättas till pilotlinjer, designinfrastrukturer, kompetenscentrum och annan kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

(6)

Initiativet bör få tillräcklig och nödvändig finansiering för att kunna uppnå sina ambitiösa mål.
  Initiativet bör genomföras genom åtgärder som baseras på den starka kunskapsbasen från det gemensamma företaget för viktig digital teknik. Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör få i uppdrag att, genom instrument eller förfaranden som tillhandahålls inom Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa, tillhandahålla ekonomiskt stöd till åtgärder som finansieras inom ramen för initiativet. Det gemensamma företaget för viktig digital teknik bör också döpas om till det gemensamma företaget för halvledare. Under det gemensamma företagets livslängd bör minst 2,5 miljarder EUR avsättas till pilotlinjer, designinfrastrukturer, kompetenscentrum och annan kapacitetsuppbyggnad.

| (7) | Den verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare bör omfattas av ett enda arbetsprogram, som bör antas av styrelsen. Innan varje arbetsprogram utarbetas bör de offentliga deltagarnas råd, med beaktande av synpunkterna från den europeiska nämnden för halvledare och andra berörda
  industriaktörer, experter, arbetsmarknadens parter, de privata medlemmarnas råd, och
  inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik (7), fastställa denna del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet, inbegripet motsvarande utgiftsberäkningar. De offentliga deltagarnas råd bör i detta sammanhang endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Sedan bör den verkställande direktören, på grundval av denna definition, utarbeta arbetsprogrammet inbegripet kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet samt de motsvarande utgiftsberäkningarna. |
| --- | --- |

(7)

Den verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare bör omfattas av ett enda arbetsprogram, som bör antas av styrelsen. Innan varje arbetsprogram utarbetas bör de offentliga deltagarnas råd, med beaktande av synpunkterna från den europeiska nämnden för halvledare och andra berörda
  industriaktörer, experter, arbetsmarknadens parter, de privata medlemmarnas råd, och
  inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik (7), fastställa denna del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet, inbegripet motsvarande utgiftsberäkningar. De offentliga deltagarnas råd bör i detta sammanhang endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Sedan bör den verkställande direktören, på grundval av denna definition, utarbeta arbetsprogrammet inbegripet kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet samt de motsvarande utgiftsberäkningarna.

| (8) | Alla styrelseledamöter bör delta i utarbetandet av arbetsprogrammet, delta i relevanta diskussioner och få nödvändig information.
  När styrelsen antar arbetsprogrammet bör endast kommissionen och medlemsstaterna ha rösträtt när det gäller den del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad. När det gäller den del av arbetsprogrammet som rör forsknings- och innovationsverksamhet bör rösträtten delas lika mellan kommissionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna. Om inget beslut kan nås om en eller två delar av arbetsprogrammet bör antagandet endast gälla för de delar som omfattas av ett positivt beslut. |
| --- | --- |

(8)

Alla styrelseledamöter bör delta i utarbetandet av arbetsprogrammet, delta i relevanta diskussioner och få nödvändig information.
  När styrelsen antar arbetsprogrammet bör endast kommissionen och medlemsstaterna ha rösträtt när det gäller den del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad. När det gäller den del av arbetsprogrammet som rör forsknings- och innovationsverksamhet bör rösträtten delas lika mellan kommissionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna. Om inget beslut kan nås om en eller två delar av arbetsprogrammet bör antagandet endast gälla för de delar som omfattas av ett positivt beslut.

| (9) | De offentliga deltagarnas råd bör ansvara för urvalet av projekt som rör kapacitetsuppbyggnad. De offentliga deltagarnas råd bör i detta sammanhang endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna.
  Medlemmarna i de offentliga deltagarnas råd bör ha den kompetens och sakkunskap som krävs för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer med beaktande av det gemensamma företagets mål. De offentliga deltagarnas råd bör sträva efter en jämnare könsfördelning inom sina strukturer och projekt och geografisk balans i de utvalda projekten. |
| --- | --- |

(9)

De offentliga deltagarnas råd bör ansvara för urvalet av projekt som rör kapacitetsuppbyggnad. De offentliga deltagarnas råd bör i detta sammanhang endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna.
  Medlemmarna i de offentliga deltagarnas råd bör ha den kompetens och sakkunskap som krävs för att lämna vetenskapligt grundade rekommendationer med beaktande av det gemensamma företagets mål. De offentliga deltagarnas råd bör sträva efter en jämnare könsfördelning inom sina strukturer och projekt och geografisk balans i de utvalda projekten.

| (10) | De offentliga deltagarnas råd bör ansvara för urvalet av projekt som rör forsknings- och innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

(10)

De offentliga deltagarnas råd bör ansvara för urvalet av projekt som rör forsknings- och innovationsverksamhet.

| (11) | För att påskynda genomförandet av initiativets verksamhet och förbättra samarbetet mellan rättsliga enheter, i synnerhet forsknings- och teknikorganisationer, bör vissa verksamhetsförslag endast kunna finansieras om verksamheten utförs av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium bestående av minst tre rättsliga enheter från tre olika medlemsstater
  som representerar unionen på ett geografiskt balanserat sätt
  . Konsortiet kan struktureras antingen som ett europeiskt konsortium för chipinfrastruktur enligt förslaget i förordningen om halvledare, eller baserat på andra tillgängliga rättsliga verktyg enligt unionsrätten. I och med att de åtgärder som stöds inom ramen för initiativet och genomförs av det gemensamma företaget finansieras av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, bör unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för halvledare som anges i artikel 128 i rådets förordning (EU) 2021/2085 ökas i enlighet med detta. De administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för halvledare bör också ökas i enlighet med de utökade operativa uppgifterna. De privata medlemmarna bör inte bidra till de ytterligare administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

(11)

För att påskynda genomförandet av initiativets verksamhet och förbättra samarbetet mellan rättsliga enheter, i synnerhet forsknings- och teknikorganisationer, bör vissa verksamhetsförslag endast kunna finansieras om verksamheten utförs av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium bestående av minst tre rättsliga enheter från tre olika medlemsstater
  som representerar unionen på ett geografiskt balanserat sätt
  . Konsortiet kan struktureras antingen som ett europeiskt konsortium för chipinfrastruktur enligt förslaget i förordningen om halvledare, eller baserat på andra tillgängliga rättsliga verktyg enligt unionsrätten. I och med att de åtgärder som stöds inom ramen för initiativet och genomförs av det gemensamma företaget finansieras av Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa, bör unionens ekonomiska bidrag till det gemensamma företaget för halvledare som anges i artikel 128 i rådets förordning (EU) 2021/2085 ökas i enlighet med detta. De administrativa kostnaderna för det gemensamma företaget för halvledare bör också ökas i enlighet med de utökade operativa uppgifterna. De privata medlemmarna bör inte bidra till de ytterligare administrativa kostnaderna.

| (12) | Tillhandahållandet av ekonomiskt stöd till verksamhet från programmet för ett digitalt Europa bör vara förenligt med förordning (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

(12)

Tillhandahållandet av ekonomiskt stöd till verksamhet från programmet för ett digitalt Europa bör vara förenligt med förordning (EU) 2021/694.

| (13) | Det gemensamma företaget för halvledare bör främja samarbete mellan unionen och
  relevanta likasinnade
  internationella aktörer
  för att stärka unionens öppna strategiska oberoende och skydda immateriella rättigheter. Det bör fastställa
  en samarbetsstrategi
  som bygger på komplementaritet och ömsesidigt beroende längs leveranskedjan för halvledare
  , som bland annat anger och lyfter fram områden för samarbete inom
  FoU och innovation samt
  kompetensutveckling, och genomföra åtgärder där det finns gemensam nytta, huvudsakligen baserat på ömsesidighet,
  i överensstämmelse med Horisont Europas regler och internationella skyldigheter
  . |
| --- | --- |

(13)

Det gemensamma företaget för halvledare bör främja samarbete mellan unionen och
  relevanta likasinnade
  internationella aktörer
  för att stärka unionens öppna strategiska oberoende och skydda immateriella rättigheter. Det bör fastställa
  en samarbetsstrategi
  som bygger på komplementaritet och ömsesidigt beroende längs leveranskedjan för halvledare
  , som bland annat anger och lyfter fram områden för samarbete inom
  FoU och innovation samt
  kompetensutveckling, och genomföra åtgärder där det finns gemensam nytta, huvudsakligen baserat på ömsesidighet,
  i överensstämmelse med Horisont Europas regler och internationella skyldigheter
  .

| (14) | Rådets förordning (EU) 2021/2085 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Rådets förordning (EU) 2021/2085 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2021/2085 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkterna 2, 3 och 4 ska ersättas med följande:






  ”2. | grundande medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa-programmet eller, om tillämpligt, till programmet för ett digitalt Europa, eller en internationell organisation som identifieras som medlem i ett gemensamt företag i denna förordning eller i en av dess bilagor. |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkterna 2, 3 och 4 ska ersättas med följande:

”2.

| 3. | associerad medlem: en rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat, ett land som är associerat till Horisont Europa eller, om tillämpligt, till programmet för ett digitalt Europa, eller en internationell organisation som ansluter sig till ett gemensamt företag genom att underteckna ett skriftligt åtagande i enlighet med artikel 6.3 och med förbehåll för ett godkännande i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

3.

| 4. | deltagande stat: en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont Europa eller, om tillämpligt, till programmet för ett digitalt Europa efter anmälan om att delta i verksamheten i det berörda gemensamma företaget genom ett skriftligt åtagande.” |
| --- | --- |

4.

| (2) | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska led g ersättas med följande:






  ”(g) | det gemensamma företaget för halvledare.” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska led g ersättas med följande:

”(g)

det gemensamma företaget för halvledare.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   För att ta hänsyn till löptiden för Horisont Europa och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, ska ansökningsomgångar inom ramen för gemensamma företag inledas senast den 31 december 2027. I vederbörligen motiverade fall får ansökningsomgångar inledas senast den 31 december 2028.” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   För att ta hänsyn till löptiden för Horisont Europa och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, ska ansökningsomgångar inom ramen för gemensamma företag inledas senast den 31 december 2027. I vederbörligen motiverade fall får ansökningsomgångar inledas senast den 31 december 2028.”

| (3) | I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Det gemensamma företaget för halvledare ska också bidra till
  genomförande av
  målen för initiativet chip för Europa och programmet för ett digitalt Europa.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:

”Det gemensamma företaget för halvledare ska också bidra till
  genomförande av
  målen för initiativet chip för Europa och programmet för ett digitalt Europa.”

genomförande av

| (4) | I artikel 10 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

  ”2.   Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen, får utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, i enlighet med artikel 16.5 i förordning (EU) 2021/695 och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med artikel 10.1 d i förordning (EU) 2021/694, förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter.


  3.   Unionens bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 när det gäller sådana organ som avses i artikel 71 i den förordningen.” |
| --- | --- |

(4)

I artikel 10 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.   Unionens bidrag, enligt vad som anges i andra delen, får utökas med bidrag från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa, i enlighet med artikel 16.5 i förordning (EU) 2021/695 och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med artikel 10.1 d i förordning (EU) 2021/694, förutsatt att det totala belopp som unionens bidrag utökas med åtminstone matchas av bidraget från andra medlemmar än unionen, eller från deras ingående eller anknutna enheter.

3.   Unionens bidrag ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa och, om tillämpligt, programmet för ett digitalt Europa, i enlighet med artikel 62.1 c iv och artikel 154 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 när det gäller sådana organ som avses i artikel 71 i den förordningen.”

| (5) | Artikel 12.1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska det andra stycket ersättas med följande:

  ”1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen eller, när det gäller det gemensamma företaget för halvledare, i artikel 18 i programmet för ett digitalt Europa,
  ska
  arbetsprogrammet, som en bilaga, innehålla kriterier för stödberättigande avseende nationella rättsliga enheter
  , inbegripet ett bidrag till att uppnå den digitala och den gröna omställningen
  .” |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 12.1 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska det andra stycket ersättas med följande:

”1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 22 i Horisont Europa-förordningen eller, när det gäller det gemensamma företaget för halvledare, i artikel 18 i programmet för ett digitalt Europa,
  ska
  arbetsprogrammet, som en bilaga, innehålla kriterier för stödberättigande avseende nationella rättsliga enheter
  , inbegripet ett bidrag till att uppnå den digitala och den gröna omställningen
  .”

| (b) | I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”Varje deltagande stat ska ge det gemensamma företaget
  för halvledare
  i uppdrag att utvärdera förslagen i enlighet med det bidragande unionsprogrammet.” |
| --- | --- |

(b)

I punkt 1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Varje deltagande stat ska ge det gemensamma företaget
  för halvledare
  i uppdrag att utvärdera förslagen i enlighet med det bidragande unionsprogrammet.”

för halvledare

| (6) | Artikel 29.2 ska ersättas med följande:






  (a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Budgetåtaganden för
  det gemensamma företaget
  som anges i artikel 3.1 b, d, g och h får delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 får det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden i form av delbetalningar inte överstiga 50 % av det högsta unionsbidrag som anges i artikel 10. Från och med januari 2025 får minst 20 % av den sammanlagda budgeten för resterande år inte täckas av årliga delbetalningar.” |
| --- | --- | --- |

(6)

Artikel 29.2 ska ersättas med följande:

(a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Budgetåtaganden för
  det gemensamma företaget
  som anges i artikel 3.1 b, d, g och h får delas upp i årliga delbetalningar. Till och med den 31 december 2024 får det sammanlagda beloppet av dessa budgetåtaganden i form av delbetalningar inte överstiga 50 % av det högsta unionsbidrag som anges i artikel 10. Från och med januari 2025 får minst 20 % av den sammanlagda budgeten för resterande år inte täckas av årliga delbetalningar.”

| (7) | Artikel 126 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska led b ersättas med följande:






  ”(b) | Etablera unionens vetenskapliga spetskompetens och ledarskap inom innovation när det gäller nya komponenter och ny systemteknik, däribland inom verksamhet som avser lägre tekniska mognadsgrader, och främja aktivt deltagande av små och medelstora företag, som ska utgöra minst en tredjedel av det totala antalet deltagare i indirekta åtgärder och som bör erhålla minst 20 % av den offentliga finansiering som avsätts för forsknings-
  , utvecklings-
  och innovationsverksamhet
  (FoU och innovation)
  .” |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Artikel 126 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska led b ersättas med följande:

”(b)

Etablera unionens vetenskapliga spetskompetens och ledarskap inom innovation när det gäller nya komponenter och ny systemteknik, däribland inom verksamhet som avser lägre tekniska mognadsgrader, och främja aktivt deltagande av små och medelstora företag, som ska utgöra minst en tredjedel av det totala antalet deltagare i indirekta åtgärder och som bör erhålla minst 20 % av den offentliga finansiering som avsätts för forsknings-
  , utvecklings-
  och innovationsverksamhet
  (FoU och innovation)
  .”

