# Euroopa Liidu C 247E/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2009.247.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 247E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide15. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2009.247.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 247E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide15. oktoober 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK9.–10. aprill 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 138 E, 5.6.2008. |
| | |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 10. aprill 2008 |
| 2009/C 247E/01 | Kalanduse õigustepõhised juhtimissüsteemidEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta (2007/2111(INI)) | 1 |
| 2009/C 247E/02 | TiibetEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Tiibeti kohta | 5 |
| 2009/C 247E/03 | Horvaatia 2007. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2267(INI)) | 7 |
| 2009/C 247E/04 | Vähktõvega võitlemine laienenud Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus | 11 |
| 2009/C 247E/05 | Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõteEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta (2007/2204(INI)) | 18 |
| 2009/C 247E/06 | Euroopa kultuuritööstusEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kultuuritööstuse kohta Euroopas (2007/2153(INI)) | 25 |
| 2009/C 247E/07 | Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmasEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (2007/2211(INI)) | 32 |
| 2009/C 247E/08 | Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseksEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks (KOM(2007)0354) kohta | 41 |
| 2009/C 247E/09 | ELi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimineEuroopa Parlamendi deklaratsioon ELi kõigi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimise kohta | 48 |
| | |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 9. aprill 2008 |
| 2009/C 247E/10 | Androula Vassiliou komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 9. aprilli 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Androula Vassiliou nimetamine komisjoni liikmeks | 50 |
| | Neljapäev, 10. aprill 2008 |
| 2009/C 247E/11 | Lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ***IEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD)) | 51 |
| P6_TC1-COD(2007)0202Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega | 51 |
| 2009/C 247E/12 | Euroopa rändevõrgustiku loomine *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS)) | 52 |
| 2009/C 247E/13 | Ühenduse programmide juhtimise eest vastutavate täitevasutuste standardfinantsmääruse muutmineEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007– 2007/0901(CNS)) | 60 |
| 2009/C 247E/14 | Raamfinantsmäärus asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS)) | 67 |
| 2009/C 247E/15 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 28 (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI)) | 75 |
| 2009/C 247E/16 | 2009. aasta eelarvemenetluse suunised: I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jaguEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (2008/2021(BUD)) | 78 |
| 2009/C 247E/17 | Eurostarsi ühisprogramm ***IEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamine (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. aprillil 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine | 83 |
| 2009/C 247E/18 | Söe ja terase teadusfond *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS)) | 84 |
| 2009/C 247E/19 | Ühenduse kalalaevade ning kolmandate riikide laevade püügitegevus *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse kalalaevadele loa andmist püügiks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS)) | 87 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK9.–10. aprill 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 138 E, 5.6.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. aprill 2008

2009/C 247E/01

Kalanduse õigustepõhised juhtimissüsteemidEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta (2007/2111(INI))

1

2009/C 247E/02

TiibetEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Tiibeti kohta

5

2009/C 247E/03

Horvaatia 2007. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2267(INI))

7

2009/C 247E/04

Vähktõvega võitlemine laienenud Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus

11

2009/C 247E/05

Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõteEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta (2007/2204(INI))

18

2009/C 247E/06

Euroopa kultuuritööstusEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kultuuritööstuse kohta Euroopas (2007/2153(INI))

25

2009/C 247E/07

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmasEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (2007/2211(INI))

32

2009/C 247E/08

Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseksEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks (KOM(2007)0354) kohta

41

2009/C 247E/09

ELi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimineEuroopa Parlamendi deklaratsioon ELi kõigi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimise kohta

48

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. aprill 2008

2009/C 247E/10

Androula Vassiliou komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmineEuroopa Parlamendi 9. aprilli 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Androula Vassiliou nimetamine komisjoni liikmeks

50

Neljapäev, 10. aprill 2008

2009/C 247E/11

Lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ***IEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD))

51

P6_TC1-COD(2007)0202Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega

51

2009/C 247E/12

Euroopa rändevõrgustiku loomine *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS))

52

2009/C 247E/13

Ühenduse programmide juhtimise eest vastutavate täitevasutuste standardfinantsmääruse muutmineEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007– 2007/0901(CNS))

60

2009/C 247E/14

Raamfinantsmäärus asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS))

67

2009/C 247E/15

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 28 (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI))

75

2009/C 247E/16

2009. aasta eelarvemenetluse suunised: I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jaguEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (2008/2021(BUD))

78

2009/C 247E/17

Eurostarsi ühisprogramm ***IEuroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamine (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. aprillil 2008. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine

83

2009/C 247E/18

Söe ja terase teadusfond *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS))

84

2009/C 247E/19

Ühenduse kalalaevade ning kolmandate riikide laevade püügitegevus *Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse kalalaevadele loa andmist püügiks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS))

87

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008-2009 ISTUNGJÄRK9.–10. aprill 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 138 E, 5.6.2008.

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 10. aprill 2008

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/1

---

neljapäeval 10 aprill 2008Kalanduse õigustepõhised juhtimissüsteemid

P6_TA(2008)0113

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta (2007/2111(INI))

2009/C 247 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (1);

võttes arvesse komisjoni teatist ühise kalanduspoliitika reformi kohta („teejuht”) (KOM(2002)0181);

võttes arvesse komisjoni teatist kalanduse õigustepõhiste juhtimissüsteemide kohta (KOM(2007)0073);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0060/2008),

| A. | arvestades, et oma rohelises raamatus ühise kalanduspoliitika reformi kohta väljendas komisjon seisukohta, et alternatiivsetel juhtimismehhanismidel võib olla ühenduse kalavarude majandamisel oluline täiendav roll; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et oma rohelises raamatus ühise kalanduspoliitika reformi kohta väljendas komisjon seisukohta, et alternatiivsetel juhtimismehhanismidel võib olla ühenduse kalavarude majandamisel oluline täiendav roll;

| B. | arvestades, et komisjon on algatanud arutelu kalanduse õigustepõhise juhtimise üle; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on algatanud arutelu kalanduse õigustepõhise juhtimise üle;

| C. | arvestades, et mõned sidusrühmad on juba andnud oma panuse arutellu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõned sidusrühmad on juba andnud oma panuse arutellu;

| D. | arvestades, et õigustepõhise juhtimise kohta on varemalt läbi viidud mitmeid uuringuid, kuid ükski neist ei ole hõlmanud rannikuäärseid ELi liikmesriike; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigustepõhise juhtimise kohta on varemalt läbi viidud mitmeid uuringuid, kuid ükski neist ei ole hõlmanud rannikuäärseid ELi liikmesriike;

| E. | arvestades siiski, et mitmetes uuringutes on käsitletud juhtimissüsteemide toimimist ja mõju nii ELis kui sellest väljaspool, mis võimaldavad kalapüügiõigusi majandusliku väärtuse eest üle kanda; |
| --- | --- |

E.

arvestades siiski, et mitmetes uuringutes on käsitletud juhtimissüsteemide toimimist ja mõju nii ELis kui sellest väljaspool, mis võimaldavad kalapüügiõigusi majandusliku väärtuse eest üle kanda;

| F. | arvestades, et komisjon on välja kuulutanud pakkumiskutse uuringu läbiviimiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon on välja kuulutanud pakkumiskutse uuringu läbiviimiseks;

| G. | arvestades, et komisjon on öelnud, et ta ei kavatse olemasolevaid juhtimissüsteeme muuta, kuid on samas väljendanud kavatsust teha ühisesse kalanduspoliitikasse muudatusi ning otsib seetõttu sobivaid alternatiive; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon on öelnud, et ta ei kavatse olemasolevaid juhtimissüsteeme muuta, kuid on samas väljendanud kavatsust teha ühisesse kalanduspoliitikasse muudatusi ning otsib seetõttu sobivaid alternatiive;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu olemasolevad kalanduse juhtimissüsteemid, eelkõige lubatud kogupüük ja kvoodid, ei aita lahendada sektori probleeme, mistõttu on vajalik ja ülitähtis korraldada selles küsimuses laiapõhjaline arutelu, hinnates uute juhtimissüsteemide võimaliku vastuvõtmise positiivseid ja negatiivseid aspekte; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu olemasolevad kalanduse juhtimissüsteemid, eelkõige lubatud kogupüük ja kvoodid, ei aita lahendada sektori probleeme, mistõttu on vajalik ja ülitähtis korraldada selles küsimuses laiapõhjaline arutelu, hinnates uute juhtimissüsteemide võimaliku vastuvõtmise positiivseid ja negatiivseid aspekte;

| I. | arvestades, et seetõttu on siiski oluline kaaluda võimalusi, kuidas saaks ühise kalanduspoliitika toimimist parandada, eelkõige kalanduse juhtimise poliitika kaudu, mille puhul on praegused puudused silmnähtavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et seetõttu on siiski oluline kaaluda võimalusi, kuidas saaks ühise kalanduspoliitika toimimist parandada, eelkõige kalanduse juhtimise poliitika kaudu, mille puhul on praegused puudused silmnähtavad;

| J. | arvestades, et muudatused parandavad olukorda ainult juhul, kui nendega tagatakse ressursside kasutamine viisil, millega luuakse säästvad majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimused, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et muudatused parandavad olukorda ainult juhul, kui nendega tagatakse ressursside kasutamine viisil, millega luuakse säästvad majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimused,

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on alustanud arutelu kalanduse õigustepõhise juhtimise üle, tehes seda olemasoleva juhtimispoliitika muutmise esimese sammuna; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on alustanud arutelu kalanduse õigustepõhise juhtimise üle, tehes seda olemasoleva juhtimispoliitika muutmise esimese sammuna;

| 2. | on seisukohal, et mere bioloogilised ressursid on üldine avalik hüve; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et mere bioloogilised ressursid on üldine avalik hüve;

| 3. | on veendunud, et kõnealuseid õigusi ei tuleks mõista omandiõigustena, vaid teatava kasutusvaldusena või püügiõigusena, mille suhtes kehtivad asjakohased piirangud; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et kõnealuseid õigusi ei tuleks mõista omandiõigustena, vaid teatava kasutusvaldusena või püügiõigusena, mille suhtes kehtivad asjakohased piirangud;

| 4. | tunnistab ka siiski, et on olemas eraldi kindlaksmääratavad õigustepõhised juhtimissüsteemid, mis põhinevad erinevatel seisukohtadel:






  a) | olenevalt sellest, kellele õigus eraldatakse, olenevalt õiguse ülekantavuse tingimustest ja õiguse kaubeldavusest majandusliku väärtuse alusel; |
| --- | --- | --- |

4.

tunnistab ka siiski, et on olemas eraldi kindlaksmääratavad õigustepõhised juhtimissüsteemid, mis põhinevad erinevatel seisukohtadel:

a)

olenevalt sellest, kellele õigus eraldatakse, olenevalt õiguse ülekantavuse tingimustest ja õiguse kaubeldavusest majandusliku väärtuse alusel;

| b) | olenevalt õiguse ulatusest, eriti sellest, kas õigus on määratletud vastavalt asukohale, kus seda kasutatakse, olenevalt kogusest, mida võib püüda või koormusest, mida saab rakendada; |
| --- | --- |

b)

olenevalt õiguse ulatusest, eriti sellest, kas õigus on määratletud vastavalt asukohale, kus seda kasutatakse, olenevalt kogusest, mida võib püüda või koormusest, mida saab rakendada;

| 5. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon on kuulutanud välja pakkumiskutse erinevaid juhtimissüsteeme käsitleva täieliku uuringu läbiviimiseks; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et komisjon on kuulutanud välja pakkumiskutse erinevaid juhtimissüsteeme käsitleva täieliku uuringu läbiviimiseks;

| 6. | on seisukohal, et kindlaks määratud aruteluaeg on liiga lühike ning nõuab selle pikendamist, et tagada erinevate olemasolevate võimaluste ning nende tagajärgede nõuetekohane uurimine ja kaalumine; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kindlaks määratud aruteluaeg on liiga lühike ning nõuab selle pikendamist, et tagada erinevate olemasolevate võimaluste ning nende tagajärgede nõuetekohane uurimine ja kaalumine;

| 7. | tunnistab aga juba enne uuringu läbiviimist, et on ilmne, et kasutusel on mitmesugused süsteemid ning enamikus neist, kui mitte kõikides, kasutatakse mingil kujul õigustepõhist juhtimist, kui seda kõige laiemas tähenduses käsitleda; tunnistab samamoodi, et katsetused juhtida kalandust kalapüügiõiguste kaudu on andnud liikmesriikides, kus sellist süsteemi kasutatakse, mitmes mõttes positiivseid tulemusi, näiteks püügimahtude vähendamise seisukohast; |
| --- | --- |

7.

tunnistab aga juba enne uuringu läbiviimist, et on ilmne, et kasutusel on mitmesugused süsteemid ning enamikus neist, kui mitte kõikides, kasutatakse mingil kujul õigustepõhist juhtimist, kui seda kõige laiemas tähenduses käsitleda; tunnistab samamoodi, et katsetused juhtida kalandust kalapüügiõiguste kaudu on andnud liikmesriikides, kus sellist süsteemi kasutatakse, mitmes mõttes positiivseid tulemusi, näiteks püügimahtude vähendamise seisukohast;

| 8. | on seisukohal, et samamoodi on ilmne, et ühenduse tasandil ja vähemalt mõnedes liikmesriikides kasutatakse õigustepõhise juhtimise segavorme nii õiguste eraldamise ja ülekantavuse/kaubeldavuse kui ka nende ulatuse määratlemise osas; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et samamoodi on ilmne, et ühenduse tasandil ja vähemalt mõnedes liikmesriikides kasutatakse õigustepõhise juhtimise segavorme nii õiguste eraldamise ja ülekantavuse/kaubeldavuse kui ka nende ulatuse määratlemise osas;

| 9. | märgib küsimuse keerukuse astet ja raskusi, mida see tekitab ühtse süsteemi poole liikumisel, mida tahetakse saavutada liikmesriikide tegevusi ühtlustades või süsteemi ühenduse tasandil hallates; |
| --- | --- |

9.

märgib küsimuse keerukuse astet ja raskusi, mida see tekitab ühtse süsteemi poole liikumisel, mida tahetakse saavutada liikmesriikide tegevusi ühtlustades või süsteemi ühenduse tasandil hallates;

| 10. | on siiski seisukohal, et nimetatud raskustest on võimalik üle saada, nagu näitab ka õigustepõhise juhtimise kasutuselevõtt mitmes sellises liikmesriigis ja piirkonnas, millel on maailmas kõige suuremad kalandushuvid üldse, ning, arvestades, et see süsteem võib osutuda väga edukaks teatud osa ühenduse kalalaevastiku juhtimisel, tuleks võimalust kaasata see ühisesse kalanduspoliitikasse vähemalt kaaluda; |
| --- | --- |

10.

on siiski seisukohal, et nimetatud raskustest on võimalik üle saada, nagu näitab ka õigustepõhise juhtimise kasutuselevõtt mitmes sellises liikmesriigis ja piirkonnas, millel on maailmas kõige suuremad kalandushuvid üldse, ning, arvestades, et see süsteem võib osutuda väga edukaks teatud osa ühenduse kalalaevastiku juhtimisel, tuleks võimalust kaasata see ühisesse kalanduspoliitikasse vähemalt kaaluda;

| 11. | on seisukohal, et tuleb kindlaks teha tagajärjed, mida muudatused, eriti kogu ühendust hõlmavate individuaalsete ülekantavate kvootide ja muud laadi õigustepõhise juurdepääsu kehtestamine, võivad kaasa tuua seoses:






  — | suhtelise stabiilsuse ja selle rolliga kalandusest sõltuvate kogukondade elujõulisuse säilitamisel; |
| --- | --- | --- |

11.

on seisukohal, et tuleb kindlaks teha tagajärjed, mida muudatused, eriti kogu ühendust hõlmavate individuaalsete ülekantavate kvootide ja muud laadi õigustepõhise juurdepääsu kehtestamine, võivad kaasa tuua seoses:

—

suhtelise stabiilsuse ja selle rolliga kalandusest sõltuvate kogukondade elujõulisuse säilitamisel;

| — | selliste õiguste koondumise taseme ja sellest tulenevate sotsiaalmajanduslike tagajärgedega; |
| --- | --- |

—

selliste õiguste koondumise taseme ja sellest tulenevate sotsiaalmajanduslike tagajärgedega;

| — | eelistega, mida see võib anda suurtele ettevõtjatele väikeste ettevõtjate või kogukonnapõhise kalanduse arvelt; |
| --- | --- |

—

eelistega, mida see võib anda suurtele ettevõtjatele väikeste ettevõtjate või kogukonnapõhise kalanduse arvelt;

| — | hirmuga, et võivad tekkida lisakulud, mis pärsivad investeerimist laevadesse, püügivahenditesse, ohutusse ja töötingimustesse; |
| --- | --- |

—

hirmuga, et võivad tekkida lisakulud, mis pärsivad investeerimist laevadesse, püügivahenditesse, ohutusse ja töötingimustesse;

| — | tõenäosusega, et kvoote ei saa eelisjärjekorras kasutada need, kes tegelevad aktiivselt kalapüügiga; |
| --- | --- |

—

tõenäosusega, et kvoote ei saa eelisjärjekorras kasutada need, kes tegelevad aktiivselt kalapüügiga;

| — | probleemidega, mis on seotud esialgse eraldamise ja juhusliku eelise andmisega nendele, kellele õigus eraldatakse; |
| --- | --- |

—

probleemidega, mis on seotud esialgse eraldamise ja juhusliku eelise andmisega nendele, kellele õigus eraldatakse;

| — | ohuga, et tekkib õiguste liigne koondumine; |
| --- | --- |

—

ohuga, et tekkib õiguste liigne koondumine;

| 12. | on seisukohal, et nimetatud muredega tuleb tegeleda enne, kui astutakse samme ühtse süsteemi kehtestamiseks, nagu pretsedendid on näidanud, on näiteks võimalik seada kalapüügiõiguste kuhjumisele piir; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et nimetatud muredega tuleb tegeleda enne, kui astutakse samme ühtse süsteemi kehtestamiseks, nagu pretsedendid on näidanud, on näiteks võimalik seada kalapüügiõiguste kuhjumisele piir;

| 13. | on seisukohal, et tuleks rõhutada ka kalanduse õigustepõhise juhtimise positiivseid aspekte, mille suhtes ollakse küllaltki laialdaselt üksmeelel, sisaldades järgmist:






  — | juhtimine on ratsionaalsem, kuna õiguse valdajad on tehtud otseselt vastutavaks juhtimise ja üldistele eeskirjadele vastamise eest, mis tavaliselt annab tulemuseks sektori ettevõtlikkuse suurenemise, tehes selle vähem sõltuvaks eksperdihinnanguist, vahendamisest ja riiklikust toetusest; |
| --- | --- | --- |

13.

on seisukohal, et tuleks rõhutada ka kalanduse õigustepõhise juhtimise positiivseid aspekte, mille suhtes ollakse küllaltki laialdaselt üksmeelel, sisaldades järgmist:

—

juhtimine on ratsionaalsem, kuna õiguse valdajad on tehtud otseselt vastutavaks juhtimise ja üldistele eeskirjadele vastamise eest, mis tavaliselt annab tulemuseks sektori ettevõtlikkuse suurenemise, tehes selle vähem sõltuvaks eksperdihinnanguist, vahendamisest ja riiklikust toetusest;

| — | järelevalve on lihtsam selliste laevastike puhul, mis seda süsteemi rakendavad, kuna laevu, millel on kalapüügiõigused, on võimalik täpselt kindlaks teha; |
| --- | --- |

—

järelevalve on lihtsam selliste laevastike puhul, mis seda süsteemi rakendavad, kuna laevu, millel on kalapüügiõigused, on võimalik täpselt kindlaks teha;

| — | väheneb vette tagasi laskmine, kuna võimalik on osta ka selliste liikide püügiõigusi, mille puhul on saadaval üksnes väike kvoot; |
| --- | --- |

—

väheneb vette tagasi laskmine, kuna võimalik on osta ka selliste liikide püügiõigusi, mille puhul on saadaval üksnes väike kvoot;

| — | laevastikud hakkavad oma tegevust kasumlikumaks muutma, mis tavaliselt toob kaasa püügimahtude vähendamise vanemate ja ebatõhusamate aluste kõrvaldamise teel; |
| --- | --- |

—

laevastikud hakkavad oma tegevust kasumlikumaks muutma, mis tavaliselt toob kaasa püügimahtude vähendamise vanemate ja ebatõhusamate aluste kõrvaldamise teel;

| — | kõige lihtsam on seda süsteemi kehtestada nii, et kvoote antakse vastavalt sellele, kui stabiilne on olukord vastavas liikmesriigis, nii et seda stabiilsust ei mõjutataks; |
| --- | --- |

—

kõige lihtsam on seda süsteemi kehtestada nii, et kvoote antakse vastavalt sellele, kui stabiilne on olukord vastavas liikmesriigis, nii et seda stabiilsust ei mõjutataks;

| 14. | tahab lisaks teada, kas ühtne õigustepõhine juhtimissüsteem oleks igal juhul asjakohane erinevate kalanduse liikide puhul; |
| --- | --- |

14.

tahab lisaks teada, kas ühtne õigustepõhine juhtimissüsteem oleks igal juhul asjakohane erinevate kalanduse liikide puhul;

| 15. | juhib sellega seoses tähelepanu ühe ja mitme liigi põhise kalanduse erinevatele nõuetele ning rannalähedase püügiga tegelevate laevastike eriolukorrale; |
| --- | --- |

15.

juhib sellega seoses tähelepanu ühe ja mitme liigi põhise kalanduse erinevatele nõuetele ning rannalähedase püügiga tegelevate laevastike eriolukorrale;

| 16. | on sellega seoses seisukohal, et rannalähedase püügiga tegelevatele laevastikele tuleb ette näha eraldi säte, kasutades selleks kriteeriume, mis on seotud geograafilise kaugusega rannast, või eraldades osa kvooti neile; |
| --- | --- |

16.

on sellega seoses seisukohal, et rannalähedase püügiga tegelevatele laevastikele tuleb ette näha eraldi säte, kasutades selleks kriteeriume, mis on seotud geograafilise kaugusega rannast, või eraldades osa kvooti neile;

| 17. | tunneb seetõttu heameelt selle üle, et komisjon ei kavatse praegu olemasolevatesse juhtimissüsteemidesse sekkuda; |
| --- | --- |

17.

tunneb seetõttu heameelt selle üle, et komisjon ei kavatse praegu olemasolevatesse juhtimissüsteemidesse sekkuda;

| 18. | on aga seisukohal, et vaatamata sellele tuleks erinevate õigustepõhiste juhtimissüsteemide eeliseid ja puudusi täiendavalt kaaluda; |
| --- | --- |

18.

on aga seisukohal, et vaatamata sellele tuleks erinevate õigustepõhiste juhtimissüsteemide eeliseid ja puudusi täiendavalt kaaluda;

| 19. | on seisukohal, et tuleb hoida ära majanduse moonutamine kalatööstuses väiksemate laevaomanike, eriti nende kahjuks, kes tegelevad rannalähedase püügiga; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et tuleb hoida ära majanduse moonutamine kalatööstuses väiksemate laevaomanike, eriti nende kahjuks, kes tegelevad rannalähedase püügiga;

| 20. | tunnistab, et sellised süsteemid võivad edendada sageli majanduslikku tasuvust eeldusel, et need on asjakohaselt välja töötatud; märgib, et tõhusus on igasuguse majanduspoliitika üheks eesmärgiks ning ühise kalanduspoliitika huvides on tagada kasumlik kalatööstus, mis oleks üha vähem sõltuv riiklikest toetustest; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et sellised süsteemid võivad edendada sageli majanduslikku tasuvust eeldusel, et need on asjakohaselt välja töötatud; märgib, et tõhusus on igasuguse majanduspoliitika üheks eesmärgiks ning ühise kalanduspoliitika huvides on tagada kasumlik kalatööstus, mis oleks üha vähem sõltuv riiklikest toetustest;

| 21. | on seisukohal, et kuna kalandus on ühine poliitika, tuleks kalapüügiõiguste juhtimise mehhanismid vastu võtta ühenduse tasandil, mis teeks võimalikuks kalavarude juhtimise parandamise; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et kuna kalandus on ühine poliitika, tuleks kalapüügiõiguste juhtimise mehhanismid vastu võtta ühenduse tasandil, mis teeks võimalikuks kalavarude juhtimise parandamise;

| 22. | on veendunud, et majanduslik tasuvus on väärtuslik selles osas, kuivõrd see edendab ühise kalanduspoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et majanduslik tasuvus on väärtuslik selles osas, kuivõrd see edendab ühise kalanduspoliitika eesmärke;

| 23. | palub komisjonil seetõttu tagada, et kõik tema poolt algatatud uuringud õigustepõhise juhtimise kohta peaksid olema suunatud sellele, et:






  I. | anda liikmesriikides praegu kasutusel olevatest juhtimissüsteemidest täielik ülevaade ja neid analüüsida; |
| --- | --- | --- |

23.

palub komisjonil seetõttu tagada, et kõik tema poolt algatatud uuringud õigustepõhise juhtimise kohta peaksid olema suunatud sellele, et:

I.

anda liikmesriikides praegu kasutusel olevatest juhtimissüsteemidest täielik ülevaade ja neid analüüsida;

| II. | pöörata tähelepanu õigustepõhise juhtimise põhiseisukohtadele:






  a) | selles osas, kellele võidakse õigused eraldada, kellele need võidakse üle kanda ja kas need on kaubeldavad ning milliseid piiranguid nende kasutamisel kohaldatakse ja |
| --- | --- | --- |

II.

pöörata tähelepanu õigustepõhise juhtimise põhiseisukohtadele:

a)

selles osas, kellele võidakse õigused eraldada, kellele need võidakse üle kanda ja kas need on kaubeldavad ning milliseid piiranguid nende kasutamisel kohaldatakse ja

| b) | õiguste ulatuse osas, st kas neid määratletakse vastavalt asukohale, püügikogusele (väljund) või püügikoormusele (sisend) või nende aspektide kombinatsioonile; |
| --- | --- |

b)

õiguste ulatuse osas, st kas neid määratletakse vastavalt asukohale, püügikogusele (väljund) või püügikoormusele (sisend) või nende aspektide kombinatsioonile;

| III. | hinnata iga kõnealuse seisukoha tõhusust ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel, kasutades olemasolevatest juhtimissüsteemidest saadud teadmisi seoses:






  a) | kalandusega tegelevate isikute elatusvahendite parandamisega; |
| --- | --- | --- |

III.

hinnata iga kõnealuse seisukoha tõhusust ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel, kasutades olemasolevatest juhtimissüsteemidest saadud teadmisi seoses:

a)

kalandusega tegelevate isikute elatusvahendite parandamisega;

| b) | säästva mereökoloogiaga, kus kalavarusid säilitatakse; |
| --- | --- |

b)

säästva mereökoloogiaga, kus kalavarusid säilitatakse;

| c) | kalandusest sõltuvate kogukondade elujõulisuse säilitamisega; |
| --- | --- |

c)

kalandusest sõltuvate kogukondade elujõulisuse säilitamisega;

| d) | sellega, kui suures ulatuses on süsteem kasutuselevõtust alates toonud kaasa kalapüügiõiguste koondumise ja viinud tööhõive vähenemiseni; ning |
| --- | --- |

d)

sellega, kui suures ulatuses on süsteem kasutuselevõtust alates toonud kaasa kalapüügiõiguste koondumise ja viinud tööhõive vähenemiseni; ning

| e) | kalandussektori majandusliku tõhususega; |
| --- | --- |

e)

kalandussektori majandusliku tõhususega;

| IV. | uurida neid küsimusi eraldi erinevate kalanduse liikide osas nii ühenduse vetes kui ka neist väljaspool; |
| --- | --- |

IV.

uurida neid küsimusi eraldi erinevate kalanduse liikide osas nii ühenduse vetes kui ka neist väljaspool;

| 24. | nõuab, et komisjon jätaks selle probleemi arutamiseks pikema perioodi; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon jätaks selle probleemi arutamiseks pikema perioodi;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele.

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/5

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Tiibet

P6_TA(2008)0119

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Tiibeti kohta

2009/C 247 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige järgmisi resolutsioone:

| a) | Hiina valitsuse ja dalai-laama saadikute vaheliste kõneluste kohta (15. veebruar 2007) (1); |
| --- | --- |

a)

Hiina valitsuse ja dalai-laama saadikute vaheliste kõneluste kohta (15. veebruar 2007) (1);

| b) | ELi ja Hiina tippkohtumise kohta – ELi ja Hiina vaheline dialoog inimõiguste küsimuses (13. detsember 2007) (2); |
| --- | --- |

b)

ELi ja Hiina tippkohtumise kohta – ELi ja Hiina vaheline dialoog inimõiguste küsimuses (13. detsember 2007) (2);

| c) | ELi ja Hiina suhete kohta (7. september 2006) (3); |
| --- | --- |

c)

ELi ja Hiina suhete kohta (7. september 2006) (3);

| d) | kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta (6. september 2007) (4); |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta (6. september 2007) (4);

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Hiina ülemvõimu vastu suunatud Tiibeti rahvusliku ülestõusu 49. aastapäev tõi kaasa suured meeleavaldused, kus osalesid Tiibeti mungad, nunnad ja Tiibeti tavakodanikud, kes avaldasid meelt Hiina rõhumise vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hiina ülemvõimu vastu suunatud Tiibeti rahvusliku ülestõusu 49. aastapäev tõi kaasa suured meeleavaldused, kus osalesid Tiibeti mungad, nunnad ja Tiibeti tavakodanikud, kes avaldasid meelt Hiina rõhumise vastu;

| B. | arvestades, et Hiina ametivõimude sõnul sai surma 20 inimest; arvestades, et teiste allikate sõnul sai kokkupõrgetes surma enam kui 140 tiibetlast ja kümned inimesed vahistati; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina ametivõimude sõnul sai surma 20 inimest; arvestades, et teiste allikate sõnul sai kokkupõrgetes surma enam kui 140 tiibetlast ja kümned inimesed vahistati;

| C. | arvestades, et Hiina valitsus kuulutas välja eriolukorra, Lhasas ja teistes linnades suleti kauplused ja templid ning Hiina teistest osadest toodi Tiibetisse sadu relvastatud politseinikke ja sõjaväeüksusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hiina valitsus kuulutas välja eriolukorra, Lhasas ja teistes linnades suleti kauplused ja templid ning Hiina teistest osadest toodi Tiibetisse sadu relvastatud politseinikke ja sõjaväeüksusi;

| D. | arvestades, et Tema Pühadus dalai-laama on nimetanud seda Hiina ülereageerimist „kultuuriliseks genotsiidiks” ja on samal ajal nõudnud tungivalt, et tiibetlased hoiduksid vägivalla kasutamisest ega laskuks selleni ühelgi juhul, sõltumata sellest, kui teravaks olukord muutub (5); arvestades, et Tema Pühadus dalai-laama ei ole nõudnud Tiibeti iseseisvust, vaid kompromisslahendusena üksnes tõelist kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust ja seda seisukohta toetab ka Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tema Pühadus dalai-laama on nimetanud seda Hiina ülereageerimist „kultuuriliseks genotsiidiks” ja on samal ajal nõudnud tungivalt, et tiibetlased hoiduksid vägivalla kasutamisest ega laskuks selleni ühelgi juhul, sõltumata sellest, kui teravaks olukord muutub (5); arvestades, et Tema Pühadus dalai-laama ei ole nõudnud Tiibeti iseseisvust, vaid kompromisslahendusena üksnes tõelist kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust ja seda seisukohta toetab ka Euroopa Parlament;

| E. | arvestades, et kestva lahenduseni saab jõuda üksnes rahumeelselt ja siira dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kestva lahenduseni saab jõuda üksnes rahumeelselt ja siira dialoogi kaudu;

| F. | arvestades, et välja arvatud välisajakirjanike ametlik reis, mille korraldas Hiina valitsus, ei ole välisajakirjanikele antud luba siseneda Tiibeti piirkonda ja edastada teavet sündmuste kohta ning kõik ajakirjanikud on välja saadetud; arvestades, et eelmainitud välisajakirjanike reis oli rangelt kontrollitud ning osalevatel ajakirjanikel ei lubatud tiibetlastega piiranguteta kohtuda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et välja arvatud välisajakirjanike ametlik reis, mille korraldas Hiina valitsus, ei ole välisajakirjanikele antud luba siseneda Tiibeti piirkonda ja edastada teavet sündmuste kohta ning kõik ajakirjanikud on välja saadetud; arvestades, et eelmainitud välisajakirjanike reis oli rangelt kontrollitud ning osalevatel ajakirjanikel ei lubatud tiibetlastega piiranguteta kohtuda;

| G. | arvestades, et Hiina valitsus ilmselt blokeerib Hiinas välismaiseid veebisaite ja tsenseerib Tiibeti olukorda käsitlevaid välisriikide telesaateid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina valitsus ilmselt blokeerib Hiinas välismaiseid veebisaite ja tsenseerib Tiibeti olukorda käsitlevaid välisriikide telesaateid;

| H. | olles veendunud, et Pekingi olümpiamängud on Hiina jaoks suurepärane võimalus avada end maailmale (ja vastupidi) ning näidata, et Hiina suudab täita põhiõiguste edendamise valdkonnas antud lubadused eranditult kõikide Hiinas elavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

H.

olles veendunud, et Pekingi olümpiamängud on Hiina jaoks suurepärane võimalus avada end maailmale (ja vastupidi) ning näidata, et Hiina suudab täita põhiõiguste edendamise valdkonnas antud lubadused eranditult kõikide Hiinas elavate inimeste jaoks;

| I. | arvestades, et 2000. aastal alustatud ELi ja Hiina inimõiguste alastel kõnelustel ei ole seni saavutatud oodatud tulemusi, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2000. aastal alustatud ELi ja Hiina inimõiguste alastel kõnelustel ei ole seni saavutatud oodatud tulemusi,

| 1. | mõistab teravalt hukka tiibetlastest meeleavaldajate jõhkra mahasurumise Hiina julgeolekujõudude poolt ning Lhasas ja mujal Tiibetis toime pandud vägivallateod ja väljendab siirast kaastunnet ohvrite peredele; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka tiibetlastest meeleavaldajate jõhkra mahasurumise Hiina julgeolekujõudude poolt ning Lhasas ja mujal Tiibetis toime pandud vägivallateod ja väljendab siirast kaastunnet ohvrite peredele;

| 2. | kutsub Hiina valitsust üles tagama, et vigastatud tiibetlastele antakse piisavat arstiabi ning vahistatutele õigusabi; kutsub võime üles esitama aruande kinnipeetavate kohta, kohtlema neid kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustega ning igal juhul hoiduma piinamisest; nõuab kõigi rahumeelsete meeleavaldajate kohest vabastamist, kes kasutasid oma seaduslikku õigust sõnavabadusele; |
| --- | --- |

2.

kutsub Hiina valitsust üles tagama, et vigastatud tiibetlastele antakse piisavat arstiabi ning vahistatutele õigusabi; kutsub võime üles esitama aruande kinnipeetavate kohta, kohtlema neid kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustega ning igal juhul hoiduma piinamisest; nõuab kõigi rahumeelsete meeleavaldajate kohest vabastamist, kes kasutasid oma seaduslikku õigust sõnavabadusele;

| 3. | kritiseerib hani hiinlaste hulka mittekuuluvate rahvusvähemuste sagedast diskrimineerivat kohtlemist; kutsub Hiinat üles täitma oma kohustusi järgida inim- ja vähemuste õigusi ning õigusriigi põhimõtteid; nõuab tungivalt, et Hiina ei kasutaks 2008. aasta olümpiamänge selleks, et vahistada dissidente, ajakirjanikke ja inimõiguste aktiviste, hoidmaks ära meeleavaldusi ja kajastusi, mis võimude arvates häbistaksid neid; nõuab sellega seoses silmapaistva inimõiguste aktivisti Hu Jia viivitamatut vabastamist, kes mõisteti kolmeks ja pooleks aastaks vangi süüdistatuna riigivastases tegevuses; |
| --- | --- |

3.

kritiseerib hani hiinlaste hulka mittekuuluvate rahvusvähemuste sagedast diskrimineerivat kohtlemist; kutsub Hiinat üles täitma oma kohustusi järgida inim- ja vähemuste õigusi ning õigusriigi põhimõtteid; nõuab tungivalt, et Hiina ei kasutaks 2008. aasta olümpiamänge selleks, et vahistada dissidente, ajakirjanikke ja inimõiguste aktiviste, hoidmaks ära meeleavaldusi ja kajastusi, mis võimude arvates häbistaksid neid; nõuab sellega seoses silmapaistva inimõiguste aktivisti Hu Jia viivitamatut vabastamist, kes mõisteti kolmeks ja pooleks aastaks vangi süüdistatuna riigivastases tegevuses;

| 4. | nõuab hiljuti Tiibetis aset leidnud mässude ja nende mahasurumise avatud ja uurimist ÜRO egiidi all; nõuab tungivalt, et Hiina võimud väljastaksid ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja teistele ÜRO organitele alalise kutse Tiibeti külastamiseks; |
| --- | --- |

4.

nõuab hiljuti Tiibetis aset leidnud mässude ja nende mahasurumise avatud ja uurimist ÜRO egiidi all; nõuab tungivalt, et Hiina võimud väljastaksid ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja teistele ÜRO organitele alalise kutse Tiibeti külastamiseks;

| 5. | tunneb heameelt, et Tema Pühadus dalai-laama on kutsunud Tiibeti rahvast üles rahumeelsele ja vägivallatule protesti avaldamisele ning on tagasi lükanud iseseisvuse nõudmised, taotledes kompromisslahendusena tõelist kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust; kinnitab toetust Hiina territoriaalsele terviklikkusele; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt, et Tema Pühadus dalai-laama on kutsunud Tiibeti rahvast üles rahumeelsele ja vägivallatule protesti avaldamisele ning on tagasi lükanud iseseisvuse nõudmised, taotledes kompromisslahendusena tõelist kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust; kinnitab toetust Hiina territoriaalsele terviklikkusele;

| 6. | kutsub Hiina võime üles avama Tiibetit ajakirjandusele ja diplomaatidele, eelkõige ELi esindajatele; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud lõpetaksid viivitamatult välismaal asuvate uudiste ja teabe veebilehtede tsenseerimise ja blokeerimise; nõuab kõigi ajakirjanike, Interneti kasutajate ja küberdissidentide vabastamist, kes on Hiinas kinni peetud selle eest, et nad kasutasid oma õigust teabele; |
| --- | --- |

6.

kutsub Hiina võime üles avama Tiibetit ajakirjandusele ja diplomaatidele, eelkõige ELi esindajatele; nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud lõpetaksid viivitamatult välismaal asuvate uudiste ja teabe veebilehtede tsenseerimise ja blokeerimise; nõuab kõigi ajakirjanike, Interneti kasutajate ja küberdissidentide vabastamist, kes on Hiinas kinni peetud selle eest, et nad kasutasid oma õigust teabele;

| 7. | tunneb muret Tiibetis elavate tiibetlaste üha suureneva majandusliku marginaliseerimise üle, kel tuleb seista silmitsi hiinlastest võõrtööliste kasvava arvuga, kes tulevad Tiibetisse ning hõivavad tiibetlaste töökohad ja maa; juhib tähelepanu haridussüsteemis valitsevale jämedale diskrimineerimisele, mille kohaselt tiibeti lapsed õpivad oma emakeelt võõrkeelena; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret Tiibetis elavate tiibetlaste üha suureneva majandusliku marginaliseerimise üle, kel tuleb seista silmitsi hiinlastest võõrtööliste kasvava arvuga, kes tulevad Tiibetisse ning hõivavad tiibetlaste töökohad ja maa; juhib tähelepanu haridussüsteemis valitsevale jämedale diskrimineerimisele, mille kohaselt tiibeti lapsed õpivad oma emakeelt võõrkeelena;

| 8. | kutsub Hiinat üles täitma kohustust austada inim- ja vähemuste õigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, mille Hiina võttis avalikult, kui Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) otsustas anda Hiinale olümpiamängude korraldamise loa; |
| --- | --- |

8.

kutsub Hiinat üles täitma kohustust austada inim- ja vähemuste õigusi, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, mille Hiina võttis avalikult, kui Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) otsustas anda Hiinale olümpiamängude korraldamise loa;

| 9. | nõuab Hiinalt tungivalt ÜRO 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimist ilma edasiste viivitusteta ja kindlasti enne olümpiamänge; kutsub Pekingit üles kehtestama moratooriumi surmanuhtlusele, nagu nõutakse ÜRO peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsioonis 62/149 surmanuhtluse moratooriumi kohta; |
| --- | --- |

9.

nõuab Hiinalt tungivalt ÜRO 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimist ilma edasiste viivitusteta ja kindlasti enne olümpiamänge; kutsub Pekingit üles kehtestama moratooriumi surmanuhtlusele, nagu nõutakse ÜRO peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsioonis 62/149 surmanuhtluse moratooriumi kohta;

| 10. | väljendab kahetsust, et Hiina ametivõimude ja Tema Pühaduse dalai-laama vaheliste läbirääkimiste kuus vooru ei andnud tulemusi ja nõuab ilma eeltingimusteta konstruktiivse dialoogi alustamist ulatusliku poliitilise kokkuleppe saavutamiseks, kaasa arvatud püsiva lahenduse leidmine, mis puudutab Tiibeti kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust ja tiibetlaste tegelikke vähemuste õigusi Hiina muudes provintsides; |
| --- | --- |

10.

väljendab kahetsust, et Hiina ametivõimude ja Tema Pühaduse dalai-laama vaheliste läbirääkimiste kuus vooru ei andnud tulemusi ja nõuab ilma eeltingimusteta konstruktiivse dialoogi alustamist ulatusliku poliitilise kokkuleppe saavutamiseks, kaasa arvatud püsiva lahenduse leidmine, mis puudutab Tiibeti kultuurilist ja poliitilist autonoomiat ning usulist vabadust ja tiibetlaste tegelikke vähemuste õigusi Hiina muudes provintsides;

| 11. | nõuab, et nõukogu ja eelkõige eesistuja jälgiks tähelepanelikult sündmusi ja tagaks, et Euroopa Liidu seisukoht oleks ühtne ning sellest tulenevalt tehtud otsuseid kohaldatakse nõuetekohaselt; on seisukohal, et ELi diplomaatilised esindajad Pekingis peaksid korraldama visiidi piirkonda, et anda nõukogule teavet praeguse olukorra kohta; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et nõukogu ja eelkõige eesistuja jälgiks tähelepanelikult sündmusi ja tagaks, et Euroopa Liidu seisukoht oleks ühtne ning sellest tulenevalt tehtud otsuseid kohaldatakse nõuetekohaselt; on seisukohal, et ELi diplomaatilised esindajad Pekingis peaksid korraldama visiidi piirkonda, et anda nõukogule teavet praeguse olukorra kohta;

| 12. | sellega seoses kordab oma üleskutset nõukogule määrata ametisse Tiibeti küsimuste erisaadik, et hõlbustada poolte vahelisi kõnelusi ja hoolikalt jälgida läbirääkimisi, kui need taas algavad; |
| --- | --- |

12.

sellega seoses kordab oma üleskutset nõukogule määrata ametisse Tiibeti küsimuste erisaadik, et hõlbustada poolte vahelisi kõnelusi ja hoolikalt jälgida läbirääkimisi, kui need taas algavad;

| 13. | toetab Tema Pühaduse dalai-laama avaldust, mille kohaselt olümpiamängud on suurepärane võimalus vabaduseks kõikidele Hiinas elavatele inimestele; |
| --- | --- |

13.

toetab Tema Pühaduse dalai-laama avaldust, mille kohaselt olümpiamängud on suurepärane võimalus vabaduseks kõikidele Hiinas elavatele inimestele;

| 14. | kutsub ELi eestistujariiki tegema pingutusi, et jõuda ELi ühise seisukohani valitsus- ja riigijuhtide ning ELi kõrge esindaja osalemise suhtes olümpiamängude avatseremoonial, arvestades ka võimalusega osalemisest loobuda, juhul kui ei jätkata dialoogi Hiina ametivõimude ja Tema Pühaduse dalai-laama vahel; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi eestistujariiki tegema pingutusi, et jõuda ELi ühise seisukohani valitsus- ja riigijuhtide ning ELi kõrge esindaja osalemise suhtes olümpiamängude avatseremoonial, arvestades ka võimalusega osalemisest loobuda, juhul kui ei jätkata dialoogi Hiina ametivõimude ja Tema Pühaduse dalai-laama vahel;

| 15. | nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik lõpetaks olümpiavõistlejate poliitiliste vaadete kontrollimise ja arvustamise ning ähvardamise keelata neil olümpiamängudel osalemine, kui nad ei nõustu Hiina valitsuse ametlike seisukohtadega; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik lõpetaks olümpiavõistlejate poliitiliste vaadete kontrollimise ja arvustamise ning ähvardamise keelata neil olümpiamängudel osalemine, kui nad ei nõustu Hiina valitsuse ametlike seisukohtadega;

| 16. | ootab Tema Pühaduse dalai-laama külaskäiku Euroopa Parlamenti ja kõnet täiskogu ees, mis on kavandatud 2008. aasta lõpuks ning palub, et esimeeste konverents uuriks visiidi varasemaks toomise võimalusi; |
| --- | --- |

16.

ootab Tema Pühaduse dalai-laama külaskäiku Euroopa Parlamenti ja kõnet täiskogu ees, mis on kavandatud 2008. aasta lõpuks ning palub, et esimeeste konverents uuriks visiidi varasemaks toomise võimalusi;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi presidendile ja peaministrile, Hiina Rahvakongressi esimehele, Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele ning Tema Pühadus dalai-laamale. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi presidendile ja peaministrile, Hiina Rahvakongressi esimehele, Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele ning Tema Pühadus dalai-laamale.

---

(1)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 554.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0622.

(3)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 219.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0381.

(5)  6. aprilli 2008. aasta avaldus.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/7

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Horvaatia 2007. aasta eduaruanne

P6_TA(2008)0120

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (2007/2267(INI))

2009/C 247 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogus 3. oktoobril 2005. aastal vastu võetud otsust alustada ühinemisläbirääkimisi Horvaatiaga;

võttes arvesse oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2006. aasta eduaruande kohta (1);

võttes arvesse komisjoni poolt 6. novembril 2007. aastal avaldatud 2007. aasta eduaruannet Horvaatia kohta (SEK(2007)1431);

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 10. detsembri 2007. aasta järeldusi Horvaatia kohta;

võttes arvesse väliskomisjoni delegatsiooni visiiti Horvaatiasse 6.–7. veebruaril 2008. aastal;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0048/2008),

| A. | arvestades, et Horvaatia on liikumas kindlalt Euroopa Liidu täisliikmesuse poole, täidab jätkuvalt Kopenhaageni kriteeriume ning on edukalt rakendamas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Horvaatia on liikumas kindlalt Euroopa Liidu täisliikmesuse poole, täidab jätkuvalt Kopenhaageni kriteeriume ning on edukalt rakendamas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut;

| B. | arvestades, et Horvaatia on demokraatlik Euroopa riik, mis toetab Euroopa integratsiooni, ning on võtnud kohustuse ületada olemasolevad lõhed ja jõuda rahvaste vahelise leppimiseni, mille eeldus on vabatahtlik volituste üleandmine teatud olulistes poliitikavaldkondades, ja arvestades, et Horvaatia on seoses sellega teinud märkimisväärseid ja edukaid jõupingutusi, mis on andnud nähtavaid tulemusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Horvaatia on demokraatlik Euroopa riik, mis toetab Euroopa integratsiooni, ning on võtnud kohustuse ületada olemasolevad lõhed ja jõuda rahvaste vahelise leppimiseni, mille eeldus on vabatahtlik volituste üleandmine teatud olulistes poliitikavaldkondades, ja arvestades, et Horvaatia on seoses sellega teinud märkimisväärseid ja edukaid jõupingutusi, mis on andnud nähtavaid tulemusi;

| C. | arvestades, et Horvaatia ELiga ühinemise protsessil on ulatuslikumad tagajärjed selles piirkonnas ja seda nähakse kui Lääne-Balkani riikidele ELi poolt antud lubaduste proovikivi ning see võib saada oluliseks innustuseks kõikidele asjaomastele riikidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Horvaatia ELiga ühinemise protsessil on ulatuslikumad tagajärjed selles piirkonnas ja seda nähakse kui Lääne-Balkani riikidele ELi poolt antud lubaduste proovikivi ning see võib saada oluliseks innustuseks kõikidele asjaomastele riikidele;

| D. | arvestades, et Horvaatia täidab jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, tal on tunnustatud toimiv turumajandus ja ta on ulatuslikult jätkanud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu täitmist suuremate raskusteta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Horvaatia täidab jätkuvalt Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume, tal on tunnustatud toimiv turumajandus ja ta on ulatuslikult jätkanud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu täitmist suuremate raskusteta;

| E. | arvestades, et Horvaatia tõsine pühendumus ühinemisläbirääkimistel on kandnud vilja ning on teenäitajaks Horvaatia ja teiste sama piirkonna riikide integratsiooniprotsessis ELiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Horvaatia tõsine pühendumus ühinemisläbirääkimistel on kandnud vilja ning on teenäitajaks Horvaatia ja teiste sama piirkonna riikide integratsiooniprotsessis ELiga;

| F. | arvestades, et läbirääkimiste viimase kahe aasta jooksul on Horvaatia teinud läbi märkimisväärse ja kiiduväärse arengu enamikes nendes valdkondades, mida ühenduse õigus hõlmab; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et läbirääkimiste viimase kahe aasta jooksul on Horvaatia teinud läbi märkimisväärse ja kiiduväärse arengu enamikes nendes valdkondades, mida ühenduse õigus hõlmab;

| G. | arvestades, et teatud problemaatilisemate valdkondadega tegelemisel, mis vajavad tõsiseid reforme, enne kui Horvaatia võib Euroopa Liiduga ühineda, on vajalik suurendada jõupingutusi ja uuendada poliitilisi kohustusi, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teatud problemaatilisemate valdkondadega tegelemisel, mis vajavad tõsiseid reforme, enne kui Horvaatia võib Euroopa Liiduga ühineda, on vajalik suurendada jõupingutusi ja uuendada poliitilisi kohustusi,

| H. | arvestades, et vastavalt 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustele on kõikide Lääne-Balkani piirkonna riikide tulevik reaalselt Euroopa Liidus, nagu Euroopa Parlament on mitmetes resolutsioonides kinnitanud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustele on kõikide Lääne-Balkani piirkonna riikide tulevik reaalselt Euroopa Liidus, nagu Euroopa Parlament on mitmetes resolutsioonides kinnitanud;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide välisministrite poolt 11. märtsil 2006. aastal Salzburgis ühehäälselt heakskiidetud ELi ja Lääne-Balkani riikide avalduses rõhutatakse heanaaberlike suhete tähtsust ja vajadust leida naaberriikidega lahendamata küsimustele vastastikku rahuldavad lahendused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide välisministrite poolt 11. märtsil 2006. aastal Salzburgis ühehäälselt heakskiidetud ELi ja Lääne-Balkani riikide avalduses rõhutatakse heanaaberlike suhete tähtsust ja vajadust leida naaberriikidega lahendamata küsimustele vastastikku rahuldavad lahendused;

| 1. | õnnitleb Horvaatia ametivõime seni saavutatud positiivsete tulemuste puhul, eriti seoses avatud läbirääkimispeatükkide arvuga; |
| --- | --- |

1.

õnnitleb Horvaatia ametivõime seni saavutatud positiivsete tulemuste puhul, eriti seoses avatud läbirääkimispeatükkide arvuga;

| 2. | on seisukohal, et toimuvate ühinemisläbirääkimiste eesmärk on kokku leppida meetmete osas, mis võivad olla vajalikud integreerumise lihtsustamiseks, kus kandidaatriik peab võtma endale selge kohustuse järgida ja rakendada ühenduse õigustikku ja ühineda asutamislepingute poliitiliste eesmärkidega, ning et neid ei tohiks kasutada mõjuvahendina ühenduse õigustiku ja protsessi eesmärkide kohaldamisalast välja jäävate kahepoolsete poliitiliste vaidluste lahendamiseks; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et toimuvate ühinemisläbirääkimiste eesmärk on kokku leppida meetmete osas, mis võivad olla vajalikud integreerumise lihtsustamiseks, kus kandidaatriik peab võtma endale selge kohustuse järgida ja rakendada ühenduse õigustikku ja ühineda asutamislepingute poliitiliste eesmärkidega, ning et neid ei tohiks kasutada mõjuvahendina ühenduse õigustiku ja protsessi eesmärkide kohaldamisalast välja jäävate kahepoolsete poliitiliste vaidluste lahendamiseks;

| 3. | avaldab heameelt asjaolu üle, et Horvaatia on teinud suuri edusamme uute peatükkide avamiseks vajaliku tasemeni jõudmisel, ja toetab Horvaatia valitsuse ning parlamendi jõupingutusi selliste kriteeriumide saavutamiseks, mis on nõutavad ülejäänud peatükkide avamiseks; |
| --- | --- |

3.

avaldab heameelt asjaolu üle, et Horvaatia on teinud suuri edusamme uute peatükkide avamiseks vajaliku tasemeni jõudmisel, ja toetab Horvaatia valitsuse ning parlamendi jõupingutusi selliste kriteeriumide saavutamiseks, mis on nõutavad ülejäänud peatükkide avamiseks;

| 4. | märgib rahuloluga, et suur osa Horvaatia õigusaktidest on viidud vastavusse ELi standarditega, kuid tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et uute õigusaktide rakendamise nimel on praegu ülimalt oluline kiirendada haldussuutlikkuse arendamist; kutsub sellega seoses Horvaatia ametivõime üles seda protsessi avama ja kaasama kodanikuühiskonna selle rakendamise järelevalvesse; |
| --- | --- |

4.

märgib rahuloluga, et suur osa Horvaatia õigusaktidest on viidud vastavusse ELi standarditega, kuid tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et uute õigusaktide rakendamise nimel on praegu ülimalt oluline kiirendada haldussuutlikkuse arendamist; kutsub sellega seoses Horvaatia ametivõime üles seda protsessi avama ja kaasama kodanikuühiskonna selle rakendamise järelevalvesse;

| 5. | nõuab tungivalt, et Horvaatia kiirendaks avaliku teenistuse reformi protsessi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning annaks nende reformide rakendamiseks vajalikud vahendid ja väljaõppe; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Horvaatia kiirendaks avaliku teenistuse reformi protsessi kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning annaks nende reformide rakendamiseks vajalikud vahendid ja väljaõppe;

| 6. | märgib ära edusammud, mida on saavutatud üliolulises kohtureformi valdkonnas, kuid nõustub komisjoni arvamusega selles osas, et vajalikud on täiendavad parendused, eelkõige järgmised:






  — | veelgi vähendada pooleliolevate kohtuasjade mahajäämust, innustades kohtunikke kasutama vaidluste lahendamisel rohkem alternatiivseid meetodeid; |
| --- | --- | --- |

6.

märgib ära edusammud, mida on saavutatud üliolulises kohtureformi valdkonnas, kuid nõustub komisjoni arvamusega selles osas, et vajalikud on täiendavad parendused, eelkõige järgmised:

—

veelgi vähendada pooleliolevate kohtuasjade mahajäämust, innustades kohtunikke kasutama vaidluste lahendamisel rohkem alternatiivseid meetodeid;

| — | tõhustada kohtunike sõltumatust, erapooletust ja ametioskusi, eelkõige seoses kohtunike ja riiklike süüdistajate ametissemääramise ja nende teenistuskäigu juhtimisega, sealhulgas koolitus; |
| --- | --- |

—

tõhustada kohtunike sõltumatust, erapooletust ja ametioskusi, eelkõige seoses kohtunike ja riiklike süüdistajate ametissemääramise ja nende teenistuskäigu juhtimisega, sealhulgas koolitus;

| — | anda uus hoog kohtusüsteemi ratsionaliseerimisele ja tagada, et investeeringud infrastruktuuri püsiksid äsja väljatöötatud kava raames; |
| --- | --- |

—

anda uus hoog kohtusüsteemi ratsionaliseerimisele ja tagada, et investeeringud infrastruktuuri püsiksid äsja väljatöötatud kava raames;

| 7. | avaldab Horvaatia ametiasutustele tunnustust nende jätkuvate jõupingutuste üle, mille eesmärk on mõista erapooletult kohut riigi sõjakurjategijate üle, ning nõuab tungivalt, et nad oleksid jätkuvalt valvsad, et hoida ära võimalikke etniliselt erapoolikuid otsuseid ja tagada, et kohtumenetluse usaldusväärsuse kaitsmiseks oleksid olemas kõik meetmed; nõuab sellega seoses kiireloomulisi meetmeid tunnistajate kaitsmiseks, sealhulgas tõhustatud õigusnormide vastuvõtmist; |
| --- | --- |

7.

avaldab Horvaatia ametiasutustele tunnustust nende jätkuvate jõupingutuste üle, mille eesmärk on mõista erapooletult kohut riigi sõjakurjategijate üle, ning nõuab tungivalt, et nad oleksid jätkuvalt valvsad, et hoida ära võimalikke etniliselt erapoolikuid otsuseid ja tagada, et kohtumenetluse usaldusväärsuse kaitsmiseks oleksid olemas kõik meetmed; nõuab sellega seoses kiireloomulisi meetmeid tunnistajate kaitsmiseks, sealhulgas tõhustatud õigusnormide vastuvõtmist;

| 8. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Horvaatia teeb jätkuvalt täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY); tunneb siiski muret negatiivse mõju üle, mida ICTY otsused Vukovari sõjakuritegude osas on avaldanud Horvaatia avalikule arvamusele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Horvaatia teeb jätkuvalt täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY); tunneb siiski muret negatiivse mõju üle, mida ICTY otsused Vukovari sõjakuritegude osas on avaldanud Horvaatia avalikule arvamusele;

| 9. | kutsub sellega seoses Horvaatia ametivõime üles tagama nende nõuete ranget järgimist, mis käsitlevad ICTY ette toodud kohtualuste ajutist vabastamist; |
| --- | --- |

9.

kutsub sellega seoses Horvaatia ametivõime üles tagama nende nõuete ranget järgimist, mis käsitlevad ICTY ette toodud kohtualuste ajutist vabastamist;

| 10. | tunneb heameelt selle üle, et on laiendatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse ennetamisega tegeleva ameti (USKOK) volitusi ja et järjest enam korruptsioonijuhtumeid jõuab kohtusse, ning ootab kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtude edukat uurimist; nõuab nende pingutuste jätkamist, et likvideerida mõningatel juhtudel lausa lubamatult kõrgel tasemel esinev korruptsioon, mis õõnestab riigi majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt selle üle, et on laiendatud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse ennetamisega tegeleva ameti (USKOK) volitusi ja et järjest enam korruptsioonijuhtumeid jõuab kohtusse, ning ootab kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtude edukat uurimist; nõuab nende pingutuste jätkamist, et likvideerida mõningatel juhtudel lausa lubamatult kõrgel tasemel esinev korruptsioon, mis õõnestab riigi majanduslikku arengut;

| 11. | õnnitleb Horvaatiat eeskujuliku rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse puhul ja avaldab tunnustust meetmete eest, mida on võetud vähemuste integreerimise hõlbustamiseks üldisesse ühiskondlikku ja poliitilisse ellu; |
| --- | --- |

11.

