# Uradni list C 227/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2009.227.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 227 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5222. september 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2009.227.slv

Uradni list

Evropske unije

C 227

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5222. september 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 227/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 227/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 227/02 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| 2009/C 227/03 | Novi motiv na nacionalni strani evrokovancev, namenjenih obtoku | 4 |
| 2009/C 227/04 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. aprila 2009 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Država poročevalka: Španija | 5 |
| 2009/C 227/05 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 8. maja 2009 o osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Država poročevalka: Španija | 6 |
| 2009/C 227/06 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Povzetek Odločbe Komisije z dne 13. maja 2009 v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/C-3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 88/378/EGS z o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 8. decembra 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Država poročevalka: Češka | 20 |
| 2009/C 227/10 | Končno poročilo v zadevi COMP/M.5153 – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Povzetek Odločbe Komisije z dne 9. januarja 2009 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8439 konč.)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 227/02

Menjalni tečaji eura

3

2009/C 227/03

Novi motiv na nacionalni strani evrokovancev, namenjenih obtoku

4

2009/C 227/04

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. aprila 2009 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Država poročevalka: Španija

5

2009/C 227/05

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 8. maja 2009 o osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Država poročevalka: Španija

6

2009/C 227/06

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel

7

2009/C 227/07

Povzetek Odločbe Komisije z dne 13. maja 2009 v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/C-3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 88/378/EGS z o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)
   (
  1
  )

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

1

18

2009/C 227/09

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 8. decembra 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Država poročevalka: Češka

20

2009/C 227/10

Končno poročilo v zadevi COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Povzetek Odločbe Komisije z dne 9. januarja 2009 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (Zadeva COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8439 konč.)
   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8439 konč.)

1

24

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 227/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Umik priglasitve koncentracije (Zadeva COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 227/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Umik priglasitve koncentracije (Zadeva COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 227/01

| Datum sprejetja odločitve | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 258/09 |
| Država članica | Finska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Short-term export-credit insurance |
| Pravna podlaga | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Zavarovanje izvoznih kreditov |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | — |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | do 31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Finnvera plc |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

22.6.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 258/09

Država članica

Finska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Short-term export-credit insurance

Pravna podlaga

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Zavarovanje izvoznih kreditov

Oblika pomoči

—

Proračun

—

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Finnvera plc

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 415/09 & NN 46/09 |
| Država članica | Danska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Pravna podlaga | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugi načini kapitalskega vlaganja, Jamstvo |
| Proračun | Dokapitalizacija: največ 100 000 milijonov DKK;
  Nova jamstvena shema: največ 600 000 milijonov DKK |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 8.2009–2.2010 |
| Gospodarski sektorji | Finančno posredništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Kingdom of Denmark |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

17.8.2009

Referenčna številka državne pomoči

N 415/09 & NN 46/09

Država članica

Danska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Pravna podlaga

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugi načini kapitalskega vlaganja, Jamstvo

Proračun

Dokapitalizacija: največ 100 000 milijonov DKK;

Nova jamstvena shema: največ 600 000 milijonov DKK

Intenzivnost

—

Trajanje

8.2009–2.2010

Gospodarski sektorji

Finančno posredništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Kingdom of Denmark

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. septembra 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,4658 |
| JPY | japonski jen | 135,46 |
| DKK | danska krona | 7,4413 |
| GBP | funt šterling | 0,90660 |
| SEK | švedska krona | 10,1390 |
| CHF | švicarski frank | 1,5182 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6500 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,167 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 272,37 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7038 |
| PLN | poljski zlot | 4,1590 |
| RON | romunski leu | 4,2678 |
| TRY | turška lira | 2,1875 |
| AUD | avstralski dolar | 1,7017 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5780 |
| HKD | hongkonški dolar | 11,3609 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,0830 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0788 |
| KRW | južnokorejski won | 1 766,41 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,0155 |
| CNY | kitajski juan | 10,0098 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2915 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 218,74 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1010 |
| PHP | filipinski peso | 69,903 |
| RUB | ruski rubelj | 44,5400 |
| THB | tajski bat | 49,434 |
| BRL | brazilski real | 2,6625 |
| MXN | mehiški peso | 19,5318 |
| INR | indijska rupija | 70,3730 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,4658