, utvecklings-

(FoU och innovation)

| (b) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led d:






  ”(d) | öka ▌ kapaciteten i hela unionen när det gäller avancerad halvledarteknik och nästa generations halvledarteknik för att stärka avancerad design,
  tillverkning, utrustning, materialutveckling,
  systemintegrering
  och produktions- och förpackningsförmåga
  i unionen.
  Den ska sträva efter att förebygga
  och i möjligaste mån minska
  eventuell negativ miljöpåverkan och tillämpa principerna om att minska, återanvända och återvinna.
  ” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led d:

”(d)

öka ▌ kapaciteten i hela unionen när det gäller avancerad halvledarteknik och nästa generations halvledarteknik för att stärka avancerad design,
  tillverkning, utrustning, materialutveckling,
  systemintegrering
  och produktions- och förpackningsförmåga
  i unionen.
  Den ska sträva efter att förebygga
  och i möjligaste mån minska
  eventuell negativ miljöpåverkan och tillämpa principerna om att minska, återanvända och återvinna.
  ”

tillverkning, utrustning, materialutveckling,

och produktions- och förpackningsförmåga

Den ska sträva efter att förebygga

eventuell negativ miljöpåverkan och tillämpa principerna om att minska, återanvända och återvinna.

| (c) | I punkt 2 ska led f ersättas med följande:






  ”(f) | Skapa samstämmighet mellan den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för halvledare, synpunkter från andra relevanta intressenter, inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik, och unionens politik så att
  i synnerhet initiativets mål genomförs och uppnås
  .” |
| --- | --- | --- |

(c)

I punkt 2 ska led f ersättas med följande:

”(f)

Skapa samstämmighet mellan den strategiska forsknings- och innovationsagendan för det gemensamma företaget för halvledare, synpunkter från andra relevanta intressenter, inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik, och unionens politik så att
  i synnerhet initiativets mål genomförs och uppnås
  .”

i synnerhet initiativets mål genomförs och uppnås

| (d) | I punkt 2 ska följande led läggas till ▌:






  ”(g) | Bygga upp ▌ designkapacitet för integrerad halvledarteknik
  , kvantteknik och annan spetsteknik såsom fotonik. |
| --- | --- | --- |

(d)

I punkt 2 ska följande led läggas till ▌:

”(g)

Bygga upp ▌ designkapacitet för integrerad halvledarteknik
  , kvantteknik och annan spetsteknik såsom fotonik.

, kvantteknik och annan spetsteknik såsom fotonik.

| (h) | Förbättra befintliga pilotlinjer och utveckla nya sådana. |
| --- | --- |

(h)

Förbättra befintliga pilotlinjer och utveckla nya sådana.

| (i) | Bygga upp avancerad teknisk kapacitet för att påskynda utvecklingen av kvantchip. |
| --- | --- |

(i)

Bygga upp avancerad teknisk kapacitet för att påskynda utvecklingen av kvantchip.

| (j) | Inrätta ett nätverk av kompetenscentrum i hela Europa. |
| --- | --- |

(j)

Inrätta ett nätverk av kompetenscentrum i hela Europa.

| (ja) | Stödja den gröna omställningen genom att säkerställa att miljöhänsyn beaktas vid utvecklingen och genomförandet av FoU och innovation, såsom ökad energi- och vatteneffektivitet. |
| --- | --- |

(ja)

(ja)

Stödja den gröna omställningen genom att säkerställa att miljöhänsyn beaktas vid utvecklingen och genomförandet av FoU och innovation, såsom ökad energi- och vatteneffektivitet.

Stödja den gröna omställningen genom att säkerställa att miljöhänsyn beaktas vid utvecklingen och genomförandet av FoU och innovation, såsom ökad energi- och vatteneffektivitet.

| (jb) | Främja utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt kvinnors deltagande i FoU och innovation. |
| --- | --- |

(jb)

(jb)

Främja utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt kvinnors deltagande i FoU och innovation.

Främja utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt kvinnors deltagande i FoU och innovation.

| (jc) | Främja öppen vetenskap och synlighet för allmänheten och säkerställa att verksamheten inom FoU och innovation syftar till att ge en positiv inverkan på samhället.” |
| --- | --- |

(jc)

(jc)

Främja öppen vetenskap och synlighet för allmänheten och säkerställa att verksamheten inom FoU och innovation syftar till att ge en positiv inverkan på samhället.”

Främja öppen vetenskap och synlighet för allmänheten och säkerställa att verksamheten inom FoU och innovation syftar till att ge en positiv inverkan på samhället.”

| (8) | Artikel 128 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 128

  1.   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget
  för halvledare
  , inklusive Eftaanslag, ska uppgå till
  minst
  4 175 000 000 EUR, inklusive 50 174 000 EUR för administrativa kostnader, med följande fördelning:






  (a) | Upp till 2 650 000 000 EUR från Horisont Europa. |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikel 128 ska ersättas med följande:

”Artikel 128

1.   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget
  för halvledare
  , inklusive Eftaanslag, ska uppgå till
  minst
  4 175 000 000 EUR, inklusive 50 174 000 EUR för administrativa kostnader, med följande fördelning:

(a)

Upp till 2 650 000 000 EUR från Horisont Europa.

| (b) | Upp till 1 525 000 000 EUR från programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

(b)

Upp till 1 525 000 000 EUR från programmet för ett digitalt Europa.

2.   Unionens finansiella bidrag enligt punkt 1 ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för varje relevant program.

3.   Ytterligare unionsmedel som kompletterar de bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel får anslås till det gemensamma företaget
  för halvledare
  från tredjeländer som är associerade till Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa i enlighet med deras respektive associeringsavtal. Dessa ytterligare unionsmedel ska inte påverka de deltagande staternas bidrag enligt artikel 129.1.

4.   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 a i denna artikel ska användas för det gemensamma
  företaget för halvledares
  ekonomiska stöd till indirekta åtgärder enligt definitionen i artikel 2.43 i förordning (EU) 2021/695, som motsvarar det gemensamma
  företaget för halvledares FoU-
  och innovationsverksamhet.

5.   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 b ska användas till kapacitetsuppbyggnad för pilotlinjer och designinfrastrukturer i hela unionen.”

| (9) | Artikel 129.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Med avvikelse från artikel 28.4 ska de privata medlemmarna lämna, eller se till att deras ingående och anknutna enheter lämnar, ett ekonomiskt bidrag på
  upp till
  26 331 000 EUR för administrativa kostnader för det gemensamma företaget för halvledare. De privata medlemmarnas totala bidrag på årsbasis till det gemensamma
  företaget för halvledares
  administrativa kostnader ska uppgå till 35 %.
  Om omfattningen eller medlemskapet i det gemensamma företaget för halvledare ändras väsentligt ska de privata medlemmarna rådfrågas om eventuella ändringar av det ekonomiska bidraget.
  ” |
| --- | --- |

(9)

Artikel 129.3 ska ersättas med följande:

”3.   Med avvikelse från artikel 28.4 ska de privata medlemmarna lämna, eller se till att deras ingående och anknutna enheter lämnar, ett ekonomiskt bidrag på
  upp till
  26 331 000 EUR för administrativa kostnader för det gemensamma företaget för halvledare. De privata medlemmarnas totala bidrag på årsbasis till det gemensamma
  företaget för halvledares
  administrativa kostnader ska uppgå till 35 %.
  Om omfattningen eller medlemskapet i det gemensamma företaget för halvledare ändras väsentligt ska de privata medlemmarna rådfrågas om eventuella ändringar av det ekonomiska bidraget.
  ”

| (10) | I artikel 133 ska följande punkt 3a läggas till:

  ”3a.   Vid omröstningar ▌ska styrelsen endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Kommissionen ska inneha 50 % av rösterna. Punkterna 2 och 3 ska i tillämpliga delar tillämpas på medlemsstaternas rösträtt.” |
| --- | --- |

(10)

I artikel 133 ska följande punkt 3a läggas till:

”3a.   Vid omröstningar ▌ska styrelsen endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Kommissionen ska inneha 50 % av rösterna. Punkterna 2 och 3 ska i tillämpliga delar tillämpas på medlemsstaternas rösträtt.”

| (11) | Följande artikel ska införas som artikel 133a:

  ”Artikel 133a
  Bestämmelser som ska tillämpas på verksamhet som finansieras genom programmet för ett digitalt Europa

  1.   Förordning (EU) 2021/694 ska tillämpas på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare genom programmet för ett digitalt Europa.


  2.   Det gemensamma företagets arbetsprogram och ansökningsomgångar ska offentliggöras på webbplatsen för programmet för ett digitalt Europa.


  3.   När det gäller det gemensamma företaget för halvledare ska efterhandsrevisioner av utgifter för verksamheter som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa genomföras av det gemensamma företaget
  för halvledare
  i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/694.” |
| --- | --- |

(11)

Följande artikel ska införas som artikel 133a:

”Artikel 133a

Bestämmelser som ska tillämpas på verksamhet som finansieras genom programmet för ett digitalt Europa

1.   Förordning (EU) 2021/694 ska tillämpas på verksamhet som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare genom programmet för ett digitalt Europa.

2.   Det gemensamma företagets arbetsprogram och ansökningsomgångar ska offentliggöras på webbplatsen för programmet för ett digitalt Europa.

3.   När det gäller det gemensamma företaget för halvledare ska efterhandsrevisioner av utgifter för verksamheter som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa genomföras av det gemensamma företaget
  för halvledare
  i enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/694.”

| (12) | Artikel 134 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 134
  Begränsningar och villkor när det gäller deltagandet i särskilda åtgärder

  1.   För verksamhet finansierad inom ramen för Horisont Europa gäller, med avvikelse från artikel 17.2 l, att om kommissionen så begär ska deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/695.


  2.   För verksamhet finansierad inom ramen för programmet för ett digitalt Europa gäller att om kommissionen så begär ska deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artiklarna 12.6 och 18 i förordning (EU) 2021/694.


  3.   För verksamhet finansierad inom ramen för fler än ett bidragande unionsprogram gäller att gemensamma villkor ska fastställas i arbetsprogrammet, inbegripet när det gäller begränsning av deltagandet enligt punkterna 1–2 i denna artikel, i enlighet med bestämmelserna för de bidragande unionsprogrammen.


  4.   Vissa åtgärder får genomföras av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium strukturerat i form av ett europeiskt konsortium för chipinfrastruktur. I arbetsprogrammet ska det fastställas vilka åtgärder som kräver ett sådant konsortium, vilka behörighetskrav som gäller för genomförandet av särskilda åtgärder och uppgifter, samt, när så är lämpligt, de operativa kraven för inrättande, bedrivande av verksamheten och avveckling.




  4a
     
  För att maximera de positiva effekterna av unionens finansiering och projekt och för att skydda mot oönskade teknik- och kunskapsöverföringar, ska artikel 27a.2a i ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] tillämpas.
  ” |
| --- | --- |

(12)

Artikel 134 ska ersättas med följande:

”Artikel 134

Begränsningar och villkor när det gäller deltagandet i särskilda åtgärder

1.   För verksamhet finansierad inom ramen för Horisont Europa gäller, med avvikelse från artikel 17.2 l, att om kommissionen så begär ska deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artikel 22.5 i förordning (EU) 2021/695.

2.   För verksamhet finansierad inom ramen för programmet för ett digitalt Europa gäller att om kommissionen så begär ska deltagandet i särskilda åtgärder, efter godkännande av de offentliga deltagarnas råd, begränsas i enlighet med artiklarna 12.6 och 18 i förordning (EU) 2021/694.

3.   För verksamhet finansierad inom ramen för fler än ett bidragande unionsprogram gäller att gemensamma villkor ska fastställas i arbetsprogrammet, inbegripet när det gäller begränsning av deltagandet enligt punkterna 1–2 i denna artikel, i enlighet med bestämmelserna för de bidragande unionsprogrammen.

4.   Vissa åtgärder får genomföras av rättsliga enheter som samarbetar inom ett konsortium strukturerat i form av ett europeiskt konsortium för chipinfrastruktur. I arbetsprogrammet ska det fastställas vilka åtgärder som kräver ett sådant konsortium, vilka behörighetskrav som gäller för genomförandet av särskilda åtgärder och uppgifter, samt, när så är lämpligt, de operativa kraven för inrättande, bedrivande av verksamheten och avveckling.

4a
     
  För att maximera de positiva effekterna av unionens finansiering och projekt och för att skydda mot oönskade teknik- och kunskapsöverföringar, ska artikel 27a.2a i ... [förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare)] tillämpas.
  ”

| (13) | Följande artikel ska införas som artikel 134a:

  ”Artikel 134a
  Den verkställande direktörens övriga uppgifter
  Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för halvledare utarbeta och, efter att ha beaktat definitionen från de offentliga deltagarnas råd enligt artikel 137 f samt
  relevanta synpunkter
  från berörda intressenter
  och experter
  , inbegripet, när så är lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik, lämna det gemensamma
  företaget för halvledares
  arbetsprogram till styrelsen för antagande, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan.” |
| --- | --- |

(13)

Följande artikel ska införas som artikel 134a:

”Artikel 134a

Den verkställande direktörens övriga uppgifter

Utöver de uppgifter som anges i artikel 19 ska den verkställande direktören för det gemensamma företaget för halvledare utarbeta och, efter att ha beaktat definitionen från de offentliga deltagarnas råd enligt artikel 137 f samt
  relevanta synpunkter
  från berörda intressenter
  och experter
  , inbegripet, när så är lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik, lämna det gemensamma
  företaget för halvledares
  arbetsprogram till styrelsen för antagande, för att genomföra den strategiska forsknings- och innovationsagendan.”

| (14) | Artikel 136 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 i artikel 134 samt led f och g i artikel 137 ska de offentliga deltagarnas råd endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar.” |
| --- | --- | --- |

(14)

Artikel 136 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 i artikel 134 samt led f och g i artikel 137 ska de offentliga deltagarnas råd endast omfatta kommissionen och offentliga myndigheter från medlemsstaterna. Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar.”

| (15) | Artikel 137 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Följande led f och g ska läggas till:






  ”(f) | innan varje arbetsprogram utarbetas, definiera den del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet, inbegripet motsvarande utgiftsberäkningar, med beaktande av synpunkter från
  de privata medlemmarnas råd och
  den europeiska nämnden för halvledare och
  relevanta synpunkter
  från andra berörda
  industriaktörer, experter och arbetsmarknadens parter
  , inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik, |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Artikel 137 ska ändras på följande sätt:

(a)

Följande led f och g ska läggas till:

”(f)

innan varje arbetsprogram utarbetas, definiera den del av arbetsprogrammet som rör kapacitetsuppbyggnad och
  FoU-
  och innovationsverksamhet, inbegripet motsvarande utgiftsberäkningar, med beaktande av synpunkter från
  de privata medlemmarnas råd och
  den europeiska nämnden för halvledare och
  relevanta synpunkter
  från andra berörda
  industriaktörer, experter och arbetsmarknadens parter
  , inbegripet, såsom lämpligt, färdplaner som tagits fram av alliansen för processorer och halvledarteknik,

FoU-

de privata medlemmarnas råd och

relevanta synpunkter

industriaktörer, experter och arbetsmarknadens parter

| (g) | välja ut förslag som motsvarar kapacitetsuppbyggnad i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 u.” |
| --- | --- |

(g)

välja ut förslag som motsvarar kapacitetsuppbyggnad i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 u.”

| (b) | Led d ska ersättas med följande:






  ”(d) | välja ut förslag som motsvarar
  FoU-
  och innovationsverksamhet i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 u.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Led d ska ersättas med följande:

”(d)

välja ut förslag som motsvarar
  FoU-
  och innovationsverksamhet i enlighet med artiklarna 12.1 och 17.2 u.”

FoU-

| (16) | Artikel 141 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 141
  Finansieringsnivåer och regler för deltagande

  1.   För indirekta åtgärder som finansieras genom Horisont Europa gäller, i enlighet med artikel 17.2 i förordning (EU) 2021/695, med avvikelse från artikel 34 i den förordningen, samt för åtgärder som finansieras genom programmet för ett digitalt Europa, att det gemensamma företaget för halvledare får tillämpa olika finansieringsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare, i synnerhet små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter, och typen av åtgärd. Finansieringsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet.


  2.   Om det är vederbörligen motiverat i beskrivningen av relevanta ämnen i arbetsprogrammet ska en enda rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land eller konsortier som inte uppfyller villkoret i artikel 22.2 i förordning (EU) 2021/695 eller i artikel 18 i förordning (EU) 2021/694 ha rätt att delta i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare.” |
| --- | --- |

(16)

Artikel 141 ska ersättas med följande:

”Artikel 141

Finansieringsnivåer och regler för deltagande

1.   För indirekta åtgärder som finansieras genom Horisont Europa gäller, i enlighet med artikel 17.2 i förordning (EU) 2021/695, med avvikelse från artikel 34 i den förordningen, samt för åtgärder som finansieras genom programmet för ett digitalt Europa, att det gemensamma företaget för halvledare får tillämpa olika finansieringsnivåer för unionsfinansieringen inom en åtgärd beroende på typen av deltagare, i synnerhet små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättsliga enheter, och typen av åtgärd. Finansieringsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet.