õnnitleb Horvaatiat eeskujuliku rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse puhul ja avaldab tunnustust meetmete eest, mida on võetud vähemuste integreerimise hõlbustamiseks üldisesse ühiskondlikku ja poliitilisse ellu;

| 12. | tervitab olulist otsust määrata serblaste vähemuse esindaja peaministri asetäitjaks, kes vastutab piirkondliku arengu, ülesehituse ja pagulaste naasmise eest; |
| --- | --- |

12.

tervitab olulist otsust määrata serblaste vähemuse esindaja peaministri asetäitjaks, kes vastutab piirkondliku arengu, ülesehituse ja pagulaste naasmise eest;

| 13. | julgustab valitsust ja parlamenti jätkama jõupingutusi, et tagada diskrimineerimise ja eelarvamuste kõikide vormide likvideerimine, võttes seejuures arvesse ka romide kogukonda; nõuab seoses sellega, et valitsus võtaks vastu üldise diskrimineerimisvastase strateegia ning rakendaks seda tõhusalt riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

julgustab valitsust ja parlamenti jätkama jõupingutusi, et tagada diskrimineerimise ja eelarvamuste kõikide vormide likvideerimine, võttes seejuures arvesse ka romide kogukonda; nõuab seoses sellega, et valitsus võtaks vastu üldise diskrimineerimisvastase strateegia ning rakendaks seda tõhusalt riigi ja kohalikul tasandil;

| 14. | tuletab lisaks meelde vajadust tagada rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse tõhus rakendamine, eelkõige seoses kakskeelse õppega koolides ja kakskeelsusega riigihalduses ning kavandatavate tööhõivetagatistega, mis on seotud vähemuste piisava esindatusega kohtusüsteemis ja avalikus teenistuses; kutsub komisjoni üles tagama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames piisava tähelepanu pööramist rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse rakendamisele; |
| --- | --- |

14.

tuletab lisaks meelde vajadust tagada rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse tõhus rakendamine, eelkõige seoses kakskeelse õppega koolides ja kakskeelsusega riigihalduses ning kavandatavate tööhõivetagatistega, mis on seotud vähemuste piisava esindatusega kohtusüsteemis ja avalikus teenistuses; kutsub komisjoni üles tagama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames piisava tähelepanu pööramist rahvusvähemusi käsitleva konstitutsioonilise seaduse rakendamisele;

| 15. | on seisukohal, et rahvusvahelistel usalduse suurendamise meetmetel on oluline roll riigi ja ümbritseva Balkani piirkonna stabiilsuse tagamisel; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et rahvusvahelistel usalduse suurendamise meetmetel on oluline roll riigi ja ümbritseva Balkani piirkonna stabiilsuse tagamisel;

| 16. | asub seisukohale, et Horvaatia haridussüsteem peaks iga rahvuskogukonna kultuurilist ja sotsiaalset traditsiooni säilitades ja tugevdades ühtlasi tugevalt edendama suuremat integreerumist ja ühtsust Horvaatia ühiskonnas; |
| --- | --- |

16.

asub seisukohale, et Horvaatia haridussüsteem peaks iga rahvuskogukonna kultuurilist ja sotsiaalset traditsiooni säilitades ja tugevdades ühtlasi tugevalt edendama suuremat integreerumist ja ühtsust Horvaatia ühiskonnas;

| 17. | nõuab sõjapõgenike jätkusuutlikku taasintegreerimist ja juhib seoses sellega tähelepanu vajadusele töötada välja ja rakendada kiirelt põgenikele suunatud majutuse ja tööhõivega seotud meetmed ning sotsiaalsed meetmed, mis vastavad väljakutse ulatusele; |
| --- | --- |

17.

nõuab sõjapõgenike jätkusuutlikku taasintegreerimist ja juhib seoses sellega tähelepanu vajadusele töötada välja ja rakendada kiirelt põgenikele suunatud majutuse ja tööhõivega seotud meetmed ning sotsiaalsed meetmed, mis vastavad väljakutse ulatusele;

| 18. | märgib rahuloluga, et Horvaatia majanduse kasv on jätkusuutlik; avaldab lootust, et selle kasvu tulemusel suurenevad ka töövõimalused; avaldab tunnustust projekti HitroRez raames tehtud töö eest ettevõtluse halduskoormuse vähendamisel ja loodab samasuguseid tulemusi näha ka teistes sektorites; |
| --- | --- |

18.

märgib rahuloluga, et Horvaatia majanduse kasv on jätkusuutlik; avaldab lootust, et selle kasvu tulemusel suurenevad ka töövõimalused; avaldab tunnustust projekti HitroRez raames tehtud töö eest ettevõtluse halduskoormuse vähendamisel ja loodab samasuguseid tulemusi näha ka teistes sektorites;

| 19. | väljendab heameelt reformide üle, mis on vastu võetud keskkonnakaitse valdkonnas; kutsub valitsust üles kaaluma meetmeid ja poliitikaid, mis käsitleksid kliimamuutuse kahjulikke tagajärgi, seda kooskõlas ELi eesmärkidega; nõuab laialdasema sektorite vahelise dialoogi algatamist, et tagada ökoloogiliselt säästev areng; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt reformide üle, mis on vastu võetud keskkonnakaitse valdkonnas; kutsub valitsust üles kaaluma meetmeid ja poliitikaid, mis käsitleksid kliimamuutuse kahjulikke tagajärgi, seda kooskõlas ELi eesmärkidega; nõuab laialdasema sektorite vahelise dialoogi algatamist, et tagada ökoloogiliselt säästev areng;

| 20. | julgustab Horvaatia ametivõime uuesti hindama praeguse keskkonnakaitsemeetmete süsteemi tõhusust, sealhulgas rannikuäärsete veepuhastusjaamade, jäätmete sorteerimise ja soojuse taaskasutusjaamade arendamist ning ebaseaduslike prügimägede hävitamist, ning suurendama koostööd kõikide vastutavate asutuste vahel; nõuab samuti seoses sellega teadlikkuse tõstmise kampaania korraldamist, et tõmmata inimeste tähelepanu rohkem keskkonnale; |
| --- | --- |

20.

julgustab Horvaatia ametivõime uuesti hindama praeguse keskkonnakaitsemeetmete süsteemi tõhusust, sealhulgas rannikuäärsete veepuhastusjaamade, jäätmete sorteerimise ja soojuse taaskasutusjaamade arendamist ning ebaseaduslike prügimägede hävitamist, ning suurendama koostööd kõikide vastutavate asutuste vahel; nõuab samuti seoses sellega teadlikkuse tõstmise kampaania korraldamist, et tõmmata inimeste tähelepanu rohkem keskkonnale;

| 21. | tervitab Horvaatia ühinemiseelset majandusprogrammi ja märgib, et selles nähti ette juba ammu ootel olnud riikliku ümberkorralduskava vastuvõtmine laevaehitustööstusele 2008. aasta märtsis; tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et edusammud nimetatud valdkonnas ei ole ainult stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu nõue, vaid need on ka äärmiselt olulised ühinemisläbirääkimistel; kutsub komisjoni üles lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu ümberkorraldusprogrammi rakendamist; |
| --- | --- |

21.

tervitab Horvaatia ühinemiseelset majandusprogrammi ja märgib, et selles nähti ette juba ammu ootel olnud riikliku ümberkorralduskava vastuvõtmine laevaehitustööstusele 2008. aasta märtsis; tuletab Horvaatia ametivõimudele meelde, et edusammud nimetatud valdkonnas ei ole ainult stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu nõue, vaid need on ka äärmiselt olulised ühinemisläbirääkimistel; kutsub komisjoni üles lihtsustama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kaudu ümberkorraldusprogrammi rakendamist;

| 22. | nõuab uute õigusaktide kiiret rakendamist, sest sellega kindlustatakse usaldusväärne kriteerium, mille järgi hinnata riigi liikmesuseks valmisolekut, mis põhineb faktidel ja mitte ainult vastuvõetud õigusaktidel, eelkõige seoses kohtureformi, korruptsioonivastase võitluse ja majandusreformidega; |
| --- | --- |

22.

nõuab uute õigusaktide kiiret rakendamist, sest sellega kindlustatakse usaldusväärne kriteerium, mille järgi hinnata riigi liikmesuseks valmisolekut, mis põhineb faktidel ja mitte ainult vastuvõetud õigusaktidel, eelkõige seoses kohtureformi, korruptsioonivastase võitluse ja majandusreformidega;

| 23. | kutsub Horvaatia valitsust tagama, et avalikud pakkumiskutsed väljastatakse vastavalt ühenduse õiguse nõuetele; |
| --- | --- |

23.

kutsub Horvaatia valitsust tagama, et avalikud pakkumiskutsed väljastatakse vastavalt ühenduse õiguse nõuetele;

| 24. | tunneb muret, olles kuulnud komisjoni äsjast kriitikat seoses viisiga, kuidas Horvaatia ametivõimud on hallanud ELi vahendeid, ja nõuab neilt tungivalt, et nad tegeleksid viivitamata ilmnenud halduslike puudustega, kasutades selleks komisjoni abi, et võimaldada jätkata ajutiselt peatatud lepingute sõlmimist PHARE 2006. aasta programmi raames (kogueelarvega 68,5 miljonit EUR) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 1. osast 2008. eelarveaastaks määratud esialgsete eraldiste taastamist pärast vähendamist 5 miljoni EUR võrra; |
| --- | --- |

24.

tunneb muret, olles kuulnud komisjoni äsjast kriitikat seoses viisiga, kuidas Horvaatia ametivõimud on hallanud ELi vahendeid, ja nõuab neilt tungivalt, et nad tegeleksid viivitamata ilmnenud halduslike puudustega, kasutades selleks komisjoni abi, et võimaldada jätkata ajutiselt peatatud lepingute sõlmimist PHARE 2006. aasta programmi raames (kogueelarvega 68,5 miljonit EUR) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi 1. osast 2008. eelarveaastaks määratud esialgsete eraldiste taastamist pärast vähendamist 5 miljoni EUR võrra;

| 25. | tuletab seoses siiani lahendamata kahepoolsete küsimustega kõikidele asjaomastele pooltele meelde „pacta sunt servanda” põhimõtet; |
| --- | --- |

25.

tuletab seoses siiani lahendamata kahepoolsete küsimustega kõikidele asjaomastele pooltele meelde „pacta sunt servanda” põhimõtet;

| 26. | tervitab Horvaatia parlamendi 13. märtsi 2008. aasta otsust, millega loobutakse ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamisest ELi liikmesriikidele, kuni jõutakse ELi vaimus ühisele kokkuleppele; on veendunud, et nüüd, kui see küsimus on lõplikult lahendatud, võib kiirelt otsustada uute peatükkide avamise; |
| --- | --- |

26.

tervitab Horvaatia parlamendi 13. märtsi 2008. aasta otsust, millega loobutakse ökoloogilise ja kalapüügikohtade kaitsetsooni kohaldamisest ELi liikmesriikidele, kuni jõutakse ELi vaimus ühisele kokkuleppele; on veendunud, et nüüd, kui see küsimus on lõplikult lahendatud, võib kiirelt otsustada uute peatükkide avamise;

| 27. | tervitab Horvaatia poolt üles näidatud valmidust, millest annab tunnistust kahe riigi peaministri vahel 12. märtsil 2008. aastal saavutatud kokkulepe, lahendada lõpetamata piiriprobleemid Montenegroga; tunneb lisaks sellele heameelt mitteametliku põhimõttelise kokkuleppe üle vahendustegevuse osas, mille sõlmisid Horvaatia ja Sloveenia peaministrid, ning palub mõlemal poolel seda kokkulepet rakendada ning vahenduse tulemus mõlema riigi parlamendi selge otsusega kinnitada; |
| --- | --- |

27.

tervitab Horvaatia poolt üles näidatud valmidust, millest annab tunnistust kahe riigi peaministri vahel 12. märtsil 2008. aastal saavutatud kokkulepe, lahendada lõpetamata piiriprobleemid Montenegroga; tunneb lisaks sellele heameelt mitteametliku põhimõttelise kokkuleppe üle vahendustegevuse osas, mille sõlmisid Horvaatia ja Sloveenia peaministrid, ning palub mõlemal poolel seda kokkulepet rakendada ning vahenduse tulemus mõlema riigi parlamendi selge otsusega kinnitada;

| 28. | tuletab meelde, et ühinemispartnerluses on Horvaatia prioriteedina määratletud eelkõige tegelemine piiriküsimustega; väljendab seoses sellega jätkuvat muret Pelješaci silla ehitustööde alustamise osas 2007. aasta oktoobris, kuigi Bosnia ja Hertsegoviina on väljendanud oma vastuseisu seoses kindlaksmääramata merepiiriga; võtab teadmiseks, et kõnealuse projekti ehitustööd on hetkel peatatud, ja nõuab kõnealuses küsimuses lahendust, mis saavutatakse kahe riigi vaheliste läbirääkimiste teel; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et ühinemispartnerluses on Horvaatia prioriteedina määratletud eelkõige tegelemine piiriküsimustega; väljendab seoses sellega jätkuvat muret Pelješaci silla ehitustööde alustamise osas 2007. aasta oktoobris, kuigi Bosnia ja Hertsegoviina on väljendanud oma vastuseisu seoses kindlaksmääramata merepiiriga; võtab teadmiseks, et kõnealuse projekti ehitustööd on hetkel peatatud, ja nõuab kõnealuses küsimuses lahendust, mis saavutatakse kahe riigi vaheliste läbirääkimiste teel;

| 29. | avaldab Horvaatiale kiitust regionaalkoostöö vallas tehtud pidevate edusammude eest ning nõuab samal ajal tungivalt, et ta jätkaks samal kursil heanaaberlike suhete vallas, sest mõlemad nimetatud valdkonnad on Euroopa integreerumise jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

29.

avaldab Horvaatiale kiitust regionaalkoostöö vallas tehtud pidevate edusammude eest ning nõuab samal ajal tungivalt, et ta jätkaks samal kursil heanaaberlike suhete vallas, sest mõlemad nimetatud valdkonnad on Euroopa integreerumise jaoks otsustava tähtsusega;

| 30. | palub Horvaatial säilitada oma konstruktiivne hoiak ja jätkata oma positiivset rolli selles piirkonnas, et toetada ja tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina ülesehitamist; |
| --- | --- |

30.

palub Horvaatial säilitada oma konstruktiivne hoiak ja jätkata oma positiivset rolli selles piirkonnas, et toetada ja tugevdada Bosnia ja Hertsegoviina ülesehitamist;

| 31. | jagab komisjoni seisukohta, et Horvaatia suurenenud jõupingutuste ja ELi institutsioonide pideva toe abil tuleks ühinemisläbirääkimised igal juhul 2009. aastal lõpetada; |
| --- | --- |

31.

jagab komisjoni seisukohta, et Horvaatia suurenenud jõupingutuste ja ELi institutsioonide pideva toe abil tuleks ühinemisläbirääkimised igal juhul 2009. aastal lõpetada;

| 32. | kutsub seoses sellega komisjoni üles suurendama jõupingutusi ja eraldama rohkem vahendeid läbirääkimismaterjalide ettevalmistamisele, töötlemisele ja lõpuleviimisele, et EL saaks kiiresti ja tõhusalt reageerida Horvaatia edusammudele asjaomaste peatükkide avamiseks ja sulgemiseks vajalike kriteeriumide täitmisel; |
| --- | --- |

32.

kutsub seoses sellega komisjoni üles suurendama jõupingutusi ja eraldama rohkem vahendeid läbirääkimismaterjalide ettevalmistamisele, töötlemisele ja lõpuleviimisele, et EL saaks kiiresti ja tõhusalt reageerida Horvaatia edusammudele asjaomaste peatükkide avamiseks ja sulgemiseks vajalike kriteeriumide täitmisel;

| 33. | nõuab tungivalt, et Horvaatia ametivõimud kaasaksid ELi ühinemisprotsessi kodanikuühiskonna rühmad (valitsusvälised organisatsioonid, akadeemiline kogukond, ametiühingud); |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et Horvaatia ametivõimud kaasaksid ELi ühinemisprotsessi kodanikuühiskonna rühmad (valitsusvälised organisatsioonid, akadeemiline kogukond, ametiühingud);

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Horvaatia valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

34.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Horvaatia valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 675.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/11

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Vähktõvega võitlemine laienenud Euroopa Liidus

P6_TA(2008)0121

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008.aasta resolutsioon vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus

2009/C 247 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse asutamislepingu artiklit 152;

võttes arvesse asutamislepingu artikleid 163–173;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013) (1);

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” (KOM(2007)0630);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (3);

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruandeid vähktõve ja eeskätt laste kemikaalidega kokkupuutest tulenevate terviseriskide kohta (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (5);

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust 2003/878/EÜ vähktõve sõeluuringute kohta (6);

võttes arvesse komisjoni teatisi Euroopa keskkonna- ja tervishoiustrateegia kohta (KOM(2003)0338) ning Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava kohta aastateks 2004–2010 (KOM(2004)0416);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (7);

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsiooni laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks (8);

võttes arvesse oma 25. oktoobril 2006. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta laienenud Euroopa Liidus (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. märtsi 1996. aasta otsust nr 646/96/EÜ, millega võetakse vastu rahvatervise valdkonna meetmete raames vähi vastu võitlemise tegevuskava (1996–2000) (10);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (11) artiklit 88a;

võttes arvesse nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsust 2004/513/EÜ Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni sõlmimise kohta (12);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangute kohaselt diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel tema eluaja jooksul vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Rahvusvahelise Vähiuuringute Agentuuri (IARC) hinnangute kohaselt diagnoositakse igal kolmandal eurooplasel tema eluaja jooksul vähktõbi ning iga neljas eurooplane sureb selle haiguse tagajärjel;

| B. | arvestades, et 2006. aastal oli ELis ligikaudu 2,3 miljonit uut vähktõve juhtumit ning üle miljoni vähktõvest põhjustatud surma; arvestades, et enamasti surid inimesed kopsuvähki, käär- ja pärasoolevähki ning rinnavähki; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2006. aastal oli ELis ligikaudu 2,3 miljonit uut vähktõve juhtumit ning üle miljoni vähktõvest põhjustatud surma; arvestades, et enamasti surid inimesed kopsuvähki, käär- ja pärasoolevähki ning rinnavähki;

| C. | arvestades, et vähktõbe põhjustavad eri etappides mitmed tegurid ning seepärast on vaja uut vähktõve ennetusparadigmat, mis käsitleks võrdselt nii elustiilist tingitud kui kutsealast ja keskkonnast tulenevaid põhjuseid viisil, mis kajastaks pigem erinevate põhjuste tegelikku koosmõju kui keskenduks üksikpõhjusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vähktõbe põhjustavad eri etappides mitmed tegurid ning seepärast on vaja uut vähktõve ennetusparadigmat, mis käsitleks võrdselt nii elustiilist tingitud kui kutsealast ja keskkonnast tulenevaid põhjuseid viisil, mis kajastaks pigem erinevate põhjuste tegelikku koosmõju kui keskenduks üksikpõhjusele;

| D. | arvestades, et ametiühingute poolt teostatud hiljutise uuringu kohaselt on vähemalt 8 % vähktõve poolt aastas põhjustatud surmajuhtumitest otseselt tingitud kokkupuutest kantserogeenidega töökohal; arvestades, et sellist kokkupuudet oleks võimalik vältida, kui asendada kantserogeenid vähem ohtlike ainetega; arvestades, et tööandjatel on tõepoolest seaduslik kohustus asendada kantserogeenid teiste ainetega, kui see on võimalik, kuid kahjuks rakendatakse ja jõustatakse seda kohustust ebapiisavalt, mis ei ole vastuvõetav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ametiühingute poolt teostatud hiljutise uuringu kohaselt on vähemalt 8 % vähktõve poolt aastas põhjustatud surmajuhtumitest otseselt tingitud kokkupuutest kantserogeenidega töökohal; arvestades, et sellist kokkupuudet oleks võimalik vältida, kui asendada kantserogeenid vähem ohtlike ainetega; arvestades, et tööandjatel on tõepoolest seaduslik kohustus asendada kantserogeenid teiste ainetega, kui see on võimalik, kuid kahjuks rakendatakse ja jõustatakse seda kohustust ebapiisavalt, mis ei ole vastuvõetav;

| E. | arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavatel kemikaalidel võib olla oluline roll vähkkasvaja tekkimisel, näiteks rinna-või munandivähi puhul, ning seetõttu nõuavad need erimeetmeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sisesekretsioonisüsteemi kahjustavatel kemikaalidel võib olla oluline roll vähkkasvaja tekkimisel, näiteks rinna-või munandivähi puhul, ning seetõttu nõuavad need erimeetmeid;

| F. | arvestades, et liidu vananev rahvastik on kogu liidu vähktõve juhtumite arvukuse suurenemise üks põhjustest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidu vananev rahvastik on kogu liidu vähktõve juhtumite arvukuse suurenemise üks põhjustest;

| G. | arvestades, et uutes liikmesriikides on EL-15-ga võrreldes suurem vähktõppe suremus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uutes liikmesriikides on EL-15-ga võrreldes suurem vähktõppe suremus;

| H. | arvestades, et hämmastavad ja lubamatud erinevused vähktõve ravivahendite kvaliteedis, sõeluuringute programmides, tõenditel põhinevates parimate tavade suunistes, kiiritusravi vahendites ning juurdepääsus vähktõve ravimitele on mõned põhjused, miks Euroopas esineb enamiku vähktõve vormide puhul suuri erinevusi viieaastase ellujäämise määras; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hämmastavad ja lubamatud erinevused vähktõve ravivahendite kvaliteedis, sõeluuringute programmides, tõenditel põhinevates parimate tavade suunistes, kiiritusravi vahendites ning juurdepääsus vähktõve ravimitele on mõned põhjused, miks Euroopas esineb enamiku vähktõve vormide puhul suuri erinevusi viieaastase ellujäämise määras;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi eelnimetatud deklaratsioonis laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks kutsutakse nõukogu ja komisjoni üles koostama vähktõve kontrolli all hoidmise laiaulatuslikku strateegiat, mis käsitleks nelja peamist vähktõve kontrolli all hoidmise tegurit: a) ennetust, b) varajast avastamist, c) diagnoosimist, ravi ja järelravi ning d) palliatiivhooldust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi eelnimetatud deklaratsioonis laiaulatusliku strateegia vajaduse kohta vähktõve kontrolli all hoidmiseks kutsutakse nõukogu ja komisjoni üles koostama vähktõve kontrolli all hoidmise laiaulatuslikku strateegiat, mis käsitleks nelja peamist vähktõve kontrolli all hoidmise tegurit: a) ennetust, b) varajast avastamist, c) diagnoosimist, ravi ja järelravi ning d) palliatiivhooldust;

| J. | arvestades, et vähktõve vastu võitlemise komisjoni tegevuskava („Euroopa vähktõve vastu” (hiliseim kaetud periood 1996–2002)) kohaldamisaja jooksul toimusid mitmes riigis vähktõvest põhjustatud surmade osas positiivsed arengud mitme levinuma vähktõve vormi osas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vähktõve vastu võitlemise komisjoni tegevuskava („Euroopa vähktõve vastu” (hiliseim kaetud periood 1996–2002)) kohaldamisaja jooksul toimusid mitmes riigis vähktõvest põhjustatud surmade osas positiivsed arengud mitme levinuma vähktõve vormi osas;

| K. | arvestades, et Maailma Tervishoiuorganisatsiooni hinnangul on vähemalt kolmandik kõikidest vähktõve juhtumitest ennetatavad ning ennetustöö on kõige kulusäästlikum pikaajaline strateegia vähktõve kontrolli all hoidmiseks; arvestades, et kolmandikku vähijuhtumitest oleks võimalik varase avastamise ja asjakohase ravi korral edukalt ravida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Maailma Tervishoiuorganisatsiooni hinnangul on vähemalt kolmandik kõikidest vähktõve juhtumitest ennetatavad ning ennetustöö on kõige kulusäästlikum pikaajaline strateegia vähktõve kontrolli all hoidmiseks; arvestades, et kolmandikku vähijuhtumitest oleks võimalik varase avastamise ja asjakohase ravi korral edukalt ravida;

| L. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on liigitanud kristallilise ränidioksiidi esimese klassi kantserogeeniks ja 3,2 miljonit ELi töölist puutub selle ainega kokku vähemalt 75 % tööaja ulatuses; arvestades, et hinnanguliselt 2,7 % kopsu/bronhivähist tingitud surmajuhtumitest on seotud kutsealast tingitud kokkupuutega kristallilise ränidioksiidiga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon on liigitanud kristallilise ränidioksiidi esimese klassi kantserogeeniks ja 3,2 miljonit ELi töölist puutub selle ainega kokku vähemalt 75 % tööaja ulatuses; arvestades, et hinnanguliselt 2,7 % kopsu/bronhivähist tingitud surmajuhtumitest on seotud kutsealast tingitud kokkupuutega kristallilise ränidioksiidiga;

| M. | arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) andmetel kasutatakse praegu ennetustööks ainult keskmiselt 3 % OECD riikide tervise valdkonna kogueelarvest, samas kui 97 % kasutatakse tervishoiuks ja raviks; arvestades, et see tohutu ebavõrdsus tuleb kiiresti kaotada, seda enam, et vähemalt kolmandik kõikidest vähktõve juhtumitest on ärahoitavad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) andmetel kasutatakse praegu ennetustööks ainult keskmiselt 3 % OECD riikide tervise valdkonna kogueelarvest, samas kui 97 % kasutatakse tervishoiuks ja raviks; arvestades, et see tohutu ebavõrdsus tuleb kiiresti kaotada, seda enam, et vähemalt kolmandik kõikidest vähktõve juhtumitest on ärahoitavad;

| N. | arvestades, et hinnanguliselt 25 % kõikidest vähktõvest tingitud surmajuhtumitest Euroopa Liidus võib seostada suitsetamisega; arvestades, et suitsetamisest tuleneb 80–90 % kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumitest maailmas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hinnanguliselt 25 % kõikidest vähktõvest tingitud surmajuhtumitest Euroopa Liidus võib seostada suitsetamisega; arvestades, et suitsetamisest tuleneb 80–90 % kopsuvähist põhjustatud surmajuhtumitest maailmas;

| O. | arvestades, et hästi kavandatud ja hallatud vähktõve kontrolli all hoidmise riiklik programm vähendab vähktõve esinemist ja sellest tingitud suremust (mõnel juhul rohkem kui 70 %) ning parandab vähktõvega patsientide elukvaliteeti sõltumata sellest, kui piiratud on riigi ressursid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hästi kavandatud ja hallatud vähktõve kontrolli all hoidmise riiklik programm vähendab vähktõve esinemist ja sellest tingitud suremust (mõnel juhul rohkem kui 70 %) ning parandab vähktõvega patsientide elukvaliteeti sõltumata sellest, kui piiratud on riigi ressursid;

| P. | arvestades, et tõhusate elanikkonna sõeluuringute programmide üleriiklik rakendamine Euroopa suuniste kohaselt, kui need on kehtestatud, parandab oluliselt vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja raviteenuste kvaliteeti ning kättesaadavust ja parandab seeläbi ühtlasi kontrolli vähktõve üle; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tõhusate elanikkonna sõeluuringute programmide üleriiklik rakendamine Euroopa suuniste kohaselt, kui need on kehtestatud, parandab oluliselt vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja raviteenuste kvaliteeti ning kättesaadavust ja parandab seeläbi ühtlasi kontrolli vähktõve üle;

| Q. | arvestades, et riiklikud vähktõve registrid kõigis liikmesriikides on väga olulised selleks, et saada vähktõve kohta võrreldavaid andmeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riiklikud vähktõve registrid kõigis liikmesriikides on väga olulised selleks, et saada vähktõve kohta võrreldavaid andmeid;

| R. | arvestades vähktõve sõeluuringute, varase avastamise ja järelravi praegust märkimisväärset ja vastuvõetamatut kvalitatiivset ebavõrdsust ELis eelkõige kasutatavate diagnostiliste menetluste ja nende menetluste liikmesriikide tervishoiupoliitikasse lõimimise osas, ning arvestades, et sõeluuringute programmid lihtsustavad varast diagnoosimist, mis aitab kaasa haiguskoormuse kulusäästlikule ja mõõdetavale vähendamisele; |
| --- | --- |

R.

arvestades vähktõve sõeluuringute, varase avastamise ja järelravi praegust märkimisväärset ja vastuvõetamatut kvalitatiivset ebavõrdsust ELis eelkõige kasutatavate diagnostiliste menetluste ja nende menetluste liikmesriikide tervishoiupoliitikasse lõimimise osas, ning arvestades, et sõeluuringute programmid lihtsustavad varast diagnoosimist, mis aitab kaasa haiguskoormuse kulusäästlikule ja mõõdetavale vähendamisele;

| S. | arvestades, et onkoloogiat ei tunnustata kõikides liikmesriikides meditsiinierialana ning arvestades vajadust võimaldada meditsiiniharidust jätkata; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et onkoloogiat ei tunnustata kõikides liikmesriikides meditsiinierialana ning arvestades vajadust võimaldada meditsiiniharidust jätkata;

| T. | arvestades, et Euroopa Ravimiameti kliiniliste katsete üleeuroopaline andmebaas EudraCT ei ole üldsusele avatud ning patsientidel on raskusi nende konkreetset seisundit puudutavate katsete leidmisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Ravimiameti kliiniliste katsete üleeuroopaline andmebaas EudraCT ei ole üldsusele avatud ning patsientidel on raskusi nende konkreetset seisundit puudutavate katsete leidmisel;

| U. | arvestades, et vähktõve keerukus nõuab parandatud teabevahetust vähktõvega patsientide ravimisega seotud paljude erinevate tervishoiu asjatundjate vahel; arvestades, et vähktõvega patsientide psühhosotsiaalne hooldus võib parandada nende elukvaliteeti; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vähktõve keerukus nõuab parandatud teabevahetust vähktõvega patsientide ravimisega seotud paljude erinevate tervishoiu asjatundjate vahel; arvestades, et vähktõvega patsientide psühhosotsiaalne hooldus võib parandada nende elukvaliteeti;

| V. | arvestades, et praegu on vähktõvega patsientidel ebavõrdne juurdepääs meditsiiniteabele ning neil on oma haiguse igas staadiumis vaja saada kiiresti rohkem teavet, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et praegu on vähktõvega patsientidel ebavõrdne juurdepääs meditsiiniteabele ning neil on oma haiguse igas staadiumis vaja saada kiiresti rohkem teavet,

| 1. | kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid ennetuse, varajase avastamise, diagnoosimise ja ravi, sealhulgas palliatiivhoolduse osas, et vähendada eesseisvat oluliselt suurenevat koormust seoses vähktõvega, mis tuleneb demograafilistest muudatustest eelolevatel aastakümnetel, andes sealhulgas piisavat finantstoetust koordineeritud meetmeteks ning vastava suutlikkuse loomiseks; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni, nõukogu ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid ennetuse, varajase avastamise, diagnoosimise ja ravi, sealhulgas palliatiivhoolduse osas, et vähendada eesseisvat oluliselt suurenevat koormust seoses vähktõvega, mis tuleneb demograafilistest muudatustest eelolevatel aastakümnetel, andes sealhulgas piisavat finantstoetust koordineeritud meetmeteks ning vastava suutlikkuse loomiseks;

| 2. | kutsub komisjoni üles looma institutsioonidevahelist ELi vähktõve töörühma, mis koosneks komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi esindajatest ning kohtuks korrapäraselt, et koguda ja vahetada teavet ennetustöö (sealhulgas kutsealast ja keskkonnast tingitud kokkupuute vähendamiseks kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainetega), sõeluuringute ning ravi parimate tavade osas ning juhtida vähktõve tõhustatud kontrolli all hoidmist Euroopas; rõhutab, et ELi töögrupp peaks eelkõige edendama nii uusi meetmeid kui olemasolevaid sõeluuringute projekte, mis võiksid aidata suurendada vähktõve sõeluuringutest osavõtvate inimeste arvu kõikides liikmesriikides 2018. aastaks vähemalt 50 % võrra; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles looma institutsioonidevahelist ELi vähktõve töörühma, mis koosneks komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi esindajatest ning kohtuks korrapäraselt, et koguda ja vahetada teavet ennetustöö (sealhulgas kutsealast ja keskkonnast tingitud kokkupuute vähendamiseks kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainetega), sõeluuringute ning ravi parimate tavade osas ning juhtida vähktõve tõhustatud kontrolli all hoidmist Euroopas; rõhutab, et ELi töögrupp peaks eelkõige edendama nii uusi meetmeid kui olemasolevaid sõeluuringute projekte, mis võiksid aidata suurendada vähktõve sõeluuringutest osavõtvate inimeste arvu kõikides liikmesriikides 2018. aastaks vähemalt 50 % võrra;

| 3. | tervitab komisjoni algatust võtta sel aastal vastu teatis vähktõve kohta ning teatis haruldaste haiguste kohta; |
| --- | --- |

3.

tervitab komisjoni algatust võtta sel aastal vastu teatis vähktõve kohta ning teatis haruldaste haiguste kohta;

| 4. | palub komisjonil vaadata regulaarselt läbi Euroopa vähivastased eeskirjad ning neid propageerida konkreetsetele elanikkonnarühmadele suunatud teadlikkuse tõstmise, teavitus- ja koolituskampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil vaadata regulaarselt läbi Euroopa vähivastased eeskirjad ning neid propageerida konkreetsetele elanikkonnarühmadele suunatud teadlikkuse tõstmise, teavitus- ja koolituskampaaniate kaudu;

| 5. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kohustuslikku vähktõvejuhtumite registreerimist üleeuroopalist standardiseeritud terminoloogiat kasutades, et tagada suutlikkus ennetustöö, sõeluuringute ja raviprogrammide ning ellujäämismäärade elanikkonnapõhiseks hindamiseks ning et andmeid oleks võimalik liikmesriikide vahel võrrelda; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kohustuslikku vähktõvejuhtumite registreerimist üleeuroopalist standardiseeritud terminoloogiat kasutades, et tagada suutlikkus ennetustöö, sõeluuringute ja raviprogrammide ning ellujäämismäärade elanikkonnapõhiseks hindamiseks ning et andmeid oleks võimalik liikmesriikide vahel võrrelda;

| 6. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasolev soovitus vähktõve sõeluuringute kohta, et võtta arvesse uue tehnoloogia kiiret arengut ja lisada:






  a) | rohkem vähktõve vorme ning |
| --- | --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi olemasolev soovitus vähktõve sõeluuringute kohta, et võtta arvesse uue tehnoloogia kiiret arengut ja lisada:

a)

rohkem vähktõve vorme ning

| b) | teadusliku kinnituse leidnud varase diagnoosimise täiendavad tehnikad; |
| --- | --- |

b)

teadusliku kinnituse leidnud varase diagnoosimise täiendavad tehnikad;

| 7. | kutsub komisjoni üles panema võitluses vähktõve vastu alus dünaamilisele, paindlikule ja järjepidevale teaduslikul arengul põhinevale lähenemisviisile ning looma sellega seoses:






  a) | vähktõve ennetamise nõuandekomitee, et hinnata olemasolevaid tõendeid ja andmeid, |
| --- | --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles panema võitluses vähktõve vastu alus dünaamilisele, paindlikule ja järjepidevale teaduslikul arengul põhinevale lähenemisviisile ning looma sellega seoses:

a)

vähktõve ennetamise nõuandekomitee, et hinnata olemasolevaid tõendeid ja andmeid,

| b) | vähktõve varase avastamise spetsiaalne nõuandekomitee, et tagada soovituse tulevaste muudatuste kiire ja tõhus inkorporeerimine; |
| --- | --- |

b)

vähktõve varase avastamise spetsiaalne nõuandekomitee, et tagada soovituse tulevaste muudatuste kiire ja tõhus inkorporeerimine;

| 8. | kutsub komisjoni üles toetama teise rahvatervise tegevusprogrammi raames riikide vähktõve registrite võrgustikku, et teha tervet ELi hõlmav uuring vähktõve esinemise ja ellujäämise ebavõrdsuse kohta; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles toetama teise rahvatervise tegevusprogrammi raames riikide vähktõve registrite võrgustikku, et teha tervet ELi hõlmav uuring vähktõve esinemise ja ellujäämise ebavõrdsuse kohta;

| 9. | nõuab tungivalt, et Tšehhi Vabariigi ja Itaalia valitsused ratifitseeriksid seni veel ratifitseerimata 2005. aasta veebruaris jõustunud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Tšehhi Vabariigi ja Itaalia valitsused ratifitseeriksid seni veel ratifitseerimata 2005. aasta veebruaris jõustunud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni;

| 10. | kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles töötama Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni rakendamisel välja ning toetama rangeid protokolle ja suuniseid ning tagama ressursside olemasolu madala sissetulekuga riikide abistamiseks neile konventsiooniga pandud kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja kõiki liikmesriike üles töötama Maailma Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni rakendamisel välja ning toetama rangeid protokolle ja suuniseid ning tagama ressursside olemasolu madala sissetulekuga riikide abistamiseks neile konventsiooniga pandud kohustuste täitmisel;

| 11. | kutsub komisjoni üles täitma oma kohustusi asutamislepingute täitmise järelevalvajana ning võtma kiiresti õiguslikke meetmeid kõikide liikmesriikide vastu, kes ei ole täielikult rakendanud direktiivi 2004/37/EÜ; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles täitma oma kohustusi asutamislepingute täitmise järelevalvajana ning võtma kiiresti õiguslikke meetmeid kõikide liikmesriikide vastu, kes ei ole täielikult rakendanud direktiivi 2004/37/EÜ;

| 12. | kutsub komisjoni üles võtma vajadusel õiguslikke meetmeid ning julgustama ja toetama algatusi, mis hõlmavad paljusid sidusrühmi ning mille eesmärk on ennetada vähktõbe kutsealast tingitud ja keskkonnaga seotud kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainetega kokkupuute vähendamise ning tervisliku eluviisi edendamise kaudu, eriti seoses oluliste riskiteguritega nagu tubakas, alkohol, rasvumine, ebatervislik toitumine, füüsilise aktiivsuse ja päikesekaitse puudumine, pöörates suurt tähelepanu lastele ja noorukitele; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles võtma vajadusel õiguslikke meetmeid ning julgustama ja toetama algatusi, mis hõlmavad paljusid sidusrühmi ning mille eesmärk on ennetada vähktõbe kutsealast tingitud ja keskkonnaga seotud kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainetega kokkupuute vähendamise ning tervisliku eluviisi edendamise kaudu, eriti seoses oluliste riskiteguritega nagu tubakas, alkohol, rasvumine, ebatervislik toitumine, füüsilise aktiivsuse ja päikesekaitse puudumine, pöörates suurt tähelepanu lastele ja noorukitele;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja rakendama laiaulatuslikku tubakatoodete tarbimise piiramise poliitikat, mis hõlmab suitsuvaba keskkonda ning sekkumisi suitsetamisest loobumiseks kui tõhusaid meetodeid suitsetamise leviku vähendamiseks ning seeläbi paljude vähktõvest tingitud surmajuhtumite ärahoidmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooniga rohelise raamatu „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” kohta (13), milles esitatud soovitusi tuleb nüüd täielikult rakendada; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja rakendama laiaulatuslikku tubakatoodete tarbimise piiramise poliitikat, mis hõlmab suitsuvaba keskkonda ning sekkumisi suitsetamisest loobumiseks kui tõhusaid meetodeid suitsetamise leviku vähendamiseks ning seeläbi paljude vähktõvest tingitud surmajuhtumite ärahoidmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooniga rohelise raamatu „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” kohta (13), milles esitatud soovitusi tuleb nüüd täielikult rakendada;

| 14. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Kemikaalimetit Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (14) silmas pidades üles kinnitama esmase prioriteedina enne 1. juunit 2008 väga suure ohuteguriga kandidaatainete loetelu, mis sisaldab kantserogeenseid aineid, et kohaldada REACHi artikli 33 lõiget 2, mis võimaldab tarbijatel nõuda teavet tarbitavates toodetes sisalduvate kantserogeenide kohta, et anda tarbijatele võimalus selliseid tooteid soovi korral vältida; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Kemikaalimetit Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (14) silmas pidades üles kinnitama esmase prioriteedina enne 1. juunit 2008 väga suure ohuteguriga kandidaatainete loetelu, mis sisaldab kantserogeenseid aineid, et kohaldada REACHi artikli 33 lõiget 2, mis võimaldab tarbijatel nõuda teavet tarbitavates toodetes sisalduvate kantserogeenide kohta, et anda tarbijatele võimalus selliseid tooteid soovi korral vältida;

| 15. | kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama algatusi, et hoida ära kantserogeenseid kemikaale sisaldavate toodete sissevedu; nõuab ühtlasi meetmete võtmist ELi tasandil, et tugevdada kemikaalide, sealhulgas pestitsiidide sisalduse kontrollimist toiduainetes; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles julgustama ja toetama algatusi, et hoida ära kantserogeenseid kemikaale sisaldavate toodete sissevedu; nõuab ühtlasi meetmete võtmist ELi tasandil, et tugevdada kemikaalide, sealhulgas pestitsiidide sisalduse kontrollimist toiduainetes;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kogu ELi hõlmavate inimeste bioseire uuringute raames eraldataks piisavalt vahendeid kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainete jälgimiseks, mis võimaldaks mõõta poliitika tõhusust; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kogu ELi hõlmavate inimeste bioseire uuringute raames eraldataks piisavalt vahendeid kantserogeenide ja muude vähi arengut soodustavate ainete jälgimiseks, mis võimaldaks mõõta poliitika tõhusust;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid avalikkusele ning kõikidele tervishoiuteenuste pakkujatele suunatud teabekampaaniaid vähktõve sõeluuringute kohta, samuti parimate kogemuste vahetamist ennetus- ja varase avastamise meetmete kasutamise kohta, nt asjakohase inimese papilloomiviiruse (HPV) analüüsi kulusäästlik integreerimine emakakaelavähi sõeluuringutel ja HPV-vaktsineerimine, et kaitsta noori naisi emakakaelavähi eest, või prostatatspetsiifilise antigeeni (PSA) analüüs eesnäärmevähi varaseks avastamiseks üle 50-aastastel meestel; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid avalikkusele ning kõikidele tervishoiuteenuste pakkujatele suunatud teabekampaaniaid vähktõve sõeluuringute kohta, samuti parimate kogemuste vahetamist ennetus- ja varase avastamise meetmete kasutamise kohta, nt asjakohase inimese papilloomiviiruse (HPV) analüüsi kulusäästlik integreerimine emakakaelavähi sõeluuringutel ja HPV-vaktsineerimine, et kaitsta noori naisi emakakaelavähi eest, või prostatatspetsiifilise antigeeni (PSA) analüüs eesnäärmevähi varaseks avastamiseks üle 50-aastastel meestel;

| 18. | kutsub komisjoni üles algatama arutelu nõukoguga, et tagada vähktõve sõeluuringut käsitleva soovituse tõhus edendamine ja rakendamine; nõuab sellega seoses tungivalt, et need liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, rakendaksid soovitust, et luua menetlused soovituse tulevaseks muutmiseks ja elanikkonna hulgas läbiviidavad sõeluuringute programmid vastavalt Euroopa kvaliteedi tagamise suunistele; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles algatama arutelu nõukoguga, et tagada vähktõve sõeluuringut käsitleva soovituse tõhus edendamine ja rakendamine; nõuab sellega seoses tungivalt, et need liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, rakendaksid soovitust, et luua menetlused soovituse tulevaseks muutmiseks ja elanikkonna hulgas läbiviidavad sõeluuringute programmid vastavalt Euroopa kvaliteedi tagamise suunistele;

| 19. | kutsub komisjoni üles tagama keskpikas ja pikas perspektiivis teaduslik ja professionaalne tugi liikmesriikide piisavaks ja asjakohaseks abistamiseks vähktõve sõeluuringuid käsitleva nõukogu soovituse kohaldamiseks ning selleks, et jälgida, hinnata ja kooskõlastada katsemeetmeid ning kvaliteeti pidevalt parandada; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles tagama keskpikas ja pikas perspektiivis teaduslik ja professionaalne tugi liikmesriikide piisavaks ja asjakohaseks abistamiseks vähktõve sõeluuringuid käsitleva nõukogu soovituse kohaldamiseks ning selleks, et jälgida, hinnata ja kooskõlastada katsemeetmeid ning kvaliteeti pidevalt parandada;

| 20. | kutsub komisjoni üles toetama vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja ravi Euroopa akrediteerimise ja sertifitseerimise programmide väljatöötamist, tuginedes Euroopa kvaliteedi tagamise suunistele, millest võiks lähtuda ka tervishoiu teistes valdkondades; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles toetama vähktõve sõeluuringute, diagnoosimise ja ravi Euroopa akrediteerimise ja sertifitseerimise programmide väljatöötamist, tuginedes Euroopa kvaliteedi tagamise suunistele, millest võiks lähtuda ka tervishoiu teistes valdkondades;

| 21. | kutsub liikmesriike üles nägema üleriigiliselt ette selliste multidistsiplinaarsete onkoloogiarühmade loomine, mis võimaldaks anda kõikidele patsientidele optimaalset individuaalravi, ning parandada onkoloogide ja tervishoiutöötajate koolitust patsientide psühhosotsiaalsete vajaduste äratundmise osas, et parandada vähktõvega patsientide elukvaliteeti ning leevendada nende ängistust ja depressiooni; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles nägema üleriigiliselt ette selliste multidistsiplinaarsete onkoloogiarühmade loomine, mis võimaldaks anda kõikidele patsientidele optimaalset individuaalravi, ning parandada onkoloogide ja tervishoiutöötajate koolitust patsientide psühhosotsiaalsete vajaduste äratundmise osas, et parandada vähktõvega patsientide elukvaliteeti ning leevendada nende ängistust ja depressiooni;

| 22. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnustaksid onkoloogiat meditsiinilise erialana ning tagaksid onkoloogidele elukestva õppe vastavalt kokku lepitud suunistele; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnustaksid onkoloogiat meditsiinilise erialana ning tagaksid onkoloogidele elukestva õppe vastavalt kokku lepitud suunistele;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ja edendama palliatiivhooldust ning looma selle kasutamiseks suunised; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama ja edendama palliatiivhooldust ning looma selle kasutamiseks suunised;

| 24. | kutsub komisjoni üles tagama, et ühenduse õigusaktid sisaldaksid nii tööstusele kui teadlastele stiimuleid osaleda käimasolevates teadusuuringutes, et töötada välja uued teaduslikel tõenditel põhinevad ravimid ja ravimeetodid vähktõvega võitlemiseks ning selle kontrolli all hoidmiseks; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles tagama, et ühenduse õigusaktid sisaldaksid nii tööstusele kui teadlastele stiimuleid osaleda käimasolevates teadusuuringutes, et töötada välja uued teaduslikel tõenditel põhinevad ravimid ja ravimeetodid vähktõvega võitlemiseks ning selle kontrolli all hoidmiseks;

| 25. | kutsub komisjoni üles kindlustama tervishoiutöötajate võrgustike abil ravi ja hoolduse parimate tavade levitamine eesmärgiga tagada kodanike juurdepääs parimale olemasolevale ravile; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles kindlustama tervishoiutöötajate võrgustike abil ravi ja hoolduse parimate tavade levitamine eesmärgiga tagada kodanike juurdepääs parimale olemasolevale ravile;

| 26. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele struktuurifondide ning teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi rahalised vahendid harva esinevate ning raskesti ravile alluvate vähktõve vormide referentsvõrgustike loomiseks ja rahastamiseks, et ühendada vahendid ja oskusteadmised ning parandada diagnoosimist ja ravi; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles võtma kasutusele struktuurifondide ning teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi rahalised vahendid harva esinevate ning raskesti ravile alluvate vähktõve vormide referentsvõrgustike loomiseks ja rahastamiseks, et ühendada vahendid ja oskusteadmised ning parandada diagnoosimist ja ravi;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks seitsmenda raamprogrammi rahalisi vahendeid teadusuuringute ning uuendustegevuse soodustamiseks esmase ennetuse, sõeluuringute ja varase avastamise ning uute vähktõve ravimite ja ravi valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon eraldaks seitsmenda raamprogrammi rahalisi vahendeid teadusuuringute ning uuendustegevuse soodustamiseks esmase ennetuse, sõeluuringute ja varase avastamise ning uute vähktõve ravimite ja ravi valdkonnas;

| 28. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma ELi standardit uute uuenduslike diagnostiliste ning ravimeetodite hindamiseks ja parima kliinilise ning meditsiinilise praktika väljaselgitamiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles looma ELi standardit uute uuenduslike diagnostiliste ning ravimeetodite hindamiseks ja parima kliinilise ning meditsiinilise praktika väljaselgitamiseks;

| 29. | kutsub komisjoni üles eraldama seitsmenda raamprogrammi rahalisi vahendeid teadusuuringute edendamiseks lastel esinevate vähktõve vormide osas; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles eraldama seitsmenda raamprogrammi rahalisi vahendeid teadusuuringute edendamiseks lastel esinevate vähktõve vormide osas;

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vähktõve ravimid oleksid kõikides liikmesriikides ühesuguselt kättesaadavad kõikidele neid ravimeid vajavatele patsientidele; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et vähktõve ravimid oleksid kõikides liikmesriikides ühesuguselt kättesaadavad kõikidele neid ravimeid vajavatele patsientidele;

| 31. | julgustab komisjoni ja liikmesriike uurima kõrgetasemelisel farmaatsiatööstuse foorumil, kuidas elupäästvaid uuenduslikke vähktõve ravimeid saaks teha patsientidele kiiremini kättesaadavaks, kiirendades ELi tsentraliseeritud menetluse kaudu kiirmenetlusega turustusloa saamist, ja kutsub üles kaaluma tingimuslikku hinnakujundust ning kulude hüvitamist, kogudes samas tegelikkuses patsientidelt andmeid ravimi väärtuse kohta; |
| --- | --- |

31.

julgustab komisjoni ja liikmesriike uurima kõrgetasemelisel farmaatsiatööstuse foorumil, kuidas elupäästvaid uuenduslikke vähktõve ravimeid saaks teha patsientidele kiiremini kättesaadavaks, kiirendades ELi tsentraliseeritud menetluse kaudu kiirmenetlusega turustusloa saamist, ja kutsub üles kaaluma tingimuslikku hinnakujundust ning kulude hüvitamist, kogudes samas tegelikkuses patsientidelt andmeid ravimi väärtuse kohta;

| 32. | kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2008. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanek, mis tagab hea kvaliteediga, objektiivse, usaldusväärse ja reklaamivaba teabe saamise ravimite kohta mitmest allikast; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2008. aasta juuniks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanek, mis tagab hea kvaliteediga, objektiivse, usaldusväärse ja reklaamivaba teabe saamise ravimite kohta mitmest allikast;

| 33. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (15) (kliiniliste katsete direktiiv), et senisest rohkem soodustada vähktõvega seotud akadeemilisi teadusuuringuid, eelkõige vähktõve sõeluuringuid ja varase avastamisega seotud uuringuid, tunnistades samas kaasnevate kulude mõju mitteärilisele teadusuuringute sektorile, ja parandama teabe kättesaadavust patsientidele ja üldisele käimasolevate ja lõppenud kliiniliste katsete kohta; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (15) (kliiniliste katsete direktiiv), et senisest rohkem soodustada vähktõvega seotud akadeemilisi teadusuuringuid, eelkõige vähktõve sõeluuringuid ja varase avastamisega seotud uuringuid, tunnistades samas kaasnevate kulude mõju mitteärilisele teadusuuringute sektorile, ja parandama teabe kättesaadavust patsientidele ja üldisele käimasolevate ja lõppenud kliiniliste katsete kohta;

| 34. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema tööd suuniste arendamise suunas puude ühiseks määratlemiseks, mis võiks hõlmata inimesi, kellel on kroonilised haigused või vähk, ning nõuab samal ajal liikmesriikidelt, kes ei ole seda teinud, tegutseda viivitamatult, et võimaluse korral hõlmata need inimesed oma riiklikesse puude määratlustesse; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema tööd suuniste arendamise suunas puude ühiseks määratlemiseks, mis võiks hõlmata inimesi, kellel on kroonilised haigused või vähk, ning nõuab samal ajal liikmesriikidelt, kes ei ole seda teinud, tegutseda viivitamatult, et võimaluse korral hõlmata need inimesed oma riiklikesse puude määratlustesse;

| 35. | kutsub komisjoni üles koostama harta vähktõvega patsientide ja krooniliselt haigete kaitseks töökohal, et nõuda ettevõtjatelt patsientidele ravi ajal töö jätkamise ning oma tavapärasele kutsealale naasmise võimaldamist; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles koostama harta vähktõvega patsientide ja krooniliselt haigete kaitseks töökohal, et nõuda ettevõtjatelt patsientidele ravi ajal töö jätkamise ning oma tavapärasele kutsealale naasmise võimaldamist;

| 36. | julgustab liikmesriike võtma vastavalt Euroopa suunistele vastu riiklikud patsientide õiguste hartad ning kaasama tervishoiupoliitika väljatöötamisse patsientide osalus ja nende asjatundlikkus; |
| --- | --- |

36.

julgustab liikmesriike võtma vastavalt Euroopa suunistele vastu riiklikud patsientide õiguste hartad ning kaasama tervishoiupoliitika väljatöötamisse patsientide osalus ja nende asjatundlikkus;

| 37. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja ja tugevdama algatusi, mis pakuvad toetust inimestele, keda vähktõbi otseselt või kaudselt mõjutab, eelkõige vähktõvest paranenute psühholoogilise abistamise ja toetamise algatamise ning väljaarendamise kaudu kogu ELis; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama välja ja tugevdama algatusi, mis pakuvad toetust inimestele, keda vähktõbi otseselt või kaudselt mõjutab, eelkõige vähktõvest paranenute psühholoogilise abistamise ja toetamise algatamise ning väljaarendamise kaudu kogu ELis;

| 38. | kutsub komisjoni üles suurendama vähktõvega patsientidele kättesaadava teabe hulka, soodustades algatusi, millega patsiente teavitatakse ravivõimalustest ning sellise ravi kättesaadavuse võimalustest; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles suurendama vähktõvega patsientidele kättesaadava teabe hulka, soodustades algatusi, millega patsiente teavitatakse ravivõimalustest ning sellise ravi kättesaadavuse võimalustest;

| 39. | julgustab uusi liikmesriike kasutama aktiivsemalt struktuurifonde tervishoiu infrastruktuuri parandamiseks, näiteks toetades vähktõve sõeluuringut käsitleva nõukogu soovituse rakendamist; |
| --- | --- |

39.

julgustab uusi liikmesriike kasutama aktiivsemalt struktuurifonde tervishoiu infrastruktuuri parandamiseks, näiteks toetades vähktõve sõeluuringut käsitleva nõukogu soovituse rakendamist;

| 40. | toetab ELi eesistujariiki Sloveeniat, kes võttis vähktõve üheks oma 2008. aasta prioriteediks ning palub kõigil tulevastel eesistujariikidel võtta vähktõbi jätkuvalt oma prioriteediks; |
| --- | --- |

40.

toetab ELi eesistujariiki Sloveeniat, kes võttis vähktõve üheks oma 2008. aasta prioriteediks ning palub kõigil tulevastel eesistujariikidel võtta vähktõbi jätkuvalt oma prioriteediks;

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(3)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

(4)  Laste terviseriskide hindamise põhimõtted. Maailma Terviseorganisatsioon, 2006.

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 1.

(6)  ELT L 327, 16.12.2003, lk 34.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0009.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0434.

(9)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 273.

(10)  EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9.

(11)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/29/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 51).

(12)  ELT L 213, 15.6.2004, lk 8.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0471.

(14)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud versioon ELT L 136, 29.5.2007, lk 3. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 1).