JPY

japonski jen

135,46

DKK

danska krona

7,4413

GBP

funt šterling

0,90660

SEK

švedska krona

10,1390

CHF

švicarski frank

1,5182

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6500

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,167

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

272,37

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7038

PLN

poljski zlot

4,1590

RON

romunski leu

4,2678

TRY

turška lira

2,1875

AUD

avstralski dolar

1,7017

CAD

kanadski dolar

1,5780

HKD

hongkonški dolar

11,3609

NZD

novozelandski dolar

2,0830

SGD

singapurski dolar

2,0788

KRW

južnokorejski won

1 766,41

ZAR

južnoafriški rand

11,0155

CNY

kitajski juan

10,0098

HRK

hrvaška kuna

7,2915

IDR

indonezijska rupija

14 218,74

MYR

malezijski ringit

5,1010

PHP

filipinski peso

69,903

RUB

ruski rubelj

44,5400

THB

tajski bat

49,434

BRL

brazilski real

2,6625

MXN

mehiški peso

19,5318

INR

indijska rupija

70,3730

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/4

---

Novi motiv na nacionalni strani evrokovancev, namenjenih obtoku

2009/C 227/03

Image

Motiv na nacionalni strani novega priložnostnega kovanca, namenjenega obtoku, v apoenu 2 EUR, ki ga izda Finska

Evrokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem območju evra. Komisija objavlja opise vseh novih motivov evrokovancev, da bi s tem seznanila javnost in vse, ki so pri svojem poklicnem delu v stiku s kovanci (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice in države, ki so s Skupnostjo sklenile monetarni sporazum o izdaji evrokovancev, izdajo določene količine priložnostnih evrokovancev, namenjenih obtoku, in sicer pod določenimi pogoji, npr. da se uporabi samo kovance v apoenu 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot običajni kovanci v apoenu 2 EUR, le da je nacionalna stran kovanca opremljena s priložnostnim motivom, ki ima močno nacionalno ali evropsko simboliko.

Država izdajateljica: Finska

Priložnostni motiv: 200-letnica prvega finskega državnega zbora in ustanovitev osrednjih vladnih institucij na Finskem.

Opis motiva: V osrednjem delu kovanca je upodobljen profil katedrale Porvoo, kjer je potekalo ustanovno zasedanje prvega državnega zbora na Finskem. Letnica 1809 je v zgornjem delu kovanca. Na desni strani kovanca je izpisana letnica 2009. Oznaka države izdajateljice „FI“ in oznaka kovnice sta na levi strani.

Na zunanjem obodu je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje: 1,6 milijona kovancev.

Datum izdaje: oktober 2009.

---

(1)  Glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1, v zvezi z motivi na nacionalnih straneh vseh kovancev, izdanih leta 2002.

(2)  Glej sklepe Sveta za gospodarske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/5

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 28. aprila 2009 o predhodnem osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Država poročevalka: Španija

2009/C 227/04

| 1. | Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo upoštevnega proizvodnega trga Komisije, zato lahko ostane neopredeljeno,






  — | ali obstaja en upoštevni proizvodni trg za x86 centralne procesne enote (procesorji) za vse računalnike (tj. namizne računalnike, prenosnike, strežnike) ali |
| --- | --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja z opredelitvijo upoštevnega proizvodnega trga Komisije, zato lahko ostane neopredeljeno,

—

ali obstaja en upoštevni proizvodni trg za x86 centralne procesne enote (procesorji) za vse računalnike (tj. namizne računalnike, prenosnike, strežnike) ali

| — | obstajajo trije ločeni upoštevni proizvodni trgi za: (i) x86 procesorje za namizne računalnike, (ii) x86 procesorje za prenosnike in (iii) x86 procesorje za strežnike. |
| --- | --- |

—

obstajajo trije ločeni upoštevni proizvodni trgi za: (i) x86 procesorje za namizne računalnike, (ii) x86 procesorje za prenosnike in (iii) x86 procesorje za strežnike.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zajema geografski obseg upoštevnega proizvodnega trga cel svet. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zajema geografski obseg upoštevnega proizvodnega trga cel svet.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je imelo podjetje Intel vsaj med oktobrom 2002 in decembrom 2007 prevladujoč položaj na trgu. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je imelo podjetje Intel vsaj med oktobrom 2002 in decembrom 2007 prevladujoč položaj na trgu.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je podjetje Intel zlorabilo svoj prevladujoč položaj na upoštevnem trgu tako, da je