2.   Om det är vederbörligen motiverat i beskrivningen av relevanta ämnen i arbetsprogrammet ska en enda rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land eller konsortier som inte uppfyller villkoret i artikel 22.2 i förordning (EU) 2021/695 eller i artikel 18 i förordning (EU) 2021/694 ha rätt att delta i indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget för halvledare.”

| (17) | Hänvisningar till ”det gemensamma företaget för viktig digital teknik” ska förstås som hänvisningar till ”det gemensamma företaget för halvledare”. |
| --- | --- |

(17)

Hänvisningar till ”det gemensamma företaget för viktig digital teknik” ska förstås som hänvisningar till ”det gemensamma företaget för halvledare”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C , , s.

1

(2)  EUT C , , s.

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2021/2085 av den 19 november 2021 om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont Europa och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014 (EUT L 427, 30.11.2021, s. 17).

3

(4)  EUT L ..., s...

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

6

(7)  Alliansen nämns i kommissionens meddelande av den 5 maj 2021, Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning.

7

Uppdatering av industristrategin 2020: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/142

---

P9_TA(2023)0045

Samråd om Europeiska ombudsmannens genomförandebestämmelser

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 februari 2023 om utkastet till genomförandebestämmelser till Europeiska ombudsmannens stadga (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

(Samråd)

(2023/C 283/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till genomförandebestämmelser till Europeiska ombudsmannens stadga (N9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till genomförandebestämmelser till Europeiska ombudsmannens stadga (N9-0065/2022),

| — | med beaktande av artikel 18 i Europaparlamentets förordning (EU, Euratom) 2021/1163 av den 24 juni 2021 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1), i enlighet med vilken Europeiska ombudsmannen hörde parlamentet (C9-0338/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i Europaparlamentets förordning (EU, Euratom) 2021/1163 av den 24 juni 2021 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1), i enlighet med vilken Europeiska ombudsmannen hörde parlamentet (C9-0338/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0010/2023). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0010/2023).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till genomförandebestämmelser såsom ändrat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ombudsmannen uppmanas att underrätta Europaparlamentet om hon har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ombudsmannen uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om hon har för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till Europeiska ombudsmannen, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Ändring 1

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 2 – punkt 3

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.3.
     
  Ombudsmannen ska behandla en framställning som omfattas av ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i artikel 1.3 i stadgan, och som översänds av Europaparlamentet med framställarens samtycke, som ett klagomål. | utgår |

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

2.3.
     
  Ombudsmannen ska behandla en framställning som omfattas av ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i artikel 1.3 i stadgan, och som översänds av Europaparlamentet med framställarens samtycke, som ett klagomål.

utgår

utgår

Ändring 2

Ändring 2

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 3 – punkt 1

Artikel 3 – punkt 1

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.1.   Ombudsmannen ska hantera klagomål på något av unionsinstitutionernas officiella språk eller arbetsspråk. Ombudsmannen ska kommunicera med klaganden på
  det språket
  , såvida inte klaganden godtar att ta emot meddelanden på ett annat av unionens officiella språk eller arbetsspråk. | 3.1.   Ombudsmannen ska hantera klagomål på något av unionsinstitutionernas officiella språk eller arbetsspråk. Ombudsmannen ska kommunicera med klaganden på
  dennes språk
  , såvida inte klaganden godtar att ta emot meddelanden på ett annat av unionens officiella språk eller arbetsspråk. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

3.1.   Ombudsmannen ska hantera klagomål på något av unionsinstitutionernas officiella språk eller arbetsspråk. Ombudsmannen ska kommunicera med klaganden på
  det språket
  , såvida inte klaganden godtar att ta emot meddelanden på ett annat av unionens officiella språk eller arbetsspråk.

3.1.   Ombudsmannen ska hantera klagomål på något av unionsinstitutionernas officiella språk eller arbetsspråk. Ombudsmannen ska kommunicera med klaganden på
  dennes språk
  , såvida inte klaganden godtar att ta emot meddelanden på ett annat av unionens officiella språk eller arbetsspråk.

Ändring 3

Ändring 3

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 3 – punkt 6

Artikel 3 – punkt 6

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.6.   Om ombudsmannen anser det lämpligt får han eller hon vidta åtgärder för att se till att ett klagomål behandlas med prioritet, med beaktande av strategiska
  mål
  eller ett klagomåls särskilda natur, bland annat i ärenden som rör visselblåsning och trakasserier. | 3.6.   Om ombudsmannen anser det lämpligt får han eller hon
  i enlighet med artikel 2 i stadgan
  vidta åtgärder för att se till att ett klagomål behandlas med prioritet, med beaktande av
  de teman för det
  strategiska
  arbetet som definieras av ombudsmannen i årsrapporten
  eller ett klagomåls särskilda natur, bland annat i ärenden som rör visselblåsning och trakasserier. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

3.6.   Om ombudsmannen anser det lämpligt får han eller hon vidta åtgärder för att se till att ett klagomål behandlas med prioritet, med beaktande av strategiska
  mål
  eller ett klagomåls särskilda natur, bland annat i ärenden som rör visselblåsning och trakasserier.

3.6.   Om ombudsmannen anser det lämpligt får han eller hon
  i enlighet med artikel 2 i stadgan
  vidta åtgärder för att se till att ett klagomål behandlas med prioritet, med beaktande av
  de teman för det
  strategiska
  arbetet som definieras av ombudsmannen i årsrapporten
  eller ett klagomåls särskilda natur, bland annat i ärenden som rör visselblåsning och trakasserier.

Ändring 4

Ändring 4

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 3 – punkt 7

Artikel 3 – punkt 7

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.7.   Ombudsmannen ska behandla otillbörlig kommunikation och klagomål som utgör förfarandemissbruk i enlighet med de riktlinjer som antagits för
  detta ändamål
  . | 3.7.   Ombudsmannen ska behandla otillbörlig kommunikation och klagomål som utgör förfarandemissbruk i enlighet med de riktlinjer som antagits för
  det ändamålet
  .
  Dessa riktlinjer ska offentliggöras på ombudsmannens webbplats. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

3.7.   Ombudsmannen ska behandla otillbörlig kommunikation och klagomål som utgör förfarandemissbruk i enlighet med de riktlinjer som antagits för
  detta ändamål
  .

3.7.   Ombudsmannen ska behandla otillbörlig kommunikation och klagomål som utgör förfarandemissbruk i enlighet med de riktlinjer som antagits för
  det ändamålet
  .
  Dessa riktlinjer ska offentliggöras på ombudsmannens webbplats.

Ändring 5

Ändring 5

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.3.   På ombudsmannens begäran ska institutionerna förse ombudsmannen med information
  eller
  handlingar
  som behövs
  för en undersökning. Ombudsmannens undersökningsgrupp får
  inspektera handlingar
  , antingen i den berörda institutionens lokaler eller på elektronisk väg. Säkerhetsskyddsklassificerade
  EU-handlingar
  ska tillhandahållas i den berörda institutionens lokaler, om inte annat överenskommits med ombudsmannen. | 4.3.   På ombudsmannens begäran
  och med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5 i stadgan
  ska institutionerna förse ombudsmannen med information
  , även i form av
  handlingar, för en undersökning. Ombudsmannens undersökningsgrupp får
  undersöka informationen
  , antingen i den berörda institutionens lokaler eller på elektronisk väg. Säkerhetsskyddsklassificerade
  EU-uppgifter
  ska tillhandahållas i den berörda institutionens lokaler, om inte annat överenskommits med ombudsmannen. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

4.3.   På ombudsmannens begäran ska institutionerna förse ombudsmannen med information
  eller
  handlingar
  som behövs
  för en undersökning. Ombudsmannens undersökningsgrupp får
  inspektera handlingar
  , antingen i den berörda institutionens lokaler eller på elektronisk väg. Säkerhetsskyddsklassificerade
  EU-handlingar
  ska tillhandahållas i den berörda institutionens lokaler, om inte annat överenskommits med ombudsmannen.

4.3.   På ombudsmannens begäran
  och med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5 i stadgan
  ska institutionerna förse ombudsmannen med information
  , även i form av
  handlingar, för en undersökning. Ombudsmannens undersökningsgrupp får
  undersöka informationen
  , antingen i den berörda institutionens lokaler eller på elektronisk väg. Säkerhetsskyddsklassificerade
  EU-uppgifter
  ska tillhandahållas i den berörda institutionens lokaler, om inte annat överenskommits med ombudsmannen.

Ändring 6

Ändring 6

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.4.   Institutionens svar i de frågor som avses i punkt 4.2 och 4.3 ska lämnas inom den tidsram som ombudsmannen fastställt, som normalt inte ska överstiga tre månader. Den exakta tidsramen för att lämna ett svar ska vara rimlig, med hänsyn till hur komplex och brådskande undersökningen är. Om ombudsmannen anser att undersökningen är av allmänt intresse ska tidsramen för att lämna ett svar vara så kort som rimligen är möjligt. Om den berörda institutionen inte är i stånd att lämna ett svar inom den fastställda tidsramen ska den göra en motiverad begäran om förlängning. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

4.4.   Institutionens svar i de frågor som avses i punkt 4.2 och 4.3 ska lämnas inom den tidsram som ombudsmannen fastställt, som normalt inte ska överstiga tre månader. Den exakta tidsramen för att lämna ett svar ska vara rimlig, med hänsyn till hur komplex och brådskande undersökningen är. Om ombudsmannen anser att undersökningen är av allmänt intresse ska tidsramen för att lämna ett svar vara så kort som rimligen är möjligt. Om den berörda institutionen inte är i stånd att lämna ett svar inom den fastställda tidsramen ska den göra en motiverad begäran om förlängning.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 7

Ändring 7

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 4 – punkt 10

Artikel 4 – punkt 10

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.10.   Ombudsmannen ska behålla handlingar eller uppgifter som
  erhållits från en institution eller en medlemsstat under en undersökning och som av den institutionen eller medlemsstaten identifierats som konfidentiella
  endast så länge som undersökningen pågår och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning inte har löpt ut. Sådana handlingar eller uppgifter ska förstöras efter det att undersökningen har avslutats och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning har löpt ut. Ombudsmannen får begära att en institution eller medlemsstat ska spara sådana handlingar eller uppgifter i minst fem år efter att de underrättats om att ombudsmannen inte längre har kvar handlingarna eller uppgifterna. | 4.10.   Ombudsmannen ska behålla handlingar eller uppgifter som
  avses i artikel 5.8 i stadgan
  endast så länge undersökningen pågår och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning
  enligt artikel 9.3 i detta beslut
  inte har löpt ut. Sådana handlingar eller uppgifter ska förstöras efter det att undersökningen har avslutats och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning har löpt ut. Ombudsmannen får begära att en institution eller medlemsstat ska spara sådana handlingar eller uppgifter i minst fem år efter att de underrättats om att ombudsmannen inte längre har kvar handlingarna eller uppgifterna. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

4.10.   Ombudsmannen ska behålla handlingar eller uppgifter som
  erhållits från en institution eller en medlemsstat under en undersökning och som av den institutionen eller medlemsstaten identifierats som konfidentiella
  endast så länge som undersökningen pågår och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning inte har löpt ut. Sådana handlingar eller uppgifter ska förstöras efter det att undersökningen har avslutats och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning har löpt ut. Ombudsmannen får begära att en institution eller medlemsstat ska spara sådana handlingar eller uppgifter i minst fem år efter att de underrättats om att ombudsmannen inte längre har kvar handlingarna eller uppgifterna.

4.10.   Ombudsmannen ska behålla handlingar eller uppgifter som
  avses i artikel 5.8 i stadgan
  endast så länge undersökningen pågår och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning
  enligt artikel 9.3 i detta beslut
  inte har löpt ut. Sådana handlingar eller uppgifter ska förstöras efter det att undersökningen har avslutats och tidsfristen för att behandla en begäran om omprövning har löpt ut. Ombudsmannen får begära att en institution eller medlemsstat ska spara sådana handlingar eller uppgifter i minst fem år efter att de underrättats om att ombudsmannen inte längre har kvar handlingarna eller uppgifterna.

Ändring 8

Ändring 8

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.1.   Om ombudsmannen anser att ett klagomål kan lösas ska han eller hon söka en lösning tillsammans med den berörda institutionen
  och klaganden
  . | 5.1.   Om ombudsmannen anser att ett klagomål kan lösas ska han eller hon söka en lösning tillsammans med den berörda institutionen
  för att undanröja det administrativa missförhållandet och därmed finna en lösning på klagomålet
  . |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

5.1.   Om ombudsmannen anser att ett klagomål kan lösas ska han eller hon söka en lösning tillsammans med den berörda institutionen
  och klaganden
  .

5.1.   Om ombudsmannen anser att ett klagomål kan lösas ska han eller hon söka en lösning tillsammans med den berörda institutionen
  för att undanröja det administrativa missförhållandet och därmed finna en lösning på klagomålet
  .

Ändring 9

Ändring 9

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.2.   Om ombudsmannen kommer fram till att det inte föreligger några administrativa missförhållanden, en lösning har hittats eller ingen ytterligare undersökning är motiverad, ska undersökningen avslutas genom ett beslut där resultaten anges. I det beslut som avslutar undersökningen kan ombudsmannen
  komma med förslag till
  förbättringar i frågor som identifierats under undersökningens gång. Ombudsmannen ska översända beslutet till klaganden och till den berörda institutionen | 6.2.   Om ombudsmannen kommer fram till att det inte föreligger några administrativa missförhållanden, en lösning har hittats eller ingen ytterligare undersökning är motiverad, ska undersökningen avslutas genom ett beslut där resultaten anges. I det beslut som avslutar undersökningen kan ombudsmannen
  föreslå
  förbättringar i frågor som identifierats under undersökningens gång. Ombudsmannen ska översända beslutet till klaganden och till den berörda institutionen |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

6.2.   Om ombudsmannen kommer fram till att det inte föreligger några administrativa missförhållanden, en lösning har hittats eller ingen ytterligare undersökning är motiverad, ska undersökningen avslutas genom ett beslut där resultaten anges. I det beslut som avslutar undersökningen kan ombudsmannen
  komma med förslag till
  förbättringar i frågor som identifierats under undersökningens gång. Ombudsmannen ska översända beslutet till klaganden och till den berörda institutionen

6.2.   Om ombudsmannen kommer fram till att det inte föreligger några administrativa missförhållanden, en lösning har hittats eller ingen ytterligare undersökning är motiverad, ska undersökningen avslutas genom ett beslut där resultaten anges. I det beslut som avslutar undersökningen kan ombudsmannen
  föreslå
  förbättringar i frågor som identifierats under undersökningens gång. Ombudsmannen ska översända beslutet till klaganden och till den berörda institutionen

Ändring 10

Ändring 10

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.2.   Ombudsmannen kan lägga fram en särskild rapport för Europaparlamentet om alla undersökningar under vilka ombudsmannen upptäcker administrativa missförhållanden och som han eller hon anser vara av
  allmänt intresse
  . | 7.2.   Ombudsmannen kan lägga fram en särskild rapport för Europaparlamentet om alla undersökningar under vilka ombudsmannen upptäcker administrativa missförhållanden och som han eller hon anser vara av
  särskilt allmänintresse
  . |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

7.2.   Ombudsmannen kan lägga fram en särskild rapport för Europaparlamentet om alla undersökningar under vilka ombudsmannen upptäcker administrativa missförhållanden och som han eller hon anser vara av
  allmänt intresse
  .

7.2.   Ombudsmannen kan lägga fram en särskild rapport för Europaparlamentet om alla undersökningar under vilka ombudsmannen upptäcker administrativa missförhållanden och som han eller hon anser vara av
  särskilt allmänintresse
  .