(15)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/18

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõte

P6_TA(2008)0122

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008.aasta resolutsioon ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte kohta (2007/2204(INI))

2009/C 247 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (1);

võttes arvesse oma 14. novembri 2006. aasta resolutsiooni merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatilise strateegia kohta (2);

võttes arvesse oma 14. novembri 2006. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (Merestrateegia direktiiv) (3);

võttes arvesse oma 25. aprilli 2007. aasta resolutsiooni loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (4);

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (5);

võttes arvesse oma 13. novembri 2007. aasta resolutsiooni mullakaitse teemastrateegia kohta (6);

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ (7);

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia kohta (8);

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (9);

võttes arvesse oma 13. veebruari 2007. aasta resolutsiooni jäätmete ringlussevõtu temaatilise strateegia kohta (10);

võttes arvesse oma 13. veebruari 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta (11);

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (12);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (13);

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2007. aasta seisukohta ettepaneku suhtes võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (14);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0074/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa ei ole veel teel tõeliselt säästva arengu suunas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ei ole veel teel tõeliselt säästva arengu suunas;

| B. | arvestades, et komisjon tunnistab, et põhiküsimustes, nagu keskkonnaküsimuste integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse ja ühenduse õigusaktide jõustamise parandamine, on saavutatud üksnes osalist edu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon tunnistab, et põhiküsimustes, nagu keskkonnaküsimuste integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse ja ühenduse õigusaktide jõustamise parandamine, on saavutatud üksnes osalist edu;

| C. | arvestades, et komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et paljud keskkonnaprobleemid on isegi suurenemas: kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas kasvavad, bioloogilise mitmekesisuse kadumine kiireneb, reostusel on ikka veel suur mõju inimeste tervisele, ELis tekkivate jäätmete hulga kasv jätkub ja meie ökoloogiline jalajälg suureneb pidevalt; arvestades, et see tõstatab tõsiseid küsimusi teiste peamiste ELi poliitikavaldkondade kahjuliku mõju kohta keskkonnale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et paljud keskkonnaprobleemid on isegi suurenemas: kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas kasvavad, bioloogilise mitmekesisuse kadumine kiireneb, reostusel on ikka veel suur mõju inimeste tervisele, ELis tekkivate jäätmete hulga kasv jätkub ja meie ökoloogiline jalajälg suureneb pidevalt; arvestades, et see tõstatab tõsiseid küsimusi teiste peamiste ELi poliitikavaldkondade kahjuliku mõju kohta keskkonnale;

| D. | arvestades, et kuni keskkonnaküsimused ei ole täielikult integreeritud kõikidesse peamistesse poliitikavaldkondadesse, ei ole säästva arengu saavutamine kunagi tõenäoline; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuni keskkonnaküsimused ei ole täielikult integreeritud kõikidesse peamistesse poliitikavaldkondadesse, ei ole säästva arengu saavutamine kunagi tõenäoline;

| E. | arvestades, et puhas ja tervislik keskkond on inimeste heaolu ja heade sotsiaaltingimuste seisukohalt ülioluline; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et puhas ja tervislik keskkond on inimeste heaolu ja heade sotsiaaltingimuste seisukohalt ülioluline;

| F. | arvestades, et hästi kavandatud keskkonnapoliitika saab kaasa aidata ka teiste eesmärkide saavutamisele, nagu konkurentsivõime tõstmine, majanduskasvu ergutamine, uute töökohtade loomise ja innovatsiooni edendamine ning teaduse arengu kiirendamine uute ohutute tehnoloogiate väljatöötamise abil, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hästi kavandatud keskkonnapoliitika saab kaasa aidata ka teiste eesmärkide saavutamisele, nagu konkurentsivõime tõstmine, majanduskasvu ergutamine, uute töökohtade loomise ja innovatsiooni edendamine ning teaduse arengu kiirendamine uute ohutute tehnoloogiate väljatöötamise abil,

| 1. | peab kahetsusväärseks, et ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte tegemisega on peaaegu aasta hiljaks jäädud, ning taunib asjaolu, et kokkuvõttes ei pea Euroopa Liit kinni tegevusprogrammis kavandatud meetmete rakendamise ajakavast – vastupidiselt sellele, mida komisjon oma vahekokkuvõttes väidab; tuletab meelde, et erinevalt oma eelkäijast võeti kuues keskkonnaalane tegevusprogramm vastu EÜ asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud kaasotsustamismenetluse korras; nõuab, et EL teeks kõik endast oleneva, et saavutada kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kokkulepitud eesmärgid, kuna suutmatus neid saavutada kahjustaks ELi usaldusväärsust, seda muu hulgas liidu elanike silmis, kes tunnevad muret keskkonna seisundi pärast; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et ühenduse kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi vahekokkuvõtte tegemisega on peaaegu aasta hiljaks jäädud, ning taunib asjaolu, et kokkuvõttes ei pea Euroopa Liit kinni tegevusprogrammis kavandatud meetmete rakendamise ajakavast – vastupidiselt sellele, mida komisjon oma vahekokkuvõttes väidab; tuletab meelde, et erinevalt oma eelkäijast võeti kuues keskkonnaalane tegevusprogramm vastu EÜ asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud kaasotsustamismenetluse korras; nõuab, et EL teeks kõik endast oleneva, et saavutada kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kokkulepitud eesmärgid, kuna suutmatus neid saavutada kahjustaks ELi usaldusväärsust, seda muu hulgas liidu elanike silmis, kes tunnevad muret keskkonna seisundi pärast;

| 2. | märgib, et temaatiliste strateegiate kui uue töövahendi kasutamine on suurendanud õigusaktide ettevalmistamisega seotud protsessi tähtsust ning loonud täiendavaid võimalusi sidusrühmade kaasamiseks ja strateegilisema lähenemisviisi ELi õigusloomepoliitika kujundamiseks; avaldab siiski kahetsust, et temaatilised strateegiad on samas pikendanud keskkonnapoliitika kujundamise protsessi, aeglustades konkreetset poliitikavaldkonda käsitlevate ettepanekute koostamist ja sellest tulenevate meetmete vastuvõtmist; |
| --- | --- |

2.

märgib, et temaatiliste strateegiate kui uue töövahendi kasutamine on suurendanud õigusaktide ettevalmistamisega seotud protsessi tähtsust ning loonud täiendavaid võimalusi sidusrühmade kaasamiseks ja strateegilisema lähenemisviisi ELi õigusloomepoliitika kujundamiseks; avaldab siiski kahetsust, et temaatilised strateegiad on samas pikendanud keskkonnapoliitika kujundamise protsessi, aeglustades konkreetset poliitikavaldkonda käsitlevate ettepanekute koostamist ja sellest tulenevate meetmete vastuvõtmist;

| 3. | on seisukohal, võttes arvesse keskkonnapoliitika tähtsust tööstusele ja asjaolu, et tavaliselt rakendavad seda kohalikud asutused, et õigusaktide väljatöötamisel tuleks arvestada keskkonnapoliitikaga ning selles protsessis osalevates asjakohastes nõuandeorganites peaksid olema esindatud tööstuse, väikeettevõtjate ja kohalike asutuste seisukohad, mida tuleks kuulata; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, võttes arvesse keskkonnapoliitika tähtsust tööstusele ja asjaolu, et tavaliselt rakendavad seda kohalikud asutused, et õigusaktide väljatöötamisel tuleks arvestada keskkonnapoliitikaga ning selles protsessis osalevates asjakohastes nõuandeorganites peaksid olema esindatud tööstuse, väikeettevõtjate ja kohalike asutuste seisukohad, mida tuleks kuulata;

| 4. | peab hädavajalikuks tugevdada kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi positsiooni ELi säästva arengu strateegia keskkonnaalase mõõtmena; |
| --- | --- |

4.

peab hädavajalikuks tugevdada kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi positsiooni ELi säästva arengu strateegia keskkonnaalase mõõtmena;

| 5. | on arvamusel, et ELis peaksid pädevused olema selgelt eraldatud ja määratletud, ning juhib tähelepanu sellele, et komisjoni vahekokkuvõttes on märgata segadust ja sisemist mitmetähenduslikkust komisjoni ja liikmesriikide pädevuse osas; juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ja liikmesriikide pädevuste piir ja konkreetsed vastutusalad tuleb selgelt kindlaks määrata ja paika panna, et tagada vastutusaladesse jäävate ülesannete järjepidev täitmine; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et ELis peaksid pädevused olema selgelt eraldatud ja määratletud, ning juhib tähelepanu sellele, et komisjoni vahekokkuvõttes on märgata segadust ja sisemist mitmetähenduslikkust komisjoni ja liikmesriikide pädevuse osas; juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ja liikmesriikide pädevuste piir ja konkreetsed vastutusalad tuleb selgelt kindlaks määrata ja paika panna, et tagada vastutusaladesse jäävate ülesannete järjepidev täitmine;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et temaatilistest strateegiatest ei ole kasu, kui need langevad ajaliselt kokku mahukate õigusloomealaste dokumentidega, neist on kasu enne asjaomase dokumendi ilmumist või eraldi; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et temaatilistest strateegiatest ei ole kasu, kui need langevad ajaliselt kokku mahukate õigusloomealaste dokumentidega, neist on kasu enne asjaomase dokumendi ilmumist või eraldi;

| 7. | rõhutab otsest seost elukeskkonna seisundi ja inimeste tervise vahel; palub komisjonil viia kõigis poliitikavaldkondades tervisega arvestamise strateegia rakendamiseks läbi uuringud, milles tuuakse välja põhjuslikud seosed keskkonna kvaliteedi muutumise ja inimeste tervisliku seisundi muutumise vahel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab otsest seost elukeskkonna seisundi ja inimeste tervise vahel; palub komisjonil viia kõigis poliitikavaldkondades tervisega arvestamise strateegia rakendamiseks läbi uuringud, milles tuuakse välja põhjuslikud seosed keskkonna kvaliteedi muutumise ja inimeste tervisliku seisundi muutumise vahel;

Temaatilised strateegiad

| 8. | on seisukohal, et EL on kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud „kliimadiplomaatia” eesmärkide saavutamiseks järjepidevalt tegutsenud; tuletab siiski meelde, et kliimamuutuste peatamise eesmärkide ja prioriteetsete tegevuste osas ei ole ELil õnnestunud täita kõiki kohustusi; on äärmiselt mures transpordis tekkivate heitkoguste suurenemise ning energiatõhususe tõstmise eesmärgil võetud meetmete aeglase mõju pärast; tuletab komisjonile meelde vajadust esitada teatis mõõdetavate keskkonnaeesmärkide kohta säästvas transpordisüsteemis; ootab, et liikmesriigid saavutaksid Kyoto protokollis iga riigi kohta sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid 2012. aastaks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et EL on kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud „kliimadiplomaatia” eesmärkide saavutamiseks järjepidevalt tegutsenud; tuletab siiski meelde, et kliimamuutuste peatamise eesmärkide ja prioriteetsete tegevuste osas ei ole ELil õnnestunud täita kõiki kohustusi; on äärmiselt mures transpordis tekkivate heitkoguste suurenemise ning energiatõhususe tõstmise eesmärgil võetud meetmete aeglase mõju pärast; tuletab komisjonile meelde vajadust esitada teatis mõõdetavate keskkonnaeesmärkide kohta säästvas transpordisüsteemis; ootab, et liikmesriigid saavutaksid Kyoto protokollis iga riigi kohta sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid 2012. aastaks;

| 9. | taunib asjaolu, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks tõenäoliselt ei saavutata ning merekeskkonna ja mulla kaitseks esitatud strateegiad ei anna 2012. aastaks konkreetseid keskkonnaalaseid tulemusi; märgib vajadust teha suuremaid jõupingutusi, et aidata integreerida bioloogilise mitmekesisuse poliitika muudesse poliitikavaldkondadesse; juhib tähelepanu vajadusele rahastada piisavalt Natura 2000 võrgustikku ja muid tihedalt seotud esmatähtsaid eesmärke; |
| --- | --- |

9.

taunib asjaolu, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 2010. aastaks tõenäoliselt ei saavutata ning merekeskkonna ja mulla kaitseks esitatud strateegiad ei anna 2012. aastaks konkreetseid keskkonnaalaseid tulemusi; märgib vajadust teha suuremaid jõupingutusi, et aidata integreerida bioloogilise mitmekesisuse poliitika muudesse poliitikavaldkondadesse; juhib tähelepanu vajadusele rahastada piisavalt Natura 2000 võrgustikku ja muid tihedalt seotud esmatähtsaid eesmärke;

| 10. | on seisukohal, et kemikaalide osas kujutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (15) edasiminekut ohtude vähendamisel inimestele ja keskkonnale, kuid vajab veel tõestamist, kas määrus toimib tulemuslikult, ning avaldab kahetsust, et määrus ei ole kõigis küsimustes kooskõlas kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kokkulepitud eesmärkidega; peab kahetsusväärseks, et pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia vastuvõtmisega on oluliselt viivitatud ning et õhukvaliteedi ja linnakeskkonna parandamiseks ja müra vähendamiseks võetud meetmed ei vasta kaugeltki keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkidele; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek heitkoguste riiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi (16) muutmise kohta; on veendunud, et keskkonnamüra direktiivi (17) täieliku jõustamise tagamine on vajalik; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kemikaalide osas kujutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (15) edasiminekut ohtude vähendamisel inimestele ja keskkonnale, kuid vajab veel tõestamist, kas määrus toimib tulemuslikult, ning avaldab kahetsust, et määrus ei ole kõigis küsimustes kooskõlas kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kokkulepitud eesmärkidega; peab kahetsusväärseks, et pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia vastuvõtmisega on oluliselt viivitatud ning et õhukvaliteedi ja linnakeskkonna parandamiseks ja müra vähendamiseks võetud meetmed ei vasta kaugeltki keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkidele; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanek heitkoguste riiklikke ülemmäärasid käsitleva direktiivi (16) muutmise kohta; on veendunud, et keskkonnamüra direktiivi (17) täieliku jõustamise tagamine on vajalik;

| 11. | arvestades, et siseõhu kvaliteet mõjutab tervist, nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt tungivalt Maailma Terviseorganisatsiooni töö toetamist siseõhu kvaliteedi valdkonnas ning palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti siseõhu kvaliteeti käsitlevate konkreetsete õigusloomealaste meetmete ettepanek; |
| --- | --- |

11.

arvestades, et siseõhu kvaliteet mõjutab tervist, nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt tungivalt Maailma Terviseorganisatsiooni töö toetamist siseõhu kvaliteedi valdkonnas ning palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti siseõhu kvaliteeti käsitlevate konkreetsete õigusloomealaste meetmete ettepanek;

| 12. | märgib, et kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud konkreetsete veekaitse eesmärkide osas puuduvad suuremad lüngad; palub komisjonil siiski tagada vee raamdirektiivi (18) täielik rakendamine ja uuesti hinnata ELi veekaitsega seotud kohustuste integreerimist muudesse poliitikavaldkondadesse; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu direktiiv fosfori reostuskoormuse vähendamise kohta põllumajanduses ja detergentides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (19) artiklile 16; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud konkreetsete veekaitse eesmärkide osas puuduvad suuremad lüngad; palub komisjonil siiski tagada vee raamdirektiivi (18) täielik rakendamine ja uuesti hinnata ELi veekaitsega seotud kohustuste integreerimist muudesse poliitikavaldkondadesse; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu direktiiv fosfori reostuskoormuse vähendamise kohta põllumajanduses ja detergentides vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 648/2004 (detergentide kohta) (19) artiklile 16;

| 13. | rõhutab, et on vaja uut veepoliitikat, mille puhul keskendutakse vee kokkuhoiule ja veeressursside jätkusuutlikule majandamisele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et on vaja uut veepoliitikat, mille puhul keskendutakse vee kokkuhoiule ja veeressursside jätkusuutlikule majandamisele;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et loodusvarasid ja jäätmeid käsitlevad temaatilised strateegiad on ülemäära vähendanud kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärke; avaldab kahetsust, et ELi tasandil ei ole sõnastatud mingeid konkreetseid sihtmärke, et eraldada majanduskasv loodusvarade kasutamisest, pöördudes jätkusuutliku tootmis- ja tarbimismudeli poole; nõustub, et biojäätmete osas on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et ergutada edasist prügilate koormuse vähendamist ning tagada selliste parimate töötlemisviiside kasutamine, mis põhinevad näiteks kliimamuutuste leevendamisel; julgustab lisaks toetama jäätmehoolduse keskkonnasõbralikke vorme ja rangemaid meetmeid keskkonda reostavate jäätmete prügilasse ladestamise vastu; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et loodusvarasid ja jäätmeid käsitlevad temaatilised strateegiad on ülemäära vähendanud kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärke; avaldab kahetsust, et ELi tasandil ei ole sõnastatud mingeid konkreetseid sihtmärke, et eraldada majanduskasv loodusvarade kasutamisest, pöördudes jätkusuutliku tootmis- ja tarbimismudeli poole; nõustub, et biojäätmete osas on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et ergutada edasist prügilate koormuse vähendamist ning tagada selliste parimate töötlemisviiside kasutamine, mis põhinevad näiteks kliimamuutuste leevendamisel; julgustab lisaks toetama jäätmehoolduse keskkonnasõbralikke vorme ja rangemaid meetmeid keskkonda reostavate jäätmete prügilasse ladestamise vastu;

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõiki meetmeid loodusvarade ratsionaalseks ja tõhusaks kasutamiseks viisil, mis ei ohusta bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kõiki meetmeid loodusvarade ratsionaalseks ja tõhusaks kasutamiseks viisil, mis ei ohusta bioloogilist mitmekesisust;

Olemasolevate õigusaktide rakendamine ja jõustamine

| 16. | tuletab meelde, et olemasolevate õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on esmatähtis, ning on seisukohal, et siduvad õigusaktid on jätkuvalt keskse tähtsusega keskkonnaalaste väljakutsetega tegelemisel; palub komisjonil tugevdada oma tegevust asutamislepingu täitmise järelevalvajana; palub seepärast samuti ELi eelarvepädevatel institutsioonidel anda komisjonile kõik vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et tagada olemasolevate õigusaktide rakendamise ja jõustamise üle kõigis liikmesriikides tõhusaim järelevalve; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et olemasolevate õigusaktide täielik ja nõuetekohane rakendamine on esmatähtis, ning on seisukohal, et siduvad õigusaktid on jätkuvalt keskse tähtsusega keskkonnaalaste väljakutsetega tegelemisel; palub komisjonil tugevdada oma tegevust asutamislepingu täitmise järelevalvajana; palub seepärast samuti ELi eelarvepädevatel institutsioonidel anda komisjonile kõik vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et tagada olemasolevate õigusaktide rakendamise ja jõustamise üle kõigis liikmesriikides tõhusaim järelevalve;

| 17. | rõhutab vajadust ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide tõhusa ja täpse rakendamise järele ja soovitab spetsiaalsete tugimeetmete võtmist nende piirkondade puhul, millel on raskusi ühenduse õigustiku selle aspekti rakendamisel; ergutab liikmesriikide ametiasutusi töötama välja ülevõtmisstrateegiaid, et määrata selgelt kindlaks riigiasutuste ning piirkondlike ja kohalike asutuste roll ja vastutusalad ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohasel ülevõtmisel ning rakendamisel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide tõhusa ja täpse rakendamise järele ja soovitab spetsiaalsete tugimeetmete võtmist nende piirkondade puhul, millel on raskusi ühenduse õigustiku selle aspekti rakendamisel; ergutab liikmesriikide ametiasutusi töötama välja ülevõtmisstrateegiaid, et määrata selgelt kindlaks riigiasutuste ning piirkondlike ja kohalike asutuste roll ja vastutusalad ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohasel ülevõtmisel ning rakendamisel;

| 18. | tunneb siiski muret eri ringkondade soovituste pärast vähendada ja nõrgendada ühiseid eeskirju või isegi asendada need vabatahtlike kokkulepete või muude mittesiduvate meetmetega; kordab seetõttu, et parem õigusloome peaks keskenduma ühemõttelistele ja läbipaistvatele eeskirjadele ja normidele, mis tuginevad kokkulepitud eesmärkidega seonduvatele õigusaktidele, ning nende paremale jõustamisele; |
| --- | --- |

18.

tunneb siiski muret eri ringkondade soovituste pärast vähendada ja nõrgendada ühiseid eeskirju või isegi asendada need vabatahtlike kokkulepete või muude mittesiduvate meetmetega; kordab seetõttu, et parem õigusloome peaks keskenduma ühemõttelistele ja läbipaistvatele eeskirjadele ja normidele, mis tuginevad kokkulepitud eesmärkidega seonduvatele õigusaktidele, ning nende paremale jõustamisele;

| 19. | tunnustab komisjoni ettepanekuid tugevdada riigi tasandil keskkonnaalaste õigusaktide jõustamist õiguskaitse parema kättesaadavuse ja karistusõiguse ühtlustatud kasutamise kaudu; märgib, et karistusõiguse ennetavad aspektid aitavad kaasa paremale jõustamisele ja keskkonna kaitsele; |
| --- | --- |

19.

tunnustab komisjoni ettepanekuid tugevdada riigi tasandil keskkonnaalaste õigusaktide jõustamist õiguskaitse parema kättesaadavuse ja karistusõiguse ühtlustatud kasutamise kaudu; märgib, et karistusõiguse ennetavad aspektid aitavad kaasa paremale jõustamisele ja keskkonna kaitsele;

| 20. | nõuab lisaks sellele ELi keskkonnapoliitika kujundamist ja läbivaatamist, pannes vahendite kirjeldamise asemel rohkem rõhku eesmärkide püstitamisele, mis jätab liikmesriikidele ja põllumajandustootjatele vabaduse leida kõige mõjusamad ja tõhusamad vahendid soovitud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

20.

nõuab lisaks sellele ELi keskkonnapoliitika kujundamist ja läbivaatamist, pannes vahendite kirjeldamise asemel rohkem rõhku eesmärkide püstitamisele, mis jätab liikmesriikidele ja põllumajandustootjatele vabaduse leida kõige mõjusamad ja tõhusamad vahendid soovitud eesmärkide saavutamiseks;

Loodus, bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutused

| 21. | on seisukohal, et komisjon peaks tagama linnudirektiivi ja looduslike elupaikade direktiivi täieliku rakendamise; soovitab subsidiaarsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes kasutada maksustamismeetmeid, et edendada parimaid tavasid ja tõkestada inimeste keskkonda saastavat tegevust; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et komisjon peaks tagama linnudirektiivi ja looduslike elupaikade direktiivi täieliku rakendamise; soovitab subsidiaarsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes kasutada maksustamismeetmeid, et edendada parimaid tavasid ja tõkestada inimeste keskkonda saastavat tegevust;

| 22. | juhib komisjoni tähelepanu siiski asjaolule, et võimalikele kriminaalõiguslikele tagajärgedele viitamine ei ole iga kord piisav ebaseadusliku ja samal ajal keskkonda saastava käitumise takistamiseks; rõhutab seetõttu, kui oluline on tõepoolest määrata õigusrikkumiste, eriti ohtlike jäätmete teise riigi territooriumile ebaseadusliku ladestamise eest kriminaalkaristus; |
| --- | --- |

22.

juhib komisjoni tähelepanu siiski asjaolule, et võimalikele kriminaalõiguslikele tagajärgedele viitamine ei ole iga kord piisav ebaseadusliku ja samal ajal keskkonda saastava käitumise takistamiseks; rõhutab seetõttu, kui oluline on tõepoolest määrata õigusrikkumiste, eriti ohtlike jäätmete teise riigi territooriumile ebaseadusliku ladestamise eest kriminaalkaristus;

Keskkonnaalased stiimulid ja keskkonnale kahjulike toetuste reformimine

| 23. | väljendab rahulolu komisjoni rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” ilmumise üle; usub, et turupõhiste vahendite laiem kasutamine, mille puhul võetakse arvesse kõikide tootmis- ja turustamisprotsesside ning tarbimisharjumuste keskkonnamõju, on vajalik; |
| --- | --- |

23.

väljendab rahulolu komisjoni rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” ilmumise üle; usub, et turupõhiste vahendite laiem kasutamine, mille puhul võetakse arvesse kõikide tootmis- ja turustamisprotsesside ning tarbimisharjumuste keskkonnamõju, on vajalik;

| 24. | on arvamusel, et ELi saastekvootidega kauplemise süsteem ei ole seni toonud kaasa süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemist ülemäära suurte saastekvootide eraldamise tõttu; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on võtnud endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega; nõuab, et ELi saastekvootidega kauplemise süsteem hõlmaks pärast 2012. aastat piisavalt ranget ülempiiri, enampakkumiste tegemist ning kvantitatiivset ja kvalitatiivset piirangut tõendatud heitkoguste vähendamise ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamisele; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et ELi saastekvootidega kauplemise süsteem ei ole seni toonud kaasa süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemist ülemäära suurte saastekvootide eraldamise tõttu; juhib tähelepanu asjaolule, et EL on võtnud endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega; nõuab, et ELi saastekvootidega kauplemise süsteem hõlmaks pärast 2012. aastat piisavalt ranget ülempiiri, enampakkumiste tegemist ning kvantitatiivset ja kvalitatiivset piirangut tõendatud heitkoguste vähendamise ja heitkoguste vähendamise ühikute kasutamisele;

| 25. | märgib siiski, et ökoloogiline maksustamine on jätkuvalt tagasihoidlik ega näita suurenevat arengutendentsi; kutsub komisjoni ja liikmesriike suunama rohkem jõupingutusi ökoloogilisele maksureformile, sealhulgas maksukoormuse järkjärguline nihutamine heaolu jaoks negatiivsetelt maksudelt (nt tööjõu maksud) heaolu jaoks positiivsetele maksudele (nt maksud keskkonda kahjustava tegevuse eest, nagu loodusvarade kasutamine või saastamine); juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata ühehäälsuse nõudele maksustamise valdkonnas pakuvad aluslepingud tõhustatud koostöö võimalust, ning juhib tähelepanu avatud kooskõlastusmeetodi olemasolule; |
| --- | --- |

25.

märgib siiski, et ökoloogiline maksustamine on jätkuvalt tagasihoidlik ega näita suurenevat arengutendentsi; kutsub komisjoni ja liikmesriike suunama rohkem jõupingutusi ökoloogilisele maksureformile, sealhulgas maksukoormuse järkjärguline nihutamine heaolu jaoks negatiivsetelt maksudelt (nt tööjõu maksud) heaolu jaoks positiivsetele maksudele (nt maksud keskkonda kahjustava tegevuse eest, nagu loodusvarade kasutamine või saastamine); juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata ühehäälsuse nõudele maksustamise valdkonnas pakuvad aluslepingud tõhustatud koostöö võimalust, ning juhib tähelepanu avatud kooskõlastusmeetodi olemasolule;

| 26. | märgib, et tõuge keskkonnale kahjulike toetuste kaotamiseks on antud; peab siiski vastuvõetamatuks, et keskkonnale kahjulike toetuste reformi suunas ei ole lähitulevikus oodata mingeid konkreetseid samme, ning palub seetõttu komisjonil esitada 2008. aasta lõpuks konkreetsed ettepanekud keskkonnale kahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks järgmise viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

26.

märgib, et tõuge keskkonnale kahjulike toetuste kaotamiseks on antud; peab siiski vastuvõetamatuks, et keskkonnale kahjulike toetuste reformi suunas ei ole lähitulevikus oodata mingeid konkreetseid samme, ning palub seetõttu komisjonil esitada 2008. aasta lõpuks konkreetsed ettepanekud keskkonnale kahjulike toetuste järkjärguliseks kaotamiseks järgmise viie aasta jooksul;

Keskkonnapoliitika integreerimine, rahvusvaheline koostöö ja innovatsiooni edendamine

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid keskkonnapoliitika tugevamat ja ühtsemat integreerimist ELi poliitika kujundamisse, eesmärgiga rakendada ELis välja kuulutatud tervisega arvestamise strateegiat kõigis poliitikavaldkondades; nõuab keskkonna- ja tervisekaitse aspektide integreerimist kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning piirkondade ja linnade kaasamist sellesse; avaldab kahetsust nii kõnealuste aspektide puuduliku integreerimise üle erinevatesse keskkonnaalastesse õigusraamistikesse ja ettevalmistusjärgus õigusaktidesse kui ka nende puuduliku integreerimise üle õigusaktidesse, mille põhieesmärk ei ole keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid keskkonnapoliitika tugevamat ja ühtsemat integreerimist ELi poliitika kujundamisse, eesmärgiga rakendada ELis välja kuulutatud tervisega arvestamise strateegiat kõigis poliitikavaldkondades; nõuab keskkonna- ja tervisekaitse aspektide integreerimist kõikidesse poliitikavaldkondadesse ning piirkondade ja linnade kaasamist sellesse; avaldab kahetsust nii kõnealuste aspektide puuduliku integreerimise üle erinevatesse keskkonnaalastesse õigusraamistikesse ja ettevalmistusjärgus õigusaktidesse kui ka nende puuduliku integreerimise üle õigusaktidesse, mille põhieesmärk ei ole keskkonnakaitse;

| 28. | on seisukohal, et konkreetsete tulemuste saavutamiseks keskkonnaküsimuste integreerimisel teistesse majandussektoritesse on vaja välja töötada siduvad valdkonnapõhised sihid ja ajakavad; rõhutab samal ajal üksikute tööstusharude ettevõtjate kohustust saavutada pikaajalisi tulemusi seoses kliima- ja energiapoliitikaga; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et konkreetsete tulemuste saavutamiseks keskkonnaküsimuste integreerimisel teistesse majandussektoritesse on vaja välja töötada siduvad valdkonnapõhised sihid ja ajakavad; rõhutab samal ajal üksikute tööstusharude ettevõtjate kohustust saavutada pikaajalisi tulemusi seoses kliima- ja energiapoliitikaga;

| 29. | rõhutab olulist seost tõhusa keskkonnapoliitika ja parema elukvaliteedi vahel ning tõstab sellega seoses esile piirkondliku mõõtme tähtsust kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamisel, eriti tegevuses, mis puudutab kliimamuutuste mõju leevendamist ja nendega kohanemist; rõhutab avalikkuse teadlikkuse tõstmise kampaaniate tähtsust kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide ja selle rakendamisprotsessi kohta; |
| --- | --- |

29.

rõhutab olulist seost tõhusa keskkonnapoliitika ja parema elukvaliteedi vahel ning tõstab sellega seoses esile piirkondliku mõõtme tähtsust kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamisel, eriti tegevuses, mis puudutab kliimamuutuste mõju leevendamist ja nendega kohanemist; rõhutab avalikkuse teadlikkuse tõstmise kampaaniate tähtsust kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkide ja selle rakendamisprotsessi kohta;

| 30. | juhib tähelepanu, et regionaalarengu programmides tuleb Natura 2000 programmi selliselt arvesse võtta, et see võimaldaks ühitada Euroopa bioloogilise mitmekesisuse kaitse elanikkonna elukvaliteedi arendamise ja parandamisega; arvab, et sellega seoses tuleb alustada ulatuslikku teavitamis- ja heade tavade levitamise kampaaniat, et näidata, kuidas neid kahte näiliselt vastandlikku lähenemisviisi võiks sobitada; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu, et regionaalarengu programmides tuleb Natura 2000 programmi selliselt arvesse võtta, et see võimaldaks ühitada Euroopa bioloogilise mitmekesisuse kaitse elanikkonna elukvaliteedi arendamise ja parandamisega; arvab, et sellega seoses tuleb alustada ulatuslikku teavitamis- ja heade tavade levitamise kampaaniat, et näidata, kuidas neid kahte näiliselt vastandlikku lähenemisviisi võiks sobitada;

| 31. | rõhutab vajadust piirkondlike ja kohalike osalejate paremini koordineeritud võrgustike järele parimate tavade levitamiseks ja rakendamiseks vähemarenenud piirkondades; toetab piiriülese keskkonnaalase koostöö edendamist liikmesriikide vahel ja ELi naaberriikide ja -piirkondadega, näiteks Musta mere, Läänemere ja Vahemere piirkondadega, eelkõige piiriülese saastuse ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust piirkondlike ja kohalike osalejate paremini koordineeritud võrgustike järele parimate tavade levitamiseks ja rakendamiseks vähemarenenud piirkondades; toetab piiriülese keskkonnaalase koostöö edendamist liikmesriikide vahel ja ELi naaberriikide ja -piirkondadega, näiteks Musta mere, Läänemere ja Vahemere piirkondadega, eelkõige piiriülese saastuse ärahoidmiseks;

| 32. | tunneb muret erinevate sõltumatute uuringute tulemuste (20)
   (21)
   (22)
   (23) pärast, mille kohaselt komisjoni peadirektoraadid ei järgi täielikult komisjoni suuniseid mõju hindamise kohta, mille kohaselt majandusliku mõju hindamist ja kvantifitseerimist on rõhutatud keskkonna-, sotsiaalsete ja rahvusvaheliste mõjude arvelt ning õigusaktide kulusid on hinnatud rohkem kui nende kasu ning mille kohaselt lühiajalised kaalutlused varjutavad pikaajalised kaalutlused; on seisukohal, et kõnealune tasakaalustamata mõju hindamine avaldab kahjulikku mõju keskkonnapoliitikale endale ja selle integreerimisele teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; palub komisjonil võtta meetmeid kõnealuste püsivate puuduste parandamiseks; |
| --- | --- |

32.

tunneb muret erinevate sõltumatute uuringute tulemuste (20)
   (21)
   (22)
   (23) pärast, mille kohaselt komisjoni peadirektoraadid ei järgi täielikult komisjoni suuniseid mõju hindamise kohta, mille kohaselt majandusliku mõju hindamist ja kvantifitseerimist on rõhutatud keskkonna-, sotsiaalsete ja rahvusvaheliste mõjude arvelt ning õigusaktide kulusid on hinnatud rohkem kui nende kasu ning mille kohaselt lühiajalised kaalutlused varjutavad pikaajalised kaalutlused; on seisukohal, et kõnealune tasakaalustamata mõju hindamine avaldab kahjulikku mõju keskkonnapoliitikale endale ja selle integreerimisele teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; palub komisjonil võtta meetmeid kõnealuste püsivate puuduste parandamiseks;

| 33. | avaldab komisjonile tunnustust kindla pühendumise eest keskkonnapoliitika rahvusvahelise mõõtme suurendamisele; peab vajalikuks tagada keskkonnapoliitika integreerimine kõikidesse ELi välismeetmetesse ning parandada rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist; ergutab komisjoni ja liikmesriike jätkama ambitsioonika keskkonnapoliitika ja -nõuete edendamist, aidates kaasa tehnosiirdele ja heade tavade vahetamisele arengumaadega; |
| --- | --- |

33.

avaldab komisjonile tunnustust kindla pühendumise eest keskkonnapoliitika rahvusvahelise mõõtme suurendamisele; peab vajalikuks tagada keskkonnapoliitika integreerimine kõikidesse ELi välismeetmetesse ning parandada rahvusvahelist keskkonnaalast juhtimist; ergutab komisjoni ja liikmesriike jätkama ambitsioonika keskkonnapoliitika ja -nõuete edendamist, aidates kaasa tehnosiirdele ja heade tavade vahetamisele arengumaadega;

| 34. | rõhutab, et „kliimadiplomaatiat” peaks intensiivsemalt ja kooskõlastatumalt edendama ELi kaubandussuhetes selliste riikidega, mis ei ole ennast sidunud mitmepoolsete keskkonnakaitsealaste kokkulepetega, nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India, mis erinevatel põhjustel Kyoto protokolli ei rakenda; samuti kutsub komisjoni üles abistama arengumaid säästvate ja tõhusate tehnoloogiate kasutuselevõtul, kasutades kõiki olemasolevaid meetmeid; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et „kliimadiplomaatiat” peaks intensiivsemalt ja kooskõlastatumalt edendama ELi kaubandussuhetes selliste riikidega, mis ei ole ennast sidunud mitmepoolsete keskkonnakaitsealaste kokkulepetega, nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India, mis erinevatel põhjustel Kyoto protokolli ei rakenda; samuti kutsub komisjoni üles abistama arengumaid säästvate ja tõhusate tehnoloogiate kasutuselevõtul, kasutades kõiki olemasolevaid meetmeid;

| 35. | soovitab WTO lepingusse lisada jätkusuutlikkuse klausli, et sätestada keskkonnapoliitika põhimõtted, nagu ettevaatusprintsiip ja põhimõte „saastaja maksab”, mille alusel saaks hinnata kaubandusmeetmete mõju, tagamaks, et kaubanduseeskirjad ei kahanda keskkonnakaitset ning keskkonnaeeskirju ei kasutata protektsionismi eesmärgil; |
| --- | --- |

35.

soovitab WTO lepingusse lisada jätkusuutlikkuse klausli, et sätestada keskkonnapoliitika põhimõtted, nagu ettevaatusprintsiip ja põhimõte „saastaja maksab”, mille alusel saaks hinnata kaubandusmeetmete mõju, tagamaks, et kaubanduseeskirjad ei kahanda keskkonnakaitset ning keskkonnaeeskirju ei kasutata protektsionismi eesmärgil;

| 36. | palub nõukogul ja komisjonil kasutada kahepoolseid ja piirkondlikke kaubandusläbirääkimisi, et tegelda kaubandusalaste kohustustega, millel on otsene kasu keskkonnale,; on arvamusel, et EL koos liikmesriikidega peab süvendama dialoogi areneva majandusega riikidega, et suunata seda ühiste programmide rakendamisele mõlema poole jaoks olulistes küsimustes, nagu kliimamuutus, jäätmehooldus ja ebaseaduslik metsaraie; toetab komisjoni ettepanekut algatada iga kaubanduslepingu raames säästva arengu foorum, mis oleks avatud kodanikuühiskonnale ja mis keskenduks eriti kliimaküsimustele, ning nõuab selle rakendamist käimasolevatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

36.

palub nõukogul ja komisjonil kasutada kahepoolseid ja piirkondlikke kaubandusläbirääkimisi, et tegelda kaubandusalaste kohustustega, millel on otsene kasu keskkonnale,; on arvamusel, et EL koos liikmesriikidega peab süvendama dialoogi areneva majandusega riikidega, et suunata seda ühiste programmide rakendamisele mõlema poole jaoks olulistes küsimustes, nagu kliimamuutus, jäätmehooldus ja ebaseaduslik metsaraie; toetab komisjoni ettepanekut algatada iga kaubanduslepingu raames säästva arengu foorum, mis oleks avatud kodanikuühiskonnale ja mis keskenduks eriti kliimaküsimustele, ning nõuab selle rakendamist käimasolevatel läbirääkimistel;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama kõikides ELi poliitikvaldkondades innovatsiooni ja uute tehnoloogiate pragmaatilisemat ja horisontaalsemat kasutamist, et need elemendid etendaksid keskset rolli keskkonnakaitse tugevdamisel; rõhutab vajadust võtta viivitamata kasutusele ELi nn Top-runneri lähenemisviis – ambitsioonikam vahend tootmis- ja tarbimisharjumuste pidevaks parandamiseks –, et tagada tulevikus kõikide ELi turul olevate toodete kavandamine, tootmine ja kasutamine kooskõlas säästvuse kriteeriumidega; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike edendama kõikides ELi poliitikvaldkondades innovatsiooni ja uute tehnoloogiate pragmaatilisemat ja horisontaalsemat kasutamist, et need elemendid etendaksid keskset rolli keskkonnakaitse tugevdamisel; rõhutab vajadust võtta viivitamata kasutusele ELi nn Top-runneri lähenemisviis – ambitsioonikam vahend tootmis- ja tarbimisharjumuste pidevaks parandamiseks –, et tagada tulevikus kõikide ELi turul olevate toodete kavandamine, tootmine ja kasutamine kooskõlas säästvuse kriteeriumidega;

| 38. | tuletab meelde, et investeerimine uuenduslikku keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse ja ökodisaini, energia lõpptarbimise tõhususse ning ehitiste energiatõhususse on võimalikele lühiajalistele kõrgetele kuludele vaatamata pikemas perspektiivis väga kasutoov ja rõhutab, et piirkondlikult tuleks ergutada ettevõtteid niisuguseid investeeringuid täielikult ära kasutama; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et investeerimine uuenduslikku keskkonnasõbralikku tehnoloogiasse ja ökodisaini, energia lõpptarbimise tõhususse ning ehitiste energiatõhususse on võimalikele lühiajalistele kõrgetele kuludele vaatamata pikemas perspektiivis väga kasutoov ja rõhutab, et piirkondlikult tuleks ergutada ettevõtteid niisuguseid investeeringuid täielikult ära kasutama;

| 39. | ergutab komisjoni ja liikmesriike võtma vastu tõeliselt keskkonnasõbralikke riigihangete eeskirju, et edendada innovatsiooni ning säästvaid tootmis- ja tarbimisharjumusi; |
| --- | --- |

39.

ergutab komisjoni ja liikmesriike võtma vastu tõeliselt keskkonnasõbralikke riigihangete eeskirju, et edendada innovatsiooni ning säästvaid tootmis- ja tarbimisharjumusi;

| 40. | kutsub komisjoni abistama riigi-, piirkondlikke ja kohalikke asutusi säästvate ühiste hangete osas, tagades selge raamistiku, et lihtsustada mõõdetavate eesmärkide ja kvaliteedikriteeriumide määratlemist; |
| --- | --- |

40.

kutsub komisjoni abistama riigi-, piirkondlikke ja kohalikke asutusi säästvate ühiste hangete osas, tagades selge raamistiku, et lihtsustada mõõdetavate eesmärkide ja kvaliteedikriteeriumide määratlemist;

| 41. | kutsub komisjoni üles suurematele jõupingutustele, et saavutada taastuvenergiaallikate ja biokütuse tarbimiseks seatud eesmärgid, mis on vastavalt 20 % ja 10 %, pidades meeles, et energiakultuurid ei tohi ohustada toiduainetega varustatust Euroopas ja väljaspool seda; rõhutab, et väljatöötamisel olevas säästvuse mehhanismis tuleks biokütustele kohaldada kõige rangemaid säästvuse kriteeriume; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles suurematele jõupingutustele, et saavutada taastuvenergiaallikate ja biokütuse tarbimiseks seatud eesmärgid, mis on vastavalt 20 % ja 10 %, pidades meeles, et energiakultuurid ei tohi ohustada toiduainetega varustatust Euroopas ja väljaspool seda; rõhutab, et väljatöötamisel olevas säästvuse mehhanismis tuleks biokütustele kohaldada kõige rangemaid säästvuse kriteeriume;

| 42. | rõhutab, et ELi põllumajandus on liidu kodanike tervise kaitsmiseks järjest rohkem suunatud ohutute ja kvaliteetsete toiduainete tootmisele; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et ELi põllumajandus on liidu kodanike tervise kaitsmiseks järjest rohkem suunatud ohutute ja kvaliteetsete toiduainete tootmisele;

| 43. | ergutab liikmesriike ja nende piirkondlikke ning kohalikke asutusi kasutama optimaalselt struktuurifondide ja uue Euroopa naabruspoliitika programmidega loodud uusi investeerimisvõimalusi ning tagama, et nende tegevuskavad ja struktuurifondidest toetatavad projektid aitaksid kaasa ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide paremale rakendamisele ja kogu ELi hõlmava säästva arengu pikaajalise eesmärgi saavutamisele kooskõlas muude teemakohaste prioriteetidega; |
| --- | --- |

43.

ergutab liikmesriike ja nende piirkondlikke ning kohalikke asutusi kasutama optimaalselt struktuurifondide ja uue Euroopa naabruspoliitika programmidega loodud uusi investeerimisvõimalusi ning tagama, et nende tegevuskavad ja struktuurifondidest toetatavad projektid aitaksid kaasa ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide paremale rakendamisele ja kogu ELi hõlmava säästva arengu pikaajalise eesmärgi saavutamisele kooskõlas muude teemakohaste prioriteetidega;

| 44. | on seisukohal, et on oluline parandada asenduspõhimõtte kohaldamist, mis võtab arvesse asendustoodete kättesaadavust, ligipääsetavust, eeliseid ja kulusid; juhib tähelepanu asjaolule, et arvesse tuleb samuti võtta kujundamis-, tootmis- ja kasutusprotsesse, mis võimaldavad tooteid kasutada nii, et need ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale, või kujutavad väiksemat ohtu; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et on oluline parandada asenduspõhimõtte kohaldamist, mis võtab arvesse asendustoodete kättesaadavust, ligipääsetavust, eeliseid ja kulusid; juhib tähelepanu asjaolule, et arvesse tuleb samuti võtta kujundamis-, tootmis- ja kasutusprotsesse, mis võimaldavad tooteid kasutada nii, et need ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale, või kujutavad väiksemat ohtu;

Parema õigusloome põhimõtted keskkonnapoliitikas

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui parem õigusloome on tõepoolest eesmärk, tuleb läbi vaadata õigusaktide kattuvad osad, mis tekitavad halduskoormust ja kahjustavad konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui parem õigusloome on tõepoolest eesmärk, tuleb läbi vaadata õigusaktide kattuvad osad, mis tekitavad halduskoormust ja kahjustavad konkurentsivõimet;

| 46. | on seisukohal, et läbivaatamisel kohaldatav filosoofiline lähenemisviis ei sisalda kriitilist arutlust ning selle puhul ei analüüsita viivituste põhjuseid ja tagamaid; usub, et üksnes kõnealuste viivituste põhjuste analüüsimise ja mõtestamise abil saab edaspidi astuda õigeid samme; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et läbivaatamisel kohaldatav filosoofiline lähenemisviis ei sisalda kriitilist arutlust ning selle puhul ei analüüsita viivituste põhjuseid ja tagamaid; usub, et üksnes kõnealuste viivituste põhjuste analüüsimise ja mõtestamise abil saab edaspidi astuda õigeid samme;

| 47. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui tõepoolest soovitakse parandada õigusloome meetodeid ja koostada rakendatavaid eeskirju, mida on pädevatel asutustel, ettevõtetel ja kodanikel lihtne kohaldada, on hädavajalik laiendada ühenduse institutsioonide ja asutuste suhtlust kodanikuühiskonnaga, et reageerida nende küsimustele ja võtta arvesse piirkondades, linnavalitsustes, asjaomastes majandusharudes ja ühingutes vastu võetud otsuseid ning arvamusi; rõhutab samuti, et arvesse tuleb võtta ka olemasolevate vahendite ümberkujundamiseks vajalikke lühiajalisi kulusid; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui tõepoolest soovitakse parandada õigusloome meetodeid ja koostada rakendatavaid eeskirju, mida on pädevatel asutustel, ettevõtetel ja kodanikel lihtne kohaldada, on hädavajalik laiendada ühenduse institutsioonide ja asutuste suhtlust kodanikuühiskonnaga, et reageerida nende küsimustele ja võtta arvesse piirkondades, linnavalitsustes, asjaomastes majandusharudes ja ühingutes vastu võetud otsuseid ning arvamusi; rõhutab samuti, et arvesse tuleb võtta ka olemasolevate vahendite ümberkujundamiseks vajalikke lühiajalisi kulusid;

Muutuvate käitumisharjumuste suunas

| 48. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on uusi heaolu mõõtmise viise, mis põhineksid ökoloogiliste teenuste tegelikul väärtusel; on seisukohal, et SKT ei ole enam piisav vahend heaolu ja arengu mõõtmiseks, kuna see ei suuda üksi peegeldada kaasaegse ühiskonna kõiki tahke ja vajadusi; ergutab ELi töötama välja ja võtma poliitikas kasutusele uue näitaja, mis hõlmab majandusarengu negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele ning aitab kaasa jõupingutusele lahutada majandusareng keskkonnale avaldatavast survest; on seisukohal, et kõnealune uus näitaja peaks edendama integreeritud ühiskonna arengut ning andma tõuke keskkonnaküsimuste paremale integreerimisele teistesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on uusi heaolu mõõtmise viise, mis põhineksid ökoloogiliste teenuste tegelikul väärtusel; on seisukohal, et SKT ei ole enam piisav vahend heaolu ja arengu mõõtmiseks, kuna see ei suuda üksi peegeldada kaasaegse ühiskonna kõiki tahke ja vajadusi; ergutab ELi töötama välja ja võtma poliitikas kasutusele uue näitaja, mis hõlmab majandusarengu negatiivset mõju keskkonnale ja tervisele ning aitab kaasa jõupingutusele lahutada majandusareng keskkonnale avaldatavast survest; on seisukohal, et kõnealune uus näitaja peaks edendama integreeritud ühiskonna arengut ning andma tõuke keskkonnaküsimuste paremale integreerimisele teistesse poliitikavaldkondadesse;

| 49. | kutsub komisjoni käsitlema inimeste tervise kaitset esmatähtsa küsimusena keskkonnakaitse prioriteetide seas; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni käsitlema inimeste tervise kaitset esmatähtsa küsimusena keskkonnakaitse prioriteetide seas;

| 50. | on seisukohal, et EL peaks etendama juhtivat rolli selliste poliitiliste valikuvõimaluste väljatöötamisel, mis kutsuksid esile radikaalseid käitumismuutusi tarbimisharjumustes ja tootmismudelites; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et EL peaks etendama juhtivat rolli selliste poliitiliste valikuvõimaluste väljatöötamisel, mis kutsuksid esile radikaalseid käitumismuutusi tarbimisharjumustes ja tootmismudelites;

| 51. | rõhutab, kui oluline on aidata tarbijatel saada teadlikumaks oma käitumisest, mis võiks koos riiklike õigusaktidega mõjutada positiivselt seda, millises ulatuses ja kui tõsiselt turuosalised keskkonnaalaseid kohustusi arvesse võtavad; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, kui oluline on aidata tarbijatel saada teadlikumaks oma käitumisest, mis võiks koos riiklike õigusaktidega mõjutada positiivselt seda, millises ulatuses ja kui tõsiselt turuosalised keskkonnaalaseid kohustusi arvesse võtavad;

| 52. | on seisukohal, et kodanikele nõuetekohase teabe andmist tuleks pidada prioriteediks; toetab kindlalt selge ja üldise märgistamissüsteemi väljatöötamist, kuna see aitaks suuresti kodanikke õigete valikute tegemisel; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et kodanikele nõuetekohase teabe andmist tuleks pidada prioriteediks; toetab kindlalt selge ja üldise märgistamissüsteemi väljatöötamist, kuna see aitaks suuresti kodanikke õigete valikute tegemisel;

| 53. | nõuab kindlalt kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi tulemuste üldise hindamise läbiviimist enne seitsmenda tegevusprogrammi ettepaneku lõplikku sõnastamist; |
| --- | --- |

53.

nõuab kindlalt kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi tulemuste üldise hindamise läbiviimist enne seitsmenda tegevusprogrammi ettepaneku lõplikku sõnastamist;

| 54. | on seisukohal, et kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi lõpliku läbivaatamise peaks läbi viima komisjonist sõltumatu kolmas asutus; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi lõpliku läbivaatamise peaks läbi viima komisjonist sõltumatu kolmas asutus;

*

* *

| 55. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

55.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(2)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 131.

(3)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 86.

(4)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 660.

(5)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0504.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0509.

(8)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 176.

(9)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 102.

(10)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 168.

(11)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 135.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0444.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0467.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0445.

(15)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1354/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 1).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22).

(17)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

(18)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).

(19)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

(20)  Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils, aprill 2006.

(21)  Getting Proportions Right — How far should EU impact assessments go?, Institut for Miljøvurdering, aprill 2006.

(22)  For Better or for Worse? The EU's ‘Better Regulation’ Agenda and the Environment, Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut, november 2005.

(23)  Sustainable Development in the European Commission's integrated impact assessments for 2003, Euroopa Keskkonnapoliitika Instituut, aprill 2004.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/25

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Euroopa kultuuritööstus

P6_TA(2008)0123

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon kultuuritööstuse kohta Euroopas (2007/2153(INI))

2009/C 247 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 151;

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (Unesco) kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta konventsiooni (edaspidi: Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsioon);

võttes arvesse nõukogu 13. ja 14. novembri 2006. aasta ning 24. ja 25. mai 2007. aasta järeldusi, eelkõige kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse, ning nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/65/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsust 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (2);

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)0570);

võttes arvesse oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta (3);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni autoriõiguse ja sellega seotud õiguste valdkonna kollektiivse esindamise organisatsioonide suhtes kehtiva ühenduse raamistiku kohta (4);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (5);

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0063/2008),

| A. | arvestades, et kultuur on nii üldine hüve kui ka omaette eesmärk, mis arendab üksikisikuid ning ühiskonda ning toimib majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalse ühtekuuluvust ning piirkondlikku ja kohalikku arengut soodustava vahendina, nagu näitavad hiljutised teadusuuringud, eelkõige KEA European Affairs poolt komisjoni jaoks teostatud uurimus Euroopa kultuurimajanduse kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kultuur on nii üldine hüve kui ka omaette eesmärk, mis arendab üksikisikuid ning ühiskonda ning toimib majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalse ühtekuuluvust ning piirkondlikku ja kohalikku arengut soodustava vahendina, nagu näitavad hiljutised teadusuuringud, eelkõige KEA European Affairs poolt komisjoni jaoks teostatud uurimus Euroopa kultuurimajanduse kohta;

| B. | arvestades, et kultuuritööstus ei saaks eksisteerida ega tugevdada kultuuriliselt ja majanduslikult Euroopa väärtust, ilma et pidevalt lisanduks uut sisu kõikides kunstivaldkondades edukate loovinimeste kogukonnalt, kuhu kuuluvad kineastid, heliloojad, autorid, kujutavad kunstnikud ja disainerid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuuritööstus ei saaks eksisteerida ega tugevdada kultuuriliselt ja majanduslikult Euroopa väärtust, ilma et pidevalt lisanduks uut sisu kõikides kunstivaldkondades edukate loovinimeste kogukonnalt, kuhu kuuluvad kineastid, heliloojad, autorid, kujutavad kunstnikud ja disainerid;

| C. | arvestades, et just kultuuritööstus on tööstus, mis annab vaimuloomingule majandusliku lisaväärtuse ning loob ühtlasi uusi väärtusi üksikisikutele ja ühiskonnale; arvestades, et kõnealune kultuuritööstus hõlmab traditsioonilist tööstust, näiteks kino, muusikat ja kirjastust, samuti meediat ning loomesektoreid näiteks (mood ja disain), turismi-, kunsti- ja infotööstust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et just kultuuritööstus on tööstus, mis annab vaimuloomingule majandusliku lisaväärtuse ning loob ühtlasi uusi väärtusi üksikisikutele ja ühiskonnale; arvestades, et kõnealune kultuuritööstus hõlmab traditsioonilist tööstust, näiteks kino, muusikat ja kirjastust, samuti meediat ning loomesektoreid näiteks (mood ja disain), turismi-, kunsti- ja infotööstust;

| D. | arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni määratluse kohaselt hõlmab kultuuritööstus kõiki sektoreid, mis ühendavad selliste kaupade ja teenuste loomist, tootmist ja turustamist, mille eripära seisneb kultuurilises ja puutumatus iseloomus; arvestades, et kultuuritööstuse toode on tavaliselt kaitstud intellektuaalomandi õigusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Unesco kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni määratluse kohaselt hõlmab kultuuritööstus kõiki sektoreid, mis ühendavad selliste kaupade ja teenuste loomist, tootmist ja turustamist, mille eripära seisneb kultuurilises ja puutumatus iseloomus; arvestades, et kultuuritööstuse toode on tavaliselt kaitstud intellektuaalomandi õigusega;

| E. | arvestades siiski, et kogu kultuuri- ja loovtööstuse, sealhulgas mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning ka üksikute kunstnike suurem tunnustus, nende õigusliku eriseisundi kindlustamine ning nende suurem toetus on vajalikud selleks, et kõnealused sektorid saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada ning anda ka oma panus Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

E.

arvestades siiski, et kogu kultuuri- ja loovtööstuse, sealhulgas mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning ka üksikute kunstnike suurem tunnustus, nende õigusliku eriseisundi kindlustamine ning nende suurem toetus on vajalikud selleks, et kõnealused sektorid saaksid oma potentsiaali täielikult ära kasutada ning anda ka oma panus Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisse;

| F. | arvestades, et kultuuritööstus toodab ja levitab suurt hulka teavet, mis informeerib, harib ja lahutab kodanike meelt ning tugineb üha enam uutele tehnoloogiatele ning uutele digitaalsetele ja audiovisuaalsetele formaatidele ning mida liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad edendama ja reguleerima, tagades originaalsisu loojatele autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste asjakohase ja tõhusa kaitse abil õiglase ja asjakohase tasu, jälgides samal ajal, et oleks tagatud Euroopa kultuuritööstuse jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kultuuritööstus toodab ja levitab suurt hulka teavet, mis informeerib, harib ja lahutab kodanike meelt ning tugineb üha enam uutele tehnoloogiatele ning uutele digitaalsetele ja audiovisuaalsetele formaatidele ning mida liikmesriigid ja Euroopa Liit peavad edendama ja reguleerima, tagades originaalsisu loojatele autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste asjakohase ja tõhusa kaitse abil õiglase ja asjakohase tasu, jälgides samal ajal, et oleks tagatud Euroopa kultuuritööstuse jätkusuutlikkus;

| G. | arvestades, et tänapäevases info- ja digitaaltehnoloogia ühiskonnas tekivad uued tootmis-, levitamis- ning tarbimisviisid, tuues kaasa uute kultuuritoodete ja -teenuste tekke, mida tuleb piraatluse eest kaitsta ning mille puhul on üldisemalt vaja asjaomaseid ettevõtlus- ja majandusmudeleid, mis tagaksid juurdepääsu kultuurilise sisuga toodetele, nende avatuse ja mitmekesisuse, säilitades nende erilise olemuse võrreldes tavapäraste tööstuslike toodetega ning tagades õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele autoriõigusega kaitstud kultuurilise sisu kasutamise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tänapäevases info- ja digitaaltehnoloogia ühiskonnas tekivad uued tootmis-, levitamis- ning tarbimisviisid, tuues kaasa uute kultuuritoodete ja -teenuste tekke, mida tuleb piraatluse eest kaitsta ning mille puhul on üldisemalt vaja asjaomaseid ettevõtlus- ja majandusmudeleid, mis tagaksid juurdepääsu kultuurilise sisuga toodetele, nende avatuse ja mitmekesisuse, säilitades nende erilise olemuse võrreldes tavapäraste tööstuslike toodetega ning tagades õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele autoriõigusega kaitstud kultuurilise sisu kasutamise eest;

| H. | arvestades, et kultuuritoodetel ja -teenustel on eripärasid, mis eristavad neid muudest toodetest ja teenustest ning mida tuleb Euroopa Liidu poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kultuuritoodetel ja -teenustel on eripärasid, mis eristavad neid muudest toodetest ja teenustest ning mida tuleb Euroopa Liidu poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel arvesse võtta;

| I. | arvestades, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste asjakohane ja tõhus kaitse on oluline vahend, et võimaldada loovisikutel saada loominguliste jõupingutuste ja nende teoste ärieesmärgil kasutamise eest õiglast tasu, ning arvestades, et niisugune kaitse on seetõttu kultuuritööstuse püsimajäämiseks vältimatult vajalik; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste asjakohane ja tõhus kaitse on oluline vahend, et võimaldada loovisikutel saada loominguliste jõupingutuste ja nende teoste ärieesmärgil kasutamise eest õiglast tasu, ning arvestades, et niisugune kaitse on seetõttu kultuuritööstuse püsimajäämiseks vältimatult vajalik;

| J. | arvestades kultuuritööstuse ja loovisikute kogukonna olulist panust kultuurilise mitmekesisuse edendamisse, tarbijatele valikuvõimaluste tagamisse, ettevõtluse mitmekesisuse suurendamisse, kultuuri kättesaadavuse demokratiseerimisse, Euroopa identiteedi ja integratsiooni täiustamisse ning kultuuridevahelise dialoogi edendamisse; |
| --- | --- |

J.