  — | podjetjem Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC in Lenovo podelilo popuste, če bi dobili izključno pravico ali kvazi izključno pravico, ter |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je podjetje Intel zlorabilo svoj prevladujoč položaj na upoštevnem trgu tako, da je

—

podjetjem Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC in Lenovo podelilo popuste, če bi dobili izključno pravico ali kvazi izključno pravico, ter

| — | podjetju Media-Saturn Holding (MSH) dodelilo plačila, če bi dobil MSH izključno pravico do prodaje namiznih in prenosnih računalnikov z Intel procesorji. |
| --- | --- |

—

podjetju Media-Saturn Holding (MSH) dodelilo plačila, če bi dobil MSH izključno pravico do prodaje namiznih in prenosnih računalnikov z Intel procesorji.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je podjetje Intel zlorabilo svoj prevladujoč položaj na upoštevnem trgu tako, da je odobrilo popuste podjetjem HP, Acer in Lenovo, za katere veljajo omejevalni pogoji glede trženja proizvodov podjetja AMD. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je podjetje Intel zlorabilo svoj prevladujoč položaj na upoštevnem trgu tako, da je odobrilo popuste podjetjem HP, Acer in Lenovo, za katere veljajo omejevalni pogoji glede trženja proizvodov podjetja AMD.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da so različne zlorabe del celovite dolgoročne strategije, katere namen je izključiti podjetje AMD s trga, ter da pomenijo enkratno in dolgotrajno kršitev. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije, da so različne zlorabe del celovite dolgoročne strategije, katere namen je izključiti podjetje AMD s trga, ter da pomenijo enkratno in dolgotrajno kršitev.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja, da lahko zlorabe podjetja Intel vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 82 Pogodbe ES, pa tudi na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja, da lahko zlorabe podjetja Intel vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 82 Pogodbe ES, pa tudi na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP v smislu člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi bilo treba podjetje Intel oglobiti. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi bilo treba podjetje Intel oglobiti.

| 9. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je za izračun zneska globe kršitev podjetja Intel trajala pet let in tri mesece. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je za izračun zneska globe kršitev podjetja Intel trajala pet let in tri mesece.

| 10. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/6

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka Svetovalnega odbora dne 8. maja 2009 o osnutku odločbe v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Država poročevalka: Španija

2009/C 227/05

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede osnovnega zneska globe.
  Manjšina Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede osnovnega zneska globe.

Manjšina Odbora se vzdrži.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ni nobenih olajševalnih ali obteževalnih okoliščin, ki bi jih bilo treba upoštevati. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ni nobenih olajševalnih ali obteževalnih okoliščin, ki bi jih bilo treba upoštevati.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede končnega zneska globe. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo glede končnega zneska globe.

| 4. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/7

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

2009/C 227/06

Zadeva Intel je glede procesnih vprašanj ena najbolj zapletenih do zdaj. Spor med pritožnikom, podjetjem Advanced Micro Devices („podjetje AMD“), in podjetjem Intel Corporation („podjetje Intel“) daleč presega meje Evrope. To je bil razlog za več procesnih vlog, ki so jih vložile vse zadevne stranke in osebe, ki so posredovale podatke. Številna postopkovna/procesna vprašanja, od katerih jih je bilo več izrecno omenjenih v osnutku odločbe, so se nanašala tudi na temeljne pristojnosti pooblaščenca za zaslišanje, zaradi česar je nastala potreba, da se v to končno poročilo vključi tudi ocena zadeve.

Ko je prejšnji pooblaščenec za zaslišanje, Serge Durande, 31. decembra 2007 odšel, se je pooblaščenec za zaslišanje v tej zadevi zamenjal.

Osnutek odločbe je podlaga za naslednje ugotovitve:

I.   PISNI POSTOPEK

1.   Obvestilo o nasprotovanju

Komisija je 25. julija 2007 sprejela obvestilo o nasprotovanju. Podjetje Intel je imelo za odgovor nanj na razpolago deset tednov, tj. do 11. oktobra 2007. Pooblaščenec za zaslišanje je podjetju Intel na obrazloženo zahtevo odobril podaljšanje roka do 4. januarja 2008, pozneje podaljšano na 7. januar 2009, v glavnem zaradi nerazrešenih vprašanj dostopa do dokumentacije in dejstva, da je bila izvedba popolne analize ustreznih povprečnih izogibnih stroškov poslovanja podjetja Intel upravičena obramba glede na to, da so bile v ekonomskih modelih v obvestilu o nasprotovanju uporabljene kompleksne ocene popustov (2). Pooblaščenec za zaslišanje je ocenil, da je treba pravico do obrambe v celoti spoštovati, čeprav v skladu z osnutkom odločbe za ugotovitev obstoja zlorabe v tem primeru ni bilo nujno v ekonomski oceni dokazati, da bi pogojni popusti lahko ali verjetno povzročili protikonkurenčno zapiranje trgov (3).