Ändring 11

Ändring 11

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 8 – rubriken

Artikel 8 – rubriken

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Undersökningar på eget initiativ | Undersökningar på eget initiativ
  och uppföljningsundersökningar |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

Undersökningar på eget initiativ

Undersökningar på eget initiativ
  och uppföljningsundersökningar

och uppföljningsundersökningar

Ändring 12

Ändring 12

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.1.   I enlighet med ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i 
  artikel
  1.3 i stadgan ska ombudsmannen genomföra undersökningar på eget initiativ som han eller hon finner motiverade. | 8.1.   I enlighet med ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i 
  artiklarna
  1.3
  och 3.3
  i stadgan ska ombudsmannen genomföra undersökningar på eget initiativ som han eller hon finner motiverade. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

8.1.   I enlighet med ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i 
  artikel
  1.3 i stadgan ska ombudsmannen genomföra undersökningar på eget initiativ som han eller hon finner motiverade.

8.1.   I enlighet med ombudsmannens ämbetsutövning enligt definitionen i 
  artiklarna
  1.3
  och 3.3
  i stadgan ska ombudsmannen genomföra undersökningar på eget initiativ som han eller hon finner motiverade.

Ändring 13

Ändring 13

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.2.   
  De förfaranden som är tillämpliga på undersökningar som inleds till följd av ett klagomål ska, i den utsträckning de är relevanta, även tillämpas på undersökningar på eget initiativ. | 8.2.   
  Ombudsmannen kan också skriftligen kontakta institutionerna i syfte att öka medvetenheten, dela med sig av sina iakttagelser eller samla information om administrativ praxis. Inom ramen för ombudsmannens uppgifter som anges i artikel 1.3 i stadgan och i enlighet med artikel 3.3 i densamma får ombudsmannen besluta att genomföra undersökningar på eget initiativ även efter sådana kontakter med institutionerna. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

8.2.   
  De förfaranden som är tillämpliga på undersökningar som inleds till följd av ett klagomål ska, i den utsträckning de är relevanta, även tillämpas på undersökningar på eget initiativ.

8.2.   
  Ombudsmannen kan också skriftligen kontakta institutionerna i syfte att öka medvetenheten, dela med sig av sina iakttagelser eller samla information om administrativ praxis. Inom ramen för ombudsmannens uppgifter som anges i artikel 1.3 i stadgan och i enlighet med artikel 3.3 i densamma får ombudsmannen besluta att genomföra undersökningar på eget initiativ även efter sådana kontakter med institutionerna.

Ändring 14

Ändring 14

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.3.   
  Ombudsmannen kan, utanför ramen för undersökningarna, skriftligen kontakta institutionerna i syfte att öka medvetenheten, dela med sig av sina iakttagelser eller samla information om administrativ praxis. Inom ramen för den ämbetsutövning som anges i artikel 1.3 i stadgan får ombudsmannen besluta att genomföra undersökningar på eget initiativ även efter sådana kontakter med institutionerna, i enlighet med punkt 8.1 och 8.2. | 8.3.   
  De förfaranden som är tillämpliga på undersökningar som inletts till följd av ett klagomål ska tillämpas på undersökningar på eget initiativ enligt punkt 8.1 och 8.2 i den mån de är relevanta för dessa undersökningar. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

8.3.   
  Ombudsmannen kan, utanför ramen för undersökningarna, skriftligen kontakta institutionerna i syfte att öka medvetenheten, dela med sig av sina iakttagelser eller samla information om administrativ praxis. Inom ramen för den ämbetsutövning som anges i artikel 1.3 i stadgan får ombudsmannen besluta att genomföra undersökningar på eget initiativ även efter sådana kontakter med institutionerna, i enlighet med punkt 8.1 och 8.2.

8.3.   
  De förfaranden som är tillämpliga på undersökningar som inletts till följd av ett klagomål ska tillämpas på undersökningar på eget initiativ enligt punkt 8.1 och 8.2 i den mån de är relevanta för dessa undersökningar.

Ändring 15

Ändring 15

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.3.   Klaganden ska ha rätt att begära omprövning av ett beslut som fattats i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i detta beslut, och av varje resultat i ett beslut som avslutar en undersökning, med undantag av ett resultat som fastslår administrativa missförhållanden. Närmare bestämmelser om hur ombudsmannen ska behandla begäranden om omprövning ska fastställas i ett beslut från ombudsmannen. | 9.3.   Klaganden ska ha rätt att begära omprövning av ett beslut som fattats i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i detta beslut, och av varje resultat i ett beslut som avslutar en undersökning, med undantag av ett resultat som fastslår administrativa missförhållanden. Närmare bestämmelser om hur ombudsmannen ska behandla begäranden om omprövning ska fastställas i ett beslut från ombudsmannen
  och offentliggöras på ombudsmannens webbplats
  . |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

9.3.   Klaganden ska ha rätt att begära omprövning av ett beslut som fattats i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i detta beslut, och av varje resultat i ett beslut som avslutar en undersökning, med undantag av ett resultat som fastslår administrativa missförhållanden. Närmare bestämmelser om hur ombudsmannen ska behandla begäranden om omprövning ska fastställas i ett beslut från ombudsmannen.

9.3.   Klaganden ska ha rätt att begära omprövning av ett beslut som fattats i enlighet med artikel 3.3 och 3.4 i detta beslut, och av varje resultat i ett beslut som avslutar en undersökning, med undantag av ett resultat som fastslår administrativa missförhållanden. Närmare bestämmelser om hur ombudsmannen ska behandla begäranden om omprövning ska fastställas i ett beslut från ombudsmannen
  och offentliggöras på ombudsmannens webbplats
  .

Ändring 16

Ändring 16

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 9 – punkt 4

Artikel 9 – punkt 4

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.4.   När klaganden begär omprövning enligt
  artikel
  9.3 i detta beslut ska han eller hon ha rätt att begära tillgång till ombudsmannens akt över klagomålet
  , i enlighet med bestämmelserna i stadgan, med undantag för handlingar som förklarats konfidentiella av en institution, en medlemsstat eller ombudsmannen, eller annan konfidentiell information i akten
  . Utlämnande av information i ärendeakten till klaganden ska
  omfattas av
  villkoren i artikel 5.8 i stadgan. | 9.4.   När klaganden begär omprövning enligt
  punkt
  9.3 i detta beslut ska han eller hon ha rätt att begära tillgång till ombudsmannens akt över klagomålet. Utlämnande av information i ärendeakten till klaganden ska
  ske i överensstämmelse med bestämmelserna i stadgan och i synnerhet
  villkoren i artikel 5.8 i stadgan. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

9.4.   När klaganden begär omprövning enligt
  artikel
  9.3 i detta beslut ska han eller hon ha rätt att begära tillgång till ombudsmannens akt över klagomålet
  , i enlighet med bestämmelserna i stadgan, med undantag för handlingar som förklarats konfidentiella av en institution, en medlemsstat eller ombudsmannen, eller annan konfidentiell information i akten
  . Utlämnande av information i ärendeakten till klaganden ska
  omfattas av
  villkoren i artikel 5.8 i stadgan.

9.4.   När klaganden begär omprövning enligt
  punkt
  9.3 i detta beslut ska han eller hon ha rätt att begära tillgång till ombudsmannens akt över klagomålet. Utlämnande av information i ärendeakten till klaganden ska
  ske i överensstämmelse med bestämmelserna i stadgan och i synnerhet
  villkoren i artikel 5.8 i stadgan.

Ändring 17

Ändring 17

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 9 – punkt 5

Artikel 9 – punkt 5

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.5.   För att skydda klagandens eller en tredje parts legitima intressen får ombudsmannen klassificera information som konfidentiell i ett klagomål eller i andra handlingar och informera institutionen om detta. I undantagsfall, såsom i klagomål som rör visselblåsning, får ombudsmannen besluta att inte meddela den berörda institutionen klagandens identitet. | 9.5.   För att skydda klagandens eller en tredje parts legitima intressen får ombudsmannen klassificera information som konfidentiell i ett klagomål eller i andra handlingar och informera institutionen om detta. I undantagsfall, såsom i klagomål som rör visselblåsning, får ombudsmannen besluta att inte meddela den berörda institutionen
  eller andra externa aktörer
  klagandens identitet. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

9.5.   För att skydda klagandens eller en tredje parts legitima intressen får ombudsmannen klassificera information som konfidentiell i ett klagomål eller i andra handlingar och informera institutionen om detta. I undantagsfall, såsom i klagomål som rör visselblåsning, får ombudsmannen besluta att inte meddela den berörda institutionen klagandens identitet.

9.5.   För att skydda klagandens eller en tredje parts legitima intressen får ombudsmannen klassificera information som konfidentiell i ett klagomål eller i andra handlingar och informera institutionen om detta. I undantagsfall, såsom i klagomål som rör visselblåsning, får ombudsmannen besluta att inte meddela den berörda institutionen
  eller andra externa aktörer
  klagandens identitet.

Ändring 18

Ändring 18

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 9 – punkt 7 (ny)

Artikel 9 – punkt 7 (ny)

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9.7.
     
  I fall där ombudsmannen ombeds att kontrollera om de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs säkerställer skyddet av påstådda offer för trakasserier och återupprättar en hälsosam och säker arbetsmiljö där de berörda personernas värdighet respekteras under det att en administrativ utredning pågår, får ombudsmannen samråda med externa experter på området för att få hjälp vid kontrollen och för att inhämta eventuella rekommendationer. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

9.7.
     
  I fall där ombudsmannen ombeds att kontrollera om de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs säkerställer skyddet av påstådda offer för trakasserier och återupprättar en hälsosam och säker arbetsmiljö där de berörda personernas värdighet respekteras under det att en administrativ utredning pågår, får ombudsmannen samråda med externa experter på området för att få hjälp vid kontrollen och för att inhämta eventuella rekommendationer.

Ändring 19

Ändring 19

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 10

Artikel 10

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ombudsmannen ska se till att institutionerna hålls informerade om ombudsmannens undersökningar och resultaten av dessa och
  , när så är lämpligt,
  ges möjlighet att lämna kommentarer och bevis i enlighet med vad som föreskrivs i detta beslut och i stadgan. | Ombudsmannen ska se till att institutionerna hålls informerade om ombudsmannens undersökningar och resultaten av dessa och ges möjlighet att lämna kommentarer och bevis i enlighet med vad som föreskrivs i detta beslut och i stadgan. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

Ombudsmannen ska se till att institutionerna hålls informerade om ombudsmannens undersökningar och resultaten av dessa och
  , när så är lämpligt,
  ges möjlighet att lämna kommentarer och bevis i enlighet med vad som föreskrivs i detta beslut och i stadgan.

, när så är lämpligt,

Ombudsmannen ska se till att institutionerna hålls informerade om ombudsmannens undersökningar och resultaten av dessa och ges möjlighet att lämna kommentarer och bevis i enlighet med vad som föreskrivs i detta beslut och i stadgan.

Ändring 20

Ändring 20

Utkast till genomförandebestämmelser

Utkast till genomförandebestämmelser

Artikel 13

Artikel 13

| Europeiska ombudsmannens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ombudsmannen får göra icke-konfidentiell information om hur en undersökning fortskrider tillgänglig för allmänheten. I synnerhet i undersökningar av allmänt intresse får ombudsmannen offentliggöra utbyten med institutionerna eller medlemsstaterna, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5.8 i stadgan. | Ombudsmannen får
  , utan att det påverkar artiklarna 6 och 9.1 i stadgan,
  göra icke-konfidentiell information om hur en undersökning fortskrider tillgänglig för allmänheten. I synnerhet i undersökningar av allmänt intresse får ombudsmannen offentliggöra utbyten med institutionerna eller medlemsstaterna, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5.8 i stadgan. |

Europeiska ombudsmannens förslag

Europeiska ombudsmannens förslag

Ändring

Ändring

Ombudsmannen får göra icke-konfidentiell information om hur en undersökning fortskrider tillgänglig för allmänheten. I synnerhet i undersökningar av allmänt intresse får ombudsmannen offentliggöra utbyten med institutionerna eller medlemsstaterna, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5.8 i stadgan.

Ombudsmannen får
  , utan att det påverkar artiklarna 6 och 9.1 i stadgan,
  göra icke-konfidentiell information om hur en undersökning fortskrider tillgänglig för allmänheten. I synnerhet i undersökningar av allmänt intresse får ombudsmannen offentliggöra utbyten med institutionerna eller medlemsstaterna, med förbehåll för de villkor som anges i artikel 5.8 i stadgan.

, utan att det påverkar artiklarna 6 och 9.1 i stadgan,

---

(1)  EUT L 253, 16.7.2021, s. 1.

1

---

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/149 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/149

---

P9_TA(2023)0047

EU:s anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet

Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2023 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

(2023/C 283/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser asyl och non-refoulement (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser asyl och non-refoulement (2),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014 (3) och undertecknades av Europeiska unionen den 12 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014 (3) och undertecknades av Europeiska unionen den 12 juni 2017,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 10, 19, 83, 153 och 157, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 10, 19, 83, 153 och 157,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som trädde i kraft tillsammans med Lissabonfördraget i december 2009, särskilt artiklarna 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 och 31 i stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som trädde i kraft tillsammans med Lissabonfördraget i december 2009, särskilt artiklarna 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 och 31 i stadgan,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4), som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4), som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5), i vilket direkt och indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier definieras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5), i vilket direkt och indirekt diskriminering, trakasserier och sexuella trakasserier definieras,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (6) (direktivet om brottsoffers rättigheter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (6) (direktivet om brottsoffers rättigheter),

| — | med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om våld mot kvinnor (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om våld mot kvinnor (7),

| — | med beaktande av Europadomstolens rättspraxis och särskilt dess domar om våld i hemmet och våld mot kvinnor, särskilt i målen Opuz mot Turkiet (8), Y m.fl. mot Bulgarien (9), Landi mot Italien (10), M.C. mot Bulgarien (11), Yazgül Yılmaz mot Turkiet (12), V.C. mot Slovakien (13), P. och S. mot Polen (14) och J.L. mot Italien (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens rättspraxis och särskilt dess domar om våld i hemmet och våld mot kvinnor, särskilt i målen Opuz mot Turkiet (8), Y m.fl. mot Bulgarien (9), Landi mot Italien (10), M.C. mot Bulgarien (11), Yazgül Yılmaz mot Turkiet (12), V.C. mot Slovakien (13), P. och S. mot Polen (14) och J.L. mot Italien (15),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, särskilt artiklarna 2, 3, 8 och 14 samt protokoll nr 12 till konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, särskilt artiklarna 2, 3, 8 och 14 samt protokoll nr 12 till konventionen,

| — | med beaktande av förhandsutvärderingsrapporterna från Europarådets expertgrupp för bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio), särskilt rapporterna om Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Italien, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Spanien, Sverige och Österrike, inbegripet förteckningarna över förslag från Grevio och rekommendationer från parternas kommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandsutvärderingsrapporterna från Europarådets expertgrupp för bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio), särskilt rapporterna om Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Italien, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Spanien, Sverige och Österrike, inbegripet förteckningarna över förslag från Grevio och rekommendationer från parternas kommitté,

| — | med beaktande av Grevios allmänna rekommendation nr 1 om den digitala dimensionen av våld mot kvinnor, som antogs den 20 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Grevios allmänna rekommendation nr 1 om den digitala dimensionen av våld mot kvinnor, som antogs den 20 oktober 2021,

| — | med beaktande av Grevios halvtidsöversyn av sina förhandsutvärderingsrapporter (16) från februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Grevios halvtidsöversyn av sina förhandsutvärderingsrapporter (16) från februari 2022,

| — | med beaktande av den förklarande rapporten till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, Istanbul den 11 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklarande rapporten till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, Istanbul den 11 maj 2011,

| — | med beaktande av Europarådets rapport Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rapport Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence,

| — | med beaktande av dokumentet Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 4 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 4 december 2017,