arvestades kultuuritööstuse ja loovisikute kogukonna olulist panust kultuurilise mitmekesisuse edendamisse, tarbijatele valikuvõimaluste tagamisse, ettevõtluse mitmekesisuse suurendamisse, kultuuri kättesaadavuse demokratiseerimisse, Euroopa identiteedi ja integratsiooni täiustamisse ning kultuuridevahelise dialoogi edendamisse;

| K. | arvestades, et kultuuritööstus aitab oluliselt kaasa kohalikule ja piirkondlikule arengule ja ühtekuuluvusele, sest kultuuritööstus on magnetiks turismialastele investeeringutele, loob uusi kohaliku iseloomuga kauba- ja teenusekategooriaid ning tõkestab uute töökohtade ja majandusliku arengu võimaluste loomise abil kaugete ja vähem soodsate piirkondade sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kultuuritööstus aitab oluliselt kaasa kohalikule ja piirkondlikule arengule ja ühtekuuluvusele, sest kultuuritööstus on magnetiks turismialastele investeeringutele, loob uusi kohaliku iseloomuga kauba- ja teenusekategooriaid ning tõkestab uute töökohtade ja majandusliku arengu võimaluste loomise abil kaugete ja vähem soodsate piirkondade sotsiaalset tõrjutust;

| L. | arvestades, et autorid on samuti kultuuritööstuse tegevuse aluseks ning et seetõttu tuleb neile tagada majanduslik, õiguslik ja sotsiaalne keskkond, kus on tagatud nende loomingulise potentsiaali arenemine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et autorid on samuti kultuuritööstuse tegevuse aluseks ning et seetõttu tuleb neile tagada majanduslik, õiguslik ja sotsiaalne keskkond, kus on tagatud nende loomingulise potentsiaali arenemine;

| M. | arvestades, et kultuur on vaja siduda tihedalt hariduse ja väljaõppega, parandamaks kultuurisektori tootmisvõimsust ja loomesuutlikkust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kultuur on vaja siduda tihedalt hariduse ja väljaõppega, parandamaks kultuurisektori tootmisvõimsust ja loomesuutlikkust;

| N. | arvestades, et Euroopa kultuuripealinnade kogemus on konkreetne näide kultuurisektori panusest linna majandus- ja sotsiaalsesse ellu ning selle elanike arengusse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa kultuuripealinnade kogemus on konkreetne näide kultuurisektori panusest linna majandus- ja sotsiaalsesse ellu ning selle elanike arengusse;

| O. | arvestades, et loomesektori toetuseks antavat riigiabi ja muid antavaid riiklikke toetusi tuleks pidada investeeringuks ja mitte luksuseks ning neid tuleb ühtviisi hinnata ELi konkurentsieeskirjadest, Amsterdami lepingule lisatud liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevast protokollist, EÜ asutamislepingu artiklist 151 ja UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsioonist lähtuvalt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et loomesektori toetuseks antavat riigiabi ja muid antavaid riiklikke toetusi tuleks pidada investeeringuks ja mitte luksuseks ning neid tuleb ühtviisi hinnata ELi konkurentsieeskirjadest, Amsterdami lepingule lisatud liikmesriikide avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevast protokollist, EÜ asutamislepingu artiklist 151 ja UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsioonist lähtuvalt;

| P. | arvestades, et tuleb julgustada era- ja riiklikke investeeringuid ning metseenlust kultuurisektoris; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuleb julgustada era- ja riiklikke investeeringuid ning metseenlust kultuurisektoris;

| Q. | arvestades, et kultuurisektori koondumistase ohustab kultuurikaupade pakkumist tarbijatele ja nende mitmekesisust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kultuurisektori koondumistase ohustab kultuurikaupade pakkumist tarbijatele ja nende mitmekesisust;

| R. | arvestades, et loomingulisus on Euroopas innovatsiooni arendamise üks eeltingimus ja et Euroopa tehnoloogiaettevõtted saaksid ettevõtete klastrite raames kasu sümbioosist loovisikutega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et loomingulisus on Euroopas innovatsiooni arendamise üks eeltingimus ja et Euroopa tehnoloogiaettevõtted saaksid ettevõtete klastrite raames kasu sümbioosist loovisikutega;

| S. | arvestades, et rohkem tuleb toetada väikeseid ja mikroettevõtteid ja nende võrgustike edendamist ning üksikuid töötajaid kõnealustes ettevõtetes, kes annavad ulatusliku panuse rikkuste tootmisse majanduses, ja et tuleb aidata loovisikutel saada loomealase ettevõtluse väljaõpet ja julgustada neid oma loomingust elatuma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rohkem tuleb toetada väikeseid ja mikroettevõtteid ja nende võrgustike edendamist ning üksikuid töötajaid kõnealustes ettevõtetes, kes annavad ulatusliku panuse rikkuste tootmisse majanduses, ja et tuleb aidata loovisikutel saada loomealase ettevõtluse väljaõpet ja julgustada neid oma loomingust elatuma;

| T. | arvestades, et Euroopa loomesektori killustatus, mida saab vaid osaliselt seletada keeleliste või rahvusliku identiteediga seotud põhjustega, ning tõelise üleeuroopalise mõõtmega kultuuritööstuse puudumine võib osutuda Euroopa kultuurilisele rollile piiravaks kogu maailmas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa loomesektori killustatus, mida saab vaid osaliselt seletada keeleliste või rahvusliku identiteediga seotud põhjustega, ning tõelise üleeuroopalise mõõtmega kultuuritööstuse puudumine võib osutuda Euroopa kultuurilisele rollile piiravaks kogu maailmas;

| U. | arvestades, et kultuuriline mitmekesisus ja ideede vaba liikumine väljenduvad originaalsuses, identiteetide paljususes ja soolises võrdõiguslikkuses; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kultuuriline mitmekesisus ja ideede vaba liikumine väljenduvad originaalsuses, identiteetide paljususes ja soolises võrdõiguslikkuses;

| V. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu olulistest väärtustest, mis kandub edasi kultuuri kaudu, ja et kõnealune väärtuste edasikandumine soodustab Euroopa integratsiooni; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu olulistest väärtustest, mis kandub edasi kultuuri kaudu, ja et kõnealune väärtuste edasikandumine soodustab Euroopa integratsiooni;

| W. | arvestades, et kultuuritööstuse sektoris ei ole sooline võrdõiguslikkus veel kaugeltki reaalsus; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kultuuritööstuse sektoris ei ole sooline võrdõiguslikkus veel kaugeltki reaalsus;

| X. | arvestades, et naised on kultuuritööstuses vastutavatel ametikohtadel eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes või siis, kui nad asutavad oma ettevõtte; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et naised on kultuuritööstuses vastutavatel ametikohtadel eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes või siis, kui nad asutavad oma ettevõtte;

| Y. | arvestades, et naiste osakaal TIMES sektoris (telekommunikatsioon, internet, meedia, e-kaubandus ja tarkvara), mis on peamine osa kultuuritööstusest, on erakordselt madal, nimelt 30 %, ning et üksnes 20 % käesoleva sektori uutest ettevõtetest on rajatud naiste poolt, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naiste osakaal TIMES sektoris (telekommunikatsioon, internet, meedia, e-kaubandus ja tarkvara), mis on peamine osa kultuuritööstusest, on erakordselt madal, nimelt 30 %, ning et üksnes 20 % käesoleva sektori uutest ettevõtetest on rajatud naiste poolt,

| 1. | on rahul, et nõukogu ja komisjon on valmis tunnustama kultuuri ja loovuse kui Euroopa kodakondsuse edendamise, Euroopa kodanikele kunstide lähemale toomise ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise tähtsate tegurite keskset rolli, omistades neile sellega suurema tähtsuse Euroopa projekti ülesehitamisel; |
| --- | --- |

1.

on rahul, et nõukogu ja komisjon on valmis tunnustama kultuuri ja loovuse kui Euroopa kodakondsuse edendamise, Euroopa kodanikele kunstide lähemale toomise ja Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise tähtsate tegurite keskset rolli, omistades neile sellega suurema tähtsuse Euroopa projekti ülesehitamisel;

| 2. | rõhutab, et praeguses postindustriaalse majanduse raamistikus tuleb Euroopa Liidu konkurentsivõimelisust tugevdada ka kultuuri- ja loomesektori kaudu; kutsub kõnealuses raamistikus komisjoni ja liikmesriike üles seadma prioriteediks poliitikavaldkondi, mis keskenduksid mitte üksnes ärialasele innovatsioonile, vaid ka kultuuri- ja loovmajandustegevuste innovatsioonile; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praeguses postindustriaalse majanduse raamistikus tuleb Euroopa Liidu konkurentsivõimelisust tugevdada ka kultuuri- ja loomesektori kaudu; kutsub kõnealuses raamistikus komisjoni ja liikmesriike üles seadma prioriteediks poliitikavaldkondi, mis keskenduksid mitte üksnes ärialasele innovatsioonile, vaid ka kultuuri- ja loovmajandustegevuste innovatsioonile;

| 3. | märgib, et kultuuritööstus on kõige olulisem niisuguste lisandväärtusteenuste pakkuja, mis on dünaamilise teadmistepõhise majanduse aluseks ja mille olulist panust Euroopa Liidu konkurentsivõimesse tuleks seega tunnustada; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kultuuritööstus on kõige olulisem niisuguste lisandväärtusteenuste pakkuja, mis on dünaamilise teadmistepõhise majanduse aluseks ja mille olulist panust Euroopa Liidu konkurentsivõimesse tuleks seega tunnustada;

| 4. | on seisukohal, et eelkõige tuleb loovaid talente rakendada kultuuritööstuses, mis annab suure panuse uute töökohtade loomisele Euroopa Liidus; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad julgustaksid uusi ja uuenduslikke elukestva õppe viise, mis toetatavad loovaid talente; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et eelkõige tuleb loovaid talente rakendada kultuuritööstuses, mis annab suure panuse uute töökohtade loomisele Euroopa Liidus; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad julgustaksid uusi ja uuenduslikke elukestva õppe viise, mis toetatavad loovaid talente;

| 5. | palub nõukogul ja komisjonil selgitada välja Euroopa nägemus kultuurist, loovusest ja innovatsioonist ning töötada välja struktureeritud poliitilised meetmed, et soodustada Euroopa loovtööstuse tegelikku arengut, ning integreerida need tõelisse Euroopa kultuuristrateegiasse; on seisukohal, et kõnealust eesmärki silmas pidades on prioriteediks kultuuritööstuse ja kultuuriettevõtete sektori identiteedi määratlemine; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul ja komisjonil selgitada välja Euroopa nägemus kultuurist, loovusest ja innovatsioonist ning töötada välja struktureeritud poliitilised meetmed, et soodustada Euroopa loovtööstuse tegelikku arengut, ning integreerida need tõelisse Euroopa kultuuristrateegiasse; on seisukohal, et kõnealust eesmärki silmas pidades on prioriteediks kultuuritööstuse ja kultuuriettevõtete sektori identiteedi määratlemine;

| 6. | kutsub komisjoni seetõttu üles tagama süstemaatiliste statistikaandmete kogumist selles valdkonnas, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel oleks kasutada ühtsed ja võrreldavad statistilised andmed, mis on vajalikud kultuuri- ja loomesektori edendamiseks mõeldud sobiva sihtotstarbelise poliitika väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni seetõttu üles tagama süstemaatiliste statistikaandmete kogumist selles valdkonnas, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel oleks kasutada ühtsed ja võrreldavad statistilised andmed, mis on vajalikud kultuuri- ja loomesektori edendamiseks mõeldud sobiva sihtotstarbelise poliitika väljatöötamiseks;

| 7. | kutsub liikmesriike üles lisama ettevõtlusõpe riiklikesse keskkooli ja kõrghariduse õppekavadesse, eriti humanitaar-, kunsti- ja kultuurivaldkondades; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles lisama ettevõtlusõpe riiklikesse keskkooli ja kõrghariduse õppekavadesse, eriti humanitaar-, kunsti- ja kultuurivaldkondades;

| 8. | palub komisjonil ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta Euroopa Liidu välissuhetes, samuti naabruspoliitika raames ja maailma muude piirkondadega dialoogi arendamise olulistel foorumitel paremini ja enam arvesse Euroopa reaalsuse kultuurilist mõõdet ja eelkõige kultuuritööstust ja loovisikuid; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal võtta Euroopa Liidu välissuhetes, samuti naabruspoliitika raames ja maailma muude piirkondadega dialoogi arendamise olulistel foorumitel paremini ja enam arvesse Euroopa reaalsuse kultuurilist mõõdet ja eelkõige kultuuritööstust ja loovisikuid;

| 9. | on seisukohal, et kultuuritööstuse hoogne areng sõltub suures osas piiriülese liikuvuse võimaluste tagamisest ning seetõttu tuleb käsitleda Euroopa vahistamismäärusega seotud probleeme ja töötada sellega seoses välja erieeskirjad, ning kordab sellega seoses oma nõudmisi, mis on esitatud eelnevalt mainitud kunstnike sotsiaalset staatust käsitlevas resolutsioonis; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et kultuuritööstuse hoogne areng sõltub suures osas piiriülese liikuvuse võimaluste tagamisest ning seetõttu tuleb käsitleda Euroopa vahistamismäärusega seotud probleeme ja töötada sellega seoses välja erieeskirjad, ning kordab sellega seoses oma nõudmisi, mis on esitatud eelnevalt mainitud kunstnike sotsiaalset staatust käsitlevas resolutsioonis;

| 10. | kiidab heaks mõtte suurendada inimeste, kaupade ja teenuste liikumist loomesektoris UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni eeskirju ja põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kõnealust valdkonda käsitleva rohelise raamatu, mis vastab kõnealuse sektori eripärale nii kultuurilise kui majandusliku hüvena; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks mõtte suurendada inimeste, kaupade ja teenuste liikumist loomesektoris UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni eeskirju ja põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kõnealust valdkonda käsitleva rohelise raamatu, mis vastab kõnealuse sektori eripärale nii kultuurilise kui majandusliku hüvena;

| 11. | rõhutab vajadust töötada välja sotsiaalne ja majanduslik mudel, mis pakuks asjakohast turvavõrku loovisikutest ettevõtjatele, peamiselt neile, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad, kultuuri- ja loovmajanduse valdkonnas, kus praeguse ajani on olnud osalise tööajaga tööhõive osakaal suur ja töötingimused ebakindlad; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust töötada välja sotsiaalne ja majanduslik mudel, mis pakuks asjakohast turvavõrku loovisikutest ettevõtjatele, peamiselt neile, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad, kultuuri- ja loovmajanduse valdkonnas, kus praeguse ajani on olnud osalise tööajaga tööhõive osakaal suur ja töötingimused ebakindlad;

| 12. | on seisukohal, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste hästi organiseeritud piiriülene kollektiivne haldamine ning ettevõtlusmudelid, mis austavad kõikide õiguse valdajate õigusi, on väga olulised loomingulise potentsiaali optimaalseks ärakasutamiseks, tagades õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste hästi organiseeritud piiriülene kollektiivne haldamine ning ettevõtlusmudelid, mis austavad kõikide õiguse valdajate õigusi, on väga olulised loomingulise potentsiaali optimaalseks ärakasutamiseks, tagades õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele;

| 13. | tuletab komisjonile meelde oma eespool nimetatud 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ja nõuab ühenduse tasandil lähenemist, mis võtaks võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes arvesse digitaalajastu eripära, Euroopa kultuurilise mitmekesisuse säilitamist, tagasihoidlikku rolli omavaid sidusrühmi ja kohalikku valikut; |
| --- | --- |

13.

tuletab komisjonile meelde oma eespool nimetatud 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ja nõuab ühenduse tasandil lähenemist, mis võtaks võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes arvesse digitaalajastu eripära, Euroopa kultuurilise mitmekesisuse säilitamist, tagasihoidlikku rolli omavaid sidusrühmi ja kohalikku valikut;

| 14. | palub komisjonil võimalikult kiiresti asuda süstemaatiliselt ja kiiresti täies mahus kohaldama EÜ asutamislepingu artikli 151 lõiget 4, et kultuuri ja kultuurisektoriga arvestataks kõikides teistes ühenduse poliitikavaldkondades, eelkõige siseturgu, konkurentsi, kaubandust, äriühinguid ning teadus- ja arendustegevust käsitlevates poliitikavaldkondades ning et kõnealuste poliitikate rakendamisel arvestataks rohkem kultuurisektori eripäraga, samuti välispoliitikas rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni järgides, ning etendada ennetavat rolli ja parandada rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil võimalikult kiiresti asuda süstemaatiliselt ja kiiresti täies mahus kohaldama EÜ asutamislepingu artikli 151 lõiget 4, et kultuuri ja kultuurisektoriga arvestataks kõikides teistes ühenduse poliitikavaldkondades, eelkõige siseturgu, konkurentsi, kaubandust, äriühinguid ning teadus- ja arendustegevust käsitlevates poliitikavaldkondades ning et kõnealuste poliitikate rakendamisel arvestataks rohkem kultuurisektori eripäraga, samuti välispoliitikas rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni järgides, ning etendada ennetavat rolli ja parandada rahvusvahelist koostööd;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni ja võtma oma sise- ja välispoliitikas täiel määral arvesse kõnealuse konventsiooni aluseks olevaid põhimõtteid; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama UNESCO kultuurilise mitmekesisuse konventsiooni ja võtma oma sise- ja välispoliitikas täiel määral arvesse kõnealuse konventsiooni aluseks olevaid põhimõtteid;

| 16. | kutsub komisjoni üles looma struktuuri, mille eesmärgiks on kultuuri- ja loomesektorile mõju avaldava tegevuse ja poliitika koordineerimise tugevdamine, ning looma ka kultuuri ja loomemajanduse töörühma, et uurida täpsemalt kultuuri ja loovuse otsest panust innovatsiooni, majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse Euroopa Liidus, ning esitama koostöös Euroopa Parlamendiga konkreetseid meetmeid ühenduse poliitikavaldkondade raames; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles looma struktuuri, mille eesmärgiks on kultuuri- ja loomesektorile mõju avaldava tegevuse ja poliitika koordineerimise tugevdamine, ning looma ka kultuuri ja loomemajanduse töörühma, et uurida täpsemalt kultuuri ja loovuse otsest panust innovatsiooni, majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse Euroopa Liidus, ning esitama koostöös Euroopa Parlamendiga konkreetseid meetmeid ühenduse poliitikavaldkondade raames;

| 17. | nõuab, et komisjon mõtleks tehnoloogia ja turgude kiiret arengut arvesse võttes ning kultuuritööstusele ja loovisikutele digitaalplatvormide arengust kasu saamise tagamise eesmärgil uuesti läbi intellektuaalomandi kriitilise küsimuse nii kultuuri kui ka majanduse lähtepunktist ning kutsuks kõiki sektori osalisi, kaasates eelkõige telekommunikatsiooni- ja Interneti-teenuse pakkujaid, üles leidma ühiselt nii suuri kui väikseid sidusrühmi rahuldavaid lahendusi, hoolitsedes tasakaalu eest intellektuaalomandi ja juurdepääsu vahel kultuurilisele tegevusele ja sisule, mis tagab õiglase ja tulemusliku tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele, tegeliku valiku tarbijatele ja kultuurilise mitmekesisuse; juhib tähelepanu asjaolule, et niisuguste tarbijate kriminaliseerimine, kes ei püüa kasumit teenida, ei ole digitaalse piraatluse vastu võitlemiseks õige lahendus; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon mõtleks tehnoloogia ja turgude kiiret arengut arvesse võttes ning kultuuritööstusele ja loovisikutele digitaalplatvormide arengust kasu saamise tagamise eesmärgil uuesti läbi intellektuaalomandi kriitilise küsimuse nii kultuuri kui ka majanduse lähtepunktist ning kutsuks kõiki sektori osalisi, kaasates eelkõige telekommunikatsiooni- ja Interneti-teenuse pakkujaid, üles leidma ühiselt nii suuri kui väikseid sidusrühmi rahuldavaid lahendusi, hoolitsedes tasakaalu eest intellektuaalomandi ja juurdepääsu vahel kultuurilisele tegevusele ja sisule, mis tagab õiglase ja tulemusliku tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele, tegeliku valiku tarbijatele ja kultuurilise mitmekesisuse; juhib tähelepanu asjaolule, et niisuguste tarbijate kriminaliseerimine, kes ei püüa kasumit teenida, ei ole digitaalse piraatluse vastu võitlemiseks õige lahendus;

| 18. | kutsub komisjoni üles võtma ennetus- ja koolitusmeetmeid ning tarbijatele, eriti noorimatele koolis käivatele tarbijatele suunatud intellektuaalomandi ja üldisemalt loometegevuse väärtuse alaseid teadlikkuse tõstmise meetmeid ning julgustama tarbijaid intellektuaalomandi kaitse nõudest kinni pidama; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles võtma ennetus- ja koolitusmeetmeid ning tarbijatele, eriti noorimatele koolis käivatele tarbijatele suunatud intellektuaalomandi ja üldisemalt loometegevuse väärtuse alaseid teadlikkuse tõstmise meetmeid ning julgustama tarbijaid intellektuaalomandi kaitse nõudest kinni pidama;

| 19. | nõuab eelkõige, et komisjon toetaks jõupingutusi, mida tehakse digitaalajastu uute ettevõtlusmudelite loomisel, mis võimaldavad tarbijatel parimal viisil kasutada uusi tehnoloogiaid, säilitades samal ajal seadusliku õiguse kunsti- ja kultuuriloomingu tasustamisele; |
| --- | --- |

19.

nõuab eelkõige, et komisjon toetaks jõupingutusi, mida tehakse digitaalajastu uute ettevõtlusmudelite loomisel, mis võimaldavad tarbijatel parimal viisil kasutada uusi tehnoloogiaid, säilitades samal ajal seadusliku õiguse kunsti- ja kultuuriloomingu tasustamisele;

| 20. | kutsub komisjoni üles tunnistama, et Interneti tulekuga on kultuurikaupade ja -teenuste klassikalised kasutamisviisid täielikult muutunud, ning et on oluline tagada takistusteta juurdepääs kultuurialasele veebisisule ja kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisusele, mis ei lähtuks üksnes tööstus- ja äriloogikast ning tagaks muu hulgas õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tunnistama, et Interneti tulekuga on kultuurikaupade ja -teenuste klassikalised kasutamisviisid täielikult muutunud, ning et on oluline tagada takistusteta juurdepääs kultuurialasele veebisisule ja kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisusele, mis ei lähtuks üksnes tööstus- ja äriloogikast ning tagaks muu hulgas õiglase tasu mis tahes liiki õiguse valdajatele;

| 21. | on seisukohal, et intellektuaalomandi õiguste reform on oluline loomingulisuse edendamiseks ja kultuurialase tegevuse hoogustamiseks; soovitab Pariisi konventsiooni käsitlemist raamistikuna õiglase tasakaalu saavutamiseks loojate ja tarbijate huvide vahel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et intellektuaalomandi õiguste reform on oluline loomingulisuse edendamiseks ja kultuurialase tegevuse hoogustamiseks; soovitab Pariisi konventsiooni käsitlemist raamistikuna õiglase tasakaalu saavutamiseks loojate ja tarbijate huvide vahel;

| 22. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid vajalikud vahendid, mille abil oleks tagatud intellektuaalomandi kaitse ja selle järgimine; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid vajalikud vahendid, mille abil oleks tagatud intellektuaalomandi kaitse ja selle järgimine;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama Internetti kui kultuuri väljendusvormi ulatuslikku platvormi, teadmistele juurdepääsu platvormi ning Euroopa loovuses demokraatliku osalemise platvormi, ühendades põlvkondi infoühiskonna kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles vältima meetmete võtmist, mis lähevad vastuollu kodanikuvabaduste ja inimõigustega, samuti proportsionaalsuse, tõhususe ja hoiatamise põhimõtetega, nagu näiteks Interneti-ühenduse katkestamine; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama Internetti kui kultuuri väljendusvormi ulatuslikku platvormi, teadmistele juurdepääsu platvormi ning Euroopa loovuses demokraatliku osalemise platvormi, ühendades põlvkondi infoühiskonna kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles vältima meetmete võtmist, mis lähevad vastuollu kodanikuvabaduste ja inimõigustega, samuti proportsionaalsuse, tõhususe ja hoiatamise põhimõtetega, nagu näiteks Interneti-ühenduse katkestamine;

| 24. | nõuab, et komisjon teeks piraatlusvastases võitluses vastutavaks kõik asjaomased isikud, sealhulgas tarbijad, ja kehtestaks teadlikkuse tõstmise ja koolituskampaaniad; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et komisjon teeks piraatlusvastases võitluses vastutavaks kõik asjaomased isikud, sealhulgas tarbijad, ja kehtestaks teadlikkuse tõstmise ja koolituskampaaniad;

| 25. | peab kultuuri- ja loovtööstuse ning loovisikute kogukonna asjakohast rahastamist hädavajalikuks ning palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, eelistades segarahastamise vorme ja finantstagatisi ning edendades kultuuritööstusele ja loovisikute kogukonnale soodsat õiguslikku ja maksuraamistikku ning eelkõige maksusoodustuste ja vähendatud käibemaksumäära kohaldamist kõigi kultuuritoodete, sealhulgas Internetis leiduvate teoste suhtes; |
| --- | --- |

25.

peab kultuuri- ja loovtööstuse ning loovisikute kogukonna asjakohast rahastamist hädavajalikuks ning palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, eelistades segarahastamise vorme ja finantstagatisi ning edendades kultuuritööstusele ja loovisikute kogukonnale soodsat õiguslikku ja maksuraamistikku ning eelkõige maksusoodustuste ja vähendatud käibemaksumäära kohaldamist kõigi kultuuritoodete, sealhulgas Internetis leiduvate teoste suhtes;

| 26. | rõhutab, kui tähtsad on Euroopa loomesektorile niisugused tasuta teabe infrastruktuurid nagu Internet, mis põhinevad nn avatud osalusel ja standarditel, ning palub komisjonil esitada strateegia avatumate ja koostalitusvõimelisemate teabe infrastruktuuride loomiseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, kui tähtsad on Euroopa loomesektorile niisugused tasuta teabe infrastruktuurid nagu Internet, mis põhinevad nn avatud osalusel ja standarditel, ning palub komisjonil esitada strateegia avatumate ja koostalitusvõimelisemate teabe infrastruktuuride loomiseks;

| 27. | peab vajalikuks, et struktuurifondide, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud programmide ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tegevuse raames omistataks kultuuri- ja loovtööstuse, sealhulgas valdkonna väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kunsti alal tegutsevate füüsilisest isikutest ettevõtjate arengule ja piisavale rahastamisele eriline tähtsus, ning kordab oma palvet, et komisjon esitaks uuringu struktuurifondidest ja seitsmendast raamprogrammist tuleneva rahastamise mõju kohta kultuuri- ja haridussektorile; |
| --- | --- |

27.

peab vajalikuks, et struktuurifondide, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud programmide ning teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tegevuse raames omistataks kultuuri- ja loovtööstuse, sealhulgas valdkonna väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kunsti alal tegutsevate füüsilisest isikutest ettevõtjate arengule ja piisavale rahastamisele eriline tähtsus, ning kordab oma palvet, et komisjon esitaks uuringu struktuurifondidest ja seitsmendast raamprogrammist tuleneva rahastamise mõju kohta kultuuri- ja haridussektorile;

| 28. | kinnitab Euroopa Investeerimispanga algatuse „Innovatsioon 2010” (i2i) eesmärkide tähtsust ning nõuab nende esmatähtsaks pidamist; ergutab komisjoni ja liikmesriike uurima täiendavaid võimalusi toetada rahaliselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse alustamist ja arengut kultuuri- ja loomesektoris (näiteks seitsmenda raamprogrammi kaudu); julgustab struktuurifondide kasutamist pärimuskunsti ja kultuuripärandi sektorite ning kultuuri- ja uuendusliku tööstuse toetamisel; palub komisjonil kontrollida kõnealuseid tegevusi ja aidata kaasa parimate tavade levitamisele; |
| --- | --- |

28.

kinnitab Euroopa Investeerimispanga algatuse „Innovatsioon 2010” (i2i) eesmärkide tähtsust ning nõuab nende esmatähtsaks pidamist; ergutab komisjoni ja liikmesriike uurima täiendavaid võimalusi toetada rahaliselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse alustamist ja arengut kultuuri- ja loomesektoris (näiteks seitsmenda raamprogrammi kaudu); julgustab struktuurifondide kasutamist pärimuskunsti ja kultuuripärandi sektorite ning kultuuri- ja uuendusliku tööstuse toetamisel; palub komisjonil kontrollida kõnealuseid tegevusi ja aidata kaasa parimate tavade levitamisele;

| 29. | kutsub komisjoni üles edendama juurdepääsu kultuuritööstusele tehnilise abi programmide osas kolmandate riikidega, eelkõige Hiina, India ja Ladina-Ameerikaga; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles edendama juurdepääsu kultuuritööstusele tehnilise abi programmide osas kolmandate riikidega, eelkõige Hiina, India ja Ladina-Ameerikaga;

| 30. | palub komisjonil julgustada ja toetada partnerlust kultuuritööstuse sektorite ning info- ja sidetehnoloogiasektorite vahel, et soodustada loovuse ja innovatsiooni sünergiat Lissaboni strateegia kontekstis; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil julgustada ja toetada partnerlust kultuuritööstuse sektorite ning info- ja sidetehnoloogiasektorite vahel, et soodustada loovuse ja innovatsiooni sünergiat Lissaboni strateegia kontekstis;

| 31. | palub komisjonil mõelda võimaluse peale luua MEDIA programmi sarnane programm, viia lõpuni menetlused Euroopa digitaalse raamatukogu algatuse elluviimiseks, ergutada ja toetada muusika-, teatri- ja kirjastustööstusi, et hõlbustada teoste riikidevahelist levitamist ja luua esmase sammuna programmi Kultuur raames mehhanism, mis võimaldab mitteaudiovisuaalsel kultuuritööstusel saavutada juurdepääs ühenduse rahastamisele raamatute propageerimiseks (muu hulgas ühiste bokside abil raamatumessidel) ning ka muusika ja kutsealase koolituse edendamiseks; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil mõelda võimaluse peale luua MEDIA programmi sarnane programm, viia lõpuni menetlused Euroopa digitaalse raamatukogu algatuse elluviimiseks, ergutada ja toetada muusika-, teatri- ja kirjastustööstusi, et hõlbustada teoste riikidevahelist levitamist ja luua esmase sammuna programmi Kultuur raames mehhanism, mis võimaldab mitteaudiovisuaalsel kultuuritööstusel saavutada juurdepääs ühenduse rahastamisele raamatute propageerimiseks (muu hulgas ühiste bokside abil raamatumessidel) ning ka muusika ja kutsealase koolituse edendamiseks;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tõlketoetusi, sest Euroopa kultuuriprogrammidele eraldatud rahalised vahendid ei ole piisavad, et tagada nende eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama tõlketoetusi, sest Euroopa kultuuriprogrammidele eraldatud rahalised vahendid ei ole piisavad, et tagada nende eesmärkide täitmine;

| 33. | on seisukohal, et kultuuri- ja loomesektorit tuleb edendada kvalifikatsiooni-, õppe- ja koolitussüsteemide parandamisega, eelkõige püüdes anda kõigil haridustasemetel kultuuri- ja kunstierialade üliõpilastele kutsetööks ettevalmistavat koolitust ja ergutades ka suuremat sünergiat sektori ettevõtete ja koolide vahel ning ergutades liikmesriikides tihedamaid sidemeid koolide ja institutsioonide vahel, mis juba kõnealuses suunas töötavad; on seisukohal, et on vajalik teha ka täiendavaid edusamme kunstiõpingute diplomite vastastikuse tunnustamise suunas; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kultuuri- ja loomesektorit tuleb edendada kvalifikatsiooni-, õppe- ja koolitussüsteemide parandamisega, eelkõige püüdes anda kõigil haridustasemetel kultuuri- ja kunstierialade üliõpilastele kutsetööks ettevalmistavat koolitust ja ergutades ka suuremat sünergiat sektori ettevõtete ja koolide vahel ning ergutades liikmesriikides tihedamaid sidemeid koolide ja institutsioonide vahel, mis juba kõnealuses suunas töötavad; on seisukohal, et on vajalik teha ka täiendavaid edusamme kunstiõpingute diplomite vastastikuse tunnustamise suunas;

| 34. | rõhutab teatud spetsiifilise olemusega oskusteabe ja ametite olemasolu kultuuri-, loome- ja käsitöösektoris, mille säilimine tuleb tagada teadmiste asjakohaste edasiandmismehhanismidega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab teatud spetsiifilise olemusega oskusteabe ja ametite olemasolu kultuuri-, loome- ja käsitöösektoris, mille säilimine tuleb tagada teadmiste asjakohaste edasiandmismehhanismidega;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid traditsiooniliste oskusteadmiste väärtustamiseks, et julgustada asjaomaste sektorite kutsetöötajate liikuvust ja hõlbustada neile töökohtadele juurdepääsu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid traditsiooniliste oskusteadmiste väärtustamiseks, et julgustada asjaomaste sektorite kutsetöötajate liikuvust ja hõlbustada neile töökohtadele juurdepääsu Euroopa Liidus;

| 36. | kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu naiste töötasu tasemele kultuuritööstuses, eesmärgiga tagada, et palgasüsteemid ei põhjustaks soopõhist diskrimineerimist töötasu osas; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu naiste töötasu tasemele kultuuritööstuses, eesmärgiga tagada, et palgasüsteemid ei põhjustaks soopõhist diskrimineerimist töötasu osas;

| 37. | rõhutab kultuuritööstuste tähtsat osa võitluses soostereotüüpide vastu, soodustades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ja muutuvaid mõtteviise; kutsub liikmesriike üles julgustama kultuuritööstust edastama kõnealuseid ideesid läbi oma algatuste; |
| --- | --- |

37.

rõhutab kultuuritööstuste tähtsat osa võitluses soostereotüüpide vastu, soodustades meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ja muutuvaid mõtteviise; kutsub liikmesriike üles julgustama kultuuritööstust edastama kõnealuseid ideesid läbi oma algatuste;

| 38. | kutsub liikmesriike ja nende kohalikke omavalitsusi tagama paremat teabevahetust loovtööstuse ja rahastavate asutuste vahel, töötades välja nõustamisteenuseid ärijuhtimise, rahanduse, teabe ja koolituse valdkonnas väikeettevõtetele, ettevõtjatele ning kultuuri- ja loovtööstuse töötajatele; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike ja nende kohalikke omavalitsusi tagama paremat teabevahetust loovtööstuse ja rahastavate asutuste vahel, töötades välja nõustamisteenuseid ärijuhtimise, rahanduse, teabe ja koolituse valdkonnas väikeettevõtetele, ettevõtjatele ning kultuuri- ja loovtööstuse töötajatele;

| 39. | peab väga tähtsaks direktiivi 2007/65/EÜ sätteid ning palub liikmesriikidel tagada selle õigeaegne ülevõtmine ja komisjonil hoida Euroopa Parlamenti kursis selle direktiivi rakendamisega; |
| --- | --- |

39.

peab väga tähtsaks direktiivi 2007/65/EÜ sätteid ning palub liikmesriikidel tagada selle õigeaegne ülevõtmine ja komisjonil hoida Euroopa Parlamenti kursis selle direktiivi rakendamisega;

| 40. | rõhutab kaugeleulatuva kiire lairibaühenduse ja uute traadita tehnoloogiate loodud võimalusi uute uuenduslike kultuuriteenuste ja kultuurilise sisu arendamisel ning levitamisel nii maa- kui ka linnapiirkondades kõigis 27 liikmesriigis; kutsub lisaks sellele liikmesriike üles arendama eelisjärjekorras lairibavõrke maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades, et kaotada digitaalne lõhe; märgib, et tehnoloogiline progress võimaldab tarbijatel kultuurilist sisu kiiremini kätte saada; |
| --- | --- |

40.

rõhutab kaugeleulatuva kiire lairibaühenduse ja uute traadita tehnoloogiate loodud võimalusi uute uuenduslike kultuuriteenuste ja kultuurilise sisu arendamisel ning levitamisel nii maa- kui ka linnapiirkondades kõigis 27 liikmesriigis; kutsub lisaks sellele liikmesriike üles arendama eelisjärjekorras lairibavõrke maapiirkondades ja äärepoolsetes piirkondades, et kaotada digitaalne lõhe; märgib, et tehnoloogiline progress võimaldab tarbijatel kultuurilist sisu kiiremini kätte saada;

| 41. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende senist seisukohta audiovisuaalteenuste osas rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edaspidi mitte tegema WTO ja GATSi läbirääkimiste raames ettepanekuid audiovisuaalteenuste liberaliseerimiseks ega esitama taotlusi, et neile tehtaks mööndusi enamsoodustusrežiimi rakendamise osas; |
| --- | --- |

41.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende senist seisukohta audiovisuaalteenuste osas rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edaspidi mitte tegema WTO ja GATSi läbirääkimiste raames ettepanekuid audiovisuaalteenuste liberaliseerimiseks ega esitama taotlusi, et neile tehtaks mööndusi enamsoodustusrežiimi rakendamise osas;

| 42. | tervitab 2007. aastal Euroopa Parlamendi loodud iga-aastast filmiauhinda (PRIX LUX) kui vahendit, et tugevdada kultuuripoliitikat, soodustada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, säilitada kultuuritavasid ja toetada kultuurilisi vahetusi; nõuab, et kõnealune auhind võtaks arvesse eelkõige naiste osalust ja loovust, tunnustades nende panust Euroopa filmi arendamisse ja edendamisse; |
| --- | --- |

42.

tervitab 2007. aastal Euroopa Parlamendi loodud iga-aastast filmiauhinda (PRIX LUX) kui vahendit, et tugevdada kultuuripoliitikat, soodustada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, säilitada kultuuritavasid ja toetada kultuurilisi vahetusi; nõuab, et kõnealune auhind võtaks arvesse eelkõige naiste osalust ja loovust, tunnustades nende panust Euroopa filmi arendamisse ja edendamisse;

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning UNESCO-le ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

43.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning UNESCO-le ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.

(2)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 15.

(3)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 459.

(4)  ELT C 92 E, 16.4.2004, lk 425.

(5)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 64.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0236.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/32

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas

P6_TA(2008)0124

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (2007/2211(INI))

2009/C 247 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 151;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm Kultuur (2007–2013); (1)

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni 20. oktoobri 2005. aasta konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta (Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon);

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsust 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (2);

võttes arvesse hariduse, noorte ja kultuuri nõukogu 24. ja 25. mai 2007. aasta koosoleku järeldusi kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse (9021/2007);

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa maailmas – mõned praktilised ettepanekud sidususe, tõhususe ja nähtavuse lisamise kohta” (KOM(2006)0278);

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2007. aasta teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242) ning kõnealuse teatisega seotud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2007)0570);

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (3);

võttes arvesse oma 5. septembri 2001. aasta resolutsiooni kultuurikoostöö kohta Euroopa Liidus (4);

võttes arvesse oma 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta (5);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni komisjoni 18. oktoobri 2005. aasta soovituse 2005/737/EÜ kohta, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist (6);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0075/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidul on eelkõige kohustus hoolitseda Euroopa kultuurilise rikkuse eest (ilma et see piiraks suurimat ja soovituimat avatust teistele kultuuridele); Euroopa kultuuripärandit tuleb täies ulatuses ja kõikide vahenditega kaitsta, levitada ja jagada nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidul on eelkõige kohustus hoolitseda Euroopa kultuurilise rikkuse eest (ilma et see piiraks suurimat ja soovituimat avatust teistele kultuuridele); Euroopa kultuuripärandit tuleb täies ulatuses ja kõikide vahenditega kaitsta, levitada ja jagada nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool;

| B. | arvestades, et kunst ja kultuur on suurema väljenduse ja eneseteadvuse saavutamise vahendid isiklikus ja sotsiaalses arengus ning võimaldavad üksikisikutel ja kogukondadel tegeleda nende pärandi ja mäluga ning kavandada nende isiklikku ja ühist tulevikku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kunst ja kultuur on suurema väljenduse ja eneseteadvuse saavutamise vahendid isiklikus ja sotsiaalses arengus ning võimaldavad üksikisikutel ja kogukondadel tegeleda nende pärandi ja mäluga ning kavandada nende isiklikku ja ühist tulevikku;

| C. | arvestades, et kunst ja kultuur avavad uusi dialoogivorme, avavad võimalusi kultuuridevaheliseks mõistmiseks ning võimaldavad üksikisikutel ja rühmadel väljuda oma identiteedihoiakute raamidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kunst ja kultuur avavad uusi dialoogivorme, avavad võimalusi kultuuridevaheliseks mõistmiseks ning võimaldavad üksikisikutel ja rühmadel väljuda oma identiteedihoiakute raamidest;

| D. | arvestades, et kunst ja kultuur julgustavad ühiskonnaelust osavõtmist ja selles osalemist vahetuse, arutelu ja loovuse valdkonnana ning ideede loomiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kunst ja kultuur julgustavad ühiskonnaelust osavõtmist ja selles osalemist vahetuse, arutelu ja loovuse valdkonnana ning ideede loomiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa kultuuripärand, sealhulgas oma väljenduste mitmekesisuses ning põhiliste vormide segunemises, nagu näiteks kreeka, rooma ning juudi-kristlik pärand, asetas Euroopa kõikide kontinentide etteotsa, osutus innovatsiooni, arengu ja edu võrreldamatuks tõukejõuks, mis levis kõikides suundades ning on tänapäeval jätkuvalt inimlikkuse, rikastumise, vaimse tegevuse, demokraatia, sallivuse ja kodanikuühiskonna põhiliseks märgiks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa kultuuripärand, sealhulgas oma väljenduste mitmekesisuses ning põhiliste vormide segunemises, nagu näiteks kreeka, rooma ning juudi-kristlik pärand, asetas Euroopa kõikide kontinentide etteotsa, osutus innovatsiooni, arengu ja edu võrreldamatuks tõukejõuks, mis levis kõikides suundades ning on tänapäeval jätkuvalt inimlikkuse, rikastumise, vaimse tegevuse, demokraatia, sallivuse ja kodanikuühiskonna põhiliseks märgiks;

| F. | arvestades, et üha enam globaliseeruvas maailmas on Euroopa kultuuriline rikkus oluline väärtus, mille silmapaistvad omadused kujutavad endast Euroopale tõelist lisaväärtust ning mille algne roll on Euroopale ja liidule oluline mõistmaks maailma, et tagada selle ühtsus, tuua esile ainulaadsus ja jääda meelde teiste rahvaste kõrval; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üha enam globaliseeruvas maailmas on Euroopa kultuuriline rikkus oluline väärtus, mille silmapaistvad omadused kujutavad endast Euroopale tõelist lisaväärtust ning mille algne roll on Euroopale ja liidule oluline mõistmaks maailma, et tagada selle ühtsus, tuua esile ainulaadsus ja jääda meelde teiste rahvaste kõrval;

| G. | arvestades, et nii paindlikkus kui ka liikuvus on kunstialastele elukutsetele loomuomased; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii paindlikkus kui ka liikuvus on kunstialastele elukutsetele loomuomased;

| H. | arvestades, et kunsti loomine ühendab nii Euroopa kunstnikke kui ka kunstnikke väljastpoolt Euroopat, ning arvestades, et kunstnike liikuvust takistab riikide poliitika viisade nõudmise osas ELi piires liikuvatelt isikutelt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kunsti loomine ühendab nii Euroopa kunstnikke kui ka kunstnikke väljastpoolt Euroopat, ning arvestades, et kunstnike liikuvust takistab riikide poliitika viisade nõudmise osas ELi piires liikuvatelt isikutelt;

| I. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata Euroopa kultuuripärandi ajaloolise mõju eriväljendustele teistel kontinentidel, pannes tasakaalu tsivilisatsiooni ülesehitamise tegurid, vastastikuse mõistmise ja konstruktiivse lähenemise neid väljendusi esindavate rahvaste vahel, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata Euroopa kultuuripärandi ajaloolise mõju eriväljendustele teistel kontinentidel, pannes tasakaalu tsivilisatsiooni ülesehitamise tegurid, vastastikuse mõistmise ja konstruktiivse lähenemise neid väljendusi esindavate rahvaste vahel,

| J. | arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused etendavad nende piirides eriti olulist rolli kultuuri arengus ja kindlustamises, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise abil, mis on tegur, mida tuleks asjakohaselt arvesse võtta Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava ümberkorraldamisel üleilmastumise valguses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused etendavad nende piirides eriti olulist rolli kultuuri arengus ja kindlustamises, eelkõige kultuuripärandi kaitsmise ja kunstialase innovatsiooni edendamise abil, mis on tegur, mida tuleks asjakohaselt arvesse võtta Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava ümberkorraldamisel üleilmastumise valguses;

| K. | arvestades, et väljastpoolt Euroopat tulevad sisserändajad, turistid ja muud külastajad on kohustatud austama Euroopa kultuuripärandit, mis on liikmesriikides esmatähtis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et väljastpoolt Euroopat tulevad sisserändajad, turistid ja muud külastajad on kohustatud austama Euroopa kultuuripärandit, mis on liikmesriikides esmatähtis;

| L. | arvestades ühelt poolt, et Euroopa loov-, kunsti- ja kultuuritööstustel on otsustav roll Euroopa kultuurilise identiteedi loomisel, väärtuste jagamisel ning Euroopa kodanikkonna jätkuval arendamisel, mis üheaegselt ületab riigipiire ning tunnistab kultuurilist mitmekesisust Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja keelelisel tasandil; |
| --- | --- |

L.

arvestades ühelt poolt, et Euroopa loov-, kunsti- ja kultuuritööstustel on otsustav roll Euroopa kultuurilise identiteedi loomisel, väärtuste jagamisel ning Euroopa kodanikkonna jätkuval arendamisel, mis üheaegselt ületab riigipiire ning tunnistab kultuurilist mitmekesisust Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja keelelisel tasandil;

| M. | arvestades teiselt poolt, et Euroopa loovisikutel, artistidel ja kultuuritööstusel on samuti oluline mõju majanduslikele sissetulekutele, jõukuse allikatele ning ELi töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades teiselt poolt, et Euroopa loovisikutel, artistidel ja kultuuritööstusel on samuti oluline mõju majanduslikele sissetulekutele, jõukuse allikatele ning ELi töökohtade loomisele;

| N. | arvestades, et tehnoloogiline areng toob järjest rohkem kaasa kultuuritoodete digitaalsel kujul tootmist, levitamist ja tarbimist, ning poliitika peab seda arengut arvestama; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tehnoloogiline areng toob järjest rohkem kaasa kultuuritoodete digitaalsel kujul tootmist, levitamist ja tarbimist, ning poliitika peab seda arengut arvestama;

| O. | arvestades, et Euroopa kultuuritööstus on kaitstud kaubanduseeskirjade eest, mis peegeldab adekvaatselt Euroopas levinud arvamust, et kultuuritooted ja -teenused erinevad muud tüüpi toodetest ja teenustest, vajades eraldi eeskirju; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa kultuuritööstus on kaitstud kaubanduseeskirjade eest, mis peegeldab adekvaatselt Euroopas levinud arvamust, et kultuuritooted ja -teenused erinevad muud tüüpi toodetest ja teenustest, vajades eraldi eeskirju;

| P. | arvestades, et ELi suurimad muuseumid ja kultuuriasutused viivad muu maailma sarnaste asutustega järjest enam läbi majanduslikult olulisi vahetusi, mis toodavad turismiga võrreldes suuremat tulu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi suurimad muuseumid ja kultuuriasutused viivad muu maailma sarnaste asutustega järjest enam läbi majanduslikult olulisi vahetusi, mis toodavad turismiga võrreldes suuremat tulu;

| Q. | arvestades, et liikmesriikide ajalooline, kultuuriline ja arheoloogiline pärand väärib maksimaalset kaitset ebaseadusliku impordi ja üldise ebaseadusliku kaubanduse riskide eest, nagu on sätestatud 14. novembri 1970. aasta kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsioonis ja teistes kehtivates rahvusvahelistes õigusaktides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikmesriikide ajalooline, kultuuriline ja arheoloogiline pärand väärib maksimaalset kaitset ebaseadusliku impordi ja üldise ebaseadusliku kaubanduse riskide eest, nagu on sätestatud 14. novembri 1970. aasta kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsioonis ja teistes kehtivates rahvusvahelistes õigusaktides;

| R. | arvestades, et EL peab üles näitama solidaarsust kolmandate riikide kultuuripärandi kaitsmisel, eriti nõrgimate kultuurisektoriga riikide puhul, ning aktiivselt ära hoidma päritolumaal kaitstud kultuuriväärtuste ebaseaduslikku importi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL peab üles näitama solidaarsust kolmandate riikide kultuuripärandi kaitsmisel, eriti nõrgimate kultuurisektoriga riikide puhul, ning aktiivselt ära hoidma päritolumaal kaitstud kultuuriväärtuste ebaseaduslikku importi;

| S. | arvestades, et ELi kultuuritoodete ja -teenuste kaubandustasakaal on ebasoodne; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi kultuuritoodete ja -teenuste kaubandustasakaal on ebasoodne;

| T. | arvestades, et majanduslik üleilmastumine ja üleilmse kultuuritööstuse teke on väljakutse keelelisele ja kultuurilisele mitmekesisusele, mis on väärtus omaette, muutes oluliseks sellele väljakutsele ühise Euroopa lähenemise leidmise; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et majanduslik üleilmastumine ja üleilmse kultuuritööstuse teke on väljakutse keelelisele ja kultuurilisele mitmekesisusele, mis on väärtus omaette, muutes oluliseks sellele väljakutsele ühise Euroopa lähenemise leidmise;

| U. | arvestades, et turismitööstus ja sellega seotud teenused on üks neid punkte, kus rahvusvaheline kaubandus ja kultuur kohtuvad ning mis võib ELi ja kolmandate riikide suhetes olla parim vahend Euroopa kultuuriga seotud sihtkohtade tähtsustamiseks, edendades samal ajal kaubandust ning aidates seega tagada sotsiaalset, kultuurilist ja keskkondlikku jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et turismitööstus ja sellega seotud teenused on üks neid punkte, kus rahvusvaheline kaubandus ja kultuur kohtuvad ning mis võib ELi ja kolmandate riikide suhetes olla parim vahend Euroopa kultuuriga seotud sihtkohtade tähtsustamiseks, edendades samal ajal kaubandust ning aidates seega tagada sotsiaalset, kultuurilist ja keskkondlikku jätkusuutlikkust;

| V. | arvestades, et usaldusväärne ja sisuline statistika kultuuritoodete ja -teenuste rahvusvahelise kaubanduse kohta puudub peaaegu täielikult; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et usaldusväärne ja sisuline statistika kultuuritoodete ja -teenuste rahvusvahelise kaubanduse kohta puudub peaaegu täielikult;

| W. | arvestades, et digitaalseid tehnoloogiaid peaks käsitlema uudse võimalusena kultuuritooteid ja -teenuseid üleilmselt levitada, mis võib vaba ja õiglase ligipääsu ning kultuuriliste ja keeleliste eripärade austamise korral edendada kultuuridevahelist mõistmist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et digitaalseid tehnoloogiaid peaks käsitlema uudse võimalusena kultuuritooteid ja -teenuseid üleilmselt levitada, mis võib vaba ja õiglase ligipääsu ning kultuuriliste ja keeleliste eripärade austamise korral edendada kultuuridevahelist mõistmist;

| X. | arvestades, et uued meediatehnoloogiad, sh avatud lähtekoodil põhinevad Interneti-portaalid ja -teenused ning nende arendus nõuavad järjest rohkem sisu, et olla konkurentsivõimelised; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uued meediatehnoloogiad, sh avatud lähtekoodil põhinevad Interneti-portaalid ja -teenused ning nende arendus nõuavad järjest rohkem sisu, et olla konkurentsivõimelised;

| Y. | arvestades, et need arengud toovad endaga kaasa ennenägematuid väljakutseid, mis nõuavad uut lähenemist intellektuaalomandiõiguste kaitse, piraatluse ja lubamatu digiteerimisega seotud teemade juhtimisele ja reguleerimisele, arvestades vajadust leida kohane tasakaal vaba ligipääsuga kultuuritoodete ja -teenuste ning uute kunstiliste ja intellektuaalsete loomevormide vahel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et need arengud toovad endaga kaasa ennenägematuid väljakutseid, mis nõuavad uut lähenemist intellektuaalomandiõiguste kaitse, piraatluse ja lubamatu digiteerimisega seotud teemade juhtimisele ja reguleerimisele, arvestades vajadust leida kohane tasakaal vaba ligipääsuga kultuuritoodete ja -teenuste ning uute kunstiliste ja intellektuaalsete loomevormide vahel;

| Z. | arvestades, et kultuuritoodete võltsimine ja piraatlus toovad ELis kaasa töökaotusi ning kahjustavad kultuuritööstuse konkurentsivõimet ja toodete kvaliteeti, mõjutades eriti liikmesriike, mis saavad põhilise tulu kultuuritoodete valmistamisest ja majanduslikel eesmärkidel kasutamisest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kultuuritoodete võltsimine ja piraatlus toovad ELis kaasa töökaotusi ning kahjustavad kultuuritööstuse konkurentsivõimet ja toodete kvaliteeti, mõjutades eriti liikmesriike, mis saavad põhilise tulu kultuuritoodete valmistamisest ja majanduslikel eesmärkidel kasutamisest;

| AA. | arvestades, et komisjonile on antud ülim võim kaitsta Euroopa tööstuse intellektuaalomandiõigusi kõigis rahvusvahelistes foorumites ning ka nende kaubanduspartnerite ees, kellel ei ole selles valdkonnas asjakohaseid õigusakte; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjonile on antud ülim võim kaitsta Euroopa tööstuse intellektuaalomandiõigusi kõigis rahvusvahelistes foorumites ning ka nende kaubanduspartnerite ees, kellel ei ole selles valdkonnas asjakohaseid õigusakte;

| AB. | arvestades, et kultuur on eraldi kaasatud ELi vabakaubanduslepingutesse ja teistesse kaubandusmeetmetesse, |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kultuur on eraldi kaasatud ELi vabakaubanduslepingutesse ja teistesse kaubandusmeetmetesse,

| AC. | arvestades, et kultuur ja keel on regionaalarengu juhtivad jõud ja aitavad investeeringuid ligi tõmmata eriti vähearenenud piirkondades, kus on vähe loodusvarasid või vaatamisväärsusi, ning arvestades, et kunstnikel ja kultuuriasutustel on otsustav roll piirkondade identiteedi loomisel ja nende atraktiivsuse suurendamisel ning Euroopa integratsiooniprotsessis; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kultuur ja keel on regionaalarengu juhtivad jõud ja aitavad investeeringuid ligi tõmmata eriti vähearenenud piirkondades, kus on vähe loodusvarasid või vaatamisväärsusi, ning arvestades, et kunstnikel ja kultuuriasutustel on otsustav roll piirkondade identiteedi loomisel ja nende atraktiivsuse suurendamisel ning Euroopa integratsiooniprotsessis;

| AD. | arvestades, et kultuur nii töökohti andva kui ka majanduskasvu soodustava sektorina on eriti oluline (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega) linnade ja maapiirkondade arenguks ning arvestades, et kultuuriline identiteet on sotsiaalvaldkonnas piirkondade ning kohalike kogukondade integratsiooni ja suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust soodustav oluline tegur; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kultuur nii töökohti andva kui ka majanduskasvu soodustava sektorina on eriti oluline (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega) linnade ja maapiirkondade arenguks ning arvestades, et kultuuriline identiteet on sotsiaalvaldkonnas piirkondade ning kohalike kogukondade integratsiooni ja suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust soodustav oluline tegur;

| AE. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arendamise poliitika raames võib toetada kultuuripärandi taastamist ja kunstiga seotud elukutsete edendamist, et suurendada piirkondade atraktiivsust; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ja maaelu arendamise poliitika raames võib toetada kultuuripärandi taastamist ja kunstiga seotud elukutsete edendamist, et suurendada piirkondade atraktiivsust;

| AF. | arvestades, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel ning erakapitalil on kultuurisektoris järjest suurenev oluline roll ning et need tuleks kaasata projektide ja meetmete rakendamisse selles valdkonnas, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel ning erakapitalil on kultuurisektoris järjest suurenev oluline roll ning et need tuleks kaasata projektide ja meetmete rakendamisse selles valdkonnas, eelkõige avaliku ja erasektori partnerluse kaudu,

| 1. | tervitab komisjoni teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta ning kiidab heaks selles seatud eesmärgid; märgib, et Lissaboni strateegia rakendamises ning ülemaailmse juhtimise ja säästva arengu uue samba ülesehitamises on paljudel juhtudel rõhutatud kultuuri olulist ja struktureerivat rolli; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta ning kiidab heaks selles seatud eesmärgid; märgib, et Lissaboni strateegia rakendamises ning ülemaailmse juhtimise ja säästva arengu uue samba ülesehitamises on paljudel juhtudel rõhutatud kultuuri olulist ja struktureerivat rolli;

| 2. | tunneb samuti heameelt asjaolu üle, et nõukogu on komisjoni eespool nimetatud teatise hästi vastu võtnud, nagu see kajastub nõukogu eelnimetatud 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

2.

tunneb samuti heameelt asjaolu üle, et nõukogu on komisjoni eespool nimetatud teatise hästi vastu võtnud, nagu see kajastub nõukogu eelnimetatud 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis;

| 3. | rõhutab, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused etendavad olulist rolli kultuuri arendamisel ja soodustamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmisel ning ka kunstialase innovatsiooni ja loovtööstuse edendamisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kohalikud, piirkondlikud ja riiklikud ametiasutused etendavad olulist rolli kultuuri arendamisel ja soodustamisel, eelkõige kultuuripärandi kaitsmisel ning ka kunstialase innovatsiooni ja loovtööstuse edendamisel;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on huvitatud kunstnike ja elukutseliste kultuuritöötajate liikuvusest; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon on huvitatud kunstnike ja elukutseliste kultuuritöötajate liikuvusest;

| 5. | juhib tähelepanu vajadusele edendada noorte Euroopa kunstnike esilekerkimist ja liikuvust; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu vajadusele edendada noorte Euroopa kunstnike esilekerkimist ja liikuvust;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava koostamisel ei ole osutatud rollile, mida etendavad linnade, kohalike ametiasutuste ja piirkondade arvukad partnerlused; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava koostamisel ei ole osutatud rollile, mida etendavad linnade, kohalike ametiasutuste ja piirkondade arvukad partnerlused;

| 7. | rõhutab asjaolu, et kultuurisektor etendab olulist osa uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, ning juhib tähelepanu kultuuri tähtsusele hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, eriti tohutute võimaluste abil, mida pakub kultuuriturism paljude piirkondade majandusarengule; |
| --- | --- |

7.

rõhutab asjaolu, et kultuurisektor etendab olulist osa uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel, ning juhib tähelepanu kultuuri tähtsusele hea ja dünaamilise elukeskkonna loomisel, eriti tohutute võimaluste abil, mida pakub kultuuriturism paljude piirkondade majandusarengule;

| 8. | rõhutab, et asutamislepingu artikli 151 valguses võib koostööpoliitika ja liikmesriikide vahelised partnerluslepingud kultuurisektoris kehtestada üksnes kultuurilist mitmekesisust ja rahvuslikku identiteeti austades; rõhutab samuti Euroopa Liidu piirkondade rolli kultuurialase koostöö olulise foorumina; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et asutamislepingu artikli 151 valguses võib koostööpoliitika ja liikmesriikide vahelised partnerluslepingud kultuurisektoris kehtestada üksnes kultuurilist mitmekesisust ja rahvuslikku identiteeti austades; rõhutab samuti Euroopa Liidu piirkondade rolli kultuurialase koostöö olulise foorumina;

| 9. | on mures asjaolu pärast, et teatis ei too selgust kestvasse probleemi, mis puudutab kultuuri vääritimõistmist kaasaegse ja traditsioonilise kunsti, Euroopa pärandi ja kasumile orienteeritud ja tulutoova nn loovtööstuse osas; pealegi esitavad tegevuskavas seatud eesmärgid kultuuri üldjuhul nii, et sel on oluline sotsiaalne, majanduslik, poliitiline ja üldisemalt nn instrumentaalne väärtus, kuid ei hõlma kultuuri kui sellist omaette väärtusena (kultuur kultuurina); |
| --- | --- |

9.

on mures asjaolu pärast, et teatis ei too selgust kestvasse probleemi, mis puudutab kultuuri vääritimõistmist kaasaegse ja traditsioonilise kunsti, Euroopa pärandi ja kasumile orienteeritud ja tulutoova nn loovtööstuse osas; pealegi esitavad tegevuskavas seatud eesmärgid kultuuri üldjuhul nii, et sel on oluline sotsiaalne, majanduslik, poliitiline ja üldisemalt nn instrumentaalne väärtus, kuid ei hõlma kultuuri kui sellist omaette väärtusena (kultuur kultuurina);

| 10. | tunneb muret asjaolu pärast, et arutelus kultuuridevahelise ja kultuurilise dialoogi üle ning selle üle, mida mõeldakse kultuuri all, mõistetakse sageli, et kultuur pigem ühendab inimesi, kui on erinevuste vahendaja; sellega seoses võiks kasutada Jean Monnet' sõnu, et need noored inimesed, kes on kursis kõige sellega, mis on suurepärane ja hea erinevates kultuurides, lakkamata vaatamast oma endi maade poole armastuse ja uhkusega, saavad eurooplasteks; |
| --- | --- |

10.

tunneb muret asjaolu pärast, et arutelus kultuuridevahelise ja kultuurilise dialoogi üle ning selle üle, mida mõeldakse kultuuri all, mõistetakse sageli, et kultuur pigem ühendab inimesi, kui on erinevuste vahendaja; sellega seoses võiks kasutada Jean Monnet' sõnu, et need noored inimesed, kes on kursis kõige sellega, mis on suurepärane ja hea erinevates kultuurides, lakkamata vaatamast oma endi maade poole armastuse ja uhkusega, saavad eurooplasteks;

| 11. | peab asutamislepingu artikli 151 lõike 4 täielikuks ja ühtseks rakendamiseks vajalikuks võtta arvesse sektori eripära kultuuri- ja majandustoodetena, eelkõige selle loome- ja innovatsioonivõimet ning sotsiaalset tähtsust, et kultuur võiks täielikult leida koha, mis talle on antud Lissaboni strateegia raames; |
| --- | --- |

11.