Podjetje Intel je na obvestilo o nasprotovanju odgovorilo pravočasno.

2.   Dodatno obvestilo o nasprotovanju

Komisija je 17. julija 2008 sprejela dodatno obvestilo o nasprotovanju. Hkrati je v postopek v zadevi COMP/C-3/37.990 vključila ustrezne ugotovitve iz zadeve COMP/C-3/39.493 in postopek v zadevi COMP/C-3/37.990 nadaljevala.

Podjetje Intel je imelo za odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju na razpolago osem tednov. Pooblaščenec za zaslišanje je z dopisom z dne 15. septembra 2008 podjetju Intel na obrazloženo zahtevo odobril podaljšanje roka do 17. oktobra 2008, v glavnem zaradi zapletenosti po novem združene zadeve ter obsežnosti trditev, ki so se nanašale še na leto 1997 in zaradi katerih so bile potrebne dodatne preiskave znotraj podjetja Intel.

Podjetje Intel na dodatno obvestilo o nasprotovanju ni odgovorilo v podaljšanem roku. Namesto tega je 10. oktobra 2008 pri Sodišču prve stopnje vložilo tožbo, s katero je med drugim zahtevalo razveljavitev odločitve pooblaščenca za zaslišanje z dne 15. septembra 2008 o podaljšanju roka in poleg tega predlagalo začasne ukrepe (4).

S sklepom z dne 27. januarja 2009 je predsednik Sodišča prve stopnje zavrgel predlog podjetja Intel za začasne ukrepe z utemeljitvijo, da je bila tožba v glavni stvari na prvi pogled očitno nedopustna. Ta zavržba je vključevala tudi zavrnitev zahteve podjetja Intel za nadaljnje podaljšanje roka 17. oktobra 2008 za odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008.

3.   Dopis o novih dejstvih

Komisija je 19. decembra 2008 poslala podjetju Intel dopis, v katerem je podjetje opozorila na nekatere posamezne dokaze za obstoječe pripombe Komisije v obvestilu o nasprotovanju, za katere je Komisija nakazala, da bi jih lahko uporabila v morebitni končni odločbi (dopis o novih dejstvih). Komisija je podjetju Intel kot rok za predložitev pripomb na te dokaze postavila 19. januar 2009. Generalni direktor za konkurenco je ta rok podaljšal na 23. januar 2009. Dopis o novih dejstvih ni bistveno spremenil dokazne podlage, na kateri so temeljile pripombe Komisije v obvestilu o nasprotovanju ali dodatnem obvestilu o nasprotovanju. Podjetje Intel je zahtevalo podaljšanje roka, ker naj bi bila dokumentacija domnevno nepopolna (glej točko I.4(d) spodaj) in ker je pred tem že zahtevalo ustno zaslišanje o nekaterih dokumentih (gl. točko II.2 spodaj). Pooblaščenec za zaslišanje je z dopisom z dne 22. januarja 2009 to zahtevo zavrnil.

4.   Dostop do dokumentacije

(a)   Priprava dostopa do dokumentacije: pogodbe o nerazkritju

Dokumentacija v tej zadevi je bila izredno obsežna. V pripravi na dostop do dokumentacije je več proizvajalcev originalne opreme s podjetjem Intel sklenilo dvostranske pogodbe o nerazkritju, ki se med seboj razlikujejo le v podrobnostih. Nekatere pogodbe o nerazkritju v točno določenih primerih določajo, da v sporu med strankama odloča pooblaščenec za zaslišanje. Po drugi strani se je podjetje Intel v postopku pred Komisijo deloma odpovedalo pravici dostopa do dokumentacije, da ne bi dostop, ki bi ga podjetju Intel omogočili posamezni proizvajalci originalne opreme, omejil pravico dostopa podjetja v skladu z Uredbo (ES) št. 773/2004 (5), vsak zadevni proizvajalec originalne opreme pa se je odpovedal pravici do varovanja poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov v zvezi z dvostransko izmenjanimi podatki v okviru pogodb s podjetjem Intel. Pooblaščenec za zaslišanje je bil vključen v pripravo teh pogodb o nerazkritju in je podpiral njihovo sklepanje v tej zadevi.