| — | med beaktande av Wienförklaringen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs av världskonferensen om mänskliga rättigheter 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienförklaringen och Wienhandlingsprogrammet, som antogs av världskonferensen om mänskliga rättigheter 1993,

| — | med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), och av den politiska förklaringen om Peking + 25 (2020) från FN:s kvinnokommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), och av den politiska förklaringen om Peking + 25 (2020) från FN:s kvinnokommission,

| — | med beaktande av bestämmelserna i FN:s rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter, framför allt kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, 1951 års flyktingkonvention och principen om ”non-refoulement” samt FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i FN:s rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter, framför allt kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, 1951 års flyktingkonvention och principen om ”non-refoulement” samt FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av de allmänna rekommendationerna 12, 19, 33 och 35 om våld mot kvinnor från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna rekommendationerna 12, 19, 33 och 35 om våld mot kvinnor från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av rapporten från 2018 från FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser när det gäller våld mot kvinnor och flickor på nätet ur ett mänskligt perspektiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från 2018 från FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser när det gäller våld mot kvinnor och flickor på nätet ur ett mänskligt perspektiv,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019, som trädde i kraft den 25 juni 2021, och dess rekommendation nr 206 om våld och trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019, som trädde i kraft den 25 juni 2021, och dess rekommendation nr 206 om våld och trakasserier,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU anslutit sig till, inbegripet de avslutande iakttagelserna från 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning till EU, där EU uppmanas att ansluta sig till Istanbulkonventionen som ett sätt att ge kvinnor och flickor med funktionsnedsättning skydd mot våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som EU anslutit sig till, inbegripet de avslutande iakttagelserna från 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning till EU, där EU uppmanas att ansluta sig till Istanbulkonventionen som ett sätt att ge kvinnor och flickor med funktionsnedsättning skydd mot våld,

| — | med beaktande av mål 5 för hållbar utveckling som syftar till att uppnå jämställdhet och ge alla kvinnor och flickor egenmakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mål 5 för hållbar utveckling som syftar till att uppnå jämställdhet och ge alla kvinnor och flickor egenmakt,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution från 2020 Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution från 2020 Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 8 mars 2022 till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 8 mars 2022 till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer (COM(2022)0105),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) rapport från 2021 The costs of gender-based violence in the European Union och av EIGE:s jämställdhetsindexrapporter som offentliggjorts sedan 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) rapport från 2021 The costs of gender-based violence in the European Union och av EIGE:s jämställdhetsindexrapporter som offentliggjorts sedan 2013,

| — | med beaktande av de åtaganden som gjordes vid Generation Equality Forum i juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som gjordes vid Generation Equality Forum i juli 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2019 med en begäran om ett yttrande från domstolen över huruvida förslagen om Europeiska unionens anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet är förenliga med fördragen, samt om förfarandet för denna anslutning (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2019 med en begäran om ett yttrande från domstolen över huruvida förslagen om Europeiska unionens anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet är förenliga med fördragen, samt om förfarandet för denna anslutning (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år sedan Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år sedan Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om effekten av våld i nära relationer och vårdnadstvister på kvinnor och barn (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2021 om effekten av våld i nära relationer och vårdnadstvister på kvinnor och barn (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2018–2020 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2021 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2018–2020 (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (31),

| — | med beaktande av yttrande 1/19 från Europeiska unionens domstol (stora avdelningen) av den 6 oktober 2021 om Istanbulkonventionen (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 1/19 från Europeiska unionens domstol (stora avdelningen) av den 6 oktober 2021 om Istanbulkonventionen (32),

| — | med beaktande av artikel 105.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0021/2023), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0021/2023), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden, som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och betonas i artikel 23 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det är nödvändigt att jämställhet integreras i all EU:s verksamhet och alla EU:s program. Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) har konstaterat att Europeiska unionen kommer att behöva omkring 60 år för att uppnå jämställdhet i den nuvarande takten. Utrotandet av könsrelaterat våld, särskilt våld mot kvinnor och flickor, är en förutsättning för att uppnå verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden, som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och betonas i artikel 23 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Det är nödvändigt att jämställhet integreras i all EU:s verksamhet och alla EU:s program. Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) har konstaterat att Europeiska unionen kommer att behöva omkring 60 år för att uppnå jämställdhet i den nuvarande takten. Utrotandet av könsrelaterat våld, särskilt våld mot kvinnor och flickor, är en förutsättning för att uppnå verklig jämställdhet.

| B. | Könsrelaterat våld är våld mot en person på grund av personens kön eller våld som drabbar personer av ett särskilt kön oproportionerligt. Med ”våld mot kvinnor” avses ett brott mot de mänskliga rättigheterna och en form av diskriminering av kvinnor och varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk, strukturell eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt, strukturellt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang, i enlighet med definitionen i Istanbulkonventionen. Frihet och jämställdhet gör det möjligt för kvinnor att nå sin verkliga potential. |
| --- | --- |

B.

Könsrelaterat våld är våld mot en person på grund av personens kön eller våld som drabbar personer av ett särskilt kön oproportionerligt. Med ”våld mot kvinnor” avses ett brott mot de mänskliga rättigheterna och en form av diskriminering av kvinnor och varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk, strukturell eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt, strukturellt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang, i enlighet med definitionen i Istanbulkonventionen. Frihet och jämställdhet gör det möjligt för kvinnor att nå sin verkliga potential.

| C. | I artikel 3 i Istanbulkonventionen definieras könsrelaterat våld som ”våld som riktas mot en kvinna på grund av att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor i oproportionerlig utsträckning”. Vidare definieras genus som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 3 i Istanbulkonventionen definieras könsrelaterat våld som ”våld som riktas mot en kvinna på grund av att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor i oproportionerlig utsträckning”. Vidare definieras genus som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”.

| D. | Var tredje kvinna i EU, totalt cirka 62 miljoner kvinnor, har utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld, och mer än hälften av kvinnorna (55 %) i EU har utsatts för sexuella trakasserier minst en gång sedan 15 års ålder (33). En ny undersökning av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) håller på att genomföras för att uppdatera dessa uppgifter. Den senaste tidens beräknade kostnad för könsrelaterat våld och våld i nära relationer i Europeiska unionen har ökat med omkring en tredjedel, och den beräknade kostnaden för könsrelaterat våld uppgår till 366 miljarder euro om året (34). Det finns fortfarande många typer av och aspekter av könsrelaterat våld där det alltjämt finns otillräckliga uppgifter. I sitt jämställdhetsindex för 2022 (35) konstaterade EIGE att uppgifterna fortfarande inte återspeglar omfattningen av könsrelaterat våld i EU. |
| --- | --- |

D.

Var tredje kvinna i EU, totalt cirka 62 miljoner kvinnor, har utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld, och mer än hälften av kvinnorna (55 %) i EU har utsatts för sexuella trakasserier minst en gång sedan 15 års ålder (33). En ny undersökning av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) håller på att genomföras för att uppdatera dessa uppgifter. Den senaste tidens beräknade kostnad för könsrelaterat våld och våld i nära relationer i Europeiska unionen har ökat med omkring en tredjedel, och den beräknade kostnaden för könsrelaterat våld uppgår till 366 miljarder euro om året (34). Det finns fortfarande många typer av och aspekter av könsrelaterat våld där det alltjämt finns otillräckliga uppgifter. I sitt jämställdhetsindex för 2022 (35) konstaterade EIGE att uppgifterna fortfarande inte återspeglar omfattningen av könsrelaterat våld i EU.

| E. | Könsrelaterat våld, särskilt det våld som begås mot kvinnor och flickor, är både en orsak till och en följd av de strukturella ojämlikheter som har sin grund i könsstereotyper och maktasymmetrier, bland annat inom den privata, sociala, offentliga och ekonomiska sfären. Könsrelaterat våld, både online och offline, är det allvarligaste tecknet på bristande jämställdhet och diskriminering, och har en allvarlig direkt och indirekt inverkan på offren och deras barn med möjliga långsiktiga fysiska, sexuella, känslomässiga och psykiska konsekvenser, vilket i sig utgör ett folkhälsoproblem och orsakar ekonomisk och finansiell skada. Könsrelaterat våld är en kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter och ett allvarligt hinder för kvinnors deltagande i det sociala, offentliga och politiska livet och på arbetsmarknaden och förhindrar kvinnor att fullt ut åtnjuta sina rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

E.

Könsrelaterat våld, särskilt det våld som begås mot kvinnor och flickor, är både en orsak till och en följd av de strukturella ojämlikheter som har sin grund i könsstereotyper och maktasymmetrier, bland annat inom den privata, sociala, offentliga och ekonomiska sfären. Könsrelaterat våld, både online och offline, är det allvarligaste tecknet på bristande jämställdhet och diskriminering, och har en allvarlig direkt och indirekt inverkan på offren och deras barn med möjliga långsiktiga fysiska, sexuella, känslomässiga och psykiska konsekvenser, vilket i sig utgör ett folkhälsoproblem och orsakar ekonomisk och finansiell skada. Könsrelaterat våld är en kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter och ett allvarligt hinder för kvinnors deltagande i det sociala, offentliga och politiska livet och på arbetsmarknaden och förhindrar kvinnor att fullt ut åtnjuta sina rättigheter och grundläggande friheter.

| F. | Könsrelaterat våld kan påverka många grundläggande rättigheter som fastställs i internationella och europeiska människorättsinstrument, inklusive stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet (artikel 1), rätten till liv (artikel 2), rätten till integritet (artikel 3), förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (artikel 4), rätten till frihet och säkerhet (artikel 6), rätten till frihet från diskriminering, även på grund av kön (artikel 21) och rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. |
| --- | --- |

F.

Könsrelaterat våld kan påverka många grundläggande rättigheter som fastställs i internationella och europeiska människorättsinstrument, inklusive stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet (artikel 1), rätten till liv (artikel 2), rätten till integritet (artikel 3), förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling (artikel 4), rätten till frihet och säkerhet (artikel 6), rätten till frihet från diskriminering, även på grund av kön (artikel 21) och rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.

| G. | Könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, är ett strukturellt och utbrett problem i hela Europa och världen som omfattar offer och förövare oberoende av ålder, utbildning, inkomst, social status och kulturell bakgrund. Även om alla kan vara indirekta offer för könsrelaterat våld, drabbas kvinnor och flickor oproportionerligt hårt av alla former av sådant våld. |
| --- | --- |

G.

Könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, är ett strukturellt och utbrett problem i hela Europa och världen som omfattar offer och förövare oberoende av ålder, utbildning, inkomst, social status och kulturell bakgrund. Även om alla kan vara indirekta offer för könsrelaterat våld, drabbas kvinnor och flickor oproportionerligt hårt av alla former av sådant våld.

| H. | I synnerhet kvinnor och flickor drabbas, i all sin mångfald, av könsrelaterat våld, och de utsätts för olika och intersektionella former av diskriminering, vilket har en förvärrande negativ inverkan. Vissa grupper av kvinnor och flickor – såsom migrantkvinnor, kvinnliga flyktingar och kvinnliga asylsökande, kvinnor och flickor med funktionsnedsättning samt romska kvinnor – riskerar diskriminering på flera grunder och är därför ännu mer utsatta för våld. Kvinnors mångfald och risken för intersektionella former av diskriminering bör beaktas. Hbtqi+-personer kan vara offer för könsrelaterat våld på grund av sexuell läggning, kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär. I Istanbulkonventionen anges att alla dess bestämmelser måste tillämpas, särskilt åtgärderna för att skydda brottsoffrens rättigheter, ”utan åtskillnad såsom på grund av kön, genus, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, sexuell läggning, könsidentitet, ålder, hälsotillstånd, funktionsnedsättning, civilstånd, status som migrant eller flykting eller ställning i övrigt”. |
| --- | --- |

H.

I synnerhet kvinnor och flickor drabbas, i all sin mångfald, av könsrelaterat våld, och de utsätts för olika och intersektionella former av diskriminering, vilket har en förvärrande negativ inverkan. Vissa grupper av kvinnor och flickor – såsom migrantkvinnor, kvinnliga flyktingar och kvinnliga asylsökande, kvinnor och flickor med funktionsnedsättning samt romska kvinnor – riskerar diskriminering på flera grunder och är därför ännu mer utsatta för våld. Kvinnors mångfald och risken för intersektionella former av diskriminering bör beaktas. Hbtqi+-personer kan vara offer för könsrelaterat våld på grund av sexuell läggning, kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär. I Istanbulkonventionen anges att alla dess bestämmelser måste tillämpas, särskilt åtgärderna för att skydda brottsoffrens rättigheter, ”utan åtskillnad såsom på grund av kön, genus, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, sexuell läggning, könsidentitet, ålder, hälsotillstånd, funktionsnedsättning, civilstånd, status som migrant eller flykting eller ställning i övrigt”.

| I. | Dessa intersektionella och flerfaldiga former av diskriminering bör beaktas när tillgång till rättslig prövning och tillhörande tjänster ges. Kvinnor bör beviljas specialiststöd när man vidtar skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

I.

Dessa intersektionella och flerfaldiga former av diskriminering bör beaktas när tillgång till rättslig prövning och tillhörande tjänster ges. Kvinnor bör beviljas specialiststöd när man vidtar skyddsåtgärder.

| J. | Våldtäktskulturen, som består av en rad uppfattningar som uppmuntrar mäns sexuella angrepp och stöder könsrelaterat våld, är fortfarande ett utbrett problem i hela Europa och världen som tar sig uttryck i normalisering eller trivialisering av sexuellt våld, våldtäkt och sexuella trakasserier. Kulturen har sin grund i könsstereotyper, sexism, kvinnohat och den ojämlika maktfördelningen mellan könen. |
| --- | --- |

J.

Våldtäktskulturen, som består av en rad uppfattningar som uppmuntrar mäns sexuella angrepp och stöder könsrelaterat våld, är fortfarande ett utbrett problem i hela Europa och världen som tar sig uttryck i normalisering eller trivialisering av sexuellt våld, våldtäkt och sexuella trakasserier. Kulturen har sin grund i könsstereotyper, sexism, kvinnohat och den ojämlika maktfördelningen mellan könen.

| K. | Jämställdhetsnivån är ofta en fingervisning och en första varning om att situationen för grundläggande rättigheter och värden, inklusive demokrati och rättsstatsprincipen, är på väg att urholkas i ett samhälle. Under det nuvarande årtiondet pågår ett synligt och alltmer organiserat angrepp på, och en repressiv tillbakagång för, jämställdhet, kvinnors och flickors rättigheter och hbtqi+-personers rättigheter. Detta märks framför allt i ett antal medlemsstater och på andra håll i världen och har lett till en tydlig ökning av våldet mot kvinnor och hbtqi+-personer online och offline. |
| --- | --- |

K.

Jämställdhetsnivån är ofta en fingervisning och en första varning om att situationen för grundläggande rättigheter och värden, inklusive demokrati och rättsstatsprincipen, är på väg att urholkas i ett samhälle. Under det nuvarande årtiondet pågår ett synligt och alltmer organiserat angrepp på, och en repressiv tillbakagång för, jämställdhet, kvinnors och flickors rättigheter och hbtqi+-personers rättigheter. Detta märks framför allt i ett antal medlemsstater och på andra håll i världen och har lett till en tydlig ökning av våldet mot kvinnor och hbtqi+-personer online och offline.

| L. | EU måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja och skydda alla kvinnors och flickors rätt att leva utan att utsättas för våld. Covid-19-pandemin ledde till ökat våld i hemmet och ökat våld mot kvinnor. Över 45 % av alla världens kvinnor uppger att de eller en kvinna de känner har utsatts för någon form av våld och 65 % att de har utsatts för någon form av våld under sin livstid. I de europeiska länderna har antingen en kraftig eller konstant ökning av antalet rapporterade fall av kvinnomord noterats. Tillgången till grundläggande tjänster såsom nödbostäder och telefonjourer har minskat, vilket bekräftar det ännu mer akuta behovet av att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa sådant våld mot bakgrund av lärdomarna från pandemin. |
| --- | --- |

L.