peab asutamislepingu artikli 151 lõike 4 täielikuks ja ühtseks rakendamiseks vajalikuks võtta arvesse sektori eripära kultuuri- ja majandustoodetena, eelkõige selle loome- ja innovatsioonivõimet ning sotsiaalset tähtsust, et kultuur võiks täielikult leida koha, mis talle on antud Lissaboni strateegia raames;

| 12. | usub, et komisjoni eesmärk arendada kultuurisektoris täiendavalt dialoogi kodanikuühiskonnaga on olulise tähtsusega ühtse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kujundamiseks ning üksnes niisuguse struktureeritud dialoogi abil suudaks Euroopa poliitika tõeliselt kajastada Euroopa kunstnike ja kultuuritöötajate tegelikku olukorda ja vajadusi; |
| --- | --- |

12.

usub, et komisjoni eesmärk arendada kultuurisektoris täiendavalt dialoogi kodanikuühiskonnaga on olulise tähtsusega ühtse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kujundamiseks ning üksnes niisuguse struktureeritud dialoogi abil suudaks Euroopa poliitika tõeliselt kajastada Euroopa kunstnike ja kultuuritöötajate tegelikku olukorda ja vajadusi;

| 13. | kutsub komisjoni üles esitama niisuguseid soovitusi digitaalõiguste halduse süsteemide kaitseks, mis vastaksid ühtmoodi nii ELi siseturu kui ka Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni nõuetele; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles esitama niisuguseid soovitusi digitaalõiguste halduse süsteemide kaitseks, mis vastaksid ühtmoodi nii ELi siseturu kui ka Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni nõuetele;

| 14. | rõhutab, et jätkusuutlikult tuleb tagada kultuuriline tootlikkus ja kunstnike loovus, mis eeldab aga kunstnike kindlustatud sotsiaalset olukorda, sh sobivat maksu-, töö-, sotsiaalkindlustus- ja autoriõiguste raamistikku; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et jätkusuutlikult tuleb tagada kultuuriline tootlikkus ja kunstnike loovus, mis eeldab aga kunstnike kindlustatud sotsiaalset olukorda, sh sobivat maksu-, töö-, sotsiaalkindlustus- ja autoriõiguste raamistikku;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles äratama ellu Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ning arvestama täies ulatuses selles kehtestatud põhimõtteid nii oma sise- kui ka välispoliitikas; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles äratama ellu Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ning arvestama täies ulatuses selles kehtestatud põhimõtteid nii oma sise- kui ka välispoliitikas;

| 16. | tuletab komisjonile meelde, et ühendus on kohustatud rakendama Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni oma volituste rakendamisel konventsioonis sätestatud valdkondades: „ühine kaubanduspoliitika, arengukoostöö, majanduslik, rahaline ja tehniline koostöö kolmandate riikidega, kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, konkurents ja siseturg, kaasa arvatud intellektuaalomand.” (7); |
| --- | --- |

16.

tuletab komisjonile meelde, et ühendus on kohustatud rakendama Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni oma volituste rakendamisel konventsioonis sätestatud valdkondades: „ühine kaubanduspoliitika, arengukoostöö, majanduslik, rahaline ja tehniline koostöö kolmandate riikidega, kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, konkurents ja siseturg, kaasa arvatud intellektuaalomand.” (7);

| 17. | on arvamusel, et ühenduse praegused kultuurisektori programmid ei vasta täielikult Euroopa ühise kultuuripärandiga seotud olukorrale, ning kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepaneku luua eriprogrammid, mis võimaldavad ulatuslikumalt ja põhjalikumalt edendada kunstilist loovust ning säilitada kontakti materiaalsete ja mittemateriaalsete varade ja väärtustega, mida Euroopa kultuuripärand hõlmab, mis lihtsustavad nende vastastikust mõju identiteetide ja erinevuste inimlikus mõistmises ning tänapäeva kultuuri loomises, ning mis võimaldavad kultuuripärandit kasutada ja jagada; |
| --- | --- |

17.

on arvamusel, et ühenduse praegused kultuurisektori programmid ei vasta täielikult Euroopa ühise kultuuripärandiga seotud olukorrale, ning kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepaneku luua eriprogrammid, mis võimaldavad ulatuslikumalt ja põhjalikumalt edendada kunstilist loovust ning säilitada kontakti materiaalsete ja mittemateriaalsete varade ja väärtustega, mida Euroopa kultuuripärand hõlmab, mis lihtsustavad nende vastastikust mõju identiteetide ja erinevuste inimlikus mõistmises ning tänapäeva kultuuri loomises, ning mis võimaldavad kultuuripärandit kasutada ja jagada;

| 18. | rõhutab, et kõikidel kultuurisektori programmidel on väga positiivne mõju ühtsusele, tegelikule lähenemisele, majanduskasvule, säästvale arengule, innovatsioonile, tööhõivele ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõikidel kultuurisektori programmidel on väga positiivne mõju ühtsusele, tegelikule lähenemisele, majanduskasvule, säästvale arengule, innovatsioonile, tööhõivele ja konkurentsivõimele;

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab etendama olulist rolli praktiliste meetmete võtmisel, mis tõeliselt soodustavad Euroopa ning ühenduseväliste kunstnike liikuvust; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et EL peab etendama olulist rolli praktiliste meetmete võtmisel, mis tõeliselt soodustavad Euroopa ning ühenduseväliste kunstnike liikuvust;

| 20. | nõuab, et viidaks sisse kunstnike eriviisa, võimaldamaks neil viivitamatult anda oma nõusolek, kui neile pakutakse väga lühiajalist elukutselist tööd; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et viidaks sisse kunstnike eriviisa, võimaldamaks neil viivitamatult anda oma nõusolek, kui neile pakutakse väga lühiajalist elukutselist tööd;

| 21. | kordab ELi huvipakkuva kultuuriprojekti – Euroopa kultuuripealinnade kava – strateegilist tähtsust, sest see võimendab olulisel määral linnade ja piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku arengut Euroopa lisandväärtust luues; |
| --- | --- |

21.

kordab ELi huvipakkuva kultuuriprojekti – Euroopa kultuuripealinnade kava – strateegilist tähtsust, sest see võimendab olulisel määral linnade ja piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku arengut Euroopa lisandväärtust luues;

| 22. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tugevale ja tulemuslikule koostööle 2007.–2011. aasta Euroopa kultuuripealinnade ja kultuurilinnade võrgustiku 2010 vahel, mis ühendab enam kui 20 alevit ja linna Ungarist, Saksamaalt ja Türgist, et teha üheskoos tööd nende endi Euroopa kultuurialaste eesmärkide väljatöötamise nimel, ühendamaks kultuuripealinnad oma ettevalmistuste tegemisel 2010. aastaks ning esitlemaks nende projekte samaaegselt paljudes erinevates kohtades; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tugevale ja tulemuslikule koostööle 2007.–2011. aasta Euroopa kultuuripealinnade ja kultuurilinnade võrgustiku 2010 vahel, mis ühendab enam kui 20 alevit ja linna Ungarist, Saksamaalt ja Türgist, et teha üheskoos tööd nende endi Euroopa kultuurialaste eesmärkide väljatöötamise nimel, ühendamaks kultuuripealinnad oma ettevalmistuste tegemisel 2010. aastaks ning esitlemaks nende projekte samaaegselt paljudes erinevates kohtades;

| 23. | rõhutab, et liikuvus ja paindlikkus on ainsad vahendid loometöö püsimise kindlustamiseks üksikutes liikmesriikides ja Euroopa kultuurilise identiteedi edendamiseks; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et liikuvus ja paindlikkus on ainsad vahendid loometöö püsimise kindlustamiseks üksikutes liikmesriikides ja Euroopa kultuurilise identiteedi edendamiseks;

| 24. | soovitab nõukogul ja komisjonil luua paralleelselt raamprogrammiga „Kultuur 2007–2013” seda täiendava programmi, mille eesmärk on väärtustada Euroopa klassikalist kultuuripärandit ja riikide kultuuride sajandite vältel tehtud ajaloolisi panuseid täies ulatuses, arvestades samas ka kultuurisektori vajadusi tulevikus; |
| --- | --- |

24.

soovitab nõukogul ja komisjonil luua paralleelselt raamprogrammiga „Kultuur 2007–2013” seda täiendava programmi, mille eesmärk on väärtustada Euroopa klassikalist kultuuripärandit ja riikide kultuuride sajandite vältel tehtud ajaloolisi panuseid täies ulatuses, arvestades samas ka kultuurisektori vajadusi tulevikus;

| 25. | kutsub komisjoni üles tugevdama kirjandustõlke toetuspoliitikat, mis on ette nähtud programmis „Kultuur 2007–2013”; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles tugevdama kirjandustõlke toetuspoliitikat, mis on ette nähtud programmis „Kultuur 2007–2013”;

| 26. | kutsub komisjoni üles looma programmi, mille eesmärk on väärtustada Euroopa keelte edendamist maailmas ja nende rolli kultuuriloomingus teistel kontinentidel nii, et lihtsustada vastastikusi teadmisi ja arusaamist ning kultuurilist mõju, mis on loodud ja edasi antud nende keelte kaudu väljaspool Euroopat; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles looma programmi, mille eesmärk on väärtustada Euroopa keelte edendamist maailmas ja nende rolli kultuuriloomingus teistel kontinentidel nii, et lihtsustada vastastikusi teadmisi ja arusaamist ning kultuurilist mõju, mis on loodud ja edasi antud nende keelte kaudu väljaspool Euroopat;

| 27. | kutsub komisjoni üles tugevdama ja edendama rahvusvahelist kultuurivahetust, kultuuridevahelise kommunikatsiooni oskuste omandamist ning kodanike mitmekeelsust Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles tugevdama ja edendama rahvusvahelist kultuurivahetust, kultuuridevahelise kommunikatsiooni oskuste omandamist ning kodanike mitmekeelsust Euroopa Liidus;

| 28. | rõhutab, et arvestades 2008. aasta nimetamist Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, peaks Euroopa Liit rakendama kultuuridevahelise dialoogi väärtusi ning avama end muudele kultuuridele ning edendama ja arendama koostöövõimalusi, pakkudes huvitavaid kultuuriprogramme Euroopa kolmandatele riikidele, eelkõige neile, keda hõlmab Euroopa naabruspoliitika ning kellele avaldaks ühistesse kultuuriprogrammidesse kaasatus äärmiselt olulist mobiliseerivat mõju; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et arvestades 2008. aasta nimetamist Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks, peaks Euroopa Liit rakendama kultuuridevahelise dialoogi väärtusi ning avama end muudele kultuuridele ning edendama ja arendama koostöövõimalusi, pakkudes huvitavaid kultuuriprogramme Euroopa kolmandatele riikidele, eelkõige neile, keda hõlmab Euroopa naabruspoliitika ning kellele avaldaks ühistesse kultuuriprogrammidesse kaasatus äärmiselt olulist mobiliseerivat mõju;

| 29. | teeb ettepaneku, et parlament, nõukogu, komisjon ja liikmesriigid võtavad kohustuse luua kultuurile ja kultuuri loomisele tõeliselt soodsad tingimused ühenduse kõikides eluvaldkondades ning eelkõige selles osas, mis hõlmab perekonda, kooli, elukestvat õpet, massimeediat ja digitaalse tehnoloogia maailma; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku, et parlament, nõukogu, komisjon ja liikmesriigid võtavad kohustuse luua kultuurile ja kultuuri loomisele tõeliselt soodsad tingimused ühenduse kõikides eluvaldkondades ning eelkõige selles osas, mis hõlmab perekonda, kooli, elukestvat õpet, massimeediat ja digitaalse tehnoloogia maailma;

| 30. | rõhutab, et tuleb jätkata konkreetsete kultuuriprojektide edendamist Euroopa tasandil, mille üheks näiteks on Euroopa digitaalraamatukogu; nõuab raamatukogu kiiremat sisseseadmist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tuleb jätkata konkreetsete kultuuriprojektide edendamist Euroopa tasandil, mille üheks näiteks on Euroopa digitaalraamatukogu; nõuab raamatukogu kiiremat sisseseadmist;

| 31. | toetab arvukaid kultuurialaseid partnerluskokkuleppeid linnade, kogukondade ja piirkondade vahel, mis on olulise tähtsusega piirkondade sotsiaalsele arengule ja kultuurilise innovatsiooni edendamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama igakülgselt kohalikke, piirkondlikke ja piirkondadevahelisi kultuurialgatusi olulise tegurina piirkondliku ja Euroopa integratsiooni protsessis ülemaailmsete väljakutsetega silmitsi seistes; |
| --- | --- |

31.

toetab arvukaid kultuurialaseid partnerluskokkuleppeid linnade, kogukondade ja piirkondade vahel, mis on olulise tähtsusega piirkondade sotsiaalsele arengule ja kultuurilise innovatsiooni edendamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama igakülgselt kohalikke, piirkondlikke ja piirkondadevahelisi kultuurialgatusi olulise tegurina piirkondliku ja Euroopa integratsiooni protsessis ülemaailmsete väljakutsetega silmitsi seistes;

| 32. | rõhutab, et on tähtis, et kunsti ja kirjanduse õpetamine väljenduks noorte inimeste isiksuse täiustamises, nende kutsumuse avaldumises ja arengus ning kultuurilistest varadest ja väärtustest täielikus osa saamises; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et on tähtis, et kunsti ja kirjanduse õpetamine väljenduks noorte inimeste isiksuse täiustamises, nende kutsumuse avaldumises ja arengus ning kultuurilistest varadest ja väärtustest täielikus osa saamises;

| 33. | rõhutab vajadust, et koolide õppekavad hõlmaksid kõikides liikmesriikides Euroopa Liidu ühise ajaloo õppeprogrammi, et edendada Euroopa identiteeti ja kultuuri üleilmastumise kontekstis; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust, et koolide õppekavad hõlmaksid kõikides liikmesriikides Euroopa Liidu ühise ajaloo õppeprogrammi, et edendada Euroopa identiteeti ja kultuuri üleilmastumise kontekstis;

| 34. | tuletab meelde, et on oluline luua nii koolis kui ka ühiskonnas uuenduslikud sillad kultuuri, teadustegevuse, teaduse ja tehnoloogia vahel ning neid aspekte hõlmavad programmid; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et on oluline luua nii koolis kui ka ühiskonnas uuenduslikud sillad kultuuri, teadustegevuse, teaduse ja tehnoloogia vahel ning neid aspekte hõlmavad programmid;

| 35. | palub komisjonil välja töötada sobiv vahend Euroopa kultuuritööstuse kriisis olevate sektorite tuvastamiseks, pöörates erilist tähelepanu kirjastusturule, mille areng on peatunud ja mis on ohtu seadnud kvaliteetkirjanduse loomise bestsellerite kasuks, ning muusikaloomingule, mille kvaliteeti ja mitmekesisust ohustab samuti digitaalse tehnoloogia ülemaailmne levik, autoriõiguste kollektiivne haldamine ja piraatlus; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil välja töötada sobiv vahend Euroopa kultuuritööstuse kriisis olevate sektorite tuvastamiseks, pöörates erilist tähelepanu kirjastusturule, mille areng on peatunud ja mis on ohtu seadnud kvaliteetkirjanduse loomise bestsellerite kasuks, ning muusikaloomingule, mille kvaliteeti ja mitmekesisust ohustab samuti digitaalse tehnoloogia ülemaailmne levik, autoriõiguste kollektiivne haldamine ja piraatlus;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele vahendid, mis on vajalikud kirjandus- ja kunstiteoste omandiõiguse jõustamiseks ja kaitseks, eelkõige digitaalses keskkonnas; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele vahendid, mis on vajalikud kirjandus- ja kunstiteoste omandiõiguse jõustamiseks ja kaitseks, eelkõige digitaalses keskkonnas;

| 37. | usub, et kehtestada tuleb Euroopa kultuuri diplomaatia tõelised tähised, ning nõuab, et liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid tugevdavad kultuuri osa oma diplomaatilistes esindustes ning teevad struktureeritud ja korrapäraseid Euroopa kultuurile pühendatud algatusi; |
| --- | --- |

37.

usub, et kehtestada tuleb Euroopa kultuuri diplomaatia tõelised tähised, ning nõuab, et liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid tugevdavad kultuuri osa oma diplomaatilistes esindustes ning teevad struktureeritud ja korrapäraseid Euroopa kultuurile pühendatud algatusi;

| 38. | kutsub liikmesriike ja ühenduse institutsioone üles edendama algatusi, mille eesmärgiks on kultuuriturismi arendamine; |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike ja ühenduse institutsioone üles edendama algatusi, mille eesmärgiks on kultuuriturismi arendamine;

| 39. | soovitab nõukogul ja komisjonil välja töötada ja edendada nimekirja kõikide liikmesriikide olulistest kultuurilise väärtusega paikadest, et korraldada algatusi ja üritusi, mis toimuvad korrapäraselt nendes kultuuri avaldumise paikades; |
| --- | --- |

39.

soovitab nõukogul ja komisjonil välja töötada ja edendada nimekirja kõikide liikmesriikide olulistest kultuurilise väärtusega paikadest, et korraldada algatusi ja üritusi, mis toimuvad korrapäraselt nendes kultuuri avaldumise paikades;

| 40. | usub, et tuleks luua Euroopa kultuuripärandi märgis eesmärgiga rõhutada Euroopa ajaloo ja kultuuripärandi tunnistajateks olevate kultuuritoodete, mälestiste, memoriaalide ja mälestuspaikade Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

40.

usub, et tuleks luua Euroopa kultuuripärandi märgis eesmärgiga rõhutada Euroopa ajaloo ja kultuuripärandi tunnistajateks olevate kultuuritoodete, mälestiste, memoriaalide ja mälestuspaikade Euroopa mõõdet;

| 41. | soovitab nõukogul ja komisjonil toetada ja edendada Euroopa Nõukogu 1987. aastal algatatud Euroopa kultuuriradade programmi, kuna kõnealused rajad moodustavad eeskujulikke võrgustikke, mis hõlmavad piirkondi ja kohalikke kogukondi ning on Euroopa kultuuripärandi ja ühise ajaloo tunnistajateks; |
| --- | --- |

41.

soovitab nõukogul ja komisjonil toetada ja edendada Euroopa Nõukogu 1987. aastal algatatud Euroopa kultuuriradade programmi, kuna kõnealused rajad moodustavad eeskujulikke võrgustikke, mis hõlmavad piirkondi ja kohalikke kogukondi ning on Euroopa kultuuripärandi ja ühise ajaloo tunnistajateks;

| 42. | teeb nõukogule ja komisjonile ettepaneku asutada Euroopa kultuuri sponsorluskava ja anda välja Euroopa kultuuri toetaja tiitlit, et luua komisjoni kavandatud tegevuse eesmärkide saavutamiseks avaliku ja erasektori tõhus partnerlus; |
| --- | --- |

42.

teeb nõukogule ja komisjonile ettepaneku asutada Euroopa kultuuri sponsorluskava ja anda välja Euroopa kultuuri toetaja tiitlit, et luua komisjoni kavandatud tegevuse eesmärkide saavutamiseks avaliku ja erasektori tõhus partnerlus;

| 43. | teeb ettepaneku luua mainekad Euroopa auhinnad, mida antakse regulaarselt kultuuriloomingu kõikides valdkondades; |
| --- | --- |

43.

teeb ettepaneku luua mainekad Euroopa auhinnad, mida antakse regulaarselt kultuuriloomingu kõikides valdkondades;

| 44. | soovitab samaaegselt parandada praeguste auhindade nähtavust ja hinnata nende mõju; |
| --- | --- |

44.

soovitab samaaegselt parandada praeguste auhindade nähtavust ja hinnata nende mõju;

| 45. | soovitab – pidades silmas maailma kultuuri vaieldamatu panuse andnud hiilgava helilooja Fryderyk Chopini kahesajandat sünniaastapäeva – nimetada 2010. aasta Fryderyk Chopini Euroopa aastaks; |
| --- | --- |

45.

soovitab – pidades silmas maailma kultuuri vaieldamatu panuse andnud hiilgava helilooja Fryderyk Chopini kahesajandat sünniaastapäeva – nimetada 2010. aasta Fryderyk Chopini Euroopa aastaks;

| 46. | teeb ettepaneku nimetada 2011. aasta kreeka ja rooma klassikute Euroopa aastaks, et juhtida liidu rahvaste tähelepanu sellele kultuuripärandi olulisele osale, mida tänapäeval ohustab unustamine; |
| --- | --- |

46.

teeb ettepaneku nimetada 2011. aasta kreeka ja rooma klassikute Euroopa aastaks, et juhtida liidu rahvaste tähelepanu sellele kultuuripärandi olulisele osale, mida tänapäeval ohustab unustamine;

| 47. | soovitab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikidega hakkama Euroopa kultuuriväärtuste edendamise ja oma kultuurile pühendumuse näitamise huvides korrapäraselt korraldama ja toetama Euroopa aastat, mille raames tähistatakse Euroopa märkimisväärset isikupära, kunstialast tegevust või kultuurisündmusi; |
| --- | --- |

47.

soovitab, et komisjon peaks koostöös liikmesriikidega hakkama Euroopa kultuuriväärtuste edendamise ja oma kultuurile pühendumuse näitamise huvides korrapäraselt korraldama ja toetama Euroopa aastat, mille raames tähistatakse Euroopa märkimisväärset isikupära, kunstialast tegevust või kultuurisündmusi;

| 48. | soovitab tõhustada kõnealuste meetmete edendamist, ligipääsetavust ja nendest teavitamist; |
| --- | --- |

48.

soovitab tõhustada kõnealuste meetmete edendamist, ligipääsetavust ja nendest teavitamist;

| 49. | juhib nõukogu tähelepanu kiirele ja tungivale vajadusele vaadata üle eelarvevahendid, mis on suunatud komisjoni käesoleva teatise ja varasemate teatiste raames kavandatud meetmete toetamiseks; |
| --- | --- |

49.

juhib nõukogu tähelepanu kiirele ja tungivale vajadusele vaadata üle eelarvevahendid, mis on suunatud komisjoni käesoleva teatise ja varasemate teatiste raames kavandatud meetmete toetamiseks;

| 50. | õhutab komisjoni ja nõukogu tagama, et nii kahe- kui ka mitmepoolsete kaubandussuhete eeskirjad oleksid läbipaistvad, õiglased, avatud ja turulepääsule suunatud; nõuab lisaks, et need eeskirjad võimaldaksid Euroopa kultuuritööstusel kasutada kogu potentsiaali, eriti audiovisuaal-, muusika- ja kirjastamissektorites; |
| --- | --- |

50.

õhutab komisjoni ja nõukogu tagama, et nii kahe- kui ka mitmepoolsete kaubandussuhete eeskirjad oleksid läbipaistvad, õiglased, avatud ja turulepääsule suunatud; nõuab lisaks, et need eeskirjad võimaldaksid Euroopa kultuuritööstusel kasutada kogu potentsiaali, eriti audiovisuaal-, muusika- ja kirjastamissektorites;

| 51. | kutsub komisjoni üles läbi vaatama tollikontrolli ja liikmesriikidevahelise infovahetuse mehhanisme, tagamaks, et need on kunstiteoste ja teiste kaitstud kultuuritoodete ebaseadusliku ekspordi ja impordi vastu võitlemisel võimalikult tõhusad; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles läbi vaatama tollikontrolli ja liikmesriikidevahelise infovahetuse mehhanisme, tagamaks, et need on kunstiteoste ja teiste kaitstud kultuuritoodete ebaseadusliku ekspordi ja impordi vastu võitlemisel võimalikult tõhusad;

| 52. | kutsub komisjoni üles võtma kohaseid meetmeid, et algatada intellektuaalomandiõiguste kaitse põhjalik läbivaatamine, tasakaalustamaks paremini ELi õigustikus, WTO eeskirjades ja ELi kahepoolsetes lepingutes sisalduvaid vastukäivaid eesmärke seoses õigustehoidja kaitse ning vaba ja õiglase ligipääsuga kultuuritoodetele ja -teenustele, et kaotada võltsimise ja piraatluse algpõhjused; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles võtma kohaseid meetmeid, et algatada intellektuaalomandiõiguste kaitse põhjalik läbivaatamine, tasakaalustamaks paremini ELi õigustikus, WTO eeskirjades ja ELi kahepoolsetes lepingutes sisalduvaid vastukäivaid eesmärke seoses õigustehoidja kaitse ning vaba ja õiglase ligipääsuga kultuuritoodetele ja -teenustele, et kaotada võltsimise ja piraatluse algpõhjused;

| 53. | kutsub komisjoni üles kasutama oma volitusi, kaasa arvatud rahvusvaheliste lepingutega kehtestatud vaidluste lahendamise meetmete võimalikku kasutuselevõtmist, tagamaks, et kõik kaubanduspartnerid täidaksid WTOst ja rahvusvahelisest kaubandusõigusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles kasutama oma volitusi, kaasa arvatud rahvusvaheliste lepingutega kehtestatud vaidluste lahendamise meetmete võimalikku kasutuselevõtmist, tagamaks, et kõik kaubanduspartnerid täidaksid WTOst ja rahvusvahelisest kaubandusõigusest tulenevaid kohustusi;

| 54. | kutsub komisjoni üles arendama usaldusväärsete ja ühtsete näitajate ja vahendite kogumit kultuuritoodete rahvusvahelise kaubanduse mõõtmiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles arendama usaldusväärsete ja ühtsete näitajate ja vahendite kogumit kultuuritoodete rahvusvahelise kaubanduse mõõtmiseks ja hindamiseks;

| 55. | arvestades, et kultuuriturism on alati kasvav osa üleilmsest kultuuritööstusest, kutsub komisjoni üles lisama ELi kaubanduspoliitika lepingutele klauslid kultuurilise ja ajaloolise väärtusega toodete leviku ja nendega kaubitsemise kohta; |
| --- | --- |

55.

arvestades, et kultuuriturism on alati kasvav osa üleilmsest kultuuritööstusest, kutsub komisjoni üles lisama ELi kaubanduspoliitika lepingutele klauslid kultuurilise ja ajaloolise väärtusega toodete leviku ja nendega kaubitsemise kohta;

| 56. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kaubandusleppeid täites üha rohkem arvesse ELi vabakaubanduslepingute ja teiste kaubandusmeetmete klausleid, mis käsitlevad kultuuritoodete kaubandust; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kaubandusleppeid täites üha rohkem arvesse ELi vabakaubanduslepingute ja teiste kaubandusmeetmete klausleid, mis käsitlevad kultuuritoodete kaubandust;

| 57. | rõhutab kultuuritoodete riikidevahelise ringluse toetamise olulisust kunstnike ja kultuurisektori töötajate tõhustatud liikuvuse kaudu; usub, et Euroopa kunsti ja kultuuri riikidevahelisel ringlusel on oluline roll Euroopa väärtuste levitamisel ning kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi säilitamisel ja arendamisel; |
| --- | --- |

57.

rõhutab kultuuritoodete riikidevahelise ringluse toetamise olulisust kunstnike ja kultuurisektori töötajate tõhustatud liikuvuse kaudu; usub, et Euroopa kunsti ja kultuuri riikidevahelisel ringlusel on oluline roll Euroopa väärtuste levitamisel ning kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi säilitamisel ja arendamisel;

| 58. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks võimalikud kolmandate riikide poolt Euroopa teatud kultuuritoodete ja -teenuste kaubandustehingutele kehtestatud mittetariifsed barjäärid ning vajadusel astuma samme nende kaotamiseks; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks võimalikud kolmandate riikide poolt Euroopa teatud kultuuritoodete ja -teenuste kaubandustehingutele kehtestatud mittetariifsed barjäärid ning vajadusel astuma samme nende kaotamiseks;

| 59. | rõhutab sellega seoses, et EL peaks toetama ja lihtsustama arengumaade pääsu oma kultuuritoodete ja -teenuste turule, pöörates erilist tähelepanu võimalikule positiivsele mõjule seoses töökohtade loomise ja tehnoloogilise arenguga nende maade kultuuritööstustes; |
| --- | --- |

59.

rõhutab sellega seoses, et EL peaks toetama ja lihtsustama arengumaade pääsu oma kultuuritoodete ja -teenuste turule, pöörates erilist tähelepanu võimalikule positiivsele mõjule seoses töökohtade loomise ja tehnoloogilise arenguga nende maade kultuuritööstustes;

| 60. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut spetsiifilise kultuuritegevuse ja -sündmuste kohta, mis edendaksid Euroopa kultuuri arengumaades, muutes kultuurile ligipääsu samal ajal prioriteediks arengupoliitikas; |
| --- | --- |

60.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut spetsiifilise kultuuritegevuse ja -sündmuste kohta, mis edendaksid Euroopa kultuuri arengumaades, muutes kultuurile ligipääsu samal ajal prioriteediks arengupoliitikas;

| 61. | toetab kultuuridimensiooni ning kultuuri erinevate aspektide süstemaatilist integratsiooni kogu välis- ja arengupoliitikasse, projektidesse ja programmidesse komisjoni diplomaatiliste jõupingutuste kvaliteedi parandamise ning kogu ELi koostöö elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse vahendina, ning selliste meetmete suurendamist, mis aitavad tõsta teadlikkust arengumeetmete kultuurilise aspekti olulisusest; |
| --- | --- |

61.

toetab kultuuridimensiooni ning kultuuri erinevate aspektide süstemaatilist integratsiooni kogu välis- ja arengupoliitikasse, projektidesse ja programmidesse komisjoni diplomaatiliste jõupingutuste kvaliteedi parandamise ning kogu ELi koostöö elujõulisuse ja jätkusuutlikkuse vahendina, ning selliste meetmete suurendamist, mis aitavad tõsta teadlikkust arengumeetmete kultuurilise aspekti olulisusest;

| 62. | tervitab spetsiifiliste omavahelises seoses olevate kultuurialaste koostööprogrammide, nagu näiteks India Kultuurifond, loomist partnerriikidega Euroopa naabruspoliitika piirkonnas, Aasias ja mujal; |
| --- | --- |

62.

tervitab spetsiifiliste omavahelises seoses olevate kultuurialaste koostööprogrammide, nagu näiteks India Kultuurifond, loomist partnerriikidega Euroopa naabruspoliitika piirkonnas, Aasias ja mujal;

| 63. | tervitab komisjoni ettepanekut luua ELi-AKV Kultuurifond ühise ELi panusena AKV kultuuritoodete levitamise ja tootmise toetamiseks, märkides, et 10. Euroopa Arengufond tagab stardivahendid, mida täiendavad liikmesriikide panused; |
| --- | --- |

63.

tervitab komisjoni ettepanekut luua ELi-AKV Kultuurifond ühise ELi panusena AKV kultuuritoodete levitamise ja tootmise toetamiseks, märkides, et 10. Euroopa Arengufond tagab stardivahendid, mida täiendavad liikmesriikide panused;

| 64. | nõuab, et komisjon edendaks rahvusvaheliste lepingute ja teiste kultuurilisi õigusi mõjutavate õigusaktide täitmist, et tagada kultuuriline vabadus ning säilitada kultuuri mitmekesisus ja selle erinevad avaldumisvormid, pidades silmas arenguriikides kultuuri mitmekesisust ohustavat turu liberaliseerimist; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et komisjon edendaks rahvusvaheliste lepingute ja teiste kultuurilisi õigusi mõjutavate õigusaktide täitmist, et tagada kultuuriline vabadus ning säilitada kultuuri mitmekesisus ja selle erinevad avaldumisvormid, pidades silmas arenguriikides kultuuri mitmekesisust ohustavat turu liberaliseerimist;

| 65. | kutsub komisjoni üles edendama kultuurivahetust ELi ning kolmandate riikide ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles edendama kultuurivahetust ELi ning kolmandate riikide ja piirkondade vahel;

| 66. | kutsub komisjoni üles edendama kultuuripoliitika integreerimist arengukoostööpoliitikasse, pidades eriti silmas koostoimimist sotsiaal- ja majanduspoliitikaga; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles edendama kultuuripoliitika integreerimist arengukoostööpoliitikasse, pidades eriti silmas koostoimimist sotsiaal- ja majanduspoliitikaga;

| 67. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõikides komisjoni koostööprogrammides ja projektides võetakse arvesse kohalikku kultuuri ning et need aitavad kaasa inimeste juurdepääsu suurendamisele kultuurile ja kultuurilise väljenduse vahenditele ning vähendavad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; rõhutab hariduse tähtsust, sealhulgas kultuuri hariduse kõikidesse tasanditesse integreerimise toetamist arengumaades; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles tagama, et kõikides komisjoni koostööprogrammides ja projektides võetakse arvesse kohalikku kultuuri ning et need aitavad kaasa inimeste juurdepääsu suurendamisele kultuurile ja kultuurilise väljenduse vahenditele ning vähendavad vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; rõhutab hariduse tähtsust, sealhulgas kultuuri hariduse kõikidesse tasanditesse integreerimise toetamist arengumaades;

| 68. | tuletab komisjonile meelde, et kultuuripärandi arendamine on tihedalt seotud selle kasutamisega ja juurdepääsuga avalikkusele ning et arvestades kultuuripärandi kaduvat olemust, tuleb seda hallata jätkusuutlikult; peab samuti enesest mõistetavaks, et kultuuripärandi haldamine on majanduslikult tulutoov ja aitab seetõttu kaasa elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku olukorra parandamisele; |
| --- | --- |

68.

tuletab komisjonile meelde, et kultuuripärandi arendamine on tihedalt seotud selle kasutamisega ja juurdepääsuga avalikkusele ning et arvestades kultuuripärandi kaduvat olemust, tuleb seda hallata jätkusuutlikult; peab samuti enesest mõistetavaks, et kultuuripärandi haldamine on majanduslikult tulutoov ja aitab seetõttu kaasa elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku olukorra parandamisele;

| 69. | toetab ELi aktiivset osalemist kultuuriga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja ÜRO tsivilisatsioonide liidu protsessis; |
| --- | --- |

69.

toetab ELi aktiivset osalemist kultuuriga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja ÜRO tsivilisatsioonide liidu protsessis;

| 70. | tunnistab Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava plaanide olulisust, kuid märgib, et kõnealust tegevuskava käsitlev komisjoni teatis ei sisalda ühtegi üksikasja seoses selle rahastamisega ega ühtegi praktilist kava avatud koordineerimismeetodi kasutamiseks; kutsub komisjoni üles esitama kõnealused üksikasjad esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

70.

tunnistab Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava plaanide olulisust, kuid märgib, et kõnealust tegevuskava käsitlev komisjoni teatis ei sisalda ühtegi üksikasja seoses selle rahastamisega ega ühtegi praktilist kava avatud koordineerimismeetodi kasutamiseks; kutsub komisjoni üles esitama kõnealused üksikasjad esimesel võimalusel;

| 71. | rõhutab, kui tähtis on kohalike ja piirkondlike asutuste roll kultuuri edendamisel ja toetamisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi valdkonnas ja kunstialase innovatsiooni patroonidena, kultuurihüvede ja kultuurialaste algatuste, hariduse ning koolituse pakkumise ja sponsoreerimise eest vastutavate organitena ning festivalide ja kultuurialaste kohtumiste korraldajatena; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, kui tähtis on kohalike ja piirkondlike asutuste roll kultuuri edendamisel ja toetamisel oma piirkonnas, eelkõige kultuuripärandi valdkonnas ja kunstialase innovatsiooni patroonidena, kultuurihüvede ja kultuurialaste algatuste, hariduse ning koolituse pakkumise ja sponsoreerimise eest vastutavate organitena ning festivalide ja kultuurialaste kohtumiste korraldajatena;

| 72. | soovitab liikmesriikidel kaasata kohalikud ja piirkondlikud asutused mitte ainult tulemuste jälgimisse, vaid ka ELi iga uue kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamisse, et tegelikult ellu viidud kultuuripoliitika peegeldaks piirkondade konkreetseid ootusi ja vajadusi; |
| --- | --- |

72.

soovitab liikmesriikidel kaasata kohalikud ja piirkondlikud asutused mitte ainult tulemuste jälgimisse, vaid ka ELi iga uue kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamisse, et tegelikult ellu viidud kultuuripoliitika peegeldaks piirkondade konkreetseid ootusi ja vajadusi;

| 73. | juhib tähelepanu vajadusele edendada kultuurilist mitmekesisust ja anda kultuurile oluline roll mitte üksnes dialoogis üksikute riikide vahel, vaid ka piirkondade vahel kogu maailmas, edendades kultuuridevahelisi vahetusprogramme ja kaasates kultuuri arenguprogrammidesse; toetab mõtet kasutada kultuuristrateegiate loomisel integreeritud lähenemisviisi, millesse liidetakse kõik sektorid ja tegurid, mis otseselt või kaudselt mõjutavad kultuuri arengut; |
| --- | --- |

73.

juhib tähelepanu vajadusele edendada kultuurilist mitmekesisust ja anda kultuurile oluline roll mitte üksnes dialoogis üksikute riikide vahel, vaid ka piirkondade vahel kogu maailmas, edendades kultuuridevahelisi vahetusprogramme ja kaasates kultuuri arenguprogrammidesse; toetab mõtet kasutada kultuuristrateegiate loomisel integreeritud lähenemisviisi, millesse liidetakse kõik sektorid ja tegurid, mis otseselt või kaudselt mõjutavad kultuuri arengut;

| 74. | rõhutab, et kultuuriturismil on märkimisväärne roll piirkondlikus majanduskasvus ning jõukuse loomisel ja Euroopa kultuuripärandi väärtuse suurendamisel ning et sellesse protsessi tuleb kaasata piirkondlikud kultuuriühingud ja kultuuripoliitika valdkonnas aktiivselt tegutsejad; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et kultuuriturismil on märkimisväärne roll piirkondlikus majanduskasvus ning jõukuse loomisel ja Euroopa kultuuripärandi väärtuse suurendamisel ning et sellesse protsessi tuleb kaasata piirkondlikud kultuuriühingud ja kultuuripoliitika valdkonnas aktiivselt tegutsejad;

| 75. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et komisjon pöörab liiga vähe tähelepanu linnade, omavalitsuste ja piirkondade vahelisele partnerlustegevusele, mis on aastaid olnud kõrgetasemelise kultuurialase koostöö ja teabevahetuse foorumiks; |
| --- | --- |

75.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et komisjon pöörab liiga vähe tähelepanu linnade, omavalitsuste ja piirkondade vahelisele partnerlustegevusele, mis on aastaid olnud kõrgetasemelise kultuurialase koostöö ja teabevahetuse foorumiks;

| 76. | kutsub komisjoni üles edendama kultuuritegevuse parimaid tavasid Euroopa tasandil, pöörates tähelepanu asjaolule, et suurem osa parimatest tavadest kõnealuses valdkonnas on loodud piirkondlikul tasandil; soovitab korraldada temaatilisi konverentse ja koostada avalikkusele kättesaadav parimate tavade andmebaas kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni üles edendama kultuuritegevuse parimaid tavasid Euroopa tasandil, pöörates tähelepanu asjaolule, et suurem osa parimatest tavadest kõnealuses valdkonnas on loodud piirkondlikul tasandil; soovitab korraldada temaatilisi konverentse ja koostada avalikkusele kättesaadav parimate tavade andmebaas kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

| 77. | pidades silmas praegust Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat, rõhutab rolli, mida piirkonnad võivad tõelise kultuurialase kohtumiskohana mängida; kutsub komisjoni üles esitama kindlad ettepanekud 2008. aasta jooksul toimuvate tegevuste kohta ja kaasama piirkonnad nimetatud tegevuste kavandamisse ja elluviimisse; |
| --- | --- |

77.

pidades silmas praegust Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat, rõhutab rolli, mida piirkonnad võivad tõelise kultuurialase kohtumiskohana mängida; kutsub komisjoni üles esitama kindlad ettepanekud 2008. aasta jooksul toimuvate tegevuste kohta ja kaasama piirkonnad nimetatud tegevuste kavandamisse ja elluviimisse;

| 78. | nõustub komisjoniga, et ELi kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on üks peamisi konkurentsitegureid; tuletab liikmesriikidele meelde, et keeleõppe- ning haridus- ja kultuurialase vahetuse programmid Euroopa Liidus ja sellest väljaspool vajavad jätkuvat toetust; tuletab meelde teleringhäälingu rolli kultuuridevahelise vahetuse valdkonnas; |
| --- | --- |

78.

nõustub komisjoniga, et ELi kultuuriline ja keeleline mitmekesisus on üks peamisi konkurentsitegureid; tuletab liikmesriikidele meelde, et keeleõppe- ning haridus- ja kultuurialase vahetuse programmid Euroopa Liidus ja sellest väljaspool vajavad jätkuvat toetust; tuletab meelde teleringhäälingu rolli kultuuridevahelise vahetuse valdkonnas;

| 79. | kutsub komisjoni üles toetama kultuurialgatusi piirkondlikes koostööprojektides, sealhulgas linnade, eriti väikeste ja keskmise suurusega linnade tasandil, muu hulgas programmi „Interreg IV C” raames, ning lisama kultuurilise mõõtme algatusse „Piirkonnad majandusmuutustes”; |
| --- | --- |

79.

kutsub komisjoni üles toetama kultuurialgatusi piirkondlikes koostööprojektides, sealhulgas linnade, eriti väikeste ja keskmise suurusega linnade tasandil, muu hulgas programmi „Interreg IV C” raames, ning lisama kultuurilise mõõtme algatusse „Piirkonnad majandusmuutustes”;

| 80. | kutsub liikmesriike üles toetama piirkondade kultuuri, investeerides kultuuri infrastruktuuri ja kasutades struktuurifonde, ning looma piirkondlikke kultuurilise arengu programme, konsulteerides kultuuri- ja haridussektori ning kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

80.

kutsub liikmesriike üles toetama piirkondade kultuuri, investeerides kultuuri infrastruktuuri ja kasutades struktuurifonde, ning looma piirkondlikke kultuurilise arengu programme, konsulteerides kultuuri- ja haridussektori ning kodanikuühiskonnaga;

| 81. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma avaliku ja erasektori partnerluse rakendamiseks lihtsad, läbipaistvad ja selged eeskirjad, et need võiksid muutuda piirkondade kultuuriliste ettevõtete rahastamise tõhusateks vahenditeks ning lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolset aktiivsemat kaasamist; |
| --- | --- |

81.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma avaliku ja erasektori partnerluse rakendamiseks lihtsad, läbipaistvad ja selged eeskirjad, et need võiksid muutuda piirkondade kultuuriliste ettevõtete rahastamise tõhusateks vahenditeks ning lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolset aktiivsemat kaasamist;

| 82. | tervitab komisjoni ettepanekut luua ELi ja AKV riikide kultuurifond ELi panusena AKV ning ülemere riikide ja piirkondade kultuuritoodete rahastamisse; on arvamusel, et sarnaseid korralduslikke samme tuleks astuda eelkõige naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks; |
| --- | --- |

82.

tervitab komisjoni ettepanekut luua ELi ja AKV riikide kultuurifond ELi panusena AKV ning ülemere riikide ja piirkondade kultuuritoodete rahastamisse; on arvamusel, et sarnaseid korralduslikke samme tuleks astuda eelkõige naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks;

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, samuti Unescole-le ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, samuti Unescole-le ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

(2)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 15.

(3)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(4)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 142.

(5)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 459.

(6)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 64.

(7)  Vastus kirjalikult vastatavale küsimusele P-5554/07.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/41

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks

P6_TA(2008)0125

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” (KOM(2007)0354) kohta

2009/C 247 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks” (KOM(2007)0354) (edaspidi „roheline raamat kliimamuutustega kohanemise kohta”);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ning eelkõige selle artiklit 2, artikli 4 lõike 1 punkte b, e ja f, UNFCCC Kyoto protokolli ja selle rakendusmenetlusi;

võttes arvesse komisjoni teatist „Äärepoolseimate piirkondade strateegia: kokkuvõte ja arenguperspektiivid” (KOM(2007)0507);

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandat hindamisaruannet ning eelkõige II töörühma panust sellesse aruandesse;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. aprilli 2007. aasta arutelu kliimamuutuse mõju kohta rahule ja julgeolekule;

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuse raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 3. konverentsi, mis toimusid Indoneesias Balil 3. kuni 15. detsembrini 2007. aastal;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta (1), 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni kliimamuutuse kohta (2), mis käsitleb Montreali konverentsi tulemusi (COP 11 – COP/MOP 1), 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni lennunduse mõju vähendamise kohta kliimamuutusele (3), 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni kliimamuutuse kohta (4), ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (COP 13 ja COP/MOP3) (5);

võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B6-0014/2008 ning nõukogu ja komisjoni avaldusi sellega seoses;

võttes arvesse 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse komisjoni 2008. aasta tööprogrammi;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et vastavalt II töörühma panusele valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse hindamisaruandesse on oodata, et kliimamuutusel on peaaegu kõikidele Euroopa piirkondadele ebasoodne mõju; arvestades, et kliimamuutuse mõju tekitab probleeme paljudele majandusharudele, kuid kujutab ühtlasi ka täiendavat ohtu Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele ning takistab sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt II töörühma panusele valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandasse hindamisaruandesse on oodata, et kliimamuutusel on peaaegu kõikidele Euroopa piirkondadele ebasoodne mõju; arvestades, et kliimamuutuse mõju tekitab probleeme paljudele majandusharudele, kuid kujutab ühtlasi ka täiendavat ohtu Euroopa bioloogilisele mitmekesisusele ning takistab sotsiaalset arengut;

| B. | arvestades, et piirkondlikud teaduslikud vaatlused kõikidelt mandritelt ja paljudelt ookeanidelt tõestavad, et kliimamuutus mõjutab loodust peamiselt temperatuuri tõusu tõttu, kuid ka teiste kliimamuutuse mõjude tõttu; arvestades, et täheldatud temperatuuri tõusu põhjustab inimtegevus ning see mõjutab füüsilisi ja bioloogilisi süsteeme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et piirkondlikud teaduslikud vaatlused kõikidelt mandritelt ja paljudelt ookeanidelt tõestavad, et kliimamuutus mõjutab loodust peamiselt temperatuuri tõusu tõttu, kuid ka teiste kliimamuutuse mõjude tõttu; arvestades, et täheldatud temperatuuri tõusu põhjustab inimtegevus ning see mõjutab füüsilisi ja bioloogilisi süsteeme;

| C. | arvestades, et EL peaks kaaluma, mil määral kohanemine kliimamuutusega võib sillutada teed uuele majanduskasvu ja -arengu mudelile, mis kaitseb keskkonda, suurendab tööhõivet ja annab sotsiaalpoliitikale uue mõõtme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peaks kaaluma, mil määral kohanemine kliimamuutusega võib sillutada teed uuele majanduskasvu ja -arengu mudelile, mis kaitseb keskkonda, suurendab tööhõivet ja annab sotsiaalpoliitikale uue mõõtme;

| D. | arvestades, et kliimamuutus on probleem, mis puudutab tänapäeva ühiskonda tervikuna ning seetõttu võivad ja peavad kõik valitsemise tasandid ELi tasandist ja riigivalitsustest kuni üksikisikuteni etendama olulist rolli kohanemismeetmetes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutus on probleem, mis puudutab tänapäeva ühiskonda tervikuna ning seetõttu võivad ja peavad kõik valitsemise tasandid ELi tasandist ja riigivalitsustest kuni üksikisikuteni etendama olulist rolli kohanemismeetmetes;

| E. | arvestades, et kahju ennetamiseks on vaja kohanemismeetmeid mitte ainult tulevaste kliimamuutuste mõjudega toimetulemiseks Euroopas ja väljaspool seda, vaid need tuleb välja töötada ja kohaldada juba täna, et tulla toime piirkondlikul ja kohalikul tasandil ülemaailmse soojenemise praeguste tagajärgedega, mis tulenevad aegade jooksul õhku paisatud kasvuhoonegaaside heitkogustest; arvestades, et sellised kohanemismeetmed nõuavad tõelist valdkondadevahelist lähenemisviisi ning sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaaspektide kaasamist laiemas mõttes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kahju ennetamiseks on vaja kohanemismeetmeid mitte ainult tulevaste kliimamuutuste mõjudega toimetulemiseks Euroopas ja väljaspool seda, vaid need tuleb välja töötada ja kohaldada juba täna, et tulla toime piirkondlikul ja kohalikul tasandil ülemaailmse soojenemise praeguste tagajärgedega, mis tulenevad aegade jooksul õhku paisatud kasvuhoonegaaside heitkogustest; arvestades, et sellised kohanemismeetmed nõuavad tõelist valdkondadevahelist lähenemisviisi ning sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaaspektide kaasamist laiemas mõttes;

| F. | arvestades, et on olemas arvukad piirkondliku ja kohaliku tasandi uuringud ja mudelid kliimamuutuse võimalike mõjude kohta; arvestades, et paljudes uuringutes ei ole käsitletud sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja seda, millised on prognoositavad tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on olemas arvukad piirkondliku ja kohaliku tasandi uuringud ja mudelid kliimamuutuse võimalike mõjude kohta; arvestades, et paljudes uuringutes ei ole käsitletud sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja seda, millised on prognoositavad tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale;

| G. | arvestades, et ELi tasandil tuleks esikohale seada kliimamuutuse seire ja meetmete kooskõlastamine, et edendada ühist strateegiat selle probleemiga tegelemisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi tasandil tuleks esikohale seada kliimamuutuse seire ja meetmete kooskõlastamine, et edendada ühist strateegiat selle probleemiga tegelemisel;

| H. | arvestades, et avaliku ja erasektori investeeringud kliimamuutust käsitlevasse teadus- ja arendustegevusse on ülitähtsad, et tagada seda, et kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamise alased jõupingutused, millega vähendatakse kliimamuutuse tagajärgi, on maksimaalselt tõhusad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et avaliku ja erasektori investeeringud kliimamuutust käsitlevasse teadus- ja arendustegevusse on ülitähtsad, et tagada seda, et kliimamuutusega kohanemise ja selle mõju leevendamise alased jõupingutused, millega vähendatakse kliimamuutuse tagajärgi, on maksimaalselt tõhusad;

| I. | arvestades, et riiklikke kliimamuutuse uuringuid tuleks kooskõlastada seitsmenda raamprogrammi raames teostatavate uuringutega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riiklikke kliimamuutuse uuringuid tuleks kooskõlastada seitsmenda raamprogrammi raames teostatavate uuringutega;

| J. | arvestades, et alates sellest, mil on pandud suuremat rõhku vajalikele leevendusmeetmetele ülemaailmse soojenemise piiramiseks, ei ole kliimamuutusega kohanemine enam nii palju avaliku arutelu keskmes olnud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates sellest, mil on pandud suuremat rõhku vajalikele leevendusmeetmetele ülemaailmse soojenemise piiramiseks, ei ole kliimamuutusega kohanemine enam nii palju avaliku arutelu keskmes olnud;

| K. | arvestades, et ELi püstitatud eesmärgi piirata ülemaailmne soojenemine 2 °C saavutamine tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused ning mitmesugused tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale, kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning keskkonnale, mis suurendab veelgi ressursside ja varade ebavõrdsust ja piirkondlikke erinevusi Euroopas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi püstitatud eesmärgi piirata ülemaailmne soojenemine 2 °C saavutamine tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused ning mitmesugused tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale, kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning keskkonnale, mis suurendab veelgi ressursside ja varade ebavõrdsust ja piirkondlikke erinevusi Euroopas;

| L. | arvestades, et äärmuslike ilmastikusündmuste eeltingimuste väljaselgitamiseks ja äärmuslikest ilmastikusündmustest arusaamiseks tuleb tõhustada teadusuuringuid, mis on ennetavate meetmete, sealhulgas varajaste hoiatamise süsteemide rakendamise aluseks tulevikus, aidates vältida inimohvreid ja kahju inimestele, varale, bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale, ning arvestades, et tuleb välja töötada asjassepuutuvad vahendid selliste meetmete tõhususe hindamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et äärmuslike ilmastikusündmuste eeltingimuste väljaselgitamiseks ja äärmuslikest ilmastikusündmustest arusaamiseks tuleb tõhustada teadusuuringuid, mis on ennetavate meetmete, sealhulgas varajaste hoiatamise süsteemide rakendamise aluseks tulevikus, aidates vältida inimohvreid ja kahju inimestele, varale, bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale, ning arvestades, et tuleb välja töötada asjassepuutuvad vahendid selliste meetmete tõhususe hindamiseks;

| M. | arvestades, et kohanemismehhanismide väljatöötamine üksnes kulude ja tulude analüüsi alusel ei tundu sobilik, kuna on ette näha, et ka Euroopas kannatavad enim kõige vaesemad, sest nad pole piisavalt kindlustatud, neil pole piisavalt informatsiooni ning nad ei ole piisavalt liikuvad, et tulla toime muutuva keskkonnaga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kohanemismehhanismide väljatöötamine üksnes kulude ja tulude analüüsi alusel ei tundu sobilik, kuna on ette näha, et ka Euroopas kannatavad enim kõige vaesemad, sest nad pole piisavalt kindlustatud, neil pole piisavalt informatsiooni ning nad ei ole piisavalt liikuvad, et tulla toime muutuva keskkonnaga;

| N. | arvestades, et altpoolt tulev lähenemisviis, mille puhul kliima muutumise tagajärgede all kannatavad kogukonnad tutvustavad meetodeid, mis on neile kasuks tulnud nimetatud tagajärgedega võitlemisel, oleks ELi jaoks kasulik teave, mille alusel edendada strateegiaid, töötada välja asjaomaseid toetusprogramme ning koordineerida poliitikat teaduslike, piirkondlike või kohalike võrgustike ja partnerluste kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et altpoolt tulev lähenemisviis, mille puhul kliima muutumise tagajärgede all kannatavad kogukonnad tutvustavad meetodeid, mis on neile kasuks tulnud nimetatud tagajärgedega võitlemisel, oleks ELi jaoks kasulik teave, mille alusel edendada strateegiaid, töötada välja asjaomaseid toetusprogramme ning koordineerida poliitikat teaduslike, piirkondlike või kohalike võrgustike ja partnerluste kaudu;

| O. | arvestades, et kliimamuutusele reageerimisel on peamine suurendada ja parandada spetsialistide ja üldsuse harimist kohanemismeetmete küsimuses; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutusele reageerimisel on peamine suurendada ja parandada spetsialistide ja üldsuse harimist kohanemismeetmete küsimuses;

| P. | arvestades, et kliimamuutus kahjustab ilmselgelt arengualaseid saavutusi ja ohustab edukat arengut Euroopas, kuid sellel on veelgi tugevam mõju arengumaadele; arvestades, et kohanemismeetmete rahastamise küsimust tuleb veel arutada ELi sisese rahastamise ja arengumaadele toetuse andmise seisukohast; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kliimamuutus kahjustab ilmselgelt arengualaseid saavutusi ja ohustab edukat arengut Euroopas, kuid sellel on veelgi tugevam mõju arengumaadele; arvestades, et kohanemismeetmete rahastamise küsimust tuleb veel arutada ELi sisese rahastamise ja arengumaadele toetuse andmise seisukohast;

| Q. | arvestades, et kliimamuutusega kohanemine tuleb vastavalt süvalaiendamise mõistele kaasata otsustamisprotsessi, kui küsimus on selles, kuidas ja kuhu investeerida; arvestades, et otsustusprotsessi aruteludesse tuleb kaasata kohalikud ja piirkondlikud huvigrupid ja otsustajad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutusega kohanemine tuleb vastavalt süvalaiendamise mõistele kaasata otsustamisprotsessi, kui küsimus on selles, kuidas ja kuhu investeerida; arvestades, et otsustusprotsessi aruteludesse tuleb kaasata kohalikud ja piirkondlikud huvigrupid ja otsustajad;

| R. | arvestades, et roheline raamat kliimamuutustega kohanemise kohta ei käsitle eraldi geograafilisi ja klimaatilisi ning arengueripärasid ELi äärepoolseimates piirkondades, kelle probleemid erinevad tõenäoliselt maismaa-Euroopale prognoositavatest probleemidest, ka ei uurita eraldi Euroopa linnapiirkondade või tiheda asustusega alade ilmastikutingimusi, |
| --- | --- |

R.

arvestades, et roheline raamat kliimamuutustega kohanemise kohta ei käsitle eraldi geograafilisi ja klimaatilisi ning arengueripärasid ELi äärepoolseimates piirkondades, kelle probleemid erinevad tõenäoliselt maismaa-Euroopale prognoositavatest probleemidest, ka ei uurita eraldi Euroopa linnapiirkondade või tiheda asustusega alade ilmastikutingimusi,

| S. | arvestades, et kliimamuutus mõjutab tõenäoliselt neid piirkondi, mis oma topograafilise eripära tõttu sõltuvad eriti looduse dünaamikast (sealhulgas liustiku- ja mägipiirkonnad), mistõttu surve kohanemiseks ja selle maksumus on kohalikule majandusele, kultuurile ja elanikkonnale tervikuna eriti suur, suurendades sellega tõenäoliselt veelgi piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kliimamuutus mõjutab tõenäoliselt neid piirkondi, mis oma topograafilise eripära tõttu sõltuvad eriti looduse dünaamikast (sealhulgas liustiku- ja mägipiirkonnad), mistõttu surve kohanemiseks ja selle maksumus on kohalikule majandusele, kultuurile ja elanikkonnale tervikuna eriti suur, suurendades sellega tõenäoliselt veelgi piirkondlikke erinevusi;

| T. | arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopas kaks kõige kaitsetumat piirkonda, mis juba võitlevad veenappuse, põudade ja metsatulekahjudega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopas kaks kõige kaitsetumat piirkonda, mis juba võitlevad veenappuse, põudade ja metsatulekahjudega;

| U. | arvestades, et vältimatu kliimamuutusega toimetulekuks vajalike edukate kohanemisstrateegiate jaoks on vaja neid toetada hariduse ja teavitamisega, kaasates massimeedia ja elanikud keskkonnaküsimustesse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vältimatu kliimamuutusega toimetulekuks vajalike edukate kohanemisstrateegiate jaoks on vaja neid toetada hariduse ja teavitamisega, kaasates massimeedia ja elanikud keskkonnaküsimustesse;

| V. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul võib juba 60 000 surmajuhtumit aastas seostada kliimamuutusega seotud loodusõnnetustega; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes rõhutatakse kliimamuutuse mõju rahvatervisele; arvestades, et troopiliste haiguste levik ja nende ulatumine parasvöötmesse teeb tõsist muret; arvestades, et just seetõttu peavad ühiskonna kõige kaitsetumate rühmadega tegelevad tervishoiuasutused kliimamuutusega tõenäoliselt kõige enam kohanema; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul võib juba 60 000 surmajuhtumit aastas seostada kliimamuutusega seotud loodusõnnetustega; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes rõhutatakse kliimamuutuse mõju rahvatervisele; arvestades, et troopiliste haiguste levik ja nende ulatumine parasvöötmesse teeb tõsist muret; arvestades, et just seetõttu peavad ühiskonna kõige kaitsetumate rühmadega tegelevad tervishoiuasutused kliimamuutusega tõenäoliselt kõige enam kohanema;

| W. | arvestades, et kliimamuutus põhjustab ka edaspidi tõsist kahju juba nagunii kaitsetutele ja ohus olevatele ökosüsteemidele ning mõjutab Euroopa bioloogilist mitmekesisust; arvestades, et see kahju annab kõige teravamalt tunda kaudselt inimeste heaolule ülitähtsate ökosüsteemide halvenemise kaudu; arvestades, et ökosüsteemide kaitse on seetõttu ELi kohanemisstrateegia alus; arvestades, et muld on suurim orgaanilise süsiniku varamu maismaal ja kui mulla majandamistavasid vastu ei võeta, soodustab see kõnealuse varu vähenemist; arvestades, et selle suundumuse suund tuleks vastupidiseks muuta ja tagada, et asjakohased meetmed mullas sisalduva orgaanilise süsiniku taseme säilitamiseks ja vajadusel selle suurendamiseks moodustaksid ELi kohanemisstrateegia lahutamatu osa; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kliimamuutus põhjustab ka edaspidi tõsist kahju juba nagunii kaitsetutele ja ohus olevatele ökosüsteemidele ning mõjutab Euroopa bioloogilist mitmekesisust; arvestades, et see kahju annab kõige teravamalt tunda kaudselt inimeste heaolule ülitähtsate ökosüsteemide halvenemise kaudu; arvestades, et ökosüsteemide kaitse on seetõttu ELi kohanemisstrateegia alus; arvestades, et muld on suurim orgaanilise süsiniku varamu maismaal ja kui mulla majandamistavasid vastu ei võeta, soodustab see kõnealuse varu vähenemist; arvestades, et selle suundumuse suund tuleks vastupidiseks muuta ja tagada, et asjakohased meetmed mullas sisalduva orgaanilise süsiniku taseme säilitamiseks ja vajadusel selle suurendamiseks moodustaksid ELi kohanemisstrateegia lahutamatu osa;

| 1. | tervitab rohelist raamatut kliimamuutustega kohanemise kohta ja sidusrühmadega konsulteerimise protsessi; |
| --- | --- |