(b)   Pogodba o nerazkritju med podjetjema Dell in AMD

Pred ustnim zaslišanjem o obvestilu o nasprotovanju je podjetje AMD pooblaščenca za zaslišanje obvestilo, da je s podjetjem Dell sklenilo pogodbo o nerazkritju, v skladu s katero je dobilo dostop do ponudbenih cen podjetja Dell, ki so bile uporabljene v obvestilu o nasprotovanju. Za razliko od pogodb o nerazkritju, sklenjenih s podjetjem Intel, je bila ta pogodba, ki jo je sklenila stranka, ki kot taka nima pravice do obrambe ali pravice dostopa do dokumentacije, izključno dvostranska in ni ustvarila niti pravic niti obveznosti za Komisijo. Zato je v nasprotju z neresničnimi trditvami podjetja Intel pooblaščenec za zaslišanje vse ponudbene cene podjetja Dell v obvestilu o nasprotovanju, ki so bile sprejete kot zaupni podatki, ki se ne razkrijejo pritožniku, podjetju AMD, še naprej obravnaval kot zaupne podatke, ki se ne razkrijejo podjetju AMD, v celotnem upravnem postopku, vključno z ustnim zaslišanjem.

(c)   Popolnost dostopa do dokumentacije

Kljub zgoraj omenjenim pogodbam o nerazkritju (glej točko I.4(a) zgoraj) je zaradi zapletenosti zadeve in najrazličnejših zaupnih podatkov, ki jih zadeva vsebuje, podjetje Intel vložilo veliko zahtev za dostop do dokumentacije. Da bi se podjetju Intel omogočil kar najpopolnejši dostop do dokumentacije, je moral pooblaščenec za zaslišanje osebno opraviti veliko pregledov dokumentov, za katere je podjetje Intel trdilo, da jih potrebuje za učinkovito obrambo. Ob upoštevanju obrazložitev podjetja Intel je bilo več tem zahtevam ugodeno.

Podjetje Intel se je pritožilo zaradi nepopolnega dostopa do dokumentov v zvezi s sestankom med Komisijo in določenim proizvajalcem originalne opreme (6). Na podlagi obrazložene zahteve podjetja Intel je pooblaščenec za zaslišanje raziskal, ali obstajajo pisni dokumenti o tem sestanku. Generalni direktor je razkril „zaznamek za arhiv“ z dne 29. avgusta 2006 in ga vključil v dokumentacijo, potem ko je 7. maja 2008 tako določil pooblaščenec za zaslišanje. Hkrati je pooblaščenec za zaslišanje določil, da je ta zaznamek interne narave v skladu s členom 27(2) Uredbe (ES) št. 1/2003 in členom 15(2) Uredbe (ES) št. 773/2004. Vprašanje, ali bi bilo treba pripraviti objektiven zapisnik ali ustrezen prepis zvočnega zapisa tega sestanka, je načeloma stvar dobrega upravljanja in zato to ni vprašanje, ki bi ga moral obravnavati pooblaščenec za zaslišanje v končnem poročilu.

Pooblaščenec za zaslišanje zato meni, da je bil podjetju Intel omogočen popoln dostop do dokumentacije.

(d)   Dostop do dokumentov, ki niso bili vključeni v dokumentacijo

Kot je podrobno opisano v osnutku odločbe (7) je podjetje Intel Komisijo z dopisom z dne 4. septembra 2008 prosilo, naj od podjetja AMD pridobi seznam 81 kategorij dokumentov v zvezi s pravdo med podjetjema Intel in AMD pred zveznim okrožnim sodiščem zvezne države Delaware v Združenih državah Amerike ter ta seznam predloži podjetju Intel, saj naj bi bili po mnenju podjetja Intel ti dokumenti zanj verjetno razbremenilni. Pozneje, natančneje 25. septembra 2008, je podjetje Intel od Komisije zahtevalo, da bi „morala zahtevati vsaj, da podjetje AMD predloži vse interne dokumente, povezane s trditvami v obvestilu o nasprotovanju in dodatnem obvestilu o nasprotovanju“. Z dopisoma z dne 17. in 29. septembra 2008 se je podjetje Intel pooblaščencu za zaslišanje pritožilo, da je „dokumentacija očitno nepopolna“ in zato pravica podjetja do obrambe ogrožena.

Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoril z dopisom z dne 7. oktobra 2008 in se pri tem skliceval na svoja prejšnja dopisa z dne 22. avgusta 2008 in 15. septembra 2008 v zvezi s tem vprašanjem ter v odgovoru navedel, da vprašanje, ali je dokumentacija kot taka popolna ali ne, ni isto kot vprašanje, ali je omogočen popoln dostop do domnevno nepopolne dokumentacije. Temu ustrezno argumenti za to, da je dokumentacija v neki zadevi domnevno nepopolna, ne morejo dokazovati, da dostop do dokumentacije, kakršna je, v nekem trenutku ni popoln.

Poleg tega ne glede na odgovornost pooblaščenca za zaslišanje v skladu z uvodno izjavo 3 mandata, da prispeva k objektivnosti, preglednosti in učinkovitosti postopkov, mu niti trenutni mandat niti sodna praksa ne dajeta pooblastil, da odredi kakršno koli preiskavo z namenom dopolnitve domnevno nepopolne dokumentacije. Ne glede na to, ali so lahko neki dokumenti kot taki relevantni za pravico do obrambe, je zato odločanje o vprašanju, ali so nekatere kategorije dokumentov v drugi sodni pristojnosti, tudi če so ti domnevno morebiti razbremenilni, opisane dovolj natančno in utemeljeno in/ali bi jih bilo treba raziskati, zunaj področja mandata pooblaščenca za zaslišanje. Zahtevo podjetja Intel je bilo tako treba obravnavati kot zahtevo po prekoračitvi pooblastil pooblaščenca za zaslišanje.

(e)   Nezaupna različica obvestila o nasprotovanju in dodatnega obvestila o nasprotovanju za pritožnika, podjetje AMD

Iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 izhaja, da ima pritožnik pravico, da prejme nezaupno različico obvestila o nasprotovanju in dodatnega obvestila o nasprotovanju. Ta pravica bi bila resno ogrožena in njen namen bi se izgubil, če bi bila različica, ki bi jo prejemnik končno prejel, zanj nerazumljiva.

Pri podatkih, ki jih predložijo tretje osebe in se razkrijejo ne le naslovljencu obvestila o nasprotovanju, ampak tudi vsakemu pritožniku, je odločilnega pomena razlikovanje med podatki, ki jih ni mogoče obravnavati kot zaupnih, ter podatki, za katere se je uveljavljala in utemeljila zaupnost, vendar se razkrijejo, da bo nezaupna različica razumljiva. Poslovne skrivnosti se ne razkrivajo in načeloma se uveljavljanje zaupnosti do pritožnika, če je utemeljeno, brezpogojno upošteva. Vendar če je razkritje ustreznih podatkov resnično nujno za razumevanje osnovne trditve v obvestilu o nasprotovanju, če se nanaša na podatke, potrebne za dokazovanje kršitve, in če je nujno potrebno, da vključi pritožnika v postopek, saj so lahko potem njegove pripombe v postopku utemeljene, potem je tako razkritje zaupnih podatkov mogoče, odvisno od uravnotežene in obrazložene ocene pooblaščenca za zaslišanje.

Tako pri obvestilu o nasprotovanju kot pri dodatnem obvestilu o nasprotovanju je pooblaščenec za zaslišanje zavrnil uveljavljanje skoraj popolne zaupnosti, ki jo je zahtevalo podjetje Intel, ter je moral oceniti izredno veliko obrazloženih in podrobnih zahtev za zaupnost, ki so jih vložili tako podjetje Intel kot osebe, ki so posredovale podatke. To je bilo opravljeno, ne da bi podjetje Intel ali katero drugo zadevno podjetje zahtevalo odločbo iz člena 9 mandata začetek tako imenovanega „postopka AKZO“ (8).

Oktobra 2008 je podjetje Intel podjetju AMD v postopku, ki je potekal v Združenih državah Amerike, razkrilo popolno zaupno različico obvestila o nasprotovanju. Trdilo je, da je bilo to nenamerno. Komisijo je o tem obvestilo 17. marca 2009.