EU måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja och skydda alla kvinnors och flickors rätt att leva utan att utsättas för våld. Covid-19-pandemin ledde till ökat våld i hemmet och ökat våld mot kvinnor. Över 45 % av alla världens kvinnor uppger att de eller en kvinna de känner har utsatts för någon form av våld och 65 % att de har utsatts för någon form av våld under sin livstid. I de europeiska länderna har antingen en kraftig eller konstant ökning av antalet rapporterade fall av kvinnomord noterats. Tillgången till grundläggande tjänster såsom nödbostäder och telefonjourer har minskat, vilket bekräftar det ännu mer akuta behovet av att vidta konkreta åtgärder för att bekämpa sådant våld mot bakgrund av lärdomarna från pandemin.

| M. | Könsrelaterat våld, som i synnerhet begås mot kvinnor och flickor, kan ta sig många former, såsom fysiska övergrepp, sexuellt våld, inbegripet våldtäkt, kvinnlig könsstympning, kvinnomord, handel med kvinnor och flickor för sexuell exploatering, sexuella trakasserier, ”hedersbrott” och tvångsäktenskap, äktenskaplig fångenskap, tvångssterilisering, tvångsabort, nekande av säkra och lagliga aborter, obstetriskt och gynekologiskt våld, institutionellt våld, indirekt våld, ekonomiskt våld inom familjen och/eller i hemmet, stalkning, mobbning och trakasserier, hatpropaganda, både online och offline, samt olika former av nätvåld. Könsrelaterat våld mot hbtqi+- kvinnor inbegriper ytterligare former av sexuellt våld, såsom ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transpersoner och intersexuella personer samt omvändelseterapi. |
| --- | --- |

M.

Könsrelaterat våld, som i synnerhet begås mot kvinnor och flickor, kan ta sig många former, såsom fysiska övergrepp, sexuellt våld, inbegripet våldtäkt, kvinnlig könsstympning, kvinnomord, handel med kvinnor och flickor för sexuell exploatering, sexuella trakasserier, ”hedersbrott” och tvångsäktenskap, äktenskaplig fångenskap, tvångssterilisering, tvångsabort, nekande av säkra och lagliga aborter, obstetriskt och gynekologiskt våld, institutionellt våld, indirekt våld, ekonomiskt våld inom familjen och/eller i hemmet, stalkning, mobbning och trakasserier, hatpropaganda, både online och offline, samt olika former av nätvåld. Könsrelaterat våld mot hbtqi+- kvinnor inbegriper ytterligare former av sexuellt våld, såsom ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transpersoner och intersexuella personer samt omvändelseterapi.

| N. | Skillnader i medlemsstaternas lagstiftning och politik har lett till skillnader i skyddet mot könsrelaterat våld. Kvinnor har således inte samma skydd mot könsrelaterat våld i hela EU. Under de senaste åren har kvinnor i vissa medlemsstater dött eftersom de förvägrats säker och laglig abort (36). Europadomstolen har vid flera tillfällen slagit fast att en nationellt lagstadgad begränsning av tillgången till abort och bristande genomförande av lagligt tillåten tillgång till abort kränker de mänskliga rättigheterna och därför utgör en form av könsrelaterat våld i detta sammanhang. I vissa medlemsstater trakasseras och förföljs kvinnorättsorganisationer för att de har bistått offer för inhumana abortlagar (37). |
| --- | --- |

N.

Skillnader i medlemsstaternas lagstiftning och politik har lett till skillnader i skyddet mot könsrelaterat våld. Kvinnor har således inte samma skydd mot könsrelaterat våld i hela EU. Under de senaste åren har kvinnor i vissa medlemsstater dött eftersom de förvägrats säker och laglig abort (36). Europadomstolen har vid flera tillfällen slagit fast att en nationellt lagstadgad begränsning av tillgången till abort och bristande genomförande av lagligt tillåten tillgång till abort kränker de mänskliga rättigheterna och därför utgör en form av könsrelaterat våld i detta sammanhang. I vissa medlemsstater trakasseras och förföljs kvinnorättsorganisationer för att de har bistått offer för inhumana abortlagar (37).

| O. | Könsrelaterat våld är fortfarande ett underrapporterat brott i Europeiska unionen. 67 % av de kvinnor som intervjuades i FRA:s undersökning från 2014 angav att de inte rapporterade allvarliga incidenter med partnervåld till polisen eller någon annan organisation (38). |
| --- | --- |

O.

Könsrelaterat våld är fortfarande ett underrapporterat brott i Europeiska unionen. 67 % av de kvinnor som intervjuades i FRA:s undersökning från 2014 angav att de inte rapporterade allvarliga incidenter med partnervåld till polisen eller någon annan organisation (38).

| P. | Stereotyper och könsdiskriminering i rättssystemet – tillsammans med bristen på en genusmedveten, effektiv och snabb lagföring, rättsliga ramar, rättssystem och åtgärder för att ge skydd, stöd och gottgörelse – försämrar kvinnors tillgång till rättslig prövning och leder till bristande förtroende för brottsbekämpande myndigheter, brist på information om hur man vidtar åtgärder och rapporterar sådana händelser samt brist på adekvata sociala och medicinska tjänster. Detta får ofta till följd att könsrelaterat våld inte anmäls. |
| --- | --- |

P.

Stereotyper och könsdiskriminering i rättssystemet – tillsammans med bristen på en genusmedveten, effektiv och snabb lagföring, rättsliga ramar, rättssystem och åtgärder för att ge skydd, stöd och gottgörelse – försämrar kvinnors tillgång till rättslig prövning och leder till bristande förtroende för brottsbekämpande myndigheter, brist på information om hur man vidtar åtgärder och rapporterar sådana händelser samt brist på adekvata sociala och medicinska tjänster. Detta får ofta till följd att könsrelaterat våld inte anmäls.

| Q. | Särskilda grupper som utsätts för könsrelaterat våld, såsom rasifierade kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor och hbtqi+-personer, stöter på ytterligare hinder för tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

Q.

Särskilda grupper som utsätts för könsrelaterat våld, såsom rasifierade kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, invandrarkvinnor och hbtqi+-personer, stöter på ytterligare hinder för tillgången till rättslig prövning.

| R. | I många fall kan brottsoffret utsättas för förnedrande kommentarer, upprepad exponering för gärningspersonen, skuldbeläggning och upprepade förhör, av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter eller polisen, vilket ökar brottsoffrets rädsla för att anmäla våldet och ökar risken för upprepad viktimisering eller sekundära former av viktimisering. |
| --- | --- |

R.

I många fall kan brottsoffret utsättas för förnedrande kommentarer, upprepad exponering för gärningspersonen, skuldbeläggning och upprepade förhör, av tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter eller polisen, vilket ökar brottsoffrets rädsla för att anmäla våldet och ökar risken för upprepad viktimisering eller sekundära former av viktimisering.

| S. | Våld mot kvinnor, enligt FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor och handlingsplanen från Peking, avser varje könsbetingad våldshandling som leder till eller troligen kommer att leda till fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt eller psykiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker offentligt eller i den privata sfären. FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor definierar könsrelaterat våld som våld som riktas mot en kvinna på grund av att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Kommittén understryker att könsrelaterat våld är en form av diskriminering som allvarligt hämmar kvinnors förmåga att utöva sina rättigheter och friheter på lika villkor som män och därmed utgör en kränkning av deras mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

S.

Våld mot kvinnor, enligt FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor och handlingsplanen från Peking, avser varje könsbetingad våldshandling som leder till eller troligen kommer att leda till fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt eller psykiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker offentligt eller i den privata sfären. FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor definierar könsrelaterat våld som våld som riktas mot en kvinna på grund av att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Kommittén understryker att könsrelaterat våld är en form av diskriminering som allvarligt hämmar kvinnors förmåga att utöva sina rättigheter och friheter på lika villkor som män och därmed utgör en kränkning av deras mänskliga rättigheter.

| T. | Att få ett slut på könsrelaterat våld har inkluderats som en nyckelprioritering i kommissionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025 med en uppsättning konkreta förslag som ska säkerställa ett effektivt förebyggande av könsrelaterat våld och våld i hemmet, bland annat ingåendet av EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och säkerställandet av dess snabba ratificering och genomförande av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

T.

Att få ett slut på könsrelaterat våld har inkluderats som en nyckelprioritering i kommissionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025 med en uppsättning konkreta förslag som ska säkerställa ett effektivt förebyggande av könsrelaterat våld och våld i hemmet, bland annat ingåendet av EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och säkerställandet av dess snabba ratificering och genomförande av EU:s medlemsstater.

| U. | Det är enbart med hjälp av en kombination av rättsliga och andra åtgärder och åtgärder för att underlätta offrens tillgång till boende och sysselsättning, inbegripet skyddat boende för offer, samt ekonomiskt oberoende och jämlikt deltagande för kvinnor på samhällets alla områden, som man avsevärt kan minska våldet mot kvinnor och flickor samt andra former av våld såsom våld mot hbtqi+-personer och dess konsekvenser. |
| --- | --- |

U.

Det är enbart med hjälp av en kombination av rättsliga och andra åtgärder och åtgärder för att underlätta offrens tillgång till boende och sysselsättning, inbegripet skyddat boende för offer, samt ekonomiskt oberoende och jämlikt deltagande för kvinnor på samhällets alla områden, som man avsevärt kan minska våldet mot kvinnor och flickor samt andra former av våld såsom våld mot hbtqi+-personer och dess konsekvenser.

| V. | Civilsamhället, särskilt kvinno- och jämställdhetsorganisationer, ger ett mycket viktigt bidrag till arbetet med att förhindra och bekämpa alla former av våld och deras arbete bör erkännas, uppmuntras, stödjas och adekvat finansieras, bland annat genom möjligheten att ansöka om och få statligt stöd och EU-stöd, så att de kan utföra sitt arbete på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

V.

Civilsamhället, särskilt kvinno- och jämställdhetsorganisationer, ger ett mycket viktigt bidrag till arbetet med att förhindra och bekämpa alla former av våld och deras arbete bör erkännas, uppmuntras, stödjas och adekvat finansieras, bland annat genom möjligheten att ansöka om och få statligt stöd och EU-stöd, så att de kan utföra sitt arbete på bästa möjliga sätt.

| W. | Istanbulkonventionen är det hittills mest effektiva, mäktiga och omfattande verktyget för att förhindra och bekämpa en rad olika former av våld mot kvinnor och våld i hemmet på EU-nivå och global nivå. Konventionen ger vägledning till de stater som är parter och deras respektive nationella myndigheter för att de ska kunna vidta lämpliga sektorsövergripande åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet genom de fyra pelarna: förebyggande, skydd av överlevande och gottgörelse, lagföring av förövare och integrerad politik. De länder som har ratificerat konventionen har stärkt sina förebyggande insatser och förbättrat utredningarna och lagföringen samt skyddstjänsterna för kvinnor och flickor som utsatts för våld (39). En omedelbar anslutning av alla medlemsstater till Istanbulkonventionen skulle bidra till utvecklingen av en integrerad politik, och på så sätt säkerställa lika skydd genom ett bindande instrument som motverkar olikheterna i politik och lagstiftning mellan medlemsstaterna, och till främjandet av internationellt samarbete i kampen mot alla former av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Detta är särskilt viktigt under krig och humanitära kriser och kriser som tvingar människor på flykt, vilket illustreras av situationen för de kvinnor och flickor som flyr från Ukraina. |
| --- | --- |

W.

Istanbulkonventionen är det hittills mest effektiva, mäktiga och omfattande verktyget för att förhindra och bekämpa en rad olika former av våld mot kvinnor och våld i hemmet på EU-nivå och global nivå. Konventionen ger vägledning till de stater som är parter och deras respektive nationella myndigheter för att de ska kunna vidta lämpliga sektorsövergripande åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet genom de fyra pelarna: förebyggande, skydd av överlevande och gottgörelse, lagföring av förövare och integrerad politik. De länder som har ratificerat konventionen har stärkt sina förebyggande insatser och förbättrat utredningarna och lagföringen samt skyddstjänsterna för kvinnor och flickor som utsatts för våld (39). En omedelbar anslutning av alla medlemsstater till Istanbulkonventionen skulle bidra till utvecklingen av en integrerad politik, och på så sätt säkerställa lika skydd genom ett bindande instrument som motverkar olikheterna i politik och lagstiftning mellan medlemsstaterna, och till främjandet av internationellt samarbete i kampen mot alla former av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Detta är särskilt viktigt under krig och humanitära kriser och kriser som tvingar människor på flykt, vilket illustreras av situationen för de kvinnor och flickor som flyr från Ukraina.

| X. | Istanbulkonventionen är ett blandat avtal som gör det möjligt för EU att ansluta sig till den parallellt med medlemsstaterna. Detta har bekräftats genom ett yttrande av Europeiska unionens domstol (40) (EU-domstolen). |
| --- | --- |

X.

Istanbulkonventionen är ett blandat avtal som gör det möjligt för EU att ansluta sig till den parallellt med medlemsstaterna. Detta har bekräftats genom ett yttrande av Europeiska unionens domstol (40) (EU-domstolen).

| Y. | Om samtliga medlemsstater ansluter sig till Istanbulkonventionen skulle det stödja en samordnad strategi i kampen mot våld mot kvinnor, tillsammans med befintliga eller framtida relaterade åtgärder på EU-nivå, såsom förslaget till EU-direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och direktivet om brottsoffers rättigheter. |
| --- | --- |

Y.

Om samtliga medlemsstater ansluter sig till Istanbulkonventionen skulle det stödja en samordnad strategi i kampen mot våld mot kvinnor, tillsammans med befintliga eller framtida relaterade åtgärder på EU-nivå, såsom förslaget till EU-direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet och direktivet om brottsoffers rättigheter.

| Z. | Våld mot kvinnor, inbegripet våld i hemmet, betraktas ofta som en privatsak och tolereras därför alltför lätt. I själva verket utgör detta våld en gränsöverskridande, systemisk kränkning av de grundläggande rättigheterna och ett allvarligt brott som måste förebyggas och lagföras. Medlemsstaterna bör därför bedriva ett nära samarbete för att bekämpa detta våld tillsammans. Alla kvinnor och flickor i EU bör åtnjuta samma skydd mot könsrelaterat våld oberoende av vilken medlemsstat de befinner sig i. Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men endast 21 har ratificerat den. Sex medlemsstater – Bulgarien, Lettland, Litauen, Slovakien, Tjeckien och Ungern – har fortfarande inte ratificerat konventionen. EU:s anslutning till Istanbulkonventionen undantar inte medlemsstaterna från den nationella ratificeringen. EU måste vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med sina medlemsstater för att skydda och främja alla kvinnors och flickors rätt att leva utan könsrelaterat våld. Den polska regeringen tillkännagav 2020 sin avsikt att dra sig ur konventionen. Ärendet ligger dock fortfarande hos den polska författningsdomstolen. |
| --- | --- |

Z.