1.

tervitab rohelist raamatut kliimamuutustega kohanemise kohta ja sidusrühmadega konsulteerimise protsessi;

| 2. | rõhutab, et on oluline siduda omavahel tugevalt kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõju leevendamiseks tehtavad jõupingutused, et kasutada sünergiaid kliimamuutuse tagajärgede vähendamiseks; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas tasakaalustada nimetatud jõupingutusi, et tõsta nende vastastikust tõhusust eesmärgiga töötada välja selge terviklik strateegia; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et on oluline siduda omavahel tugevalt kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõju leevendamiseks tehtavad jõupingutused, et kasutada sünergiaid kliimamuutuse tagajärgede vähendamiseks; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas tasakaalustada nimetatud jõupingutusi, et tõsta nende vastastikust tõhusust eesmärgiga töötada välja selge terviklik strateegia;

| 3. | tõdeb, et kuigi rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta on esitatud probleemid valdkondade kaupa, on paljud selles osutatud valdkondadest omavahel tugevas sõltuvuses; on arvamusel, et mõjud ühele valdkonnale ja selles valdkonnas tehtavad kohanemisotsused mõjutavad sageli teisi valdkondi, ning palub seetõttu komisjonil kohanemismeetmete rakendamisel seda vastastikust mõju arvesse võtta; |
| --- | --- |

3.

tõdeb, et kuigi rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta on esitatud probleemid valdkondade kaupa, on paljud selles osutatud valdkondadest omavahel tugevas sõltuvuses; on arvamusel, et mõjud ühele valdkonnale ja selles valdkonnas tehtavad kohanemisotsused mõjutavad sageli teisi valdkondi, ning palub seetõttu komisjonil kohanemismeetmete rakendamisel seda vastastikust mõju arvesse võtta;

| 4. | kinnitab, et on tarvis töötada välja täiendavaid teaduslikke mudeleid ja uuringuid riskipõhise lähenemisviisi alusel, et paremini analüüsida, mõista ja prognoosida kliimamuutuse mõju inimestele ja selle sotsiaalset mõju seoses ELi leevenduseesmärgiga hoida Maa keskmise õhutemperatuuri tõus allpool 2 °C ning vajaliku kohaliku või piirkondliku kohanemisega; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et on tarvis töötada välja täiendavaid teaduslikke mudeleid ja uuringuid riskipõhise lähenemisviisi alusel, et paremini analüüsida, mõista ja prognoosida kliimamuutuse mõju inimestele ja selle sotsiaalset mõju seoses ELi leevenduseesmärgiga hoida Maa keskmise õhutemperatuuri tõus allpool 2 °C ning vajaliku kohaliku või piirkondliku kohanemisega;

| 5. | palub komisjonil viia läbi uurimus kliimamuutusega kohanemise majandustegurite kohta, töötada välja stsenaariume, millega tehakse kindlaks kohanemise maksumus ja saadav kasu, ning soodustada ja ennetada majanduslikke meetmeid; rõhutab, kui oluline on kasutada valdkonnapõhist altpoolt tulevat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse erinevusi Euroopa looduslikes elupaikades, näiteks mägi- ja saarepiirkonnad; kutsub komisjoni üles kaardistama tööhõivealaseid muutusi nii kasvavates kui raskustes olevates majandusharudes; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil viia läbi uurimus kliimamuutusega kohanemise majandustegurite kohta, töötada välja stsenaariume, millega tehakse kindlaks kohanemise maksumus ja saadav kasu, ning soodustada ja ennetada majanduslikke meetmeid; rõhutab, kui oluline on kasutada valdkonnapõhist altpoolt tulevat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse erinevusi Euroopa looduslikes elupaikades, näiteks mägi- ja saarepiirkonnad; kutsub komisjoni üles kaardistama tööhõivealaseid muutusi nii kasvavates kui raskustes olevates majandusharudes;

| 6. | kutsub komisjoni üle koordineerima ja toetama Euroopa haavatavusi käsitleva ühtse andmebaasi teaduslikku ettevalmistust, et mõista, kuidas kliimamuutus mõjutab ühiskonnarühmi ja Euroopa kultuurilist ja rahvuslikku pärandit ning kuidas ühiskonnad võiksid reageerida kliimamuutustele tulevikus; on arvamusel, et samuti tuleks luua andmebaasid, mis sisaldavad muud olulist teavet kohanemistegevuse ja -poliitika kohta, näiteks indeksid, poliitika, meetmed jne; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üle koordineerima ja toetama Euroopa haavatavusi käsitleva ühtse andmebaasi teaduslikku ettevalmistust, et mõista, kuidas kliimamuutus mõjutab ühiskonnarühmi ja Euroopa kultuurilist ja rahvuslikku pärandit ning kuidas ühiskonnad võiksid reageerida kliimamuutustele tulevikus; on arvamusel, et samuti tuleks luua andmebaasid, mis sisaldavad muud olulist teavet kohanemistegevuse ja -poliitika kohta, näiteks indeksid, poliitika, meetmed jne;

| 7. | kutsub komisjoni üles koordineerima olemasolevaid keskkonnaalaseid andmeseire võrgustikke ning vajaduse korral kombineerima neid uute struktuuridega, et koostada andmebaase, mis sisaldavad ühetaolisi mõõtmisi, mida on võimalik kasutada selliste mudelite loomiseks, mis võimaldavad määratleda kõige hädavajalikumaid mandri, piirkonna ja kohalikul tasandil võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles koordineerima olemasolevaid keskkonnaalaseid andmeseire võrgustikke ning vajaduse korral kombineerima neid uute struktuuridega, et koostada andmebaase, mis sisaldavad ühetaolisi mõõtmisi, mida on võimalik kasutada selliste mudelite loomiseks, mis võimaldavad määratleda kõige hädavajalikumaid mandri, piirkonna ja kohalikul tasandil võetavaid meetmeid;

| 8. | kutsub komisjoni üles uurima, kuidas oleks võimalik edasi arendada ja toetada üleeuroopalist kõrgkoolide, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, tegevorganisatsioonide – eelkõige riigisiseste ilmaennustamisega tegelevate organisatsioonide, millel on ulatuslikud andmebaasid – ning kohalike ja piirkondlike otsustajate võrgustiku loomist, et edendada sektoritevahelisi kliimamuutusega kohanemise alaseid partnerlusi teadmiste ja poliitika vahetamiseks, võetud meetmete edukuse hindamise vahendite väljatöötamiseks ning avalikkuse teavitamiseks vajaliku kliimamuutusega kohanemise teaduslikest tulemustest ja stsenaariumidest; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles uurima, kuidas oleks võimalik edasi arendada ja toetada üleeuroopalist kõrgkoolide, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, tegevorganisatsioonide – eelkõige riigisiseste ilmaennustamisega tegelevate organisatsioonide, millel on ulatuslikud andmebaasid – ning kohalike ja piirkondlike otsustajate võrgustiku loomist, et edendada sektoritevahelisi kliimamuutusega kohanemise alaseid partnerlusi teadmiste ja poliitika vahetamiseks, võetud meetmete edukuse hindamise vahendite väljatöötamiseks ning avalikkuse teavitamiseks vajaliku kliimamuutusega kohanemise teaduslikest tulemustest ja stsenaariumidest;

| 9. | on seisukohal, et uurimistegevuse tõhustamiseks kliimamuutuse mõju valdkonnas tuleks seitsmenda raamprogrammi alusel läbi viidavad teadusuuringud kooskõlastada riigisisesel tasandil läbiviidavate teadusuuringutega (eelkõige kosmosepõhised maapinna kaugseire programmid); |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et uurimistegevuse tõhustamiseks kliimamuutuse mõju valdkonnas tuleks seitsmenda raamprogrammi alusel läbi viidavad teadusuuringud kooskõlastada riigisisesel tasandil läbiviidavate teadusuuringutega (eelkõige kosmosepõhised maapinna kaugseire programmid);

| 10. | on seisukohal, et EL peab tegema olulisi jõupingutusi selleks, et suurendada kohanemismeetmete tehnoloogilist arengut, et toetada oma majandust ja kõnealuste tehnoloogiate siiret arengumaadesse; usub, et tõhusate, ohutute ja odavate tehnoloogiate arendamine on üks olulisi viise kliimamuutusega kohanemiseks, ja on seisukohal, et järgmine osaliste konverents/kohtumine Poznanis (COP 14) peaks keskenduma kõnealusele küsimusele; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et EL peab tegema olulisi jõupingutusi selleks, et suurendada kohanemismeetmete tehnoloogilist arengut, et toetada oma majandust ja kõnealuste tehnoloogiate siiret arengumaadesse; usub, et tõhusate, ohutute ja odavate tehnoloogiate arendamine on üks olulisi viise kliimamuutusega kohanemiseks, ja on seisukohal, et järgmine osaliste konverents/kohtumine Poznanis (COP 14) peaks keskenduma kõnealusele küsimusele;

| 11. | palub komisjonil kaasata olemasolevate ja kõigi tulevaste ruumilise mõjuga õigusaktide, strateegiate ja rahastamisprojektide koostamisel ning muutmisel kohanemise, et vähendada kliimamuutuse mõju; kutsub komisjoni üles viima läbi ulatuslikku analüüsi olemasolevate ELi rahastamisvahendite ja nende kasutamise kohta kliimamuutusega kohanemise meetmete rakendamiseks nende algses kohaldamisalas, ning osutama, kus võiks tarvis olla täiendavat rahastamist; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil kaasata olemasolevate ja kõigi tulevaste ruumilise mõjuga õigusaktide, strateegiate ja rahastamisprojektide koostamisel ning muutmisel kohanemise, et vähendada kliimamuutuse mõju; kutsub komisjoni üles viima läbi ulatuslikku analüüsi olemasolevate ELi rahastamisvahendite ja nende kasutamise kohta kliimamuutusega kohanemise meetmete rakendamiseks nende algses kohaldamisalas, ning osutama, kus võiks tarvis olla täiendavat rahastamist;

| 12. | nõuab tungivalt, et nõukogu langetaks viivitamata otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi asutamiseks, pidades silmas, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006. aastal (6); on veendunud, et välja pakutud määrus, mis koos muude meetmetega alandab künniseid ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtuks, võimaldab tegeleda looduslikest või inimeste põhjustatud katastroofidest tuleneva kahjuga palju tõhusamalt, paindlikumalt ja õigeaegsemalt; toonitab, et selline rahastamisvahend on väga oluline, eriti kuna eeldatakse, et loodusõnnetuste arv tulevikus suureneb ka kliimamuutuse tõttu; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et nõukogu langetaks viivitamata otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi asutamiseks, pidades silmas, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006. aastal (6); on veendunud, et välja pakutud määrus, mis koos muude meetmetega alandab künniseid ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtuks, võimaldab tegeleda looduslikest või inimeste põhjustatud katastroofidest tuleneva kahjuga palju tõhusamalt, paindlikumalt ja õigeaegsemalt; toonitab, et selline rahastamisvahend on väga oluline, eriti kuna eeldatakse, et loodusõnnetuste arv tulevikus suureneb ka kliimamuutuse tõttu;

| 13. | kutsub komisjoni üles kaaluma rahaliste kohanemismeetmete lisamist järgmisse regionaalpoliitika ja struktuurifondide pikaajalisse finantsraamistikku ning tegema ettepanekut lisaressursside eraldamiseks, et leida uuenduslikke lahendusi kliimamuutusega toimetulekuks; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles kaaluma rahaliste kohanemismeetmete lisamist järgmisse regionaalpoliitika ja struktuurifondide pikaajalisse finantsraamistikku ning tegema ettepanekut lisaressursside eraldamiseks, et leida uuenduslikke lahendusi kliimamuutusega toimetulekuks;

| 14. | juhib tähelepanu, et ELi ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes sätestatakse selgesõnaliselt vajadus tugevdada keskkonna ja majanduskasvu vahelist sünergiat; nendib, et regionaalpoliitika programmidest tehakse investeeringuid infrastruktuuri vee, jäätmete ja õhu valdkonnas, bioloogilisse mitmekesisusse, maakasutuse kavandamise edendamisse ja ühistransporti; rõhutab tõsiasja, et need aitavad kaasa kliimaga seotud kohustuste täitmisele ja edendavad riskiennetusmeetmeid uuendusliku avaliku halduse poliitika, sealhulgas näiteks ennetava seire kaudu; viitab ka komisjoni ja liikmesriikide tarvidusele suurendada kodanikukaitse korraldamise ja situatsiooniplaneerimise koordineerimist; osutab sellega seoses ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia programmi tööle; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu, et ELi ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes sätestatakse selgesõnaliselt vajadus tugevdada keskkonna ja majanduskasvu vahelist sünergiat; nendib, et regionaalpoliitika programmidest tehakse investeeringuid infrastruktuuri vee, jäätmete ja õhu valdkonnas, bioloogilisse mitmekesisusse, maakasutuse kavandamise edendamisse ja ühistransporti; rõhutab tõsiasja, et need aitavad kaasa kliimaga seotud kohustuste täitmisele ja edendavad riskiennetusmeetmeid uuendusliku avaliku halduse poliitika, sealhulgas näiteks ennetava seire kaudu; viitab ka komisjoni ja liikmesriikide tarvidusele suurendada kodanikukaitse korraldamise ja situatsiooniplaneerimise koordineerimist; osutab sellega seoses ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia programmi tööle;

| 15. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama maaelu arengu fonde, et edendada põllumajanduse ja metsanduse kohanemist kliimamuutusega; tuletab meelde, et mulla orgaanilisel ainesel on oluline roll seoses mullaviljakuse, mulla veekogumisvõime ja süsiniku talletamisega ning palub komisjonil võtta vastu ja toetada asjakohaseid mulla majandamistavasid, mille abil säilitatakse mullas sisalduva orgaanilise ainese tase kogu Euroopas, mis kujutab endast tõhusat viisi kohandumiseks ühe kõrgemate temperatuuridega ja suurenevate muutustega sademete hulgas; rõhutab, et on tarvis sobilikke kriisiennetus- ja riskijuhtimismeetmeid nii ühenduse tasandil kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuna kriiside arv tulevikus kasvab kindlasti, viidates eelkõige süstemaatilistele maahalduses tehtavatele jõupingutustele, mis tagavad pikema vee säilitamise aja ja metsatulekahjude väiksema arvu; usub, et riskijuhtimine tuleks muuta ELi ühtekuuluvuspoliitika lahutamatuks ja selgesõnaliseks osaks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama maaelu arengu fonde, et edendada põllumajanduse ja metsanduse kohanemist kliimamuutusega; tuletab meelde, et mulla orgaanilisel ainesel on oluline roll seoses mullaviljakuse, mulla veekogumisvõime ja süsiniku talletamisega ning palub komisjonil võtta vastu ja toetada asjakohaseid mulla majandamistavasid, mille abil säilitatakse mullas sisalduva orgaanilise ainese tase kogu Euroopas, mis kujutab endast tõhusat viisi kohandumiseks ühe kõrgemate temperatuuridega ja suurenevate muutustega sademete hulgas; rõhutab, et on tarvis sobilikke kriisiennetus- ja riskijuhtimismeetmeid nii ühenduse tasandil kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuna kriiside arv tulevikus kasvab kindlasti, viidates eelkõige süstemaatilistele maahalduses tehtavatele jõupingutustele, mis tagavad pikema vee säilitamise aja ja metsatulekahjude väiksema arvu; usub, et riskijuhtimine tuleks muuta ELi ühtekuuluvuspoliitika lahutamatuks ja selgesõnaliseks osaks;

| 16. | palub komisjonil esitada ettepaneku kogu ELi hõlmava raamistiku loomiseks, mille eesmärk on kohanemise kavandamine ja valmisolek; rõhutab subsidiaarsuse põhimõtte arvesse võtmise vajadust kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel konkreetsete kohanemismeetmete abil, kuna Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused suudavad paremini leida poliitilisi lahendusi oma kogemustele, kuid rõhutab siiski vajadust sidususe ja kohanemiskavade koordineerimise järele ELi tasandil; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil esitada ettepaneku kogu ELi hõlmava raamistiku loomiseks, mille eesmärk on kohanemise kavandamine ja valmisolek; rõhutab subsidiaarsuse põhimõtte arvesse võtmise vajadust kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel konkreetsete kohanemismeetmete abil, kuna Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused suudavad paremini leida poliitilisi lahendusi oma kogemustele, kuid rõhutab siiski vajadust sidususe ja kohanemiskavade koordineerimise järele ELi tasandil;

| 17. | rõhutab kohalike kogukondade võtmerolli kliimamuutusega võitlemisel; nõuab seetõttu, et rakendataks kompleksseid linnade, piirkondade ja maaelu säästva arengu strateegiaid, millega võetakse täiel määral arvesse leevendus- ja kohandusmeetmeid, ning teaduslike uuringute läbi viimist, et analüüsida, millised infrastruktuurid on kliimamuutusele vastu astumiseks sobivaimad; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kohalike kogukondade võtmerolli kliimamuutusega võitlemisel; nõuab seetõttu, et rakendataks kompleksseid linnade, piirkondade ja maaelu säästva arengu strateegiaid, millega võetakse täiel määral arvesse leevendus- ja kohandusmeetmeid, ning teaduslike uuringute läbi viimist, et analüüsida, millised infrastruktuurid on kliimamuutusele vastu astumiseks sobivaimad;

| 18. | nõuab tihedamat koostööd ja heade tavade vahetamist Euroopa institutsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, sealhulgas ehituse, kommunaalmajanduse ja teenuste arendamisel, mille eesmärk on saavutada süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalne seisund nende vastavates valdkondades, nagu kaugküttesüsteemid, täiustatud ringlussevõtuteenused, integreeritud ühistransport, energiatõhusad ja veetõhusad ehitised, alternatiivse energia tootmise ja kasutamise suurenemine ning avaliku teabe suurem edastamine energiatarbimise kohta; |
| --- | --- |

18.

nõuab tihedamat koostööd ja heade tavade vahetamist Euroopa institutsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, sealhulgas ehituse, kommunaalmajanduse ja teenuste arendamisel, mille eesmärk on saavutada süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalne seisund nende vastavates valdkondades, nagu kaugküttesüsteemid, täiustatud ringlussevõtuteenused, integreeritud ühistransport, energiatõhusad ja veetõhusad ehitised, alternatiivse energia tootmise ja kasutamise suurenemine ning avaliku teabe suurem edastamine energiatarbimise kohta;

| 19. | rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektor on üks kliimamuutuse suhtes kõige haavatavamatest sektoritest, kuid et samal ajal on seda süüdistatud keskkonnakahju tekitamises; usub, et kõnealuses sektoris tuleb kohanemismeetmeid arendada haavatavuse vähendamise ja säästvuse suurendamise suunas nii keskkonnaalasest kui ka majanduslikust seisukohast; |
| --- | --- |

19.

rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektor on üks kliimamuutuse suhtes kõige haavatavamatest sektoritest, kuid et samal ajal on seda süüdistatud keskkonnakahju tekitamises; usub, et kõnealuses sektoris tuleb kohanemismeetmeid arendada haavatavuse vähendamise ja säästvuse suurendamise suunas nii keskkonnaalasest kui ka majanduslikust seisukohast;

| 20. | rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektori järkjärgulist kohanemist kliimamuutusest tulenevate uute vajadustega tuleks uurida osana „tervisekontrollist”; |
| --- | --- |

20.

rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektori järkjärgulist kohanemist kliimamuutusest tulenevate uute vajadustega tuleks uurida osana „tervisekontrollist”;

| 21. | rõhutab, et põllumajandussektor on võimeline kohanema kliimamuutusega ning leevendama kliimamuutuse mõju selliste õigusaktide kohaldamise teel, millega suurendatakse säästvust ning edendatakse uusi võimalusi vee ja teiste loodusvarade kasutamiseks ja haldamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et põllumajandussektor on võimeline kohanema kliimamuutusega ning leevendama kliimamuutuse mõju selliste õigusaktide kohaldamise teel, millega suurendatakse säästvust ning edendatakse uusi võimalusi vee ja teiste loodusvarade kasutamiseks ja haldamiseks;

| 22. | rõhutab, et on oluline, et liikmesriigid ja komisjon teeksid kindlaks, millist transpordi infrastruktuuri muutuvad kliimatingimused kõige rohkem mõjutada võiksid ning kus on tarvis täiendavaid jõupingutusi ja investeeringuid, et tagada jätkuv ja ohutu toimimine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et on oluline, et liikmesriigid ja komisjon teeksid kindlaks, millist transpordi infrastruktuuri muutuvad kliimatingimused kõige rohkem mõjutada võiksid ning kus on tarvis täiendavaid jõupingutusi ja investeeringuid, et tagada jätkuv ja ohutu toimimine;

| 23. | tervitab Balis toimunud MOP 3 olulist tulemust kohanemisfondi töölerakendamisel, mis ühendab konkreetsed kohanemisprojektid rahaliste vahenditega maksust puhta arengu mehhanismi projektidele, mida viiakse ellu arengumaades, kes on Kyoto protokolli osalised; rõhutab tõsiasja, et murranguline otsus rahastada kohanemist arengumaades rahastajatest sõltumatult võeti vastu enne Bali tegevuskava vastuvõtmist; |
| --- | --- |

23.

tervitab Balis toimunud MOP 3 olulist tulemust kohanemisfondi töölerakendamisel, mis ühendab konkreetsed kohanemisprojektid rahaliste vahenditega maksust puhta arengu mehhanismi projektidele, mida viiakse ellu arengumaades, kes on Kyoto protokolli osalised; rõhutab tõsiasja, et murranguline otsus rahastada kohanemist arengumaades rahastajatest sõltumatult võeti vastu enne Bali tegevuskava vastuvõtmist;

| 24. | rõhutab vajadust tagada, et keskkonnamõju hindamise osana võetaks kõikide ehituslubade ja linnaplaanide puhul arvesse erinevaid kohanemisstsenaariume, et takistada investeerimist nõuetele mittevastavasse infrastruktuuri; juhib tähelepanu, et paljudel juhtudel oleks asjakohasem haavatavaid piirkondi pigem mitte arendada või juba arendatud piirkonnad uuesti looduslikeks muuta kui ehitada kaitsesüsteeme kahjulikeks kliimamõjudeks valmistumiseks; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust tagada, et keskkonnamõju hindamise osana võetaks kõikide ehituslubade ja linnaplaanide puhul arvesse erinevaid kohanemisstsenaariume, et takistada investeerimist nõuetele mittevastavasse infrastruktuuri; juhib tähelepanu, et paljudel juhtudel oleks asjakohasem haavatavaid piirkondi pigem mitte arendada või juba arendatud piirkonnad uuesti looduslikeks muuta kui ehitada kaitsesüsteeme kahjulikeks kliimamõjudeks valmistumiseks;

| 25. | on seisukohal, et koostöö Euroopa vaesemate osade ja arengumaade toetamiseks on hädavajalik, kuna tõenäoliselt mõjutab kliimamuutus neid piirkondi kõige rängemalt, kuid nad on kõige vähem võimelised selle tagajärgedega toime tulema; avaldab kahetsust, et rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta ei käsitleta piisavalt vajadust ELi ja arengumaade vahelise kohanemisalase koostöö järele; rõhutab eelkõige vajadust tehnosiirde ja suutlikkuse tõstmise järele; tervitab sellega seoses komisjoni algatust ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomiseks, kuid rõhutab, et praegu on see suures osas alarahastatud; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et koostöö Euroopa vaesemate osade ja arengumaade toetamiseks on hädavajalik, kuna tõenäoliselt mõjutab kliimamuutus neid piirkondi kõige rängemalt, kuid nad on kõige vähem võimelised selle tagajärgedega toime tulema; avaldab kahetsust, et rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta ei käsitleta piisavalt vajadust ELi ja arengumaade vahelise kohanemisalase koostöö järele; rõhutab eelkõige vajadust tehnosiirde ja suutlikkuse tõstmise järele; tervitab sellega seoses komisjoni algatust ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomiseks, kuid rõhutab, et praegu on see suures osas alarahastatud;

| 26. | tunnistab tingimuslikku seost arengueesmärkide ja nii kliimamuutuse leevendamise kui ka sellega kohanemise vahel; rõhutab, et kliimamuutus tuleb seada kesksele kohale kogu ELi arengukoostöös, sealhulgas olemasolevates partnerlusprogrammides, nagu Euroopa – Vahemere piirkonna dialoog või ELi ja Aafrika vaheline energiaalane partnerlus; rõhutab samuti arengumaadega partnerluse tugevdamise suurt tähtsust, suurendamaks jõupingutusi raadamise vältimiseks, et leevendada kliimamuutust ja aidata sellega kohaneda; |
| --- | --- |

26.

tunnistab tingimuslikku seost arengueesmärkide ja nii kliimamuutuse leevendamise kui ka sellega kohanemise vahel; rõhutab, et kliimamuutus tuleb seada kesksele kohale kogu ELi arengukoostöös, sealhulgas olemasolevates partnerlusprogrammides, nagu Euroopa – Vahemere piirkonna dialoog või ELi ja Aafrika vaheline energiaalane partnerlus; rõhutab samuti arengumaadega partnerluse tugevdamise suurt tähtsust, suurendamaks jõupingutusi raadamise vältimiseks, et leevendada kliimamuutust ja aidata sellega kohaneda;

| 27. | palub ELi poliitikavaldkondade raames töötada välja mõjusad ja prognoositavad rahastamisvahendid, nagu heitkogustega kauplemise süsteem, et aidata arenguriikidel kliimamuutuse mõjudega kohaneda ja eraldada vahendeid kohanemispoliitika rakendamiseks liikmesriikides; |
| --- | --- |

27.

palub ELi poliitikavaldkondade raames töötada välja mõjusad ja prognoositavad rahastamisvahendid, nagu heitkogustega kauplemise süsteem, et aidata arenguriikidel kliimamuutuse mõjudega kohaneda ja eraldada vahendeid kohanemispoliitika rakendamiseks liikmesriikides;

| 28. | juhib tähelepanu, et kliimamuutus võib kiirendada loodusvaradele juurdepääsu vähenemist; kutsub komisjoni üles kaaluma lisameetmeid toiduainetega kindlustatuse ja energiavarustuse kindluse tagamise uute väljakutsetega kohanemiseks; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu, et kliimamuutus võib kiirendada loodusvaradele juurdepääsu vähenemist; kutsub komisjoni üles kaaluma lisameetmeid toiduainetega kindlustatuse ja energiavarustuse kindluse tagamise uute väljakutsetega kohanemiseks;

| 29. | kutsub komisjoni üles uurima Euroopa tasandil ja rahvusvahelises kontekstis, kuidas lülitada vajalik kliimamuutusega kohanemine arengukavadesse ja eelarvealastesse läbirääkimistesse; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas selliseid meetmeid kohaldada sektoripõhise poliitika korral, et juhtida avaliku ja erasektori rahastamist ja investeeringuid; rõhutab tõsiasja, et kõnealused kaasamispüüdlused peavad hõlmama selliseid valdkondi nagu teadus, süvalaiendamine, teadlikkuse tõstmine, teavitamine, koostöö ja järelevalve, mille vastavust kindlatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt, et õigustada edasist toetust, ning mille kohta antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles uurima Euroopa tasandil ja rahvusvahelises kontekstis, kuidas lülitada vajalik kliimamuutusega kohanemine arengukavadesse ja eelarvealastesse läbirääkimistesse; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas selliseid meetmeid kohaldada sektoripõhise poliitika korral, et juhtida avaliku ja erasektori rahastamist ja investeeringuid; rõhutab tõsiasja, et kõnealused kaasamispüüdlused peavad hõlmama selliseid valdkondi nagu teadus, süvalaiendamine, teadlikkuse tõstmine, teavitamine, koostöö ja järelevalve, mille vastavust kindlatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt, et õigustada edasist toetust, ning mille kohta antakse aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| 30. | rõhutab suurenenud vajaduse tähtsust ratsionaalse veekasutuse järele veenõudluse reguleerimise abil, kuna vesi on muutumas napiks ressursiks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma integratiivseid meetmeid, et tagada vee kättesaadavus, sellele juurdepääsetavus, selle kasutamine ja kaitse, ning edendama uuenduslikke tehnoloogiaid ja tavasid, kaasa arvatud katseprojekte, mis aitavad vähendada põuakahjustusi ja üleujutuste ohtu; tunnistab selles kontekstis ökosüsteemipõhise lähenemisviisi tähtsust pinnase erosiooni, üleujutuste, kõrbestumise, merepinna tõusu ja sissetungivate võõrliikide mõju ärahoidmisel ja leevendamisel ning metsade tuleohutuse suurendamisel; |
| --- | --- |

30.

rõhutab suurenenud vajaduse tähtsust ratsionaalse veekasutuse järele veenõudluse reguleerimise abil, kuna vesi on muutumas napiks ressursiks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma integratiivseid meetmeid, et tagada vee kättesaadavus, sellele juurdepääsetavus, selle kasutamine ja kaitse, ning edendama uuenduslikke tehnoloogiaid ja tavasid, kaasa arvatud katseprojekte, mis aitavad vähendada põuakahjustusi ja üleujutuste ohtu; tunnistab selles kontekstis ökosüsteemipõhise lähenemisviisi tähtsust pinnase erosiooni, üleujutuste, kõrbestumise, merepinna tõusu ja sissetungivate võõrliikide mõju ärahoidmisel ja leevendamisel ning metsade tuleohutuse suurendamisel;

| 31. | tunnistab, et kliimamuutus suurendab üldist haiguste ja enneaegsete surmade koormat, mõjutades eriti kõige kaitsetumaid elanikkonnarühmi; kutsub liikmesriike üles kaaluma meetmeid tervishoiusüsteemide kliimamuutuse ebasoodsate mõjudega kohanemise võime tugevdamiseks; kutsub komisjoni üles seadma sisse kogu ELi hõlmavat süsteemi kliimamuutuse tervisele avalduva mõju jälgimiseks ja seireks; kutsub komisjoni üles tagama, et ohud, mida kliimamuutus kujutab inimeste tervisele, oleksid ELi kohanemis- ja leevendamispoliitika keskmes; |
| --- | --- |

31.

tunnistab, et kliimamuutus suurendab üldist haiguste ja enneaegsete surmade koormat, mõjutades eriti kõige kaitsetumaid elanikkonnarühmi; kutsub liikmesriike üles kaaluma meetmeid tervishoiusüsteemide kliimamuutuse ebasoodsate mõjudega kohanemise võime tugevdamiseks; kutsub komisjoni üles seadma sisse kogu ELi hõlmavat süsteemi kliimamuutuse tervisele avalduva mõju jälgimiseks ja seireks; kutsub komisjoni üles tagama, et ohud, mida kliimamuutus kujutab inimeste tervisele, oleksid ELi kohanemis- ja leevendamispoliitika keskmes;

| 32. | rõhutab vajadust diferentseeritud kliima- ja arengualase lähenemise järele kliimamuutuse osas eriti haavatavate alade ja piirkondade jaoks, nagu mägi- ja rannikualad, saared või näiteks seitse ELi äärepoolseimat piirkonda, mis nende topograafilisi omadusi ja struktuurilist halvemust arvestades sõltuvad eriti looduslike protsesside dünaamikast; kutsub selles kontekstis komisjoni üles laiendama kõige haavatavamate alade nimekirja ja tegema koostööd olemasolevate piirkondlike algatustega, nagu Alpi konventsioon ja Karpaatide konventsioon, et kasutada parimal võimalikul viisil ära selliste algatuste kaudu saadud olemasolevaid teadmisi; |
| --- | --- |

32.

rõhutab vajadust diferentseeritud kliima- ja arengualase lähenemise järele kliimamuutuse osas eriti haavatavate alade ja piirkondade jaoks, nagu mägi- ja rannikualad, saared või näiteks seitse ELi äärepoolseimat piirkonda, mis nende topograafilisi omadusi ja struktuurilist halvemust arvestades sõltuvad eriti looduslike protsesside dünaamikast; kutsub selles kontekstis komisjoni üles laiendama kõige haavatavamate alade nimekirja ja tegema koostööd olemasolevate piirkondlike algatustega, nagu Alpi konventsioon ja Karpaatide konventsioon, et kasutada parimal võimalikul viisil ära selliste algatuste kaudu saadud olemasolevaid teadmisi;

| 33. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse olulist rolli, mida terved ökosüsteemid võivad mängida kohanemispoliitikas; rõhutab asjaolu, et olemasolevad ELi õigusaktid (nt lindude direktiiv (7), elupaikade direktiiv (8), Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiiv (9)) võivad aidata selle küsimusega Euroopas tegeleda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama selle poliitika elluviimisele kõrgeimat prioriteeti, et tagada kiire ja tõhus kohanemine kliimamuutusega; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse olulist rolli, mida terved ökosüsteemid võivad mängida kohanemispoliitikas; rõhutab asjaolu, et olemasolevad ELi õigusaktid (nt lindude direktiiv (7), elupaikade direktiiv (8), Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiiv (9)) võivad aidata selle küsimusega Euroopas tegeleda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles omistama selle poliitika elluviimisele kõrgeimat prioriteeti, et tagada kiire ja tõhus kohanemine kliimamuutusega;

| 34. | tervitab komisjoni algatust kliimamuutustega kohanemise Euroopa nõuanderühma loomiseks ja rõhutab, et nimetatud eksperdirühm peab pakkuma võimalusi ELi tasandil sidusate sektoritevaheliste strateegiate elluviimiseks ning samuti poliitiliste raamistike tugevdamiseks, mis võiksid anda stiimuleid investeerimiseks tegevustesse kliimamuutusega kohanemiseks ja selle leevendamiseks; |
| --- | --- |

34.

tervitab komisjoni algatust kliimamuutustega kohanemise Euroopa nõuanderühma loomiseks ja rõhutab, et nimetatud eksperdirühm peab pakkuma võimalusi ELi tasandil sidusate sektoritevaheliste strateegiate elluviimiseks ning samuti poliitiliste raamistike tugevdamiseks, mis võiksid anda stiimuleid investeerimiseks tegevustesse kliimamuutusega kohanemiseks ja selle leevendamiseks;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile kui parlamendi panus sidusrühmadega konsulteerimise protsessi komisjoni algatatud rohelise raamatu kohta. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile kui parlamendi panus sidusrühmadega konsulteerimise protsessi komisjoni algatatud rohelise raamatu kohta.

---

(1)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 120.

(2)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 182.

(3)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 119.

(4)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 344.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0537.

(6)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.

(7)  Nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).

(8)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/32/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 60).

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/48

---

Neljapäev, 10. aprill 2008ELi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimine

P6_TA(2008)0127

Euroopa Parlamendi deklaratsioon ELi kõigi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimisekohta

2009/C 247 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 3, 13, 149 ja 151;

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit peaks kodanikele tagama võrdse juurdepääsu teabele, haridusele ja kultuurile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit peaks kodanikele tagama võrdse juurdepääsu teabele, haridusele ja kultuurile;

| B. | arvestades, et kuulmise osaline või täielik kaotus on haigusseisund, mille all Euroopas kannatab enam kui 83 miljonit inimest; arvestades, et Euroopa elanikkonna vananemise tõttu see probleem aina kasvab; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuulmise osaline või täielik kaotus on haigusseisund, mille all Euroopas kannatab enam kui 83 miljonit inimest; arvestades, et Euroopa elanikkonna vananemise tõttu see probleem aina kasvab;

| C. | arvestades, et Euroopas on juurdepääs televisioonile üleüldine; arvestades, et avalik-õigusliku televisiooni kui avaliku teenuse pakkuja missiooniks on muuhulgas ka vaatajate teavitamine ja harimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopas on juurdepääs televisioonile üleüldine; arvestades, et avalik-õigusliku televisiooni kui avaliku teenuse pakkuja missiooniks on muuhulgas ka vaatajate teavitamine ja harimine;

| D. | arvestades, et tänapäeva tehnoloogia abil on televisiooniprogramme (sealhulgas otsesaateid) võimalik subtiitrida otse eetris, selle üheks näiteks on BBC, kes on otsustanud subtiitrida oma kõiki programme alates 2008. aasta aprillist, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tänapäeva tehnoloogia abil on televisiooniprogramme (sealhulgas otsesaateid) võimalik subtiitrida otse eetris, selle üheks näiteks on BBC, kes on otsustanud subtiitrida oma kõiki programme alates 2008. aasta aprillist,

| 1. | on arvamusel, et kõigi ELi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimine on oluline selleks, et tagada kõigi, sealhulgas ka kurtide ja vaegkuuljate vaatajate täielik juurdepääs televisioonile; on seisukohal, et nii aidataks kaasa võõrkeelte õppimisele; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et kõigi ELi avalik-õiguslike televisiooniprogrammide subtiitrimine on oluline selleks, et tagada kõigi, sealhulgas ka kurtide ja vaegkuuljate vaatajate täielik juurdepääs televisioonile; on seisukohal, et nii aidataks kaasa võõrkeelte õppimisele;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku, milles nõutakse, et ELi avalik-õiguslikud teleringhäälingud subtiitriksid kõiki programme; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku, milles nõutakse, et ELi avalik-õiguslikud teleringhäälingud subtiitriksid kõiki programme;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

Allakirjutanute nimed

| | Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 9. aprill 2008

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/50

---

Kolmapäev, 9. aprill 2008Androula Vassiliou komisjoni liikmeks nimetamise heakskiitmine

P6_TA(2008)0108

Euroopa Parlamendi 9. aprilli 2008. aasta otsus, millega kiidetakse heaks Androula Vassiliounimetamine komisjoni liikmeks

2009/C 247 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 214 lõike 2 kolmandat lõiku ja artiklit 215;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe (1) artiklit 4;

võttes arvesse Markos Kyprianou 28. veebruari 2008. aasta lahkumisavaldust komisjoni liikme ametist;

võttes arvesse, et Küprose Vabariigi valitsus esitas Androula Vassiliou komisjoni liikmeks nimetamiseks;

võttes arvesse nõukogu 29. veebruari 2008. aasta otsust 2008/184/EÜ, millega nimetatakse ametisse Euroopa Ühenduste Komisjoni uus liige (2);

võttes arvesse komisjoni liikme kandidaadi kuulamist vastutavas parlamendikomisjonis 1. aprillil 2008;

võttes arvesse kodukorra artiklit 99;

| 1. | kiidab heaks Androula Vassiliou nimetamise komisjoni liikmeks praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni kuni 31. oktoobrini 2009; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Androula Vassiliou nimetamise komisjoni liikmeks praeguse komisjoni koosseisu ametiaja lõpuni kuni 31. oktoobrini 2009;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 123.

(2)  ELT L 59, 4.3.2008, lk 18.

---

Neljapäev, 10. aprill 2008

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/51

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded ***I

P6_TA(2008)0109

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega (KOM(2007)0572 – C6-0334/2007 – 2007/0202(COD))

2009/C 247 E/11

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0572);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 37 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0334/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0051/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 10. aprill 2008P6_TC1-COD(2007)0202

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. aprillil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 (mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid) seoses üleminekuperioodi pikendamisega

2009/C 247 E/12

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr 454/2008.)

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/52

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Euroopa rändevõrgustiku loomine *

P6_TA(2008)0110

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (KOM(2007)0466 – C6-0303/2007 – 2007/0167(CNS))

2009/C 247 E/13

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0466),

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 66, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0303/2007),

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0066/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Pealkiri |
| Ettepanek
  NÕUKOGU OTSUS
  Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta | Ettepanek
  NÕUKOGU OTSUS
  Euroopa
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  loomise kohta |
| Muudatusettepanek 2 |
| Põhjendus 6 |
| (6) | ERV
  peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Pealkiri

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  loomise kohta

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 6

(6)

ERV
  peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.

| (6) | ERVV
  peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on
  erapooletus,
  ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega,
  valitsusväliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusasutustega
  ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.

  (lühendit „ERVV” puudutav muudatusettepanek kehtib kogu teksti ulatuses, välja arvatud põhjendused 1–5) |
| --- | --- |

(6)

ERVV
  peaks hoiduma rände- ja varjupaigaalase teabe kogumise ja vahetamisega tegelevate olemasolevate ühenduse instrumentide või struktuuride töö kordamisest ning peaks nende kõrval pakkuma lisaväärtust eelkõige oma eritunnuste kaudu, milleks on
  erapooletus,
  ülesannete suur mitmekesisus, keskendumine analüüsile, sidemed akadeemiliste ringkondadega,
  valitsusväliste ja rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusasutustega
  ja töö tulemuste kättesaadavus laiemale üldsusele.

(lühendit „ERVV” puudutav muudatusettepanek kehtib kogu teksti ulatuses, välja arvatud põhjendused 1–5)

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 6 a (uus)

| (6a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat, (1) moodustab teiste kehtivate õigusaktide ja struktuuride seas olulise võrdlusraamistiku ERVV toimimise jaoks. Samuti tuleks tähelepanu pöörata CIREFI (2) väärtuslikule tööle ja nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsusele 2005/267/EÜ, millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk (3) |
| --- | --- |

(6a)

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 8

| (8) | Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas. Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste
  või mis tahes muude organisatsioonide
  töötajad. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas. Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste
  või mis tahes muude organisatsioonide
  töötajad.

| (8) | Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm
  erineva taustaga (valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja ülikoolid)
  eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas. Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste,
  valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide või uurimiskeskuste
  töötajad.
  Igal riiklikul kontaktpunktil peaksid samuti tervikuna olema piisavad eriteadmised infotehnoloogiast, koostöökavade koostamisest ja võrgustike loomisest teiste riiklike organisatsioonide ja üksustega ning koostöö tegemisest mitmekeelses keskkonnas Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada riiklike kontaktpunktide vajalikud teadmised ja kogemused mitmetahuliste rände- ja varjupaigaküsimustega tegelemiseks, peavad kontaktpunktide koosseisu kuuluma vähemalt kolm
  erineva taustaga (valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja ülikoolid)
  eksperti, kellel on individuaalne või ühine pädevus poliitikakujunduse, õiguse, teadusuuringute ja statistika valdkonnas. Nimetatud eksperdid võivad olla liikmesriigi valitsusasutuste,
  valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide või uurimiskeskuste
  töötajad.
  Igal riiklikul kontaktpunktil peaksid samuti tervikuna olema piisavad eriteadmised infotehnoloogiast, koostöökavade koostamisest ja võrgustike loomisest teiste riiklike organisatsioonide ja üksustega ning koostöö tegemisest mitmekeelses keskkonnas Euroopa tasandil.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 9

| (9) | Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud,
  aga ka
  näiteks
  ülikoolid, teadusasutused ja teadlased, valitsusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ning rahvusvahelised organisatsioonid
  . |
| --- | --- |

(9)

Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud,
  aga ka
  näiteks
  ülikoolid, teadusasutused ja teadlased, valitsusasutused ja valitsusvälised organisatsioonid ning rahvusvahelised organisatsioonid
  .

| (9) | Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud.
  Võrgustikult saadava rännet ja varjupaigaküsimusi puudutava teabe usaldusväärsuse ja võrreldavuse tagamiseks peavad riiklikud kontaktpunktid kaasama
  näiteks
  ülikoolide, teadusasutuste, teadlaste, valitsusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid. |
| --- | --- |

(9)

Iga riiklik kontaktpunkt peaks kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusega arvestamiseks looma riikliku rändevõrgustiku, milles osaleksid rände- ja varjupaigaküsimustega tegelevad organisatsioonid ja üksikisikud.
  Võrgustikult saadava rännet ja varjupaigaküsimusi puudutava teabe usaldusväärsuse ja võrreldavuse tagamiseks peavad riiklikud kontaktpunktid kaasama
  näiteks
  ülikoolide, teadusasutuste, teadlaste, valitsusasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 12

| (12) | ERVV
  peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega. Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal. |
| --- | --- |

(12)

ERVV
  peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega. Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal.

| (12) | ERVV
  peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega. Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal,
  samuti rahvusvaheliste, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide ja teadusasutustega ning varjupaigataotlejate ja rändajate päritolu- ja transiidiriikidega
  . |
| --- | --- |

(12)

ERVV
  peaks oma eesmärkide saavutamiseks olema võimeline sõlmima vajadusel koostöösuhteid teiste rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate üksustega. Selliste suhete sõlmimisel tuleks tähelepanu pöörata eelkõige hea koostöö tagamisele üksustega, mis asuvad Taanis, Norras, Islandil, Šveitsis, kandidaatriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides ja Venemaal,
  samuti rahvusvaheliste, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonide, ülikoolide ja teadusasutustega ning varjupaigataotlejate ja rändajate päritolu- ja transiidiriikidega
  .

Muudatusettepanek 7

Põhjendus 14

| (14) | ERVV
  teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

(14)

ERVV
  teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

| (14) | ERVV
  teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. |
| --- | --- |

(14)

ERVV
  teabevahetussüsteemi kontekstis tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Muudatusettepanek 8

Põhjendus 14 a (uus)

| (14a) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning otsus ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(14a)

Muudatusettepanek 9

Põhjendus 14 b (uus)

| (14b) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning otsus ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(14b)

Muudatusettepanek 10

Artikli 1 teine lõik

ERVV
  eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse vajadus rände ja varjupaiga valdkonna teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava
  rände- ja varjupaigaalase
  teabe esitamise kaudu, eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas.

ERVV
  eesmärk on rahuldada ühenduse institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste ja institutsioonide ning laiema üldsuse
  , samuti kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  vajadus rände ja varjupaiga valdkonna
  kõiki aspekte
  puudutava teabe järele ajakohase, objektiivse, usaldusväärse ja võrreldava teabe esitamise kaudu
  rände, varjupaiga ja integratsiooni kohta
  ,
  sealhulgas üksikasjalik statistika, mis toob esile ELi õigusloome mõju
  , eesmärgiga toetada Euroopa Liidu poliitikakujundust ja otsuste tegemist kõnealuses valdkonnas.

Muudatusettepanek 11

Artikli 2 punkt a

| (a) | ajakohaste andmete ja
  ajakohase
  teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt, ning andmete ja teabe vahetamine; |
| --- | --- |

(a)

ajakohaste andmete ja
  ajakohase
  teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt, ning andmete ja teabe vahetamine;

| (a) | ajakohaste
  ja usaldusväärsete
  andmete ja teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt
  ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt
  , ning andmete ja teabe vahetamine; |
| --- | --- |

(a)

ajakohaste
  ja usaldusväärsete
  andmete ja teabe kogumine mitmetest allikatest, sealhulgas teadusasutustelt
  ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt
  , ning andmete ja teabe vahetamine;

Muudatusettepanek 12

Artikli 2 punkt b

| b) | punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas formaadis; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas formaadis;

| b) | punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas,
  arusaadavas ja võrreldavas
  formaadis; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud andmete ja teabe analüüsimine ning tulemuste esitamine kergesti ligipääsetavas,
  arusaadavas ja võrreldavas
  formaadis;

Muudatusettepanek 13

Artikli 2 punkt c

| c) | andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika alast tegevust; |
| --- | --- |

c)

andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika alast tegevust;

| c) | andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika
  ja varjupaiga
  alast tegevust
  (näiteks andmed ja statistika seaduslike ja ebaseaduslike sisserändajate arvu, tagasisaatmiste, rahuldatud ja tagasilükatud varjupaigataotluste ning päritoluriikide kohta), et koostöös teiste pädevate Euroopa asutustega saavutada nende näitajate ja kriteeriumide ühtlustamine Euroopa tasandil
  ; |
| --- | --- |

c)

andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse parandamise ühenduse tasandi meetodite väljatöötamine selliste näitajate ja kriteeriumide kehtestamise kaudu, mis aitavad parandada teabe kvaliteeti ja arendada ühenduse rändestatistika
  ja varjupaiga
  alast tegevust
  (näiteks andmed ja statistika seaduslike ja ebaseaduslike sisserändajate arvu, tagasisaatmiste, rahuldatud ja tagasilükatud varjupaigataotluste ning päritoluriikide kohta), et koostöös teiste pädevate Euroopa asutustega saavutada nende näitajate ja kriteeriumide ühtlustamine Euroopa tasandil
  ;

Muudatusettepanek 14

Artikli 2 punkt d

| d) | korrapäraste aruannete avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta; |
| --- | --- |

d)

korrapäraste aruannete avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta;

| d) | korrapäraste aruannete
  koostamine ning
  avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta; |
| --- | --- |

d)

korrapäraste aruannete
  koostamine ning
  avaldamine ühenduse ja liikmesriikide rände- ja varjupaigaalase olukorra kohta;

Muudatusettepanek 15

Artikli 2 punkt d a (uus)

| da) | Euroopa Liidu ja liikmesriikide rände ning varjupaiga valdkonna õigusaktide ja muu asjakohase teabe (piirmäärad, seadustamine, pagulasseisundi taotlemiseks vajalikud tingimused, vastavad tavad, kohtupraktika jne) kogumine ja avaldamine. Teabevahetus liikmesriikide tööturgude erinevate vajaduste asjus võib aidata edendada majanduslikel põhjustel rändajate küsimuse haldamist ELi ühtse lähenemisviisi raames; |
| --- | --- |

da)

Muudatusettepanek 16

Artikli 2 punkt d b (uus)

| db) | komisjoni, Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel analüüside, hinnangute, soovituste ja järelduste koostamine rännet ning varjupaika käsitlevate EÜ direktiivide rakendamise kohta liikmesriikides ja riiklike eeskirjade vastavuse kohta Euroopa ning rahvusvahelistele eeskirjadele, eesmärgiga abistada ja toetada neid oma ülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

db)

Muudatusettepanek 17

Artikli 2 punkt f

| f) | ERVV
  olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu; |
| --- | --- |

f)

ERVV
  olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu;

| f) | ERVV
  olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu
  nii ulatuslikult kui võimalik
  ; |
| --- | --- |

f)

ERVV
  olemasolu alase teadlikkuse arendamine kogutavale teabele juurdepääsu võimaldamise ja töö tulemuste levitamise kaudu
  nii ulatuslikult kui võimalik
  ;

Muudatusettepanek 18

Artikli 2 punkt g

| g) | teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega. |
| --- | --- |

g)

teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste Euroopa ja rahvusvahelise tasandi asutustega.

| g) | teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste
  riiklike,
  Euroopa ja rahvusvahelise tasandi
  valitsus- ja valitsusväliste
  asutustega. |
| --- | --- |

g)

teabe kooskõlastamine ja koostöö tegemine teiste asjaomaste
  riiklike,
  Euroopa ja rahvusvahelise tasandi
  valitsus- ja valitsusväliste
  asutustega.

Muudatusettepanek 19

Artikli 2 lõige 1 a (uus)

ERVV tagab, et tema tegevus on järjepidev ja kooskõlas asjaomaste ühenduse vahendite ja struktuuridega rände ja varjupaiga valdkonnas.

Muudatusettepanek 20

Artikli 4 lõike 2 punkt a

| a) | osaleb ERVV
  iga-aastase tegevuskava
  koostamisel eesistuja esitatud kavandi alusel
  ; |
| --- | --- |

a)

osaleb ERVV
  iga-aastase tegevuskava
  koostamisel eesistuja esitatud kavandi alusel
  ;

| a) | eesistuja esitatud kavandi alusel aitab kaasa ERVV
  iga-aastase tegevuskava
  koostamisele ja kinnitab selle
  ,
  kaasa arvatud iga riikliku kontaktpunkti miinimum- ja maksimumeelarve soovituslik summa, mis tagab, et võrgustiku nõuetekohasest toimimisest tulenevad põhikulud on kaetud kooskõlas artikliga 5
  ; |
| --- | --- |

a)

eesistuja esitatud kavandi alusel aitab kaasa ERVV
  iga-aastase tegevuskava
  koostamisele ja kinnitab selle
  ,
  kaasa arvatud iga riikliku kontaktpunkti miinimum- ja maksimumeelarve soovituslik summa, mis tagab, et võrgustiku nõuetekohasest toimimisest tulenevad põhikulud on kaetud kooskõlas artikliga 5
  ;

Muudatusettepanek 21

Artikli 4 lõike 2 punkt d

| d) | teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10; |
| --- | --- |

d)

teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10;

| d) | teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate
  riiklike, Euroopa ning rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste
  üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10; |
| --- | --- |

d)

teeb kindlaks, milline strateegilise koostöö vorm on kõige asjakohasem suhetes teiste rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate
  riiklike, Euroopa ning rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste
  üksustega ning kiidab vajadusel heaks sellise koostöö tegemiseks vajaliku halduskorra, nagu on osutatud artiklis 10;

Muudatusettepanek 22

Artikli 5 lõige 1

| 1. | Iga liikmesriik määrab üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik määrab üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid.

| 1. | Iga liikmesriik määrab
  erapooletu
  üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik määrab
  erapooletu
  üksuse, mis täidab riikliku kontaktpunkti ülesandeid.

Et ERVV tööd lihtsustada ja tagada tema eesmärkide saavutamine, võtavad liikmesriigid vajaduse korral arvesse vajadust kooskõlastamise järele oma juhtorganisse kuuluva esindaja ning oma riikliku kontaktpunkti vahel.

Riikliku kontaktpunkti koosseisu kuuluvad vähemalt kolm eksperti. Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, on liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja.
  Ülejäänud eksperdid võivad olla kõnealuse üksuse või teiste asjaomases liikmesriigis asuvate avalik-õiguslike või eraõiguslike riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed.

Riikliku kontaktpunkti koosseisu kuuluvad vähemalt kolm
  erineva taustaga (valitsusasutused, valitsusvälised organisatsioonid ja ülikoolid)
  eksperti. Üks ekspert, kes on ühtlasi riikliku kontaktpunkti koordinaator, on liikmesriigi määratud üksuse ametnik või töötaja.

Riiklikud kontaktpunktid lähtuvad kõigis oma pädevusvaldkondades erapooletuse ja objektiivsuse põhimõtetest.

Muudatusettepanek 23

Artikli 5 lõike 2 punkt a

| a) | rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat; |
| --- | --- |

a)

rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat;

| a) | rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud
  laialdased
  teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat; |
| --- | --- |

a)

rände ja varjupaiga valdkonnaga seotud
  laialdased
  teadmised ja kogemused, mis hõlmavad ka kõnealuse valdkonna poliitikakujundust, õigust, teadusuuringuid ja statistikat;

Muudatusettepanek 24

Artikli 5 lõike 3 punkt (b)

| b) | riigi andmete lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi; |
| --- | --- |

b)

riigi andmete lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi;

| b) | riigi andmete,
  analüüside ja hinnangute
  lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi; |
| --- | --- |

b)

riigi andmete,
  analüüside ja hinnangute
  lisamine artiklis 8 osutatud teabevahetussüsteemi;

Muudatusettepanek 25

Artikli 5 lõike 3 punkt c

| c) | suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest saadud taotlustele kiireks vastamiseks; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest saadud taotlustele kiireks vastamiseks;

| c) | suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest
  ning samuti komisjonilt, Euroopa Parlamendilt või nõukogult
  saadud taotlustele kiireks vastamiseks; |
| --- | --- |

c)

suutlikkuse arendamine neile saadetud taotluste edastamiseks ja teistest riiklikest kontaktpunktidest
  ning samuti komisjonilt, Euroopa Parlamendilt või nõukogult
  saadud taotlustele kiireks vastamiseks;

Muudatusettepanek 26

Artikli 5 lõike 3 punkt d

| d) | rände- ja varjupaigaküsimustega
  tegelevate mitmesuguste organisatsioonide ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava riikliku
  rändevõrgustiku
  loomine. Riikliku
  rändevõrgustiku
  liikmeid
  võib kutsuda ERVV
  tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9. |
| --- | --- |

d)

rände- ja varjupaigaküsimustega
  tegelevate mitmesuguste organisatsioonide ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava riikliku
  rändevõrgustiku
  loomine. Riikliku
  rändevõrgustiku
  liikmeid
  võib kutsuda ERVV
  tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9.

| d) | rände ja varjupaigaga seotud erinevates valdkondades
  tegelevate mitmesuguste
  riiklike ja valitsusväliste
  organisatsioonide
  , eelkõige ülikoolide, teadusasutuste ning kutseliitude
  ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava
  ja vajalikku oskusteavet pakkuda suutva
  riikliku
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  loomine. Riikliku
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  liikmeid
  kutsutakse ERVV
  tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9. |
| --- | --- |

d)

rände ja varjupaigaga seotud erinevates valdkondades
  tegelevate mitmesuguste
  riiklike ja valitsusväliste
  organisatsioonide
  , eelkõige ülikoolide, teadusasutuste ning kutseliitude
  ja üksikisikute osalusega ning kõiki asjaomaseid sidusrühmi esindava
  ja vajalikku oskusteavet pakkuda suutva
  riikliku
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  loomine. Riikliku
  rände- ja varjupaigavõrgustiku
  liikmeid
  kutsutakse ERVV
  tegevuses osalema, pidades eelkõige silmas artikleid 8 ja 9.

Muudatusettepanek 27

Artikli 6 lõige 3

| 3. | Komisjon võtab pärast
  juhtorgani ja
  riiklike kontaktpunktidega konsulteerimist ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu
  ERVV
  iga-aastase tegevuskava. Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja
  ERVV
  arengu kohta. |
| --- | --- |

3.

Komisjon võtab pärast
  juhtorgani ja
  riiklike kontaktpunktidega konsulteerimist ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu
  ERVV
  iga-aastase tegevuskava. Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja
  ERVV
  arengu kohta.

| 3. | Komisjon võtab pärast riiklike kontaktpunktide
  ja Euroopa Parlamendiga
  konsulteerimist
  ning juhtorgani kinnituse saamist olemasolevatest rahalistest vahenditest lähtudes
  ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu
  ERVV
  iga-aastase tegevuskava. Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja
  ERVV
  arengu kohta. |
| --- | --- |

3.

Komisjon võtab pärast riiklike kontaktpunktide
  ja Euroopa Parlamendiga
  konsulteerimist
  ning juhtorgani kinnituse saamist olemasolevatest rahalistest vahenditest lähtudes
  ning artiklites 1 ja 2 määratletud üldise eesmärgi ja ülesannete piires vastu
  ERVV
  iga-aastase tegevuskava. Tegevuskavas täpsustatakse eesmärgid ja esmatähtsad tegevusvaldkonnad. Komisjon jälgib iga-aastase tegevuskava täitmist ning annab juhtorganile korrapäraselt aru kava täitmise ja
  ERVV
  arengu kohta.

Muudatusettepanek 28

Artikli 7 lõige 5 a (uus)

| 5a. | Lõikes 5 osutatud tegevusest, kui see ei ole kavandatud ERVV iga-aastases tegevuskavas, teavitatakse õigeaegselt riiklikke kontaktpunkte. |
| --- | --- |

5a.

Muudatusettepanek 29

Artikli 8 pealkiri

Teabevahetussüsteem

Teabe avaldamine, levitamine ja vahetamine

Muudatusettepanek 30

Artikli 8 lõige 1

| 1. | Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine
  teabevahetussüsteem
  , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine
  teabevahetussüsteem
  , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu.

| 1. | Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine
  teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteem
  , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas käesoleva artikliga luuakse Interneti-põhine
  teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteem
  , millele võimaldatakse juurdepääs spetsiaalse veebilehe kaudu.

Muudatusettepanek 31

Artikli 8 lõike 2 esimene lõik

| 2. | Teabevahetussüsteemi
  sisu harilikult avaldatakse. |
| --- | --- |

2.

Teabevahetussüsteemi
  sisu harilikult avaldatakse.

| 2. | Teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteemi
  sisu harilikult avaldatakse. |
| --- | --- |

2.

Teabe avaldamise, levitamise ja vahetamise süsteemi
  sisu harilikult avaldatakse.

Muudatusettepanek 32

Artikli 8 lõike 3 punkt f

| f) | rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste kataloog. |
| --- | --- |

f)

rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste kataloog.

| f) | rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste
  ning antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste, riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste ning valitsustevaheliste organisatsioonide
  kataloog. |
| --- | --- |

f)

rände ja varjupaiga valdkonnas tegutsevate teadlaste ja teadusasutuste
  ning antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste, riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste ning valitsustevaheliste organisatsioonide
  kataloog.

Muudatusettepanek 33

Artikli 8 lõike 3 punkt f a (uus)

| fa) | Euroopa bibliograafia, mis hõlmab avaldatud ja avaldamata teadustöid, eelkõige aruandeid, brošüüre ja konverentside materjale; |
| --- | --- |

fa)

Muudatusettepanek 34

Artikli 8 lõike 3 punkt f b (uus)

| fb) | Euroopa tegevuskava, kus loetletakse konverentsid ja peamised sündmused, mis on seotud rände ja varjupaiga kõigi aspektidega; |
| --- | --- |

fb)

Muudatusettepanek 35

Artikli 8 lõike 3 punkt f c (uus)

| fc) | andmebaas, kuhu teadlased ja doktoriõppe üliõpilased võivad sisestada teavet oma pooleliolevate tööde ja õpingute kohta. |
| --- | --- |

fc)

Muudatusettepanek 36

Artikli 9 lõige 1

| 1. | Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

1.

Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid.

| 1. | Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna
  õiguslikku arengut (seadused ja kohtupraktika),
  poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid. |
| --- | --- |

1.

Iga riiklik kontaktpunkt koostab igal aastal aruande, milles kirjeldatakse asjaomase liikmesriigi rände- ja varjupaigaalast olukorda, selgitatakse kõnealuse valdkonna
  õiguslikku arengut (seadused ja kohtupraktika),
  poliitilist arengut ja esitatakse statistilisi andmeid.

Muudatusettepanek 37

Artikli 10 lõige 1

| 1. | ERVV
  teeb koostööd liikmesriikide
  või
  kolmandate riikide
  üksustega, sealhulgas
  rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

1.

ERVV
  teeb koostööd liikmesriikide
  või
  kolmandate riikide
  üksustega, sealhulgas
  rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| 1. | ERVV teeb koostööd
  Euroopa Liidu tasandi ning
  liikmesriikide
  ja
  kolmandate riikide
  valitsus- ja valitsusväliste üksuste, asutuste ja organisatsioonidega ning
  rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.


  ERV prioriteediks on suhtlus kolmandate riikidega, mis on Euroopa Liitu rändajate päritolu- ja transiidiriikideks
  . |
| --- | --- |

1.

ERVV teeb koostööd
  Euroopa Liidu tasandi ning
  liikmesriikide
  ja
  kolmandate riikide
  valitsus- ja valitsusväliste üksuste, asutuste ja organisatsioonidega ning
  rände ja varjupaiga valdkonnas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

ERV prioriteediks on suhtlus kolmandate riikidega, mis on Euroopa Liitu rändajate päritolu- ja transiidiriikideks
  .

Muudatusettepanek 38

Artikli 10 lõige 1 a (uus)

| 1a. | ERVV koostöö varjupaigataotlejate ning rändajate päritolu- ja transiidiriikidega tagab ühise rände- ja varjupaigapoliitika järjepideva rakendamise. Sellise koostöö eesmärk on tagada asjakohane koostöö määr naaberriikidega Euroopa naabruspoliitika tugevdamiseks. |
| --- | --- |

1a.

Muudatusettepanek 39

Artikkel 13

Komisjon esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
  ERVV
  arengut käsitleva aruande. Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks.

Komisjon esitab hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule, Regioonide Komiteele ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
  ERVV
  arengut käsitleva aruande. Aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud käesoleva otsuse muutmiseks,
  pidades silmas Euroopa migratsiooni järelevalvekeskuse loomise võimalust
  .

Muudatusettepanek 40

Artikli 15 lõige 1

Käesolevat otsust kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2008
  .

Käesolevat otsust kohaldatakse alates
  selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast
  .

Muudatusettepanek 41

Artikkel 15 a (uus)

Artikkel 15 a

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi kuue kuu jooksul pärast Lissaboni lepingu jõustumist.

---

(1)  

  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

(2)  
  Nõukogu 30. novembri 1994. aasta järelduste (EÜT C 274, 19.9.1996, lk 50) kohaselt asutatud piiriületus- ja sisserändealase teabe, arutelude ja teabevahetuse keskus (CIREFI).

(3)  

  ELT L 83, 1.4.2005, lk 48. (ICOnet).

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/60

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Ühenduse programmide juhtimise eest vastutavate täitevasutuste standardfinantsmääruse muutmine

P6_TA(2008)0111

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr1653/2004 täitevasutuste standardfinantsmääruse vastuvõtmise kohta vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (SEK(2007)0492 – C6-0123/2007– 2007/0901(CNS))

2009/C 247 E/14

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõud (SEK(2007)0492);

võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2007. aasta kirja, milles konsulteeriti Euroopa Parlamendiga (C6-0123/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A6-0068/2008),

| 1. | kiidab komisjoni määruse eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni määruse eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil määruse eelnõud vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil määruse eelnõud vastavalt muuta;

| 3. | palub komisjonil Euroopa Parlamenti teavitada, kui komisjon kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil Euroopa Parlamenti teavitada, kui komisjon kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud teksti muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 3 A (uus) |
| | (3a) | Asjaolu, et asutuse direktori tegevusele antakse eraldi heakskiit nii halduseelarve osas kui ka selle osas, kuidas asutus on rakendanud ühenduse programmidega seotud tegevusassigneeringuid, võib täitevasutuste hulga suurenemise korral ohustada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse selgust. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 3 A (uus)

(3a)

Muudatusettepanek 2

PÕHJENDUS 3 B (uus)

| (3b) | Kuna eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu andmist käsitleva otsuse tähtaeg üldeelarve puhul on 15. mai aastal n+2 ja täitevasutuste puhul 29. aprill aastal n+2, peaksid kõik osalejad proovima tegelikus töös raskusi vältida ning püüdlema õiguslike aluste ühtlustamise poole tulevikus. |
| --- | --- |

(3b)

Muudatusettepanek 4

PÕHJENDUS 9 A (uus)

| (9a) | Tuleks täpsustada, et juhatus või juhtkomitee (mille on määranud komisjon, mistõttu komisjon vastutab selle eest, et juhatuse liikmetel oleks vajalik kvalifikatsioon ning et neil ei oleks huvide konflikti) vastutab konkreetsete eelarve ja kontrolliga seotud küsimuste eest ning seega peaks andma oma tegevusest aru eelarve täitmist kinnitavale asutusele. |
| --- | --- |

(9a)

Muudatusettepanek 5

ARTIKLI 1 PUNKT 1 A (uus)

Artikli 9 lõige 4 (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| (1a) | Artikli 9 neljas lõik asendatakse järgmisega:


  Artiklis 15 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle. Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

  Asutus teavitab komisjoni hiljemalt järgmise aasta 1. juuniks ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamisest. Komisjon saadab eelarvepädevatele institutsioonidele kokkuvõtva aruande kõikide täitevasutuste sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta hiljemalt järgmise aasta 15. juuliks. |
| --- | --- |

(1a)

Artiklis 15 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle. Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

  Asutus teavitab komisjoni hiljemalt järgmise aasta 1. juuniks ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamisest. Komisjon saadab eelarvepädevatele institutsioonidele kokkuvõtva aruande kõikide täitevasutuste sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta hiljemalt järgmise aasta 15. juuliks.

Muudatusettepanek 6

ARTIKLI 1 PUNKT 2 A (uus)

Artikli 13 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 2a) | Artikli 13 teine lõik asendatakse järgmisega:


  Sularahaarvelduste vajadustest lähtudes võib täitevasutuse peaarvepidaja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel siiski teha tehinguid liikmesriikide vääringutes. |
| --- | --- |

2a)

Sularahaarvelduste vajadustest lähtudes võib täitevasutuse peaarvepidaja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel siiski teha tehinguid liikmesriikide vääringutes.

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKT 4

Artikli 19a lõike 2 punkt c (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| (c) | varade ja teabe
  säilivuse
  tagamine; |
| --- | --- |

(c)

varade ja teabe
  säilivuse
  tagamine;

| c) | varade
  säilivuse
  ja teabe
  läbipaistvuse
  tagamine; |
| --- | --- |

c)

varade
  säilivuse
  ja teabe
  läbipaistvuse
  tagamine;

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKTI 5 ALAPUNKT A

Artikli 20 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Eelarve ja paranduseelarve edastatakse teabevahetuse korras lõplikult vastuvõetud kujul eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase täitevasutuse veebisaidil. Eelarve ja paranduseelarvete kokkuvõte avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist

Eelarve ja paranduseelarve edastatakse teabevahetuse korras lõplikult vastuvõetud kujul eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase täitevasutuse veebisaidil. Eelarve ja paranduseelarvete kokkuvõte avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  Kõnealune kokkuvõte sisaldab järgmisi punkte: tulud ja kulud, nende muutus eelmise aastaga võrreldes, haldus- ja tegevuseelarve viis suurimat kuluartiklit, viis suurimat tuluartiklit, ametnike ja ajutiste töötajate ametikohtade loetelu, samuti ülevaadet lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide kohta ning muutuseid eelmise aastaga võrreldes.

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKTI 5 ALAPUNKT B

Artikli 20 teine a lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Asutus avaldab
  asjakohasel viisil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta. Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta(*)) sätestatud isikuandmete vaba liikumist ja turvalisust käsitlevate nõuetega.

Asutus avaldab
  oma veebisaidil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta.
  Avaldatud teave peab olema kolmandate isikute jaoks hõlpsasti leitav, ülevaatlik ja kõikehõlmav.
  Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta(*)) sätestatud isikuandmete vaba liikumist ja turvalisust käsitlevate nõuetega.
  Kui teave avaldatakse osaliselt, tehakse saajate andmed Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile asjakohasel viisil teatavaks. Eraldatud eelarvevahendid avaldatakse käesoleva lõigu esimese ja teise lause kohaselt anonüümselt, märkides ära konfidentsiaalsusnõude aluse ja üksuse, kes võttis vastu otsuse konfidentsiaalsuse kohta.

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKT 6 A (uus)

Artikli 21 punkt a (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6a) | Artikli 21 punkt a asendatakse järgmisega:








  a) | ametikohtade loetelu, milles sätestatakse eelarveassigneeringute piires lubatud ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa ning nõuetekohaselt põhjendatud hinnang vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta; |
| --- | --- | --- |

6a)

a)

ametikohtade loetelu, milles sätestatakse eelarveassigneeringute piires lubatud ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa ning nõuetekohaselt põhjendatud hinnang vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta;

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 PUNKT 6 B (uus)

Artikli 21 punkt b (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6b) | Artikli 21 punkt b asendatakse järgmisega:









  b) | põhjalikku dokumentatsiooni sihtotstarbelise tulu kohta; |
| --- | --- | --- |

6b)

b)

põhjalikku dokumentatsiooni sihtotstarbelise tulu kohta;

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKT 6 C (uus)

Artikli 21 punkt c (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6c) | Artikli 21 punkt c asendatakse järgmisega:









  c) | teavet kõikide eelnevalt seatud eesmärkide saavutamise kohta seoses eri tegevustega ning uute, näitajate alusel mõõdetavate eesmärkide kohta; hinnangu tulemuste osas konsulteeritakse ja neile osutatakse kui tõendile esitatud eelarvemuudatuse eeldatavate eeliste kohta. |
| --- | --- | --- |

6c)

c)

teavet kõikide eelnevalt seatud eesmärkide saavutamise kohta seoses eri tegevustega ning uute, näitajate alusel mõõdetavate eesmärkide kohta; hinnangu tulemuste osas konsulteeritakse ja neile osutatakse kui tõendile esitatud eelarvemuudatuse eeldatavate eeliste kohta.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKT 6 D (uus)

Artikli 22 kolmas lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6d) | Artikli 22 kolmas lõik asendatakse järgmisega:


  Eelarvepädev asutus kinnitab kõikide täitevasutuste ametikohtade loetelu ning kõik sellesse hiljem tehtavad muudatused kooskõlas artikli 24 sätetega. Kinnitatud ametikohtade loetelu avaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve III jao – Komisjon – lisas koos hinnanguga vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta kõnealusel eelarveaastal. |
| --- | --- |

6d)

Eelarvepädev asutus kinnitab kõikide täitevasutuste ametikohtade loetelu ning kõik sellesse hiljem tehtavad muudatused kooskõlas artikli 24 sätetega. Kinnitatud ametikohtade loetelu avaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve III jao – Komisjon – lisas koos hinnanguga vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta kõnealusel eelarveaastal.

Muudatusettepanek 14

ARTIKLI 1 PUNKT 6 E (uus)

Artikli 23 punkti 1 alapunkt b (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6e) | Artikli 23 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:








  b) | eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n-2 tulud, kaasa arvatud sihtotstarbeline tulu; |
| --- | --- | --- |

6e)

b)

eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n-2 tulud, kaasa arvatud sihtotstarbeline tulu;

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 1 PUNKT 6 F (uus)

Artikli 24 lõike 1 esimene lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 6f) | Artikli 24 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:


  1.   Artiklis 21 nimetatud ametikohtade loetelus näidatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade kõrval eelmiseks aastaks lubatud ametikohtade arv ning tegelikult täidetud ametikohtade arv, samuti lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arv. Analoogselt sisaldab artiklis 21 nimetatud nõuetekohaselt põhjendatud hinnang vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta samuti eelmise aasta hinnangulist lepinguliste töötajate arvu ja tegelikult töölevõetud töötajate arvu.



  Ametikohtade loetelu

  kujutab endast asutuse jaoks kohustuslikku piirmäära, mida ametisse nimetamisel ei tohi ületada. |
| --- | --- |

6f)

1.   Artiklis 21 nimetatud ametikohtade loetelus näidatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade kõrval eelmiseks aastaks lubatud ametikohtade arv ning tegelikult täidetud ametikohtade arv, samuti lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arv. Analoogselt sisaldab artiklis 21 nimetatud nõuetekohaselt põhjendatud hinnang vajalike kavandatud ja esialgselt eelarvestatud lepinguliste töötajate arvu kohta samuti eelmise aasta hinnangulist lepinguliste töötajate arvu ja tegelikult töölevõetud töötajate arvu.

Ametikohtade loetelu

  kujutab endast asutuse jaoks kohustuslikku piirmäära, mida ametisse nimetamisel ei tohi ületada.

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 1 PUNKT 8

Artikli 27 esimene lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 1. | Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta
  eelarve täitmisega seotud
  meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma ülemusele. Direktor peab sel juhul suunama küsimuse lahendamiseks juhatusele |
| --- | --- |

1.

Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta
  eelarve täitmisega seotud
  meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma ülemusele. Direktor peab sel juhul suunama küsimuse lahendamiseks juhatusele

| 1. | Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega.
  Vastavalt kehtivad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste nõuded.
  Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma ülemusele. Direktor peab sel juhul suunama küsimuse lahendamiseks juhatusele. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu asutuse või ühenduste huvidega.
  Vastavalt kehtivad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ning Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste nõuded.
  Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja oma ülemusele. Direktor peab sel juhul suunama küsimuse lahendamiseks juhatusele.

Muudatusettepanek 17

ARTIKLI 1 PUNKT 8 A (uus)

Artikli 29 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 8a) | Artikli 29 teine lõik asendatakse järgmisega:


  Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte arvesse võttes kehtestab eelarvevahendite käsutaja vastavalt komisjoni poolt oma talituste jaoks vastu võetud miinimumstandarditele organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks sobiliku haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise. |
| --- | --- |

8a)

Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte arvesse võttes kehtestab eelarvevahendite käsutaja vastavalt komisjoni poolt oma talituste jaoks vastu võetud miinimumstandarditele organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks sobiliku haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise.

Muudatusettepanek 18

ARTIKLI 1 PUNKT 9 A (uus)

Artikli 29 viies lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 9a) | Artikli 29 viies lõik asendatakse järgmisega:



  Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 9 lõike 7 kohaselt esitab eelarvevahendite käsutaja juhatusele iga eelarveaasta 15. märtsiks iga-aastase tegevusaruande. Kõnealuses aruandes kinnitab eelarvevahendite käsutaja enda allkirjastatud kinnitava avaldusega, et iga-aastases aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate täitevasutuse siseolukorrast, välja arvatud juhul, kui muudes reservatsioonides on ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

9a)

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 9 lõike 7 kohaselt esitab eelarvevahendite käsutaja juhatusele iga eelarveaasta 15. märtsiks iga-aastase tegevusaruande. Kõnealuses aruandes kinnitab eelarvevahendite käsutaja enda allkirjastatud kinnitava avaldusega, et iga-aastases aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate täitevasutuse siseolukorrast, välja arvatud juhul, kui muudes reservatsioonides on ette nähtud teisiti.

Muudatusettepanek 19

ARTIKLI 1 PUNKT 10

Artikli 30 sissejuhatav osa (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Juhatus määrab ametisse peaarvepidaja, kelleks on lähetatud ametnik
  või asutuse poolt otse värvatud ajutine töötaja,
  ja kelle vastutusalasse kuulub järgmine:

Juhatus määrab ametisse peaarvepidaja, kelleks on lähetatud ametnik ja kelle vastutusalasse kuulub järgmine:

Muudatusettepanek 20

ARTIKLI 1 PUNKT 10

Artikli 30 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Enne juhatusepoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades, et ta on põhjendatult kindel selles, et need annavad institutsiooni finantsolukorrast piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate.

Enne juhatusepoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades
  kinnitava avaldusega
  , et ta on põhjendatult kindel selles, et need annavad institutsiooni finantsolukorrast piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate.

Muudatusettepanek 21

ARTIKLI 1 PUNKT 12 A (uus)

Artikli 35 lõike 1 teine lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 12a) | Artikli 35 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:


  Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor distsiplinaarmenetluse või hüvitise nõudmise menetluse algatamise. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile aruande koos soovitustega. Kui arvamuses peetakse asjaga seotuks direktorit, saadab toimkond aruande juhatusele ja komisjoni siseaudiitorile.

  Direktori märkused kõnealuste juhtumite kohta ja selgitused tema järgnevate otsuste kohta lisatakse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. |
| --- | --- |

12a)

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor distsiplinaarmenetluse või hüvitise nõudmise menetluse algatamise. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile aruande koos soovitustega. Kui arvamuses peetakse asjaga seotuks direktorit, saadab toimkond aruande juhatusele ja komisjoni siseaudiitorile.

  Direktori märkused kõnealuste juhtumite kohta ja selgitused tema järgnevate otsuste kohta lisatakse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele.

Muudatusettepanek 22

ARTIKLI 1 PUNKT 15

Artikkel 42 a (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Peaarvepidaja koostab saadaolevatest summadest loetelu, milles asutuse nõuded rühmitatakse vastavalt nende esitamise kuupäevale. Loetelu lisatakse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele. Asutus koostab loetelu asutuse nõuetest, näidates ära võlgnike nimed ja võla suuruse, kui võlgnikku sunnitakse maksma kohtu otsusega, millel on res iudicata jõud ja kui aasta pärast otsuse väljakuulutamist ei ole tehtud makseid või on neid tehtud väheolulises ulatuses. See loetelu avaldatakse vastavalt asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele.

Peaarvepidaja koostab saadaolevatest summadest loetelu, milles asutuse nõuded rühmitatakse vastavalt nende esitamise kuupäevale. Loetelu lisatakse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele
  , mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. Loetelu sisaldab ka nõudeid, millest täielikult või osaliselt loobuti.

Asutus koostab loetelu asutuse nõuetest,
  mis on seotud asutuse enda eelarvega,
  näidates ära võlgnike nimed ja võla suuruse, kui võlgnikku sunnitakse maksma kohtu otsusega, millel on res iudicata jõud ja kui aasta pärast otsuse väljakuulutamist ei ole tehtud makseid või on neid tehtud väheolulises ulatuses. See loetelu avaldatakse vastavalt asjakohastele andmekaitsealastele õigusaktidele.

Muudatusettepanek 23

ARTIKLI 1 PUNKT 16 A (uus)

Artikli 48 esimene a lõik (uus) (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 16a) | Artiklile 48 lisatakse järgmine lõik:



  IT-põhiste maksesüsteemide korral hindab peaarvepidaja niisuguste süsteemide turvalisust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- |

16a)

IT-põhiste maksesüsteemide korral hindab peaarvepidaja niisuguste süsteemide turvalisust ja usaldusväärsust.

Muudatusettepanek 24

ARTIKLI 1 PUNKT 19

Artikkel 50 a (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a kohaldatakse mutatis mutandis, kui valitakse eksperte, kes aitavad asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel. Asutused võivad kasutada ka komisjoni koostatud ekspertide nimekirju;

Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a kohaldatakse mutatis mutandis, kui valitakse eksperte, kes aitavad asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel. Asutused võivad kasutada ka komisjoni koostatud ekspertide nimekirju.
  Täitevasutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele, lisatakse loetelu kõnealuse eelarveaasta jooksul asutusega koostööd teinud ekspertide nimede ja töötasudega, võttes asjakohaselt arvesse isikuandmete kaitset.
  ;

Muudatusettepanek 25

ARTIKLI 1 PUNKT 21 A (uus)

Artikli 66 esimene lõik (määrus (EÜ) nr 1653/2004)

| 21a) | Artikli 66 esimene lõik asendatakse järgmisega:


  Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega heakskiidu direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel hiljemalt aasta n+2 29. aprilliks.

  Direktor teavitab juhatust heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis sisalduvatest Euroopa Parlamendi märkustest. |
| --- | --- |

21a)

Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kvalifitseeritud häälteenamusega heakskiidu direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel hiljemalt aasta n+2 29. aprilliks.

  Direktor teavitab juhatust heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis sisalduvatest Euroopa Parlamendi märkustest.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/67

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Raamfinantsmäärus asutustele, millele viidatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 *

P6_TA(2008)0112

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon komisjoni määruse (EÜ, Euratom) eelnõu kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (SEK(2007)1013 – C6-0417/2007 – 2007/0151(CNS))

2009/C 247 E/15

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu (SEK(2007)1013);

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2007 kirja, milles konsulteeriti Euroopa Parlamendiga (C6-0417/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A6-0069/2008),

| 1. | kiidab komisjoni määruse eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni määruse eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil määruse eelnõu vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil määruse eelnõu vastavalt muuta;

| 3. | palub komisjonil Euroopa Parlamenti teavitada, kui komisjon kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil Euroopa Parlamenti teavitada, kui komisjon kavatseb Euroopa Parlamendi heakskiidetud tekstist kõrvale kalduda;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| PÕHJENDUS 3 A (uus) |
| | (3a) | Kuna eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu andmise otsuse tähtaeg üldeelarve puhul on 15. mai aastal n+2 ja asutuste puhul 30. aprill aastal n+2, peaksid kõik osalejad proovima tegelikus töös raskusi vältida ning püüdlema õigusliku aluse ühtlustamise poole tulevikus. |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

PÕHJENDUS 3 A (uus)

(3a)

Muudatusettepanek 2

ARTIKLI 1 PUNKT –1 (uus)

Artikli 2 lõige 1 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| –1) | artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:








  1. | Ühenduse asutus – asutus üldise finantsmääruse artikli 185 lõike 1 tähenduses.


  Ühenduse asutusteks, kes tegelikult saavad eelarvest väljamakseid vastavalt üldise finantsmääruse artikli 185 lõikes 1 sätestatule, loetakse kõiki ühenduse asutusi, kes saavad eelarvest otsetoetusi, ja mis tahes teisi ühenduse asutusi, kes saavad eelarvest väljamakseid; |
| --- | --- | --- |

–1)

1.

Ühenduse asutus – asutus üldise finantsmääruse artikli 185 lõike 1 tähenduses.

Muudatusettepanek 3

ARTIKLI 1 PUNKTI 3 ALAPUNKT C A (uus)

Artikli 10 lõige 7 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| ca) | lõige 7 asendatakse järgmisega:


  7.   Artiklis 19 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle.


  Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

  Ühenduse asutus teavitab komisjoni hiljemalt järgmise aasta 1. juuniks ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamisest. Komisjon saadab eelarvepädevatele institutsioonidele kokkuvõtva aruande kõikide ühenduse asutuste sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta hiljemalt järgmise aasta 15. juuliks. |
| --- | --- |

ca)

7.   Artiklis 19 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle.

Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

  Ühenduse asutus teavitab komisjoni hiljemalt järgmise aasta 1. juuniks ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamisest. Komisjon saadab eelarvepädevatele institutsioonidele kokkuvõtva aruande kõikide ühenduse asutuste sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta hiljemalt järgmise aasta 15. juuliks.

Muudatusettepanek 5

ARTIKLI 1 PUNKT 7

Artikli 23 lõige 4 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

4.

Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik.

| 4. | Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik.
  Direktor teatab eelarvepädevatele institutsioonidele kõikidest lõike 2 kohaselt tehtud ümberpaigutustest. |
| --- | --- |

4.

Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik.
  Direktor teatab eelarvepädevatele institutsioonidele kõikidest lõike 2 kohaselt tehtud ümberpaigutustest.

Muudatusettepanek 6

ARTIKLI 1 PUNKTI 9 ALAPUNKT A

Artikli 26 lõige 2 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 2. | Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist. |
| --- | --- |

2.

Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

| 2. | Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  Nimetatud kokkuvõttes märgitakse ära tulud ja kulud ning muutused võrreldes eelmise aastaga, haldus- ja tegevuseelarve viis peamist kululiiki, viis peamist tululiiki, ametikohtade loetelu, kaasa arvatud alalised ja ajutised töötajad, samuti ülevaade lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arvust ning muutused võrreldes eelmise aastaga. |
| --- | --- |

2.

Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.
  Nimetatud kokkuvõttes märgitakse ära tulud ja kulud ning muutused võrreldes eelmise aastaga, haldus- ja tegevuseelarve viis peamist kululiiki, viis peamist tululiiki, ametikohtade loetelu, kaasa arvatud alalised ja ajutised töötajad, samuti ülevaade lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arvust ning muutused võrreldes eelmise aastaga.

Muudatusettepanek 7

ARTIKLI 1 PUNKTI 9 ALAPUNKT B

Artikli 26 lõige 3 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 3. | Eelarve ja paranduseelarve edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebilehel kahe kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist. |
| --- | --- |

3.

Eelarve ja paranduseelarve edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebilehel kahe kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

| 3. | Eelarve ja paranduseelarve
  , kaasa arvatud ametikohtade loetelu (alaliste ja ajutiste töötajate kohta ning ülevaade lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arvu kohta),
  edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebilehel kahe kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist. |
| --- | --- |

3.

Eelarve ja paranduseelarve
  , kaasa arvatud ametikohtade loetelu (alaliste ja ajutiste töötajate kohta ning ülevaade lepinguliste töötajate ja riikide ekspertide arvu kohta),
  edastatakse lõplikult vastuvõetud kujul teadmiseks eelarvespädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebilehel kahe kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Muudatusettepanek 8

ARTIKLI 1 PUNKTI 9 ALAPUNKT B

Artikli 26 lõige 4 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Ühenduse asutus avaldab
  asjakohasel viisil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta. Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevate nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

4.

Ühenduse asutus avaldab
  asjakohasel viisil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta. Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevate nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001.

| 4. | Asutus avaldab
  oma veebisaidil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta.
  Avaldatud teave peab olema kolmandate isikute jaoks hõlpsasti leitav, ülevaatlik ja kõikehõlmav (täielik avaldamine).
  Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevate nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta).
  Kui teave avaldatakse osaliselt, tehakse saajate andmed Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile asjakohasel viisil teatavaks. Eraldatud eelarvevahendid avaldatakse vastavalt esimeses ja teises lauses sätestatule anonüümselt, esitades konfidentsiaalsusnõude aluse ja konfidentsiaalsust käsitleva otsuse vastu võtnud üksuse. |
| --- | --- |

4.

Asutus avaldab
  oma veebisaidil
  teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta.
  Avaldatud teave peab olema kolmandate isikute jaoks hõlpsasti leitav, ülevaatlik ja kõikehõlmav (täielik avaldamine).
  Selline teave avaldatakse kooskõlas konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetega, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevate nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta).
  Kui teave avaldatakse osaliselt, tehakse saajate andmed Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile asjakohasel viisil teatavaks. Eraldatud eelarvevahendid avaldatakse vastavalt esimeses ja teises lauses sätestatule anonüümselt, esitades konfidentsiaalsusnõude aluse ja konfidentsiaalsust käsitleva otsuse vastu võtnud üksuse.

Muudatusettepanek 9

ARTIKLI 1 PUNKT 9 A (uus)

Artikli 27 lõike 3 punkt b a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 9a) | artikli 27 lõikele 3 lisatakse järgmine punkt b a:









  ba) | üksikasjalikku dokumentatsiooni sihtotstarbelise tulu kohta, eelkõige hinnangut aasta n-1 tegevuse ülejäägi kohta, et juba kättesaadav teave n-2 ülejäägi kohta oleks täielik; |
| --- | --- | --- |

9a)

ba)

üksikasjalikku dokumentatsiooni sihtotstarbelise tulu kohta, eelkõige hinnangut aasta n-1 tegevuse ülejäägi kohta, et juba kättesaadav teave n-2 ülejäägi kohta oleks täielik;

Muudatusettepanek 10

ARTIKLI 1 PUNKT 9 B (uus)

Artikli 27 lõike 3 punkt d a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 9b) | artikli 27 lõikele 3 lisatakse punkt d a:









  da) | aasta n-1 prognoosi eelarve täitumise ülevaate saldo kohta artikli 81 mõistes. |
| --- | --- | --- |

9b)

da)

aasta n-1 prognoosi eelarve täitumise ülevaate saldo kohta artikli 81 mõistes.

Muudatusettepanek 11

ARTIKLI 1 PUNKT 9 C (uus)

Artikli 27 lõige 3 a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 9c) | artiklile 27 lisatakse järgmine lõige 3 a:



  3 a.
     
  Ühenduse asutus saadab samuti komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt iga aasta 31. märtsiks:










  a) | oma tööprogrammi eelnõu; |
| --- | --- | --- |

9c)

3 a.
     
  Ühenduse asutus saadab samuti komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt iga aasta 31. märtsiks:

a)

oma tööprogrammi eelnõu;

| b) | oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele; |
| --- | --- |

b)

oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;

| c) | teabe ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning riikide ekspertide arvu kohta aastal n-1 ja n, samuti prognoosi aastaks n+1; |
| --- | --- |

c)

teabe ametnike, ajutiste ja lepinguliste töötajate ning riikide ekspertide arvu kohta aastal n-1 ja n, samuti prognoosi aastaks n+1;

| d) | teabe asukohaliikmesriigi poolt ühenduse asutusele antud mitterahaliste toetuste kohta. |
| --- | --- |

d)

teabe asukohaliikmesriigi poolt ühenduse asutusele antud mitterahaliste toetuste kohta.

Muudatusettepanek 12

ARTIKLI 1 PUNKT 9 D (uus)

Artikli 27 lõige 5 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 9d) | artikli 27 lõige 5 asendatakse järgmisega:


  5.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ühenduse asutuse ametikohtade loetelu ning kõik selle muudatused vastavalt artikli 32 lõikele 1.

  Kinnitatud ametikohtade loetelu avaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve III jao (komisjon) lisas koos hinnanguga asjaomaseks eelarveaastaks kavandatud ja esialgselt eelarvesse kirjendatud lepinguliste töötajate arvu kohta. |
| --- | --- |

9d)

5.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ühenduse asutuse ametikohtade loetelu ning kõik selle muudatused vastavalt artikli 32 lõikele 1.

  Kinnitatud ametikohtade loetelu avaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve III jao (komisjon) lisas koos hinnanguga asjaomaseks eelarveaastaks kavandatud ja esialgselt eelarvesse kirjendatud lepinguliste töötajate arvu kohta.

Muudatusettepanek 13

ARTIKLI 1 PUNKT 9 E (uus)

Artikli 31 lõike 1 punkt b (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 9e) | artikli 31 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:








  b) | eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n-2 tulud,

  kaasa arvatud sihtotstarbelised tulud; |
| --- | --- | --- |

9e)

b)

eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n-2 tulud,

  kaasa arvatud sihtotstarbelised tulud;

Muudatusettepanek 15

ARTIKLI 1 PUNKT 15

Artikli 40 lõike 1 esimene lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 1. | Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud. |
| --- | --- |

1.

Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud.

| 1. | Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis
  kinnitava avalduse vormis
  kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud. |
| --- | --- |

1.

Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis
  kinnitava avalduse vormis
  kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud.

Muudatusettepanek 16

ARTIKLI 1 PUNKT 15 A (uus)

Artikli 40 lõige 2 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 15a) | artikli 40 lõige 2 asendatakse järgmisega:


  2.   Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab haldusnõukogu eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta,kaasa arvatud tema kinnitava avalduse. Analüüs ja hinnang lisatakse ühenduse asutuse aastaaruandesse vastavalt asutamisakti sätetele. |
| --- | --- |

15a)

2.   Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab haldusnõukogu eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta,kaasa arvatud tema kinnitava avalduse. Analüüs ja hinnang lisatakse ühenduse asutuse aastaaruandesse vastavalt asutamisakti sätetele.

Muudatusettepanek 17

ARTIKLI 1 PUNKT 16

Artikli 43 lõike 2a esimene lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 2a. | Enne
  direktoripoolset
  heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate. |
| --- | --- |

2a.

Enne
  direktoripoolset
  heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

| 2a. | Enne
  haldusnõukogu poolt
  heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate. |
| --- | --- |

2a.

Enne
  haldusnõukogu poolt
  heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Muudatusettepanek 18

ARTIKLI 1 PUNKT 19

Artikli 47 lõige 4 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 4. | Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes
  , välja arvatud juhul, kui haldusnõukogu otsustab moodustada oma tegevuses sõltumatu toimkonna või osaleda mitme ühenduse asutuse loodud ühistoimkonnas
  . |
| --- | --- |

4.

Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes
  , välja arvatud juhul, kui haldusnõukogu otsustab moodustada oma tegevuses sõltumatu toimkonna või osaleda mitme ühenduse asutuse loodud ühistoimkonnas
  .

| 4. | Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes.


  Asutustega seotud juhtumite jaoks näeb eritoimkond ette ühe koha asutuste esindajale. |
| --- | --- |

4.

Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes.

Asutustega seotud juhtumite jaoks näeb eritoimkond ette ühe koha asutuste esindajale.

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks direktorit, saadab toimkond aruande haldusnõukogule ja komisjoni siseaudiitorile.

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks direktorit, saadab toimkond aruande haldusnõukogule ja komisjoni siseaudiitorile.

Direktori märkused kõnealuste juhtumite kohta ja selgitused tema järgnevate otsuste kohta lisatakse direktori iga-aastasele tegevusaruandele.

Muudatusettepanek 19

ARTIKLI 1 PUNKT 22

Artikli 58a esimene lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

Peaarvepidaja koostab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu, milles ühenduse nõuded on rühmitatud sissenõudekorralduse väljastamise kuupäevade järgi. Loetelu lisatakse ühenduse asutuse eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.

Peaarvepidaja koostab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu, milles ühenduse nõuded on rühmitatud sissenõudekorralduse väljastamise kuupäevade järgi. Loetelu lisatakse ühenduse asutuse eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.
  Selles märgitakse ka sissenõudekorraldused, millest on täielikult või osaliselt loobutud.

Muudatusettepanek 20

ARTIKLI 1 PUNKT 23

Artikli 59 punkt b (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| b) | Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktidega või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist koostada kohe võlateated. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta. |
| --- | --- |

b)

Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktidega või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist koostada kohe võlateated. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta.

| b) | Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktidega või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist koostada kohe võlateated. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta.
  Peaarvepidaja peab võlateadete nimekirja. Nimekiri lisatakse ühenduse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele. Selles märgitakse ka võlateated, millest on täielikult või osaliselt loobutud. |
| --- | --- |

b)

Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktidega või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist koostada kohe võlateated. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta.
  Peaarvepidaja peab võlateadete nimekirja. Nimekiri lisatakse ühenduse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele. Selles märgitakse ka võlateated, millest on täielikult või osaliselt loobutud.

Muudatusettepanek 21

ARTIKLI 1 PUNKT 25 A (uus)

Artikkel 69 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 25a) | artikkel 69 asendatakse järgmisega:


  Artikkel 69


  Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma üldise finantsmääruse

  ja selle

  üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul ning vastavalt nende sätetele.

  IT-põhiste maksesüsteemide korral hindab peaarvepidaja nende süsteemide turvalisust ja usaldusväärsust. |
| --- | --- |

25a)

Artikkel 69

Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma üldise finantsmääruse

  ja selle

  üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul ning vastavalt nende sätetele.

  IT-põhiste maksesüsteemide korral hindab peaarvepidaja nende süsteemide turvalisust ja usaldusväärsust.

Muudatusettepanek 22

ARTIKLI 1 PUNKT 28

Artikkel 74 a (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

Ekspertide valimisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a. Kõnealused eksperdid aitavad ühenduse asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankepakkumiste hindamisel või pakuvad ühenduse asutusele tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning neile tasutakse selle eest kindla summa alusel. Ühenduse asutus võib kasutada komisjoni või ühenduse teiste asutuste koostatud ekspertide nimekirju.

Ekspertide valimisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a. Kõnealused eksperdid aitavad ühenduse asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankepakkumiste hindamisel või pakuvad ühenduse asutusele tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning neile tasutakse selle eest kindla summa alusel. Ühenduse asutus võib kasutada komisjoni või ühenduse teiste asutuste koostatud ekspertide nimekirju.
  Nimekiri kõnealuse eelarveaasta jooksul ühenduse asutusega koostööd teinud ekspertide nimedest ja nimetatud ekspertidele makstud töötasudest lisatakse ühenduse asutuse poolt eelarvepädevatele institutsioonidele esitatavale eelarve haldamist ja finantsjuhtimist käsitlevale aruandele, võttes nõuetekohaselt arvesse isikuandmete kaitset
  .

Muudatusettepanek 23

ARTIKLI 1 PUNKT 30

Artikli 82 esimene lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 76 nimetatud asjakohase eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks üldise finantsmääruse artikli 128 kohaselt raamatupidamisaruande konsolideerida.

Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 76 nimetatud asjakohase eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks üldise finantsmääruse artikli 128 kohaselt raamatupidamisaruande konsolideerida.
  Komisjoni peaarvepidaja esitab eelarvepädevatele institutsioonidele aruande kõigi asutuste aruannete konsolideerimise kohta.

Muudatusettepanek 24

ARTIKLI 1 PUNKT 30

Artikli 82 teine lõik (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks saadab peaarvepidaja eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks saadab peaarvepidaja eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande
  koos kinnitava avaldusega
  ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 25

ARTIKLI 1 PUNKT 30

Artikli 83 lõige 2 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 2. | Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande
  ning saadab selle haldusnõukogule, kes esitab selle aruande kohta arvamuse
  . |
| --- | --- |

2.

Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande
  ning saadab selle haldusnõukogule, kes esitab selle aruande kohta arvamuse
  .

| 2. | Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande.
  Lõpliku raamatupidamisaruande kiidab heaks haldusnõukogu. |
| --- | --- |

2.

Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande.
  Lõpliku raamatupidamisaruande kiidab heaks haldusnõukogu.

Muudatusettepanek 26

ARTIKLI 1 PUNKT 30

Artikli 83 lõige 3 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 3. | Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande
  koos haldusnõukogu arvamusega
  komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks. |
| --- | --- |

3.

Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande
  koos haldusnõukogu arvamusega
  komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.

| 3. | Direktor saadab lõpliku,
  haldusnõukogu poolt heaks kiidetud
  raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks. |
| --- | --- |

3.

Direktor saadab lõpliku,
  haldusnõukogu poolt heaks kiidetud
  raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.

Muudatusettepanek 27

ARTIKLI 1 PUNKT 30 A (uus)

Artikli 94 lõige 1 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 30 a) | artikli 94 lõige 1 asendatakse järgmisega:



  1.
     Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n+2;

  direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on ära toodud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis. |
| --- | --- |

30 a)

1.
     Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n+2;

  direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on ära toodud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis.

Muudatusettepanek 28

ARTIKLI 1 PUNKT 30 B (uus)

Artikli 94 lõige 3 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 30 b) | artikli 94 lõige 3 asendatakse järgmisega:



  3.
     Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab direktor

  koostöös haldusnõukoguga

  võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

30 b)

3.
     Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab direktor

  koostöös haldusnõukoguga

  võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.

Muudatusettepanek 29

ARTIKLI 1 PUNKT 31 A (uus)

Artikkel 98 a (uus) (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| 31a) | lisatakse järgmine artikkel 98 a:


  Article 98a



  Kaks aastat enne finantsperspektiivi või mitmeaastase finantsraamistiku aegumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule arvamuse iga asutuse toimimise ja vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

31a)

Article 98a

Kaks aastat enne finantsperspektiivi või mitmeaastase finantsraamistiku aegumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule arvamuse iga asutuse toimimise ja vajalikkuse kohta.

Muudatusettepanek 30

ARTIKLI 1 PUNKT 32

Artikkel 99 (määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002)

| (32) | artiklile 99 lisatakse järgmine lause: „Direktor edastab need eeskirjad teadmiseks komisjonile.” |
| --- | --- |

(32)

| (32) | artikkel 99 asendatakse järgmisega:



  Article 99



  Vajaduse korral võtab haldusnõukogu direktori ettepanekul ja kokkuleppel komisjoniga vastu ühenduse asutuse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(32)

Article 99

Vajaduse korral võtab haldusnõukogu direktori ettepanekul ja kokkuleppel komisjoniga vastu ühenduse asutuse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/75

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine

P6_TA(2008)0114

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist, kohaldades 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti28 (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008 – 2008/2043(ACI))

2009/C 247 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0094 – C6-0085/2008);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0083/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusloomega seotud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusloomega seotud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks;

| C. | arvestades, et Malta ja Portugal taotlesid abi seoses koondatud töötajatega tekstiilisektoris Maltal ja autotööstuses Portugalis (12. septembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta kirjad) (3), |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Malta ja Portugal taotlesid abi seoses koondatud töötajatega tekstiilisektoris Maltal ja autotööstuses Portugalis (12. septembri 2007. aasta ja 9. oktoobri 2007. aasta kirjad) (3),

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist;

| 2. | rõhutab, et on mures tööta jäävate inimeste arvu vähendamisele suunatud, fondist rahastatavate meetmete olemuse pärast; palub komisjonil koostöös Portugali ametiasutustega jälgida tähelepanelikult olukorda seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 teise lõigu sätetega ning anda aru õigusloomeorganitele ja eelarvepädevatele institutsioonidele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et on mures tööta jäävate inimeste arvu vähendamisele suunatud, fondist rahastatavate meetmete olemuse pärast; palub komisjonil koostöös Portugali ametiasutustega jälgida tähelepanelikult olukorda seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 teise lõigu sätetega ning anda aru õigusloomeorganitele ja eelarvepädevatele institutsioonidele;

| 3. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

3.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Taotlused EGF/2007/008 ja EGF/2007/010.

---

Neljapäev, 10. aprill 2008LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

10. aprill 2008,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (3) | 12. septembril 2007 esitas Malta taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamisega tekstiilitööstuses, täpsemalt ettevõtjate VF (Malta) Ltd ja Bortex Clothing Ind Co Ltd koondatud töötajate heaks. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. |
| --- | --- |

(3)

12. septembril 2007 esitas Malta taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamisega tekstiilitööstuses, täpsemalt ettevõtjate VF (Malta) Ltd ja Bortex Clothing Ind Co Ltd koondatud töötajate heaks. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

| (4) | 9. oktoobril 2007 esitas Portugal taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamisega autotööstuses, täpsemalt Azambujas asuva ettevõtja Opel, Seixalis asuva ettevõtja Alcoa Fujikura ja Portalegres asuva ettevõtja Johnson Controls koondatud töötajate heaks. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. |
| --- | --- |

(4)

9. oktoobril 2007 esitas Portugal taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses koondamisega autotööstuses, täpsemalt Azambujas asuva ettevõtja Opel, Seixalis asuva ettevõtja Alcoa Fujikura ja Portalegres asuva ettevõtja Johnson Controls koondatud töötajate heaks. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nende taotluste põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda nende taotluste põhjal rahalist toetust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 3 106 882 eurot kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringuna.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. aprill 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/78

---

Neljapäev, 10. aprill 20082009. aasta eelarvemenetluse suunised: I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu

P6_TA(2008)0115

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioon 2009. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (2008/2021(BUD))

2009/C 247 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272;

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2);

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust; (3)

võttes arvesse institutsioonide peasekretäride 2006. aasta mais esitatud viiendat aruannet finantsperspektiivi rubriigi 5 arengu kohta;

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2006. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0082/2008),

| A. | arvestades, et iga-aastase menetluse käesoleval etapil ootab Euroopa Parlament teiste institutsioonide esialgset eelarvestust ja oma juhatuse ettepanekuid 2009. aasta eelarve kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga-aastase menetluse käesoleval etapil ootab Euroopa Parlament teiste institutsioonide esialgset eelarvestust ja oma juhatuse ettepanekuid 2009. aasta eelarve kohta;

| B. | arvestades, et lepiti kokku katseprojekti läbiviimise suhtes, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ja suhteid kogu 2009. aasta eelarvemenetluse vältel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lepiti kokku katseprojekti läbiviimise suhtes, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ja suhteid kogu 2009. aasta eelarvemenetluse vältel;

| C. | arvestades, et 2009. aastal on rubriigi 5 ülemmäär 7 777 000 000 eurot (5), mis tähendab 2008. aastaga võrreldes 4,3 % kasvu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aastal on rubriigi 5 ülemmäär 7 777 000 000 eurot (5), mis tähendab 2008. aastaga võrreldes 4,3 % kasvu;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 2008. aasta eelarve ulatub 1 452 517 167 euroni, mis tähendab rubriigi 5 vahendite mahu 19,68 % kasvu sellel aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 2008. aasta eelarve ulatub 1 452 517 167 euroni, mis tähendab rubriigi 5 vahendite mahu 19,68 % kasvu sellel aastal;

Euroopa Parlament

Üldraamistik ja olulisemad väljakutsed

| 1. | rõhutab, et 2009. aasta on aasta, mis toob endaga Euroopa Parlamendi jaoks kaasa kaugeleulatuvaid muudatusi ja on arvamusel, et see asjaolu peaks kajastuma ka Euroopa Parlamendi eelarves; on arvamusel, et see annab uue võimaluse hoolitseda selle eest, et Euroopa Parlamendi poliitiliste prioriteetide jaoks on tagatud piisavate rahaliste vahendite olemasolu, samal ajal kõnealuseid prioriteete läbi vaadates, et teha kindlaks kõik kokkuhoiu võimalused ja tagada eelarve jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et 2009. aasta on aasta, mis toob endaga Euroopa Parlamendi jaoks kaasa kaugeleulatuvaid muudatusi ja on arvamusel, et see asjaolu peaks kajastuma ka Euroopa Parlamendi eelarves; on arvamusel, et see annab uue võimaluse hoolitseda selle eest, et Euroopa Parlamendi poliitiliste prioriteetide jaoks on tagatud piisavate rahaliste vahendite olemasolu, samal ajal kõnealuseid prioriteete läbi vaadates, et teha kindlaks kõik kokkuhoiu võimalused ja tagada eelarve jätkusuutlikkus;

| 2. | on arvamusel, et võimalikult tõhusa vahendite kasutamise teel tuleb leida vastus järgmistele olulisematele väljakutsetele:






  — | Lissaboni lepingu jõustumisega seotud väljakutsed, |
| --- | --- | --- |

2.

on arvamusel, et võimalikult tõhusa vahendite kasutamise teel tuleb leida vastus järgmistele olulisematele väljakutsetele:

—

Lissaboni lepingu jõustumisega seotud väljakutsed,

| — | 2009. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimistega seotud väljakutsed, |
| --- | --- |

—

2009. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimistega seotud väljakutsed,

| — | parlamendiliikmete uue põhimääruse ning praeguse ametiaja lõppemise ja järgmise algamisega seotud väljakutsed; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmete uue põhimääruse ning praeguse ametiaja lõppemise ja järgmise algamisega seotud väljakutsed;

| 3. | märgib, et juhatuse dokumendis tõstatati Euroopa Parlamendi osa 20 % vabatahtliku piirangu küsimus; tuletab meelde, et järjestikuste eelarvete puhul on tekkinud aasta lõpus ülejääke ja soovib – vaatamata asjaolule, et 2009. aasta erivajadustest tingituna on ta valmis kaaluma täiendavaid ja kindlasti vajalikke vahendeid – et kontrollitakse kõiki kuluartikleid, ilma et ületatakse 20 % piirmäära; |
| --- | --- |

3.

märgib, et juhatuse dokumendis tõstatati Euroopa Parlamendi osa 20 % vabatahtliku piirangu küsimus; tuletab meelde, et järjestikuste eelarvete puhul on tekkinud aasta lõpus ülejääke ja soovib – vaatamata asjaolule, et 2009. aasta erivajadustest tingituna on ta valmis kaaluma täiendavaid ja kindlasti vajalikke vahendeid – et kontrollitakse kõiki kuluartikleid, ilma et ületatakse 20 % piirmäära;

| 4. | on arvamusel, et eelarve koostamisel on suundumus mõõdukusele vooruseks, kuigi see muudel asjaoludel tingimata paika ei pea; tervitab seetõttu peasekretäri kavatsust vaadata enne üksikasjalike ettepanekute esitamist hoolikalt läbi kõik kulud; nõuab kindlalt, et järgmises eelarve projektis sisalduksid võimalikult täpselt administratsiooni ja juhatuse esitatud Euroopa Parlamendi kulude lõplikud ettepanekud, eriti nüüd, kui juhatus ja eelarvekomisjon on võtnud vastu uue katse-lepitusmenetluse; usub, et sellise lähenemise kaudu saadetakse positiivne signaal Euroopa Liidu maksumaksjale ja see tuleks ka Euroopa Parlamendile mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise eel kasuks; on arvamusel, et selle läbivaatamise tulemused peaksid olema esimese lugemise ettevalmistamiseks õigeaegselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et eelarve koostamisel on suundumus mõõdukusele vooruseks, kuigi see muudel asjaoludel tingimata paika ei pea; tervitab seetõttu peasekretäri kavatsust vaadata enne üksikasjalike ettepanekute esitamist hoolikalt läbi kõik kulud; nõuab kindlalt, et järgmises eelarve projektis sisalduksid võimalikult täpselt administratsiooni ja juhatuse esitatud Euroopa Parlamendi kulude lõplikud ettepanekud, eriti nüüd, kui juhatus ja eelarvekomisjon on võtnud vastu uue katse-lepitusmenetluse; usub, et sellise lähenemise kaudu saadetakse positiivne signaal Euroopa Liidu maksumaksjale ja see tuleks ka Euroopa Parlamendile mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise eel kasuks; on arvamusel, et selle läbivaatamise tulemused peaksid olema esimese lugemise ettevalmistamiseks õigeaegselt kättesaadavad;

| 5. | viitab siiski asjaolule, et kogu mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusajal ajavahemikus 2009–2013 tuleb ülemmäära arengut jätkuvalt hoolikalt jälgida, eelkõige seetõttu, et iga-aastane korrigeerimine toimub muutumatu määra alusel (+ 2 %) ja mis tahes tegeliku inflatsiooni kõikumised mõjutaks marginaali; palub kõikidel institutsioonidel kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames olemasolevaid vahendeid aluseks võttes oma eelarvelisi vajadusi põhjalikult hinnata; |
| --- | --- |

5.

viitab siiski asjaolule, et kogu mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusajal ajavahemikus 2009–2013 tuleb ülemmäära arengut jätkuvalt hoolikalt jälgida, eelkõige seetõttu, et iga-aastane korrigeerimine toimub muutumatu määra alusel (+ 2 %) ja mis tahes tegeliku inflatsiooni kõikumised mõjutaks marginaali; palub kõikidel institutsioonidel kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku raames olemasolevaid vahendeid aluseks võttes oma eelarvelisi vajadusi põhjalikult hinnata;

| 6. | soovib sellega seoses ka välja selgitada, kuidas erinevatel institutsioonidel oleks võimalik eelarve raames kohaneda muutuvate personali vajadustega; märgib, et vastupidiselt teistele institutsioonidele rahastab komisjon kasvavat osa personalikuludest oma rakenduskavade vahenditest (seega mitte rubriigi 5 vahenditest), tehes seda reeglina allhanke protsessi raames ametite loomise kaudu; tõdeb, et Euroopa Parlamendil vahendeid sellisteks võimalusteks ei ole ja ta peab kõik oma vajadused katma rubriigi 5 vahenditest; |
| --- | --- |

6.

soovib sellega seoses ka välja selgitada, kuidas erinevatel institutsioonidel oleks võimalik eelarve raames kohaneda muutuvate personali vajadustega; märgib, et vastupidiselt teistele institutsioonidele rahastab komisjon kasvavat osa personalikuludest oma rakenduskavade vahenditest (seega mitte rubriigi 5 vahenditest), tehes seda reeglina allhanke protsessi raames ametite loomise kaudu; tõdeb, et Euroopa Parlamendil vahendeid sellisteks võimalusteks ei ole ja ta peab kõik oma vajadused katma rubriigi 5 vahenditest;

| 7. | tervitab 2008. aastal katseprojekti läbiviimist, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ja mis peaks kujutama endast sujuvama eelarvemenetluse katsetamist ning võimaldama ühtlasi kiiremat ja läbipaistvamat konsulteerimist kõikides olulise finantsmõjuga parlamentaarsetes küsimustes; rõhutab, et katseprojekti tulemusi tuleks enne pikaajaliste otsuste tegemist hoolikalt hinnata; |
| --- | --- |

7.

tervitab 2008. aastal katseprojekti läbiviimist, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ja mis peaks kujutama endast sujuvama eelarvemenetluse katsetamist ning võimaldama ühtlasi kiiremat ja läbipaistvamat konsulteerimist kõikides olulise finantsmõjuga parlamentaarsetes küsimustes; rõhutab, et katseprojekti tulemusi tuleks enne pikaajaliste otsuste tegemist hoolikalt hinnata;

Lissaboni lepingu jõustumisega seotud väljakutsed

| 8. | on arvamusel, et 2009. aasta eelarve koostamisel tuleks võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu ratifitseerimise tulemusena Euroopa Parlamendi suurenenud vastutust, mis puudutab eriti Euroopa Parlamendi õiguslooja rolli nõukoguga võrdsetel alustel; rõhutab, et loomulikult täidab ta ka edaspidi oma ülesandeid ühe eelarvepädeva institutsioonina, kuigi muudetud sätete alusel, mis puudutab nii kulude liigendust kui ka eelarvemenetlust; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et 2009. aasta eelarve koostamisel tuleks võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu ratifitseerimise tulemusena Euroopa Parlamendi suurenenud vastutust, mis puudutab eriti Euroopa Parlamendi õiguslooja rolli nõukoguga võrdsetel alustel; rõhutab, et loomulikult täidab ta ka edaspidi oma ülesandeid ühe eelarvepädeva institutsioonina, kuigi muudetud sätete alusel, mis puudutab nii kulude liigendust kui ka eelarvemenetlust;

| 9. | on arvamusel, et tuleks teha mis tahes jõupingutusi parlamendiliikmete igakülgseks abistamiseks nende vastutuse kandmisel uues olukorras ning selleks tuleb luua asjakohased struktuurid ja vahendid, kaasa arvatud piisavad ja igale parlamendiliikmele kergesti kättesaadavad koosoleku töövahendid; rõhutab, et niisugused muudatused ei ole Euroopa Parlamendi jaoks uued ja kaasotsustamisvolituse suurenemine on pärast eelmisi asutamislepingu muutmisi sujuvalt Euroopa Parlamendi struktuuridesse sulandunud; ootab peasekretäri moodustatud inimressursside ja finantsvahendite töörühma järeldusi, eelkõige nõude kohta vastata parlamendikomisjonide suurenenud õigusloomealasele rollile ning Euroopa Parlamendi teistele uutele kohustustele; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et tuleks teha mis tahes jõupingutusi parlamendiliikmete igakülgseks abistamiseks nende vastutuse kandmisel uues olukorras ning selleks tuleb luua asjakohased struktuurid ja vahendid, kaasa arvatud piisavad ja igale parlamendiliikmele kergesti kättesaadavad koosoleku töövahendid; rõhutab, et niisugused muudatused ei ole Euroopa Parlamendi jaoks uued ja kaasotsustamisvolituse suurenemine on pärast eelmisi asutamislepingu muutmisi sujuvalt Euroopa Parlamendi struktuuridesse sulandunud; ootab peasekretäri moodustatud inimressursside ja finantsvahendite töörühma järeldusi, eelkõige nõude kohta vastata parlamendikomisjonide suurenenud õigusloomealasele rollile ning Euroopa Parlamendi teistele uutele kohustustele;

| 10. | on arvamusel, et siinkohal ei ole automaatselt tegemist rahaliste vahendite küsimusega, vaid on pigem seisukohal, et töö korraldamisel tuleb alati püüelda asjakohasemate ja kuluefektiivsemate viiside poole, sh tugevam kontsentratsioon põhilistele tegevusvaldkondadele, võimaluse korral personali ümberpaigutamine, teenistuste ümberkorraldamine uute olukordadega kohanemiseks, kaasaegsete tehnoloogiate parem kasutamine ja ka tõhusam institutsioonidevaheline koostöö; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et siinkohal ei ole automaatselt tegemist rahaliste vahendite küsimusega, vaid on pigem seisukohal, et töö korraldamisel tuleb alati püüelda asjakohasemate ja kuluefektiivsemate viiside poole, sh tugevam kontsentratsioon põhilistele tegevusvaldkondadele, võimaluse korral personali ümberpaigutamine, teenistuste ümberkorraldamine uute olukordadega kohanemiseks, kaasaegsete tehnoloogiate parem kasutamine ja ka tõhusam institutsioonidevaheline koostöö;

| 11. | palub peasekretäril üksikasjalikumalt kontrollida, milliseid ülesandeid ja vastutusvaldkondi võib praeguste ülesannetega võrreldes käsitada pärast Lissaboni lepingu jõustumist tõepoolest uutena, seejuures võivad need uued ülesanded anda tõuke ka töökorralduse muutmiseks ja õigustada juhatuse eelarvejuhiseid käsitlevas dokumendis esitatud taotlusi uute vahendite saamiseks teatud mahus; rõhutab, et uute vahendite eraldamiseks esitatud taotlustega peaks kaasnema ka täpse raamatupidamisaruande koostamine, milles näidatakse selgelt ära, mida on saavutatud varasemate töötajate arvu ja kulude suurendamise teel, näiteks mis puudutab 2008. aastaks eraldatud nn uute komiteemenetluse ametikohtade kasutamist ja selle tulemusi; |
| --- | --- |