Våld mot kvinnor, inbegripet våld i hemmet, betraktas ofta som en privatsak och tolereras därför alltför lätt. I själva verket utgör detta våld en gränsöverskridande, systemisk kränkning av de grundläggande rättigheterna och ett allvarligt brott som måste förebyggas och lagföras. Medlemsstaterna bör därför bedriva ett nära samarbete för att bekämpa detta våld tillsammans. Alla kvinnor och flickor i EU bör åtnjuta samma skydd mot könsrelaterat våld oberoende av vilken medlemsstat de befinner sig i. Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men endast 21 har ratificerat den. Sex medlemsstater – Bulgarien, Lettland, Litauen, Slovakien, Tjeckien och Ungern – har fortfarande inte ratificerat konventionen. EU:s anslutning till Istanbulkonventionen undantar inte medlemsstaterna från den nationella ratificeringen. EU måste vidta alla nödvändiga åtgärder i samarbete med sina medlemsstater för att skydda och främja alla kvinnors och flickors rätt att leva utan könsrelaterat våld. Den polska regeringen tillkännagav 2020 sin avsikt att dra sig ur konventionen. Ärendet ligger dock fortfarande hos den polska författningsdomstolen.

| AA. | Straffriheten för förövare av brott mot kvinnor kvarstår och måste undanröjas genom att man ser till att de åtalas och bestraffas på lämpligt sätt, vilket är nödvändigt för att bryta den onda cirkeln av tystnad för dem som utsatts för våld. Kvinnor och flickor som överlevt våld måste få det stöd, den gottgörelse och det erkännande som de behöver från de brottsbekämpande myndigheterna och rättssystemet, särskilt när det gäller dem som bor i landsbygdsområden där skyddstjänster för offren är obefintliga eller mycket begränsade. Det är viktigt att säkerställa tillräcklig tillgång till specialiserade tjänster, inbegripet hälso- och sjukvårdstjänster eller tjänster för säkert boende, oavsett i vilket skede lagföringen befinner sig. Det är av grundläggande betydelse att tillhandahålla lämpliga rättighets- och genusmedvetna utbildningskurser, förfaranden och riktlinjer för alla rättstillämpare och tjänstemän inom brottsbekämpningen, däribland domare, allmänna åklagare, övrig personal inom rättsväsendet, kriminaltekniska experter, tjänsteleverantörer, platschefer och andra yrkesutövare som arbetar med offer för alla former av könsrelaterat våld, i syfte att undvika diskriminering och upprepad viktimisering. |
| --- | --- |

AA.

Straffriheten för förövare av brott mot kvinnor kvarstår och måste undanröjas genom att man ser till att de åtalas och bestraffas på lämpligt sätt, vilket är nödvändigt för att bryta den onda cirkeln av tystnad för dem som utsatts för våld. Kvinnor och flickor som överlevt våld måste få det stöd, den gottgörelse och det erkännande som de behöver från de brottsbekämpande myndigheterna och rättssystemet, särskilt när det gäller dem som bor i landsbygdsområden där skyddstjänster för offren är obefintliga eller mycket begränsade. Det är viktigt att säkerställa tillräcklig tillgång till specialiserade tjänster, inbegripet hälso- och sjukvårdstjänster eller tjänster för säkert boende, oavsett i vilket skede lagföringen befinner sig. Det är av grundläggande betydelse att tillhandahålla lämpliga rättighets- och genusmedvetna utbildningskurser, förfaranden och riktlinjer för alla rättstillämpare och tjänstemän inom brottsbekämpningen, däribland domare, allmänna åklagare, övrig personal inom rättsväsendet, kriminaltekniska experter, tjänsteleverantörer, platschefer och andra yrkesutövare som arbetar med offer för alla former av könsrelaterat våld, i syfte att undvika diskriminering och upprepad viktimisering.

| AB. | Könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, har erkänts av världssamfundet och bör hanteras på ett heltäckande sätt. Trots alla ansträngningar som gjorts av internationella organisationer, det civila samhället och statliga myndigheter för att utrota könsrelaterat våld, är det fortfarande utbrett och tar sig uttryck i nya former såsom nätvåld, nättrakasserier, nätstalkning och delning utan samtycke av intimt material via sociala medier. Nätvåld mot kvinnor och nätvåld i nära relationer har blivit allt vanligare under de senaste åren, särskilt efter covid-19-pandemin. Mellan 4 och 7 % av kvinnorna i unionen har utsatts för nättrakasserier, och mellan 1 och 3 % har utsatts för nätstalkning (41). På ett globalt plan avslöjade en undersökning (42) som gjordes 2020 av World Wide Web Foundation med svarande från 180 länder att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade utsatts för övergrepp på nätet, genom att exempelvis intima bilder, videor eller meddelanden spridits utan deras samtycke, genom elaka och förödmjukande meddelanden, grovt och hotfullt språk, sexuella trakasserier och falskt innehåll, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som utsatts för trakasserier, övergrepp eller våld. |
| --- | --- |

AB.

Könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, har erkänts av världssamfundet och bör hanteras på ett heltäckande sätt. Trots alla ansträngningar som gjorts av internationella organisationer, det civila samhället och statliga myndigheter för att utrota könsrelaterat våld, är det fortfarande utbrett och tar sig uttryck i nya former såsom nätvåld, nättrakasserier, nätstalkning och delning utan samtycke av intimt material via sociala medier. Nätvåld mot kvinnor och nätvåld i nära relationer har blivit allt vanligare under de senaste åren, särskilt efter covid-19-pandemin. Mellan 4 och 7 % av kvinnorna i unionen har utsatts för nättrakasserier, och mellan 1 och 3 % har utsatts för nätstalkning (41). På ett globalt plan avslöjade en undersökning (42) som gjordes 2020 av World Wide Web Foundation med svarande från 180 länder att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade utsatts för övergrepp på nätet, genom att exempelvis intima bilder, videor eller meddelanden spridits utan deras samtycke, genom elaka och förödmjukande meddelanden, grovt och hotfullt språk, sexuella trakasserier och falskt innehåll, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som utsatts för trakasserier, övergrepp eller våld.

| AC. | Insatser för att utrota könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, ifrågasätts ofta eller försvagas på grund av tradition, kultur, religion eller fundamentalism, populistiska ideologier eller högerextrema rörelser, och falska narrativ och desinformation sprids, till exempel genom påståenden om att Istanbulkonventionen syftar till att ”utplåna den traditionella familjen” och ”främja genusideologi och homosexualitet”. Dessa grupper använder desinformation och populistisk retorik för att sprida falska farhågor bland medborgarna. |
| --- | --- |

AC.

Insatser för att utrota könsrelaterat våld, särskilt det som begås mot kvinnor och flickor, ifrågasätts ofta eller försvagas på grund av tradition, kultur, religion eller fundamentalism, populistiska ideologier eller högerextrema rörelser, och falska narrativ och desinformation sprids, till exempel genom påståenden om att Istanbulkonventionen syftar till att ”utplåna den traditionella familjen” och ”främja genusideologi och homosexualitet”. Dessa grupper använder desinformation och populistisk retorik för att sprida falska farhågor bland medborgarna.

| AD. | Utsatthet för våld och övergrepp med fysiska, sexuella, psykiska eller socioekonomiska förtecken får allvarliga konsekvenser för offren och deras familjer och släktingar och för samhället som helhet. De nationella vårdnadslagarna bör ta hänsyn till barnets bästa vid bedömningar av huruvida förövarna ska beviljas vårdnad eller umgängesrätt (43). |
| --- | --- |

AD.

Utsatthet för våld och övergrepp med fysiska, sexuella, psykiska eller socioekonomiska förtecken får allvarliga konsekvenser för offren och deras familjer och släktingar och för samhället som helhet. De nationella vårdnadslagarna bör ta hänsyn till barnets bästa vid bedömningar av huruvida förövarna ska beviljas vårdnad eller umgängesrätt (43).

| AE. | Turkiet, det första landet som undertecknade och ratificerade konventionen, beslutade att dra sig ur konventionen sex år senare och har inte varit part i konventionen sedan den 1 juli 2021. EU-institutionerna har fördömt detta utträde, som utgör ett farligt prejudikat för andra stater som är parter i konventionen. I juni 2022 blev Ukraina den 36:e staten som ratificerade konventionen, samtidigt som landet försvarade sitt territorium mot Rysslands omotiverade, oprovocerade och olagliga anfallskrig. Våldtäkt och sexuellt våld mot kvinnor och flickor används som krigsvapen i konflikten. Konventionen trädde i kraft den 1 november 2022, och ett snabbt genomförande av den bör stödja de ukrainska myndigheternas insatser för att hantera de grymheter som ryska soldater begår mot kvinnor och barn och bekämpa könsrelaterat våld. Ukrainas ratificering i krigstid bör tjäna som förebild för alla medlemsstater som vägrar att ratificera konventionen eller som inte betraktar det som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

AE.