11.

palub peasekretäril üksikasjalikumalt kontrollida, milliseid ülesandeid ja vastutusvaldkondi võib praeguste ülesannetega võrreldes käsitada pärast Lissaboni lepingu jõustumist tõepoolest uutena, seejuures võivad need uued ülesanded anda tõuke ka töökorralduse muutmiseks ja õigustada juhatuse eelarvejuhiseid käsitlevas dokumendis esitatud taotlusi uute vahendite saamiseks teatud mahus; rõhutab, et uute vahendite eraldamiseks esitatud taotlustega peaks kaasnema ka täpse raamatupidamisaruande koostamine, milles näidatakse selgelt ära, mida on saavutatud varasemate töötajate arvu ja kulude suurendamise teel, näiteks mis puudutab 2008. aastaks eraldatud nn uute komiteemenetluse ametikohtade kasutamist ja selle tulemusi;

| 12. | rõhutab samuti põhjaliku analüüsi tähendust võimaliku mõju kohta 2009. aasta eelarvele, mis tuleneb parlamendireformi töörühma ettepanekutest, millel on koos asutamislepingu muutmisega kahtlemata mõju ka Euroopa Parlamendi töömeetoditele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab samuti põhjaliku analüüsi tähendust võimaliku mõju kohta 2009. aasta eelarvele, mis tuleneb parlamendireformi töörühma ettepanekutest, millel on koos asutamislepingu muutmisega kahtlemata mõju ka Euroopa Parlamendi töömeetoditele;

| 13. | soovib, et koostatakse hinnang parlamendikomisjonide sekretariaatide struktuuri ja suutlikkuse kohta, et tagada nende valmisolek õigusloomega seotud tegevuse kvaliteedi parandamiseks; on üllatunud hiljuti esitatud väidete üle, et komisjonide töötajatest moodustavad ametnikud vaid 6 % ja kutsub peasekretäri üles esitama enne 1. juulit 2008 personali vajaduste vahehindamise, sealhulgas täpsema teabe eri komisjonide vajaduste kohta, samuti üksikasjaliku organisatsiooni struktuuri kõigi administratsiooni töötajate (ametnike ja teiste teenistujate) kohta ja esitama asjakohased lahendused, sealhulgas personali ümberpaigutamine, et õigusloome peamist tegevusvaldkonda tugevdada; |
| --- | --- |

13.

soovib, et koostatakse hinnang parlamendikomisjonide sekretariaatide struktuuri ja suutlikkuse kohta, et tagada nende valmisolek õigusloomega seotud tegevuse kvaliteedi parandamiseks; on üllatunud hiljuti esitatud väidete üle, et komisjonide töötajatest moodustavad ametnikud vaid 6 % ja kutsub peasekretäri üles esitama enne 1. juulit 2008 personali vajaduste vahehindamise, sealhulgas täpsema teabe eri komisjonide vajaduste kohta, samuti üksikasjaliku organisatsiooni struktuuri kõigi administratsiooni töötajate (ametnike ja teiste teenistujate) kohta ja esitama asjakohased lahendused, sealhulgas personali ümberpaigutamine, et õigusloome peamist tegevusvaldkonda tugevdada;

| 14. | jääb oma veendumuse juurde, et teadmiste haldamise süsteemi loomine, mille raames ühendatakse erinevad teabeallikad, tekstid ja viiteallikad üheks süsteemiks, mis võimaldab parlamendiliikmetele ja ametnikele juurdepääsu ühest kohast, kujutab endast kasulikku juhtimisvahendit; täheldab huviga, et seda teemat arutas hiljuti juhatus; nõuab varajast arvamuste vahetust ja teavet, sealhulgas eeldatavat kuluarvestust, mida paluti juba 2007. aastal; nõuab tungivalt, et juhatus otsustaks järgmised sammud eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

14.

jääb oma veendumuse juurde, et teadmiste haldamise süsteemi loomine, mille raames ühendatakse erinevad teabeallikad, tekstid ja viiteallikad üheks süsteemiks, mis võimaldab parlamendiliikmetele ja ametnikele juurdepääsu ühest kohast, kujutab endast kasulikku juhtimisvahendit; täheldab huviga, et seda teemat arutas hiljuti juhatus; nõuab varajast arvamuste vahetust ja teavet, sealhulgas eeldatavat kuluarvestust, mida paluti juba 2007. aastal; nõuab tungivalt, et juhatus otsustaks järgmised sammud eelarvemenetluse käigus;

| 15. | kiidab heaks parlamendiliikmetele individuaalse tõlketeenuse osutamise katseprojekti kinnitamise ja ootab selle viivitusteta käivitamist; täheldab, et esimeses etapis on katseprojekt nähtud ette raportööride ja/või variraportööride jaoks seoses tegevusega õigusloome- või eelarvemenetluse raames; palub peasekretäril projekti selle kuuekuuse kestuse jooksul jälgida ning esitada piisava aja jooksul enne esimest lugemist objektiivne kulude ja tulude analüüs; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks parlamendiliikmetele individuaalse tõlketeenuse osutamise katseprojekti kinnitamise ja ootab selle viivitusteta käivitamist; täheldab, et esimeses etapis on katseprojekt nähtud ette raportööride ja/või variraportööride jaoks seoses tegevusega õigusloome- või eelarvemenetluse raames; palub peasekretäril projekti selle kuuekuuse kestuse jooksul jälgida ning esitada piisava aja jooksul enne esimest lugemist objektiivne kulude ja tulude analüüs;

| 16. | tuletab meelde, et 2008. aasta eelarvemenetluse käigus paigutati reservi 2 miljonit eurot, et julgustada administratsiooni pöörama esmajärjekorras tähelepanu parlamendiliikmete tõhusamale keelelisele toele ametlike kohtumiste ajal; kutsub administratsiooni üles teavitama, milliseid meetmeid on võetud ja edusamme tehtud keelega seotud teenuste parandamiseks ametlikel kohtumistel; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et 2008. aasta eelarvemenetluse käigus paigutati reservi 2 miljonit eurot, et julgustada administratsiooni pöörama esmajärjekorras tähelepanu parlamendiliikmete tõhusamale keelelisele toele ametlike kohtumiste ajal; kutsub administratsiooni üles teavitama, milliseid meetmeid on võetud ja edusamme tehtud keelega seotud teenuste parandamiseks ametlikel kohtumistel;

| 17. | ootab parlamendiliikmetele Euroopa Parlamendi raamatukogus pakutava analüütilise teenuse katseprojekti hindamise tulemusi ja selle mõjusid 2009. aastale; tuletab meelde, et oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsioonis 2008. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (6) nõudis Euroopa Parlament, et tal võimaldataks avaldada vastused sellistele päringutele parlamendi sisevõrgus; juhib tähelepanu asjaolule, et selline avaldamine vastaks läbipaistvuse nõudele ja võimaldaks kõikidel liikmetel sellisest teenusest kasu saada; |
| --- | --- |

17.

ootab parlamendiliikmetele Euroopa Parlamendi raamatukogus pakutava analüütilise teenuse katseprojekti hindamise tulemusi ja selle mõjusid 2009. aastale; tuletab meelde, et oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsioonis 2008. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (6) nõudis Euroopa Parlament, et tal võimaldataks avaldada vastused sellistele päringutele parlamendi sisevõrgus; juhib tähelepanu asjaolule, et selline avaldamine vastaks läbipaistvuse nõudele ja võimaldaks kõikidel liikmetel sellisest teenusest kasu saada;

2009. aastal toimuvate Euroopa Parlamendi valimistega seotud väljakutsed

| 18. | rõhutab, et 2009. aasta on Euroopa Parlamendi valimiste aasta ja on arvamusel, et see on heakskiitmist ootava eelarve oluline aspekt; jääb oma veendumuse juurde, et Euroopa kodanikke tuleb nii nende valitud esindajate tegevusest kui ka Euroopa Parlamendi poliitilisest ja õigusloomealasest rollist asjakohaselt teavitada; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et 2009. aasta on Euroopa Parlamendi valimiste aasta ja on arvamusel, et see on heakskiitmist ootava eelarve oluline aspekt; jääb oma veendumuse juurde, et Euroopa kodanikke tuleb nii nende valitud esindajate tegevusest kui ka Euroopa Parlamendi poliitilisest ja õigusloomealasest rollist asjakohaselt teavitada;

| 19. | juhib erilist tähelepanu asjaolule, kui oluliseks peab Euroopa Parlament detsentraliseeritud kommunikatsioonimeetmete tähendust, mis hõlmavad ka piirkondlikku ja kohalikku meediat; peab seda vajaliku teabe eesmärgistatud edastamise kuluefektiivseks viisiks ja rõhutab peale selle, et parlamendiliikmetel tuleks sellistes algatustes aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

19.

juhib erilist tähelepanu asjaolule, kui oluliseks peab Euroopa Parlament detsentraliseeritud kommunikatsioonimeetmete tähendust, mis hõlmavad ka piirkondlikku ja kohalikku meediat; peab seda vajaliku teabe eesmärgistatud edastamise kuluefektiivseks viisiks ja rõhutab peale selle, et parlamendiliikmetel tuleks sellistes algatustes aktiivselt osaleda;

| 20. | on arvamusel, et valimiste aastaga seoses tekkivaid muutusi tuleb siiski vaadelda konservatiivse finantsjuhtimise valguses ja mitte kui täiendavaid kulusid, mis lisanduvad automaatselt muudele tegevustele; on arvamusel, et valimiste aastal on teatud määral nõutav ka tegevuste ja kulude kontsentratsioon sellel erilisel aastal; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et valimiste aastaga seoses tekkivaid muutusi tuleb siiski vaadelda konservatiivse finantsjuhtimise valguses ja mitte kui täiendavaid kulusid, mis lisanduvad automaatselt muudele tegevustele; on arvamusel, et valimiste aastal on teatud määral nõutav ka tegevuste ja kulude kontsentratsioon sellel erilisel aastal;

| 21. | jälgib sellega seoses kolme suure kodanikele suunatud projekti rahastamist teavitamise valdkonnas, st külastuskeskus ja audiovisuaalne keskus, mis peavad 2009. aastal täielikult toimima, ja internetitelevisioon, mis peab tööle hakkama enne 1. juulit 2008; täheldades, et see valdkond on viimastel aastatel juba märkimisväärselt kasvanud, usub, et internetitelevisiooni projekt saavutab kommunikatsioonipoliitika raames tehtud investeeringute lisandväärtuse, arvestades, et ta pakub kõigile ELi kodanikele lihtsat võimalust Euroopa Parlamendi töö jälgimiseks; palub korrapärast tulemuste võrdlemist tulemusnäitajatega; |
| --- | --- |

21.

jälgib sellega seoses kolme suure kodanikele suunatud projekti rahastamist teavitamise valdkonnas, st külastuskeskus ja audiovisuaalne keskus, mis peavad 2009. aastal täielikult toimima, ja internetitelevisioon, mis peab tööle hakkama enne 1. juulit 2008; täheldades, et see valdkond on viimastel aastatel juba märkimisväärselt kasvanud, usub, et internetitelevisiooni projekt saavutab kommunikatsioonipoliitika raames tehtud investeeringute lisandväärtuse, arvestades, et ta pakub kõigile ELi kodanikele lihtsat võimalust Euroopa Parlamendi töö jälgimiseks; palub korrapärast tulemuste võrdlemist tulemusnäitajatega;

| 22. | täheldab, et juhatuse dokumendis tehakse ettepanek eraldada sihtotstarbeliselt vahendeid projekti „Euroopa Ajaloo Maja” teostamiseks ja, pidades silmas piiratud finantsilise manööverdamise ruumi ja Euroopa Parlamendi põhiülesannetega seotud tungivaid vajadusi, ootab, et talle esitatakse üksikasjalik analüüs rahastamis- ja eelarveaspektide kohta ning ka ekspertkomisjoni töö tulemused; soovib kaaluda võimalust saada ka komisjoni toetust sellele olulisele projektile; |
| --- | --- |

22.

täheldab, et juhatuse dokumendis tehakse ettepanek eraldada sihtotstarbeliselt vahendeid projekti „Euroopa Ajaloo Maja” teostamiseks ja, pidades silmas piiratud finantsilise manööverdamise ruumi ja Euroopa Parlamendi põhiülesannetega seotud tungivaid vajadusi, ootab, et talle esitatakse üksikasjalik analüüs rahastamis- ja eelarveaspektide kohta ning ka ekspertkomisjoni töö tulemused; soovib kaaluda võimalust saada ka komisjoni toetust sellele olulisele projektile;

Parlamendiliikmete uue põhimääruse ning praeguse ametiaja lõppemise ja järgmise algamisega seotud väljakutsed

| 23. | omistab suurt tähtsust ühtlustatud parlamendiliikmete põhimäärusele, mis võetakse kasutusele 2009. aasta teisel poolel; märgib, et üleminekukorda, mida võib rakendada kümneaastase ajavahemiku jooksul, arvesse võttes on täiendavad kulutused seni hinnangulised; kiidab heaks peasekretäri seisukoha, mille kohaselt vaadatakse summad enne esialgse eelarvestuse etappi uuesti läbi; |
| --- | --- |

23.

omistab suurt tähtsust ühtlustatud parlamendiliikmete põhimäärusele, mis võetakse kasutusele 2009. aasta teisel poolel; märgib, et üleminekukorda, mida võib rakendada kümneaastase ajavahemiku jooksul, arvesse võttes on täiendavad kulutused seni hinnangulised; kiidab heaks peasekretäri seisukoha, mille kohaselt vaadatakse summad enne esialgse eelarvestuse etappi uuesti läbi;

| 24. | palub peasekretäril esitada nende summade kohta võimalikult kiiresti ajakohastatud eelarveprognoosi, sest tõenäoliselt teeb selle süsteemi kasuks valiku suurem hulk parlamendiliikmeid kui algselt arvati; soovib, et ajakohastatakse ka uute eeskirjade finantsmõju hüvitistele, millega seonduva reformimine toimub paralleelselt uue põhimäärusega; |
| --- | --- |

24.

palub peasekretäril esitada nende summade kohta võimalikult kiiresti ajakohastatud eelarveprognoosi, sest tõenäoliselt teeb selle süsteemi kasuks valiku suurem hulk parlamendiliikmeid kui algselt arvati; soovib, et ajakohastatakse ka uute eeskirjade finantsmõju hüvitistele, millega seonduva reformimine toimub paralleelselt uue põhimäärusega;

| 25. | nõustub, et võib määrata kindlaks 2009. aasta lõpus Horvaatia vaatlejate võimaliku vastuvõtuga seotud esialgse summa ja ootab, et Euroopa Parlamendile esitatakse finantsmõju hinnang; |
| --- | --- |

25.

nõustub, et võib määrata kindlaks 2009. aasta lõpus Horvaatia vaatlejate võimaliku vastuvõtuga seotud esialgse summa ja ootab, et Euroopa Parlamendile esitatakse finantsmõju hinnang;

| 26. | toetab esimeeste konverentsi ja juhatuse soovitusi tagada parlamendiliikmete assistentide kuluhüvitise eeskirja järjekindel rakendamine ning teha parlamendiliikmete põhimäärust, assistentide põhimäärust ja pensionifondi käsitlevale juhatuse töörühmale ülesandeks üksikasjalikult ja kiirkorras hinnata kehtiva eeskirja tulemuslikkust ning küsimuse olulisust arvesse võttes esitada eeskirja muutmise ettepanekud; kutsub juhatuses moodustatud töörühma üles koos pädevate komisjoni teenistustega esitama ettepanekuid parlamendiliikmete assistentide põhimääruse kohta, mis tuleb kiirkorras edastada nõukogule vastuvõtmiseks Prantsusmaa eesistumise ajal, et seda saaks kohaldada alates uue parlamendiliikmete põhimääruse kohaldamise päevast; usub, et see kavandatav põhimäärus tagaks parlamendiliikmete assistentide võrdse kohtlemise, oleks ka läbipaistev ning aitaks tagada, et maksu- ja sotsiaalsed kohustused (näiteks palgad ja sotsiaalkindlustusõigused) oleksid täidetud; väljendab heameelt juhatuse 10. märtsi 2008. aasta otsuse üle parlamendiliikmete assisteerimise kohta kui esimest sammu nõude täitmise suunas, mis on väljendatud 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis 2008. aasta üldeelarve projekti kohta (7); palub juhatusel ja peasekretäril õigeaegselt enne esimest lugemist ette kanda, millist edu on selles küsimuses saavutatud; |
| --- | --- |

26.

toetab esimeeste konverentsi ja juhatuse soovitusi tagada parlamendiliikmete assistentide kuluhüvitise eeskirja järjekindel rakendamine ning teha parlamendiliikmete põhimäärust, assistentide põhimäärust ja pensionifondi käsitlevale juhatuse töörühmale ülesandeks üksikasjalikult ja kiirkorras hinnata kehtiva eeskirja tulemuslikkust ning küsimuse olulisust arvesse võttes esitada eeskirja muutmise ettepanekud; kutsub juhatuses moodustatud töörühma üles koos pädevate komisjoni teenistustega esitama ettepanekuid parlamendiliikmete assistentide põhimääruse kohta, mis tuleb kiirkorras edastada nõukogule vastuvõtmiseks Prantsusmaa eesistumise ajal, et seda saaks kohaldada alates uue parlamendiliikmete põhimääruse kohaldamise päevast; usub, et see kavandatav põhimäärus tagaks parlamendiliikmete assistentide võrdse kohtlemise, oleks ka läbipaistev ning aitaks tagada, et maksu- ja sotsiaalsed kohustused (näiteks palgad ja sotsiaalkindlustusõigused) oleksid täidetud; väljendab heameelt juhatuse 10. märtsi 2008. aasta otsuse üle parlamendiliikmete assisteerimise kohta kui esimest sammu nõude täitmise suunas, mis on väljendatud 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis 2008. aasta üldeelarve projekti kohta (7); palub juhatusel ja peasekretäril õigeaegselt enne esimest lugemist ette kanda, millist edu on selles küsimuses saavutatud;

Hooned

| 27. | tervitab Euroopa Parlamendi hoonepoliitikat käsitleva pikaajalise strateegilise ettepaneku ettevalmistamist, sh käituskulude eeldatav areng, mida tuleks 2009. aasta menetluse jooksul analüüsida; peab eriti tähtsaks rendikokkulepete finantsmõju ühelt poolt ja hoonete ostmist teiselt poolt; soovib, et aasta jooksul esitatakse asjakohaseid argumente ja arutatakse neid; on rahul peasekretäri institutsioonidevahelise algatusega parandada riigihangete tingimusi, eelkõige vältida kartelli ja monopoolseid olukordi; ootab lisateavet, et saaks jätkata protsessi tähelepanelikku jälgimist; |
| --- | --- |

27.

tervitab Euroopa Parlamendi hoonepoliitikat käsitleva pikaajalise strateegilise ettepaneku ettevalmistamist, sh käituskulude eeldatav areng, mida tuleks 2009. aasta menetluse jooksul analüüsida; peab eriti tähtsaks rendikokkulepete finantsmõju ühelt poolt ja hoonete ostmist teiselt poolt; soovib, et aasta jooksul esitatakse asjakohaseid argumente ja arutatakse neid; on rahul peasekretäri institutsioonidevahelise algatusega parandada riigihangete tingimusi, eelkõige vältida kartelli ja monopoolseid olukordi; ootab lisateavet, et saaks jätkata protsessi tähelepanelikku jälgimist;

| 28. | tunnustab märkimisväärseid sääste, mis on saavutatud tänu viimase kümne aasta jooksul hoonete eest tehtud ettemaksetele; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi kinnisvara soetamise poliitikat tuleb pikemas perspektiivis hinnata rahalise piirangu ülemmäära ja Euroopa Parlamendi kolme töökoha erivajaduste valguses; tervitaks pärast pikaajalise strateegia esitamist arutelu korraldamist kõnealuse küsimuse üle; |
| --- | --- |

28.

tunnustab märkimisväärseid sääste, mis on saavutatud tänu viimase kümne aasta jooksul hoonete eest tehtud ettemaksetele; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi kinnisvara soetamise poliitikat tuleb pikemas perspektiivis hinnata rahalise piirangu ülemmäära ja Euroopa Parlamendi kolme töökoha erivajaduste valguses; tervitaks pärast pikaajalise strateegia esitamist arutelu korraldamist kõnealuse küsimuse üle;

| 29. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi poliitika keskmes peaksid olema keskkonnavajadused; on arvamusel, et energiatõhususe valdkonda tuleb ka edaspidi edendada, samuti tuleks kõigis Euroopa Parlamendi kasutuses olevates hoonetes hakata kasutama rohkem rohelisi energiaallikaid; eeldab EMASi raames võetud kohustuste täitmist ning ootab üksikasjalikumat teavet EMASi tegevuskava tulemuste, päiksepaneelide kasutamise, Euroopa Parlamendi autopargi keskkonnasõbralike autodega uuendamise võimaluse ja uue ühistranspordi teabe infopunkti kohta, millele peaks kergesti ligi pääsema ka Interneti teel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi poliitika keskmes peaksid olema keskkonnavajadused; on arvamusel, et energiatõhususe valdkonda tuleb ka edaspidi edendada, samuti tuleks kõigis Euroopa Parlamendi kasutuses olevates hoonetes hakata kasutama rohkem rohelisi energiaallikaid; eeldab EMASi raames võetud kohustuste täitmist ning ootab üksikasjalikumat teavet EMASi tegevuskava tulemuste, päiksepaneelide kasutamise, Euroopa Parlamendi autopargi keskkonnasõbralike autodega uuendamise võimaluse ja uue ühistranspordi teabe infopunkti kohta, millele peaks kergesti ligi pääsema ka Interneti teel;

| 30. | tuletab meelde, et oma eespool nimetatud 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis kutsus Euroopa Parlament administratsiooni üles esitama tegevuskava parlamendi tegevusest tingitud süsinikdioksiidiheitmete vähendamiseks ja hüvitamiseks; |
| --- | --- |

30.

tuletab meelde, et oma eespool nimetatud 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis kutsus Euroopa Parlament administratsiooni üles esitama tegevuskava parlamendi tegevusest tingitud süsinikdioksiidiheitmete vähendamiseks ja hüvitamiseks;

| 31. | soovib näha aruannet regulatiivsete ja praktiliste piirangute kohta, mis võivad põhjustada ELi hoonetega, sh Euroopa Parlamendi hoonetega, seotud kulude ülemäärast suurenemist; soovib, et aruande koostamisel tehakse valdkondadevahelisi jõupingutusi, et selgitada välja põhjused ja teha kindlaks, kas need on mingil viisil seotud kitsendatud turulepääsuga, finantsmäärusest tulenevate või avaliku pakkumise korraldamise kohustusega või muude asjakohaste asjaoludega; soovib, et kehtestataks eeskiri nende äriühingute musta nimekirja koostamise kohta, kes on nõudnud ülemääraselt suuri kulusid; usub, et Euroopa Parlament peaks otsima võimalusi kokkuhoiuks ehituseelarves; |
| --- | --- |

31.

soovib näha aruannet regulatiivsete ja praktiliste piirangute kohta, mis võivad põhjustada ELi hoonetega, sh Euroopa Parlamendi hoonetega, seotud kulude ülemäärast suurenemist; soovib, et aruande koostamisel tehakse valdkondadevahelisi jõupingutusi, et selgitada välja põhjused ja teha kindlaks, kas need on mingil viisil seotud kitsendatud turulepääsuga, finantsmäärusest tulenevate või avaliku pakkumise korraldamise kohustusega või muude asjakohaste asjaoludega; soovib, et kehtestataks eeskiri nende äriühingute musta nimekirja koostamise kohta, kes on nõudnud ülemääraselt suuri kulusid; usub, et Euroopa Parlament peaks otsima võimalusi kokkuhoiuks ehituseelarves;

| 32. | võtab rahuloluga teadmiseks asjaolu, et komisjoniga ühiselt kasutatavate välisbüroode (Euroopa majade) kasutamise tingimused on hetkel muutmisel, et kasutamises kajastuks paremini iga institutsiooni osa; tunnustab peasekretäri tööd, mida on selles suunas tehtud vastavalt eelmisel aastal esitatud nõudmisele, ja nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selle protsessi igas etapis; |
| --- | --- |

32.

võtab rahuloluga teadmiseks asjaolu, et komisjoniga ühiselt kasutatavate välisbüroode (Euroopa majade) kasutamise tingimused on hetkel muutmisel, et kasutamises kajastuks paremini iga institutsiooni osa; tunnustab peasekretäri tööd, mida on selles suunas tehtud vastavalt eelmisel aastal esitatud nõudmisele, ja nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitatakse selle protsessi igas etapis;

Personal

| 33. | on arvamusel, et isikkoosseisu puhul on pärast selle laienemisest tingitud olulist suurenemist jõutud nüüd konsolideerimise etappi; palub kõikidel teenistustel ja fraktsioonidel esitada üksikasjalik analüüs ja põhjendus töötajate paigutuse kohta Euroopa Parlamendi eri osakondades enne isikkoosseisu suhtes taotluste esitamist ja uute ametikohtade loomist ja kasutada ümberpaigutamise võimalusi, kui see on teostatav; on arvamusel, et selle eelarvemenetluse jooksul tuleks jätkata 2008. aastal alustatud jõupingutuste tegemist ning tunnistab, et 2009. aastaga kaasnevad erilised väljakutsed ja ümberpaigutamise võimalused on aasta-aastalt erinevad; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et isikkoosseisu puhul on pärast selle laienemisest tingitud olulist suurenemist jõutud nüüd konsolideerimise etappi; palub kõikidel teenistustel ja fraktsioonidel esitada üksikasjalik analüüs ja põhjendus töötajate paigutuse kohta Euroopa Parlamendi eri osakondades enne isikkoosseisu suhtes taotluste esitamist ja uute ametikohtade loomist ja kasutada ümberpaigutamise võimalusi, kui see on teostatav; on arvamusel, et selle eelarvemenetluse jooksul tuleks jätkata 2008. aastal alustatud jõupingutuste tegemist ning tunnistab, et 2009. aastaga kaasnevad erilised väljakutsed ja ümberpaigutamise võimalused on aasta-aastalt erinevad;

| 34. | on seetõttu valmis vaatama läbi põhjendatud taotlused uute ametikohtade loomiseks pärast seda, kui administratsioon on esitanud selge analüüsi, mis sisaldab ka kõiki vajalikke koolitus- ja arengumeetmeid; kiidab heaks peasekretäri kavatsuse teha sellega seoses ulatuslikke jõupingutusi; |
| --- | --- |

34.

on seetõttu valmis vaatama läbi põhjendatud taotlused uute ametikohtade loomiseks pärast seda, kui administratsioon on esitanud selge analüüsi, mis sisaldab ka kõiki vajalikke koolitus- ja arengumeetmeid; kiidab heaks peasekretäri kavatsuse teha sellega seoses ulatuslikke jõupingutusi;

| 35. | on arvamusel, et eespool mainitud küsimuse analüüs, milliseid ülesandeid ja vastutusvaldkondi võib käsitada pärast Lissaboni lepingu jõustumist tõepoolest uutena, ja võimalik finantsmõju, sh ametikohtade loetelud, moodustab eelarve peamise osa; |
| --- | --- |

35.

on arvamusel, et eespool mainitud küsimuse analüüs, milliseid ülesandeid ja vastutusvaldkondi võib käsitada pärast Lissaboni lepingu jõustumist tõepoolest uutena, ja võimalik finantsmõju, sh ametikohtade loetelud, moodustab eelarve peamise osa;

Teised institutsioonid

| 36. | kutsub institutsioone üles esitama realistlikke ja kulupõhiseid eelarve taotlusi, milles võetakse täielikult arvesse üldist rangema rahastamise suundumust, tõhusamat vahendite haldamist ja Euroopa kodanike lisandväärtust; |
| --- | --- |

36.

kutsub institutsioone üles esitama realistlikke ja kulupõhiseid eelarve taotlusi, milles võetakse täielikult arvesse üldist rangema rahastamise suundumust, tõhusamat vahendite haldamist ja Euroopa kodanike lisandväärtust;

| 37. | on väga huvitatud küsimusest, kuidas integreeritakse tulevane Euroopa Liidu välisteenistus ELi üldeelarvesse, ning palub nõukogu ja komisjoni juhul, kui kõnealune teenistus täielikult või osaliselt nõukogu eelarvejakku lisatakse, vastavaid mõjusid silmas pidades tegutseda täiesti läbipaistvalt ja ennetavalt, sh tegema selget vahet haldus- ja tegevuskulude vahel; |
| --- | --- |

37.

on väga huvitatud küsimusest, kuidas integreeritakse tulevane Euroopa Liidu välisteenistus ELi üldeelarvesse, ning palub nõukogu ja komisjoni juhul, kui kõnealune teenistus täielikult või osaliselt nõukogu eelarvejakku lisatakse, vastavaid mõjusid silmas pidades tegutseda täiesti läbipaistvalt ja ennetavalt, sh tegema selget vahet haldus- ja tegevuskulude vahel;

| 38. | võtab teatud kartusega hoonetega seotud kulude olulise suurenemise keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul teadmiseks ja palub kõikidel institutsioonidel selliseid kavasid hoolikalt kontrollida ning esitama kõik rahastamiskavad ja/või -lahendused avatud ja kergesti arusaadavas vormis; tõdeb, et teatud juhtudel on niisugused kulud vältimatult vajalikud, näiteks seoses juriidiliste nõuetega ja töötajatele rahuldavate töötingimuste loomisega; |
| --- | --- |

38.

võtab teatud kartusega hoonetega seotud kulude olulise suurenemise keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul teadmiseks ja palub kõikidel institutsioonidel selliseid kavasid hoolikalt kontrollida ning esitama kõik rahastamiskavad ja/või -lahendused avatud ja kergesti arusaadavas vormis; tõdeb, et teatud juhtudel on niisugused kulud vältimatult vajalikud, näiteks seoses juriidiliste nõuetega ja töötajatele rahuldavate töötingimuste loomisega;

| 39. | palub raportööril 2009. aastal külastada eraldi nõukogu, Euroopa Kohut, kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, Regioonide Komiteed, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektorit, et kuulata nad enne esialgse eelarvestuse etappi ära ja esitada Euroopa Parlamendi eelarvekomisjonile raport; |
| --- | --- |

39.

palub raportööril 2009. aastal külastada eraldi nõukogu, Euroopa Kohut, kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed, Regioonide Komiteed, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektorit, et kuulata nad enne esialgse eelarvestuse etappi ära ja esitada Euroopa Parlamendi eelarvekomisjonile raport;

*

* *

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

(2)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

(4)  ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

(5)  Kaasa arvatud 78 000 000 eurot töötajate sissemakseteks pensioniskeemi.

(6)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 225.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0474.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/83

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Eurostarsi ühisprogramm ***I

P6_TA(2008)0116

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008 aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamine (KOM(2007)0514 – C6-0281/2007 – 2007/0188(COD))

2009/C 247 E/18

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0514);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiku, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0281/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0064/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/84

---

Neljapäev, 10. aprill 2008Söe ja terase teadusfond *

P6_TA(2008)0117

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastaste tehniliste suuniste kohta (KOM(2007)0393 – C6-0248/2007 – 2007/0135(CNS))

2009/C 247 E/20

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0393),

võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 2003. aasta otsuse 2003/76/EÜ (milles kehtestatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed) (1) artikli 4 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0248/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0039/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 2 |
| Artikli 4 lõike 1 esimene a alalõik (uus) |
| | Sellised projektid tõstavad söe konkurentsivõimet kohalikel energiaturgudel, eeldusel et kohalikke söevarusid kasutatakse tõhusalt. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Artikli 4 lõike 2 punkt c a (uus) |
| | ca) | söe varjatud primaarenergia tõhusam muundamine teisteks energialiikideks, kasutades näiteks traditsioonilist söe gaasistamis- ja vedeldamistehnoloogiat; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 2

Artikli 4 lõike 1 esimene a alalõik (uus)

Sellised projektid tõstavad söe konkurentsivõimet kohalikel energiaturgudel, eeldusel et kohalikke söevarusid kasutatakse tõhusalt.

Muudatusettepanek 3

Artikli 4 lõike 2 punkt c a (uus)

ca)

Muudatusettepanek 4

Artikli 4 lõike 2 punkt c b (uus)

| cb) | ökonoomsemad ja usaldusväärsemad tehnoloogiad. |
| --- | --- |

cb)

Muudatusettepanek 5

Artikli 6 lõike 2 punkt d

| d) | jäätmemägede korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide
  tööstuslik
  kasutamine; |
| --- | --- |

d)

jäätmemägede korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide
  tööstuslik
  kasutamine;

| d) | jäätmemägede korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide kasutamine; |
| --- | --- |

d)

jäätmemägede korrastamine ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide kasutamine;

Muudatusettepanek 6

Artikli 7 lõige 1

Sellise eesmärgiga teadusprojektid on seotud pikaajalise energiavarustuse perspektiiviga ja käsitlevad seoses majandus-, energia- ja keskkonnaküsimustega
  nende söemaardlate
  ajakohastamist, mida ei saa tavapäraseid kaevandustehnoloogiad kasutades ökonoomselt kaevandada. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning uudsete tehnoloogiate katsetamist, mille abil oleks võimalik ühenduse söeressursse ajakohastada.

Sellise eesmärgiga teadusprojektid on seotud pikaajalise energiavarustuse
  tagamise
  perspektiiviga ja käsitlevad seoses majandus-, energia- ja keskkonnaküsimustega
  sellise söe
  ajakohastamist
  ja tõhusat transporti
  , mida ei saa tavapäraseid kaevandustehnoloogiad kasutades ökonoomselt kaevandada. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning uudsete tehnoloogiate katsetamist, mille abil oleks võimalik ühenduse söeressursse ajakohastada.

Muudatusettepanek 7

Artikli 7 lõige 2

Eelistatakse projekte, mis integreerivad sellised täiendavad tehnoloogiad nagu metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ekstraheerimine ja maa-aluse söe
  gaasistamine
  .

Eelistatakse projekte, mis integreerivad sellised täiendavad tehnoloogiad nagu metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ekstraheerimine ja
  selle kasutamine energiaallikana, tõhus söepõletamine soojus- ja elektrienergia tootmisprotsessides ning ebatraditsioonilised
  maa-aluse söe
  gaasistamise meetodid
  .

Muudatusettepanek 8

Artikli 8 punkt j a (uus)

| ja) | terasest valandid ja sepised ning paagutatud tooted, mis on saadud pulbermetallurgia abil rauapulbrist ja rauasulamitest, kui edasiseks töötlemiseks mõeldud pooltöödeldud tooted; |
| --- | --- |

ja)

Muudatusettepanek 9

Artikli 9 punkt b

| b) | terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus
  ja sitkus
  , väsimus,
  kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus
  ; |
| --- | --- |

b)

terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus
  ja sitkus
  , väsimus,
  kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus
  ;

| b) | terase omadused, eelkõige
  teraste
  mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus
  erinevates pingeseisundites, kõvadus, löögikindlus, mehaaniline ja termiline
  väsimus,
  roome- ja murdumiskindlus, kulumiskindlus ning vastupidavus korrosioonile
  ; |
| --- | --- |

b)

terase omadused, eelkõige
  teraste
  mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus
  erinevates pingeseisundites, kõvadus, löögikindlus, mehaaniline ja termiline
  väsimus,
  roome- ja murdumiskindlus, kulumiskindlus ning vastupidavus korrosioonile
  ;

Muudatusettepanekud 10 ja 11

Artikli 9 punkt c

| c) | kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust
  kuumusele ja
  korrosioonile; |
| --- | --- |

c)

kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust
  kuumusele ja
  korrosioonile;

| c) | kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust
  kõrgele temperatuurile,
  korrosioonile
  ja muudele mõjudele
  ; |
| --- | --- |

c)

kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust
  kõrgele temperatuurile,
  korrosioonile
  ja muudele mõjudele
  ;

Muudatusettepanek 12

Artikli 9 punkt d

| d) | terast sisaldavad
  komposiidid ja
  kihtstruktuurid
  ; |
| --- | --- |

d)

terast sisaldavad
  komposiidid ja
  kihtstruktuurid
  ;

| d) | kiulised ja kihilised
  komposiidid ja
  struktuurid
  ; |
| --- | --- |

d)

kiulised ja kihilised
  komposiidid ja
  struktuurid
  ;

Muudatusettepanek 13

Artikli 9 punkt e

| e) | mikrostruktuuride
  ja
  mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid; |
| --- | --- |

e)

mikrostruktuuride
  ja
  mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid;

| e) | mikrostruktuuride
  ,
  mehaaniliste omaduste
  jne
  simuleerivad prognoosmudelid; |
| --- | --- |

e)

mikrostruktuuride
  ,
  mehaaniliste omaduste
  jne
  simuleerivad prognoosmudelid;

Muudatusettepanek 14

Artikli 10 punkt b

| b) | teraseliigid ja monteeritud struktuuride
  kavandamine,
  mis võimaldaksid
  terasejäätmeid
  lihtsalt
  ringlusse
  võtta
  ja muuta kasutatavaks teraseks; |
| --- | --- |

b)

teraseliigid ja monteeritud struktuuride
  kavandamine,
  mis võimaldaksid
  terasejäätmeid
  lihtsalt
  ringlusse
  võtta
  ja muuta kasutatavaks teraseks;

| b) | terasestruktuuride
  kavandamine,
  mida on kasutusea lõpus lihtne demonteerida, eesmärgiga võtta
  terasejäätmed ringlusse ja muuta kasutatavaks teraseks; |
| --- | --- |

b)

terasestruktuuride
  kavandamine,
  mida on kasutusea lõpus lihtne demonteerida, eesmärgiga võtta
  terasejäätmed ringlusse ja muuta kasutatavaks teraseks;

Muudatusettepanek 15

Artikkel 13

Kolmandate riikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- ja kõrgharidusasutused, või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud võivad osaleda üksikprojektide alusel teadusprogrammist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides.

Kolmandate riikide ettevõtjad, riigiasutused, teadusasutused või kesk- ja kõrgharidusasutused, või muud õigussubjektid, sealhulgas füüsilised isikud
  ,
  võivad osaleda üksikprojektide alusel teadusprogrammist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides
  ning asjaosaline suudab leida projekti rakendamiseks vajalikud põhivahendid
  .

Muudatusettepanek 16

Artikkel 20

Söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi „nõuanderühmad”) on sõltumatud tehnikanõuanderühmad.

Söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi „nõuanderühmad”) on sõltumatud tehnikanõuanderühmad
  , mis koosnevad asjakohase kvalifikatsiooniga spetsialistidest
  .

Muudatusettepanek 17

Artikli 22 kolmas lõik

Komisjon tagab mõlemas nõuanderühmas valdkondadealaste eriteadmiste tasakaalustatuse ja võimalikult laia geograafilise esindatuse.

Komisjon tagab mõlemas nõuanderühmas valdkondadealaste eriteadmiste tasakaalustatuse ja võimalikult laia geograafilise
  ning geograafilis-majandusliku
  esindatuse,
  võttes arvesse eelkõige neid liikmesriike, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal ning pärast seda
  .

Muudatusettepanek 18

Artikli 25 lõike 3 esimene lõik

| 3. | Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid, projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid. |
| --- | --- |

3.

Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid, projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid.

| 3. | Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid
  (sealhulgas nende täitmise juhendid)
  , projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid. |
| --- | --- |

3.

Komisjon koostab infopaketi, milles nähakse ette üksikasjalikud osalemiseeskirjad, taotluste ja projektide haldamise metoodika, taotlusvormid
  (sealhulgas nende täitmise juhendid)
  , projektide esitamise eeskirjad, näidistoetuslepingud, toetuskõlblikud kulud, suurim lubatav finantsabi, makseviisid ja teadusprogrammi iga-aastased esmatähtsad eesmärgid.

---

(1)  ELT L 29, 5.2.2003, lk 22.

---

| 15.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 247/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 247/87

---

Naljapäev, 10. aprill 2008Ühenduse kalalaevade ning kolmandate riikide laevade püügitegevus *

P6_TA(2008)0118

Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse kalalaevadele loa andmist püügiks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (KOM(2007)0330 – C6-0236/2007 – 2007/0114(CNS))

2009/C 247 E/21

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0330);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0236/2007);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0072/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Artikli 1 punkt b |
| b) | loa andmine muu riigi kui ühenduse lipu all sõitvatele kalalaevadele kalanduskokkuleppe raames toimuvaks tegevuseks, mis leiab aset ühenduse vetest väljaspool; |

KOMISJONI ETTEPANEK

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 1 punkt b

b)

välja jäetud

Muudatusettepanek 2

Artikli 2 punkt m

| m) | tõsine rikkumine – tõsine rikkumine vastavalt 24. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1447/1999, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loend, või tõsine rikkumine või eeskirjade eiramine asjaomase kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

m)

tõsine rikkumine – tõsine rikkumine vastavalt 24. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1447/1999, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loend, või tõsine rikkumine või eeskirjade eiramine asjaomase kokkuleppe raames;

| m) | tõsine rikkumine – tõsine rikkumine vastavalt 24. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1447/1999, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu1, või tõsine rikkumine või eeskirjade eiramine asjaomase kokkuleppe raames;
  rikkumist käsitletakse rikkumisena, kui see on leidnud kinnitust tulemusliku vastutuselevõtmise kaudu kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

m)

tõsine rikkumine – tõsine rikkumine vastavalt 24. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1447/1999, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu1, või tõsine rikkumine või eeskirjade eiramine asjaomase kokkuleppe raames;
  rikkumist käsitletakse rikkumisena, kui see on leidnud kinnitust tulemusliku vastutuselevõtmise kaudu kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega;

Muudatusettepanek 3

Artikli 2 punkt n

| n) | IUU nimistu – loetelu laevadest, mille piirkondlik kalandusorganisatsioon on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks; |
| --- | --- |

n)

IUU nimistu – loetelu laevadest, mille piirkondlik kalandusorganisatsioon on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks;

| n) | IUU nimistu – loetelu laevadest, mille piirkondlik kalandusorganisatsioon
  või komisjon vastavalt nõukogu ... määrusele (EÜ) nr ... [millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks]

   (1) on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks; |
| --- | --- |

n)

IUU nimistu – loetelu laevadest, mille piirkondlik kalandusorganisatsioon
  või komisjon vastavalt nõukogu ... määrusele (EÜ) nr ... [millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks]

   (1) on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks;

Muudatusettepanek 5

Artikkel 3

Ainult neil ühenduse kalalaevadel, millel on vastavalt käesolevale määrusele väljaantud kalapüügiluba, on õigus tegelda kalastustegevusega
  kokkuleppes käsitletavates vetes.

Ainult neil ühenduse kalalaevadel, millel on vastavalt käesolevale määrusele väljaantud kalapüügiluba, on õigus tegelda kalastustegevusega
  ühenduse vetest väljaspool
  .

Muudatusettepanek 6

Artikli 4 lõige 1

| 1. | Kui on sõlmitud kalanduskokkulepe,
  teavitab komisjon sellest liikmesriike. |
| --- | --- |

1.

Kui on sõlmitud kalanduskokkulepe,
  teavitab komisjon sellest liikmesriike.

| 1. | Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt huvi väljendamist enne kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste algust, andes kinnituse pärast läbirääkimiste lõppu ja eralduste tegemist. Kui kokkulepe on kolmanda riigi poolt sõlmitud ja nõukogu on selle heaks kiitnud,
  teavitab komisjon sellest liikmesriike. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt huvi väljendamist enne kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste algust, andes kinnituse pärast läbirääkimiste lõppu ja eralduste tegemist. Kui kokkulepe on kolmanda riigi poolt sõlmitud ja nõukogu on selle heaks kiitnud,
  teavitab komisjon sellest liikmesriike.

Muudatusettepanek 7

Artikli 7 lõike 1 punkt a

| a) | laevad, mis ei vasta asjaomase kokkuleppe raames kalapüügiloa saamise tingimustele
  või ei ole artiklis 4 osutatud laevade loetelus; |
| --- | --- |

a)

laevad, mis ei vasta asjaomase kokkuleppe raames kalapüügiloa saamise tingimustele
  või ei ole artiklis 4 osutatud laevade loetelus;

| a) | laevad, mis ei vasta asjaomase kokkuleppe raames kalapüügiloa saamise tingimustele; |
| --- | --- |

a)

laevad, mis ei vasta asjaomase kokkuleppe raames kalapüügiloa saamise tingimustele;

Muudatusettepanek 8

Artikli 7 lõike 1 punkt b

| b) | laevad, mis on pannud toime tõsise rikkumise eelmise 12 kuu jooksul asjaomase kokkuleppe raames kalastades või uue kokkuleppe puhul sellele eelneva kokkuleppe raames kalastades või ei ole veel täitnud tingimusi, mis olid kõnealuse kokkuleppega kõnealuseks ajavahemikuks ette nähtud; |
| --- | --- |

b)

laevad, mis on pannud toime tõsise rikkumise eelmise 12 kuu jooksul asjaomase kokkuleppe raames kalastades või uue kokkuleppe puhul sellele eelneva kokkuleppe raames kalastades või ei ole veel täitnud tingimusi, mis olid kõnealuse kokkuleppega kõnealuseks ajavahemikuks ette nähtud;

| b) | laevad, mis on pannud toime tõsise rikkumise eelmise 12 kuu jooksul asjaomase kokkuleppe raames kalastades või uue kokkuleppe puhul sellele eelneva kokkuleppe raames kalastades või ei ole veel täitnud tingimusi, mis olid kõnealuse kokkuleppega kõnealuseks ajavahemikuks ette nähtud,
  välja arvatud juhul, kui asjaomasele laevale on juba määratud karistus, kui on tõendeid, et rikkumine ei olnud tõsine, ja/või kui laev on vahetanud omanikku ja uus omanik tagab, et tingimused täidetakse; |
| --- | --- |

b)

laevad, mis on pannud toime tõsise rikkumise eelmise 12 kuu jooksul asjaomase kokkuleppe raames kalastades või uue kokkuleppe puhul sellele eelneva kokkuleppe raames kalastades või ei ole veel täitnud tingimusi, mis olid kõnealuse kokkuleppega kõnealuseks ajavahemikuks ette nähtud,
  välja arvatud juhul, kui asjaomasele laevale on juba määratud karistus, kui on tõendeid, et rikkumine ei olnud tõsine, ja/või kui laev on vahetanud omanikku ja uus omanik tagab, et tingimused täidetakse;

Muudatusettepanek 9

Artikli 7 lõike 1 punkt d

| d) | laevad, mille andmed ühenduse laevastikuregistris ja artiklis 16 osutatud ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemis on artikli 16 tähenduses puudulikud või ebatäpsed; |
| --- | --- |

d)

laevad, mille andmed ühenduse laevastikuregistris ja artiklis 16 osutatud ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemis on artikli 16 tähenduses puudulikud või ebatäpsed;

| d) | laevad, mille andmed ühenduse laevastikuregistris ja artiklis 16 osutatud ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemis on puudulikud või ebatäpsed,
  seni kuni neid puudutavad puudulikud või ebatäpsed andmed on parandatud
  ; |
| --- | --- |

d)

laevad, mille andmed ühenduse laevastikuregistris ja artiklis 16 osutatud ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemis on puudulikud või ebatäpsed,
  seni kuni neid puudutavad puudulikud või ebatäpsed andmed on parandatud
  ;

Muudatusettepanek 10

Artikli 9 lõike 1 sissejuhatav osa

| 1. | Komisjon ei edasta luba välja andvale asutusele taotlusi, kui |
| --- | --- |

1.

Komisjon ei edasta luba välja andvale asutusele taotlusi, kui

| 1. | Komisjon,
  olles andnud liikmesriikidele võimaluse esitada oma tähelepanekud,
  ei edasta luba väljaandvale asutusele taotlusi, kui: |
| --- | --- |

1.

Komisjon,
  olles andnud liikmesriikidele võimaluse esitada oma tähelepanekud,
  ei edasta luba väljaandvale asutusele taotlusi, kui:

Muudatusettepanek 11

Artikli 9 lõike 1 punkt a

| a) | liikmesriigi edastatud andmed on puudulikud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi edastatud andmed on puudulikud;

| a) | liikmesriigi edastatud andmed on
  kõnealuse kalanduskokkuleppe nõudeid arvestades
  puudulikud; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi edastatud andmed on
  kõnealuse kalanduskokkuleppe nõudeid arvestades
  puudulikud;

Muudatusettepanek 12

Artikkel 10

Kui
  komisjonil on põhjust arvata
  , et liikmesriik ei ole täitnud I lisas osutatud kohustusi seoses konkreetse kokkuleppega, teatab
  ta
  sellest asjaomasele liikmesriigile ning annab talle võimaluse esitada oma märkused. Kui
  komisjon jõuab
  liikmesriigi esitatud märkusi arvesse võttes
  järeldusele
  , et kõnealuseid kohustusi on rikutud,
  teeb ta
  õiguspärase ootuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes otsuse jätta asjaomase liikmesriigi laevad edaspidi kokkuleppeosaliste hulgast välja.

Kui
  komisjon saab nõuetekohaselt tõestatud asjaolude alusel teada
  , et liikmesriik ei ole täitnud I lisas osutatud kohustusi seoses konkreetse kokkuleppega, teatab
  komisjon
  sellest asjaomasele liikmesriigile ning annab talle võimaluse esitada oma märkused. Kui liikmesriigi esitatud märkusi arvesse võttes
  on tõestatud
  , et kõnealuseid kohustusi on rikutud,
  võib komisjon teha
  õiguspärase ootuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes otsuse jätta asjaomase liikmesriigi laevad edaspidi kokkuleppeosaliste hulgast välja.

Muudatusettepanek 13

Artikli 17 lõige 1

| 1. | Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaotiste II ja IIa sätete kohaldamist, edastavad ühenduse kalalaevad, kellele on II või III jao kohaselt välja antud kalapüügiluba, saagi ja püügikoormusega seotud andmed
  iga päev
  oma riigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaotiste II ja IIa sätete kohaldamist, edastavad ühenduse kalalaevad, kellele on II või III jao kohaselt välja antud kalapüügiluba, saagi ja püügikoormusega seotud andmed
  iga päev
  oma riigi pädevale asutusele.

| 1. | Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaotiste II ja IIa sätete kohaldamist, edastavad ühenduse kalalaevad, kellele on II või III jao kohaselt välja antud kalapüügiluba, saagi ja püügikoormusega seotud andmed oma riigi pädevale asutusele
  nii tihti, kui see on iga kokkuleppe ja püügipiirkonna puhul vajalik. Edastamisnõue peab vastama nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta)

   (2)
  sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaotiste II ja IIa sätete kohaldamist, edastavad ühenduse kalalaevad, kellele on II või III jao kohaselt välja antud kalapüügiluba, saagi ja püügikoormusega seotud andmed oma riigi pädevale asutusele
  nii tihti, kui see on iga kokkuleppe ja püügipiirkonna puhul vajalik. Edastamisnõue peab vastama nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1966/2006 (kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta)

   (2)
  sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 14

Artikli 19 lõige 1

| 1. | Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõike 4 ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 3 kohaldamist, keelustab liikmesriik viivitamata püügi vastavas piirkonnas või vastava kalavaru või kalavarurühma püügi, kui ta leiab, et selleks eraldatud püügivõimalused on ammendatud. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõike 4 ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 3 kohaldamist, keelustab liikmesriik viivitamata püügi vastavas piirkonnas või vastava kalavaru või kalavarurühma püügi, kui ta leiab, et selleks eraldatud püügivõimalused on ammendatud.

| 1. | Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõike 4 ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 3 kohaldamist, keelustab liikmesriik viivitamata püügi vastavas piirkonnas või vastava kalavaru või kalavarurühma püügi
  ning peatab juba antud load
  , kui ta leiab, et selleks eraldatud püügivõimalused on ammendatud. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 26 lõike 4 ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 3 kohaldamist, keelustab liikmesriik viivitamata püügi vastavas piirkonnas või vastava kalavaru või kalavarurühma püügi
  ning peatab juba antud load
  , kui ta leiab, et selleks eraldatud püügivõimalused on ammendatud.

Muudatusettepanek 15

Artikli 19 lõige 3

| 3. | Kui kalapüügiluba on antud mitme liigiga püügipiirkonnas püügiks ja üks kalavarudest või kalavarurühmast loetakse ammendatuks, keelustab liikmesriik
  igasuguse püügitegevuse mitme liigiga püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

3.

Kui kalapüügiluba on antud mitme liigiga püügipiirkonnas püügiks ja üks kalavarudest või kalavarurühmast loetakse ammendatuks, keelustab liikmesriik
  igasuguse püügitegevuse mitme liigiga püügipiirkonnas.

| 3. | Kui kalapüügiluba on antud mitme liigiga püügipiirkonnas püügiks ja üks kalavarudest või kalavarurühmast loetakse ammendatuks, keelustab liikmesriik
  konkreetsed tegevused, mis ähvardavad ohustatud varusid
  . |
| --- | --- |

3.

Kui kalapüügiluba on antud mitme liigiga püügipiirkonnas püügiks ja üks kalavarudest või kalavarurühmast loetakse ammendatuks, keelustab liikmesriik
  konkreetsed tegevused, mis ähvardavad ohustatud varusid
  .

Muudatusettepanek 16

Artikli 20 lõige 1

| 1. | Kui ühenduse kalalaev on toime pannud tõsise rikkumise, siis tagab liikmesriik, et sellel kalalaeval ei lubata kasutada asjaomase kalastamiskokkuleppe raames antud püügiluba loa järelejäänud kehtimisajal, ning teatab sellest viivitamata komisjonile elektroonilisel teel. |
| --- | --- |

1.

Kui ühenduse kalalaev on toime pannud tõsise rikkumise, siis tagab liikmesriik, et sellel kalalaeval ei lubata kasutada asjaomase kalastamiskokkuleppe raames antud püügiluba loa järelejäänud kehtimisajal, ning teatab sellest viivitamata komisjonile elektroonilisel teel.

| 1. | Kui ühenduse kalalaev on
  kalastamiskokkuleppe raames kalastades

  pannud toime tõsise rikkumise, siis tagab liikmesriik, et sellel kalalaeval ei lubata kasutada asjaomase kalastamiskokkuleppe raames antud püügiluba loa järelejäänud kehtimisajal, ning teatab sellest viivitamata komisjonile elektroonilisel teel. |
| --- | --- |

1.

Kui ühenduse kalalaev on
  kalastamiskokkuleppe raames kalastades

  pannud toime tõsise rikkumise, siis tagab liikmesriik, et sellel kalalaeval ei lubata kasutada asjaomase kalastamiskokkuleppe raames antud püügiluba loa järelejäänud kehtimisajal, ning teatab sellest viivitamata komisjonile elektroonilisel teel.

Muudatusettepanek 17

Artikli 20 lõige 3

| 3. | Komisjoni, ühenduse, liikmesriikide või lepinguosalise kolmanda riigi inspektorite koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded on kaalukaks tõendiks iga liikmesriigi haldus- ja kohtumenetluse jaoks. Asjaolude tuvastamisel käideldakse neid samadel alustel liikmesriigi inspekteerimis- või järelevalvearuannetega. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni, ühenduse, liikmesriikide või lepinguosalise kolmanda riigi inspektorite koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded on kaalukaks tõendiks iga liikmesriigi haldus- ja kohtumenetluse jaoks. Asjaolude tuvastamisel käideldakse neid samadel alustel liikmesriigi inspekteerimis- või järelevalvearuannetega.

| 3. | Komisjoni, ühenduse, liikmesriikide või lepinguosalise kolmanda riigi inspektorite koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded on kaalukaks tõendiks iga liikmesriigi haldus- ja kohtumenetluse jaoks. Asjaolude tuvastamisel käsitletakse neid samadel alustel liikmesriigi inspekteerimis- või järelevalvearuannetega
  kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega
  . |
| --- | --- |

3.

Komisjoni, ühenduse, liikmesriikide või lepinguosalise kolmanda riigi inspektorite koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded on kaalukaks tõendiks iga liikmesriigi haldus- ja kohtumenetluse jaoks. Asjaolude tuvastamisel käsitletakse neid samadel alustel liikmesriigi inspekteerimis- või järelevalvearuannetega
  kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega
  .

Muudatusettepanek 18

Artikli 21 lõike 1 punkt a

| a) | liikmesriikide kõigile asjaomastele kasutajatele ja
  asjaomastele luba väljaandvatele asutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirneb andmetega, mida neil on vaja kalapüügilubade väljaandmise protsessi raames; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide kõigile asjaomastele kasutajatele ja
  asjaomastele luba väljaandvatele asutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirneb andmetega, mida neil on vaja kalapüügilubade väljaandmise protsessi raames;

| a) | asjaomastele luba väljaandvatele asutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirdub andmetega, mida neil on vaja kalapüügilubade väljaandmise menetluse raames; |
| --- | --- |

a)

asjaomastele luba väljaandvatele asutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirdub andmetega, mida neil on vaja kalapüügilubade väljaandmise menetluse raames;

Muudatusettepanek 19

Artikli 21 lõike 1 punkt b

| b) | asjaomaste luba väljaandvate asutuste

  kõigile asjaomastele kasutajatele
  ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirneb andmetega, mida neil on vaja oma kontrollitegevuse raames. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste luba väljaandvate asutuste

  kõigile asjaomastele kasutajatele
  ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirneb andmetega, mida neil on vaja oma kontrollitegevuse raames.

| b) | pädevatele kontrolliasutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirdub andmetega, mida neil on vaja oma kontrollitegevuse raames. |
| --- | --- |

b)

pädevatele kontrolliasutustele ühenduse kalapüügilubade infosüsteemiga seotud veebilehel. Neile isikutele kättesaadav teave piirdub andmetega, mida neil on vaja oma kontrollitegevuse raames.

---

(1)  
  KOM(2007)0602.

(2)  

  ELT L 409, 30.12.2006, lk 1

  .

---