Turkiet, det första landet som undertecknade och ratificerade konventionen, beslutade att dra sig ur konventionen sex år senare och har inte varit part i konventionen sedan den 1 juli 2021. EU-institutionerna har fördömt detta utträde, som utgör ett farligt prejudikat för andra stater som är parter i konventionen. I juni 2022 blev Ukraina den 36:e staten som ratificerade konventionen, samtidigt som landet försvarade sitt territorium mot Rysslands omotiverade, oprovocerade och olagliga anfallskrig. Våldtäkt och sexuellt våld mot kvinnor och flickor används som krigsvapen i konflikten. Konventionen trädde i kraft den 1 november 2022, och ett snabbt genomförande av den bör stödja de ukrainska myndigheternas insatser för att hantera de grymheter som ryska soldater begår mot kvinnor och barn och bekämpa könsrelaterat våld. Ukrainas ratificering i krigstid bör tjäna som förebild för alla medlemsstater som vägrar att ratificera konventionen eller som inte betraktar det som en prioriterad fråga.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen den 4 mars 2016 föreslog att EU skulle ansluta sig till Istanbulkonventionen, det mest heltäckande och rättsligt bindande internationella instrumentet för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor, könsrelaterat våld och våld i hemmet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar EU:s undertecknande av Istanbulkonventionen den 13 juni 2017. Parlamentet beklagar att EU ännu inte, sex år senare, har ratificerat konventionen på grund av att ett fåtal medlemsstater i Europeiska unionens råd har satt sig på tvären. Parlamentet konstaterar dock att den rättsliga osäkerhet som orsakats av att EU:s framtida anslutning begränsats till vissa bestämmelser i konventionen – nämligen bestämmelser om straffrättsligt samarbete, asyl och principen om non-refoulement – samt oron över det interna förfarandet inför ratificeringen av konventionen bemöttes i EU-domstolens yttrande av den 6 oktober 2021. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att agera i enlighet med detta beslut och inte längre fördröja EU:s anslutning till Istanbulkonventionen. Parlamentet upprepar att Istanbulkonventionen bör förstås som den minimistandard som behövs för att utrota könsrelaterat våld och att unionen även bör fullfölja lagstiftningsåtgärder och icke-lagstiftningsåtgärder i detta hänseende. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att eftersträva en övergripande strategi för att på EU-nivå utrota allt könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och mot hbtqi+-personer på grund av deras sexuella läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper och för att säkerställa uppföljningen av dess rekommendationer, som har föreslagits i ett antal resolutioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor och mot hbtqi+-personer. Parlamentet betonar att nekande av tjänster och rättigheter med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive rätten till säker och laglig abort, utgör en form av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet upprepar att kvinnor och flickor måste ha full kontroll över sina kroppar och sin sexualitet. Parlamentet understryker att Europadomstolen vid flera tillfällen har slagit fast att restriktiva abortlagar och bristen på genomförande kränker kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet är mycket oroat över och starkt kritiskt till att kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt rätten till säker och laglig abort, ständigt hotas i vissa medlemsstater, såsom Slovakien, Polen och Ungern. Parlamentet påpekar att tillgången till abort i Italien långsamt urholkas, att Polens illegitima författningsdomstol den 22 oktober 2020 införde ett de facto-förbud mot abort, att abort är förbjudet i Malta och att medicinsk abort i ett tidigt skede av graviditeten inte får genomföras i Slovakien och inte erbjuds i Ungern. Parlamentet välkomnar initiativen från vissa medlemsstater, såsom Frankrike, att införa rätten till abort i sina konstitutioner för att skydda denna grundläggande rättighet. Parlamentet upprepar sin uppmaning att inkludera rätten till säker och laglig abort i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att garantera allmän tillgång för alla till ett heltäckande utbud av tjänster med koppling till sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive en omfattande och åldersanpassad sexualundervisning, familjeplanering, moderna preventivmedel och kostnadsfria, säkra och lagliga aborter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 12 september 2017 om Europeiska unionens ingående av Istanbulkonventionen, och beklagar djupt att kvinnor och flickor ofta utsätts för våld i hemmet, sexuella trakasserier, psykiskt och fysiskt våld, stalkning, sexuellt våld, våldtäkt, tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning, tvångsabort, tvångssterilisering, människohandel för sexuellt utnyttjande och andra former av våld. Parlamentet betonar att det i Istanbulkonventionen fastslås att kultur, sedvänja, religion, tradition eller så kallad heder aldrig kan rättfärdiga någon våldshandling mot kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin relevanta lagstiftning hänvisa till Istanbulkonventionens definition av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att Istanbulkonventionen är tillämplig både i fredstid och i situationer med väpnade konflikter. Parlamentet påminner om att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen av den 17 juli 1998 kriminaliserar flera former av sexuellt våld som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Wienkonventionen om traktaträtten föreskriver att en stats samtycke till att vara bunden av en traktat kan uttryckas genom undertecknande och att parterna i ett internationellt avtal inte får åberopa bestämmelserna i sin nationella lagstiftning för att motivera att en traktat inte verkställs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att även kvinnor med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning har stött på hinder när det gäller att anmäla våld och få tillgång till rättssystemet, bland annat – vilket Grevio rapporterat om – bristen på tillgång till polisens lokaler, bristen på utbildning om stereotyper hos tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter samt bristen på information i tillgängliga format om stödet till våldsoffer och de tillgängliga tjänsterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att konventionen integreras fullständigt i EU:s rättsliga och politiska ramverk. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att i sin nationella lagstiftning och politik säkerställa ett fullständigt genomförande av åtgärder som följer av konventionen. Parlamentet fördömer med kraft försöken i vissa medlemsstater att dra tillbaka åtgärder som redan vidtagits i syfte att genomföra Istanbulkonventionen och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att säkerställa ett korrekt genomförande och tilldelning av tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld, ge kvinnor och flickor egenmakt, skydda brottsoffren och se till att de kompenseras, särskilt de som är bosatta i områden där skyddstjänster för offren är obefintliga eller mycket begränsade. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på lämpligt sätt, genom bland annat lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, ta upp vårdnad av och umgängesrätt för barn, civilrättsliga konsekvenser av tvångsäktenskap, stalkning, förnekande av reproduktiva rättigheter och tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård samt att skydda offren, som kan uppleva allvarliga trauman som ibland till och med leder till självmord. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra förebyggande åtgärder, inbegripet ökat primärt förebyggande av könsrelaterat våld, som måste börja med genusmedveten utbildningsplanering som riktas till både flickor och pojkar från tidig ålder och fortsätta med riktat livslångt lärande, samt en strategi som sätter offren i centrum för stödtjänster och skyddsåtgärder för överlevande, såsom ekonomiskt stöd, psykologiskt stöd, hjälptelefon, skyddade boenden och tillgång till subventionerat boende och ”säker tjänstledighet”, samt åtgärder som hjälper offren att fortsätta att bo i sina hem på ett säkert sätt, såsom kontaktförbud för förövare och specialiststöd till barn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att främja samarbete om könsrelaterat våld mellan medlemsstaterna genom utbyte av bästa praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att organisera och genomföra informationskampanjer om Istanbulkonventionen och dess bestämmelser, och att stödja partnerskap mellan myndigheter och civilsamhällesorganisationer och driva gemensamma program, i syfte att underlätta genomförandet av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lämpliga genusmedvetna utbildningskurser, förfaranden och riktlinjer samt specialiserade stöd- och skyddsåtgärder, med en strategi som sätter offren i centrum för alla berörda yrkesutövare, inbegripet brottsbekämpande organ, rättsväsendet och allmänna åklagare, för att säkerställa tidig upptäckt av offer, undvika bristfälliga riskbedömningar samt förhindra diskriminering, traumatisering eller upprepad viktimisering under rättsliga, medicinska och polisiära förfaranden. Parlamentet efterlyser i synnerhet EU-omfattande minimistandarder för brottsbekämpning på detta område. Parlamentet påpekar att Istanbulkonventionen här har en nyckelroll när det gäller att stärka medlemsstaternas kapacitet. Parlamentet efterlyser de förbättringar som krävs för att dessa brott ska anmälas i större utsträckning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att Istanbulkonventionen förblir den internationella standarden och ett viktigt verktyg för att utrota våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld, inbegripet våld i hemmet. Parlamentet påpekar att straffrätten kan vara endast en del av en övergripande och integrerad reaktion på våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld som omfattar förebyggande, skydd och lagföring. Parlamentet betonar fördelarna med Istanbulkonventionens struktur, som följer en helhetsinriktad, övergripande och samordnad strategi för att åtgärda problematiken med våld mot kvinnor och flickor samt könsrelaterat våld, inbegripet våld i hemmet, och grundas på ett tillvägagångssätt med fyra pelare som omfattar alla aspekter från förebyggande till skydd, åtal och samordnad politik. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna har ett ansvar för att bekämpa straffrihet i fall av våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld, inklusive våld i hemmet, och att upprätthålla påföljdernas och åtalens avskräckande funktion. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller Istanbulkonventionens brottsofferbaserade strategi som tar sig an våld mot kvinnor och våld i hemmet ur en rad olika perspektiv, genom att föreskriva åtgärder såsom förebyggande av våld och behandlingsprogram som lär förövare av våld i hemmet att inte bete sig våldsamt i mellanmänskliga relationer för att förhindra ytterligare våldsdåd, bekämpning av diskriminering, genom skydd av och stöd till brottsoffer, skydd av barn, skydd av kvinnliga asylsökande och flyktingar och genom straffrättsliga åtgärder för att bekämpa straffrihet, genom införande av riskbedömningsförfaranden, riskbedömning och bättre datainsamling samt genom informationskampanjer och informationsprogram, bland annat i samarbete med nationella organ för mänskliga rättigheter och jämlikhet, det civila samhället och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att Istanbulkonventionen har varit gällande och tillämpats genom Grevios unika övervaknings- och tillämpningssystem i tio år. Parlamentet betonar vikten av denna process med interaktiva utbyten mellan Grevio och de deltagande medlemmarna. Parlamentet erkänner det enorma arbete som Grevio utför för att övervaka genomförandet av konventionen, och uppmanar alla parter att följa sina landsspecifika rekommendationer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att beakta Grevios rekommendationer och att förbättra sin lagstiftning genom att anpassa den till Istanbulkonventionens bestämmelser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta slutsatserna och den goda praxis som anges i Grevios halvtidsöversyn av sina förhandsutvärderingsrapporter (44) och att använda dem för att ge ny kraft åt konventionens korrekta genomförande och efterlevnad för att förbättra medlemsstaternas nationella ramar för förebyggande och bekämpning av könsrelaterat våld, inbegripet deras nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att det, för att säkerställa ett effektivt genomförande av Istanbulkonventionen, inrättades en övervakningsmekanism med två pelare bestående av dels Grevio, som utarbetar en landsspecifik rapport, dels partskommittén. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner Istanbulkonventionens betydelse under covid-19-pandemin när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att tackla den alarmerande ökningen av könsrelaterat våld, som betraktats som en ”skuggpandemi”. Parlamentet lovordar de insatser som vissa medlemsstater gjort för att införa ytterligare förebyggande åtgärder samt skydds- och stödtjänster under pandemin. Parlamentet efterlyser dock i detta avseende ett särskilt EU-protokoll om våld mot kvinnor i kris- och nödsituationer, som ska komplettera de åtgärder som fastställs i Istanbulkonventionen och öka Europeiska unionens beredskap att hantera könsrelaterat våld i dessa specifika situationer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar EU-domstolens yttrande av den 6 oktober 2021, som är en uppföljning av parlamentets begäran och som gör det möjligt för rådet att fullfölja Europeiska unionens ratificering av Istanbulkonventionen utan att det föreligger samförstånd. Parlamentet anser att Europeiska unionen nu kan och bör ratificera konventionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att EU genom sin anslutning kommer att skapa en enhetlig europeisk rättslig ram för sin interna och externa politik för att förhindra och bekämpa våld mot kvinnor och flickor, våld i hemmet och andra former av könsrelaterat våld, skydda och stödja brottsoffren samt erbjuda dem effektiv gottgörelse och åstadkomma bättre övervakning, tolkning och genomförande av EU:s lagstiftning, program och medel på de områden som omfattas av konventionen, liksom förbättrad insamling av jämförbara uppdelade uppgifter på EU-nivå. Parlamentet anser också att EU genom att ansluta sig till konventionen kommer att föregå med gott exempel och bli en mer effektiv förkämpe för kvinnors rättigheter i hela världen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att EU:s anslutning också kommer att möjliggöra en mer omfattande insamling av uppgifter om könsrelaterat våld på EU-nivå. Parlamentet noterar att Grevio har understrukit omfattningen av könsrelaterat våld och framför allt vikten av evidensbaserat beslutsfattande och behovet av att inrätta ett system för att regelbundet samla in uppgifter och genomföra undersökningar om alla former av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet välkomnar Eurostats pågående insatser för att 2023 samordna en undersökning om könsrelaterat våld i EU för att uppdatera EU:s senaste uppgifter om könsrelaterat våld från 2014, och uppmanar i detta avseende alla medlemsstater som är parter i konventionen att samarbeta och delta i undersökningen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar och fördömer skarpt vissa medlemsstaters politiska instrumentalisering av konventionen. Parlamentet efterlyser en konstruktiv dialog och ett effektivt samarbete på kort, medellång och lång sikt med olika institutioner, myndigheter och civilsamhällesorganisationer samt med rådet och medlemsstaterna i samarbete med Europarådet för att bemöta medlemsstaternas reservationer, invändningar och farhågor och klargöra vilseledande och felaktiga tolkningar av Istanbulkonventionen inom många medlemsstater, till exempel det påstådda främjandet av ”destruktiva genusideologier”, så att framsteg kan göras på detta område och så att Istanbulkonventionen kan ratificeras av alla medlemsstater och av EU-institutionerna. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att påskynda förhandlingarna om ratificeringen och genomförandet av Istanbulkonventionen och att kraftfullt fördöma alla försök att upphäva de åtgärder som redan vidtagits för att genomföra Istanbulkonventionen och bekämpa våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att parlamentet blir fullt delaktigt i konventionens övervakningsprocess efter EU:s anslutning till Istanbulkonventionen. Parlamentet noterar hur viktigt det är att få till stånd en snabb överenskommelse om en uppförandekodex för samarbetet mellan EU och dess medlemsstater i fråga om genomförandet av konventionen. Överenskommelsen bör omfatta även civilsamhällesorganisationer, särskilt kvinnorättsorganisationer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att EU:s anslutning till Istanbulkonventionen inte befriar medlemsstaterna från skyldigheten att nationellt ratificera den. Parlamentet påpekar att alla medlemsstater visserligen redan har undertecknat Istanbulkonventionen men att sex ännu inte ratificerat den, nämligen Bulgarien, Lettland, Litauen, Slovakien, Tjeckien och Ungern. Parlamentet fördömer tillbakagången för jämställdheten, kvinnors rättigheter och Istanbulkonventionen i vissa medlemsstater, till exempel i Polen, där premiärministern har begärt att konventionens författningsenlighet ska prövas av författningsdomstolen. Parlamentet fördömer kraftfullt den polska justitieministerns försök att förkasta konventionen genom att lämna in en formell begäran om att man ska arbeta för ett utträde ur konventionen. Parlamentet noterar att nationalrådet i Slovakien vägrade att ratificera konventionen 2020 och bad Slovakiens president att dra tillbaka landets undertecknande, men noterar att presidenten beslutade att inte genomföra tillbakadragandet. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att bekämpa desinformation och inleda informationskampanjer för att skingra alla tvivel om konventionen och dess fördelar för hela samhället. Parlamentet understryker att EU:s anslutning till Istanbulkonventionen inte undantar medlemsstaterna från nationell ratificering och uppmanar därför med kraft de sex återstående medlemsstater som inte redan har ratificerat konventionen att göra detta utan dröjsmål. Parlamentet fördömer skarpt alla försök från medlemsstaternas sida att dra sig ur själva ratificeringen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla initiativ som syftar till att ersätta Istanbulkonventionen med alternativ såsom det så kallade familjeavtalet i Polen, som bygger på värden som kraftigt avviker från de mänskliga rättigheterna och rätten till jämställdhet och inte skulle fungera som ett effektivt instrument för att bekämpa våld i hemmet och våld i nära relationer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet fördömer det växande motståndet mot Istanbulkonventionen i vissa medlemsstater och försöken att svartmåla konventionen och dess positiva inverkan på utrotandet av könsrelaterat våld. Parlamentet fördömer skarpt alla desinformationskampanjer om Istanbulkonventionen som syftar till att väcka oro i samhället om dess påstått destruktiva inverkan på familjen. Parlamentet betonar att sådana desinformationskampanjer ofta samordnas, finansieras och organiseras av bland annat ultrakonservativa grupper och högerextrema rörelser samt av genusfientliga rörelser från länder utanför EU. Parlamentet vidhåller i detta avseende sitt starka fördömande av de smutskastningskampanjer mot konventionen som avviker från den internationellt överenskomna normen om nolltolerans mot våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna ytterligare bör öka sina insatser för att motverka falska narrativ om konventionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att det inte finns några rättsliga hinder för rådet att fullfölja ratificeringen av konventionen, eftersom det räcker med kvalificerad majoritet för att anta den. Parlamentet uppmanar på nytt rådet att snarast slutföra EU:s ratificering och fulla genomförande av Istanbulkonventionen, och att försöka få alla medlemsstater att ratificera den. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekräfta sin politiska vilja att bekämpa våld mot kvinnor och flickor och att därför fatta detta beslut och inte låta ett fåtal medlemsstater påverka jämställdhetsagendan i rådet. Parlamentet påminner vidare om kommissionsordförandens åtagande att försvara ratificeringen i sitt anförande i Europaparlamentets plenarförsamling om slutsatserna från Europeiska rådets möte den 25–26 mars 2021 och om resultatet av mötet mellan EU och Turkiet den 6 april 2021. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, och betonar hur viktigt det är att som ett minimum säkerställa Istanbulkonventionens normer. Parlamentet påpekar att det blir den första EU-akten som specifikt behandlar könsrelaterat våld och som därigenom bidrar till att harmonisera medlemsstaternas olika strategier i fråga om våld mot kvinnor och våld i hemmet och till att fastställa gemensamma miniminormer för förebyggande, skydd av offer för och överlevare av könsrelaterat våld och säkerställande av deras möjligheter till rättslig prövning. Parlamentet betonar att denna rättsakt kompletterar konventionen, snarare än ersätter den, eftersom den endast omfattar några av dess delar. Konventionen är alltjämt ett viktigt verktyg för EU:s strategi mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet fördömer att fler och fler kvinnor och flickor drabbas av könsrelaterat våld på internet och i sociala medier. Parlamentet konstaterar att genomförandet av konventionen bör följas av särskilda lagstiftningsåtgärder om könsrelaterat nätvåld, där man erkänner och förebygger denna specifika form av könsrelaterat våld och kriminaliserar könsbaserat våld som begås på internet. Parlamentet välkomnar i detta avseende inkluderandet av vissa former av könsrelaterat nätvåld som brott i kommissionens förslag till direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, nämligen delning utan samtycke av intimt eller manipulerat material, nätstalkning, nättrakasserier och nätuppvigling till våld eller hat. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en helhetsstrategi på EU-nivå för att bekämpa våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, en strategi som inkluderar en heltäckande plan för att förhindra och bekämpa alla former av bristande jämställdhet mellan könen och integrera alla EU-insatser för att utrota våldet mot kvinnor. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att klassificeringen av könsrelaterat våld som ett särskilt allvarligt brott med en gränsöverskridande dimension (eurobrott) – som är en av prioriteringarna i kommissionsordförandens politiska riktlinjer – skulle ha varit en lämpligare och effektivare rättslig grund för kommissionens föreslagna direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett enhälligt beslut om att fastställa könsrelaterat våld som ett av de brottsområden som förtecknas i artikel 83.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Med tanke på omfattningen och allvaret av könsrelaterat våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att ratificera och genomföra ILO:s konvention nr 190 om våld och trakasserier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner att civilsamhällesorganisationer, särskilt kvinnorättsorganisationer och andra människorättsorganisationer, även sådana som verkar för att skydda rättigheterna för kvinnor som tillhör minoriteter och andra utsatta grupper, har en central roll och utför ett enormt arbete för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld och för att hjälpa offren för könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja denna verksamhet genom att tillhandahålla tillräckliga, tillförlitliga och varaktiga mänskliga och långsiktiga ekonomiska resurser, bland annat genom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, för att stödja civilsamhällesaktörer som ger stöd till offer för könsrelaterat våld och arbetar för att utrota könsrelaterat våld, och för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet, samt de särskilda tjänster som hjälper offren, särskilt när det gäller tillgång till rättslig prövning och särskilda skyddade boenden enligt Istanbulkonventionens förklarande rapport och Grevios övergripande halvtidsöversyn. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta och stärka skyddet av barn som är offer för eller vittnar om våld i hemmet och våld i nära relationer. Parlamentet fördömer särskilt användningen, åberopandet och acceptansen av icke-vetenskapliga teorier och begrepp i vårdnadsärenden för att minimera våld i hemmet i civilrättsliga förfaranden och neka modern vårdnaden om barnet och ge vårdnaden till fadern, som anklagas för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att se till att EU snabbt ratificerar Istanbulkonventionen utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet uppmanar vidare med kraft rådet att även säkerställa en bred EU-anslutning för alla medlemsstater till konventionen utan några begränsningar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna och Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 11.

(2)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 13.

(3)  https://rm.coe.int/168008482e.

(4)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(6)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(7)  FRA, ”Violence against women: an EU-wide survey. Main results report”, 3 mars 2014.

(8)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-92945.

(9)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216360.

(10)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216854.

(11)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-61521.

(12)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-103214.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-93532.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-7226.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-13282.

(16)  Europarådet, Grevios halvtidsöversyn av sin förhandsutvärderingsrapport, februari 2022.

(17)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(18)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(19)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 2.

(20)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 19.

(21)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 16.

(22)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102,

(23)  EUT C 116, 31.3.2021, s. 7.

(24)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 48.

(25)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(26)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 160.

(27)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 8.

(28)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 27.

(29)  EUT C 251, 30.6.2022, s. 2.

(30)  EUT C 251, 30.6.2022, s. 23.

(31)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 96.

(32)  ECLI:EU:C:2021:198.

(33)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, 2014.

(34)  Europeiska jämställdhetsinstitutet, The costs of gender-based violence in the European Union, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021.

(35)  EIGE, jämställdhetsindex, 2022.

(36)  https://www.hrw.org/news/2022/10/22/two-years-polands-abortion-crackdowns-and-rule-law.

(37)  https://www.hrw.org/news/2019/02/06/poland-womens-rights-activists-targeted.

(38)  FRA, ”Violence against Women: every day and everywhere”, 5 mars 2014.

(39)  Towards a Europe Free from Male Violence Against Women and Girls, European Women’s Lobby (referens: https://womenlobby.org/IMG/pdf/ic-2.pdf).

(40)  ECLI:EU:C:2021:832.

(41)  Europaparlamentets utredningstjänsts studie Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment.

(42)  World Wide Web Foundation, ”Survey – Young people’s experience of online harassment”, 2020.

(43)  Grevio, ”3rd General Report on GREVIO’s Activities”, juni 2022.

(44)  Grevio, Grevios halvtidsöversyn av sina förhandsutvärderingsrapporter, februari 2022,

---

Torsdagen, 16 februari 2023

| 11.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/163 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/163

---

P9_TA(2023)0052

Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 februari 2023 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 283/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2023)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2023)0010),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0003/2023),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 januari 2023 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 24 januari 2023 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 februari 2023 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 februari 2023 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2023)0005

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 februari 2023 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/... om ändring av förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2023/607.)

---