(f)   Tretje osebe

Za uradno vključitev v postopek kot zainteresirane tretje osebe so zahtevala tri podjetja. V odziv na te zahteve je pooblaščenec za zaslišanje v postopek vključil podjetja Silicon Graphics Inc. (25. septembra 2007), International Business Machines („IBM“; 2. oktobra 2007) in – tik pred ustnim zaslišanjem – Hewlett Packard Company („HP“; 10. marca 2008). Poleg tega sta bili v postopek kot zainteresirani tretji osebi vključeni dve potrošniški organizaciji, potem ko sta predložili ustrezno utemeljitev glede svojega posebnega interesa in položaja, in sicer evropska potrošniška organizacija Bureau Européen des Unions des Consommateurs („BEUC“; 22. februarja 2008) in francoska potrošniška organizacija Union Fédérale des Consommateurs – Que Choisir („UFC“; 6. marca 2008). Vse tretje osebe so zahtevale in prejele nezaupna povzetka obvestila o nasprotovanju in dodatnega obvestila o nasprotovanju. Nobena tretja oseba ni predložila pisnih pripomb.

(g)   Zahteva za še eno dodatno obvestilo o nasprotovanju za objektivno utemeljitev

Podjetje Intel je v svojem odgovoru na obvestilo o nasprotovanju (9) izrazilo mnenje, da bi bilo zaradi objektivne utemeljitve potrebno še eno obvestilo o nasprotovanju. Vendar še eno dodatno obvestilo o nasprotovanju ni bilo potrebno samo zaradi objektivne utemeljitve. Čeprav obstoja zlorabe ni mogoče ugotoviti, če ne obstaja objektivna utemeljitev zanjo (10), je dokazno breme na stranki, ki objektivno utemeljitev zahteva. Vse domnevne objektivne utemeljitve, ki jih je podjetje Intel predložilo za različne vrste domnevnih ravnanj, navedenih v obvestilu o nasprotovanju, je Komisija obravnavala. Pravica do zaslišanja je bila zato v tem pogledu spoštovana.

II.   USTNI POSTOPEK

1.   Ustno zaslišanje o obvestilu o nasprotovanju

Ustno zaslišanje o obvestilu o nasprotovanju je potekalo 11. in 12. marca 2008. Na zaslišanju so bili prisotni podjetji Intel in AMD ter tri zainteresirane tretje osebe, ki so predstavile svoje mnenje, in sicer HP, UFC in BEUC. Poleg predstavnikov držav članic se je v skladu z upravnim dogovorom iz leta 1999 zaslišanja kot opazovalec udeležil tudi predstavnik zvezne komisije ZDA za trgovino. Nadalje je ne glede na dogovor z ZDA pooblaščenec za zaslišanje vključil tudi generalnega tožilca (Attorney General) zvezne države New York (11), da se udeleži zaslišanja kot opazovalec. Podjetje Intel se je z njuno udeležbo izrecno strinjalo. Preden je bil pripuščen na zaslišanje, je pravosodni minister pristal na jasne zaveze glede zaupnosti in uporabe podatkov.

Kljub več sejam brez navzočnosti javnosti zaradi utemeljenih zahtev za zaupnost, je bilo ustno zaslišanje zelo koristno, saj je dalo podjetju Intel priložnost, da predstavi svoje mnenje o trditvah, svojo obrazložitev teh trditev (12) in ekonomsko oceno. V zvezi s tem je treba opozoriti na dejstvo, da je med zaslišanjem Komisija podjetju Intel jasno sporočila, da ekonomska ocena ni pogoj za ugotovitev obstoja zlorabe, in podjetje Intel je to sporočilo razumelo.

Glede na to pooblaščencu za zaslišanje ni treba izraziti mnenja o ekonomski oceni in ugotovitvi, da bi plačila podjetja Intel lahko ali verjetno imela protikonkurenčne učinke zapiranja trgov (13).

2.   Zahteva za ustno zaslišanje o dodatnem obvestilu o nasprotovanju in dopisu o novih dejstvih

Podjetje Intel je zahtevalo ustno zaslišanje o (a) nekaterih delih dopisa o novih dejstvih in (b) dodatnem obvestilu o nasprotovanju.

| (a) | Po prejemu dopisa o novih dejstvih je podjetje Intel z dopisom z dne 20. januarja 2009 zahtevalo ustno zaslišanje v zvezi z nekaterimi dokumenti podjetja AMD, ki so bili Komisiji predloženi 28. maja 2008 („dokumenti podjetja AMD iz Delawara“). Pooblaščenec za zaslišanje je 22. januarja 2009 opozoril, da podjetje Intel nima pravice zahtevati ustnega zaslišanja, da bi se spoštovala pravica podjetja Intel do obrambe v zvezi z dopisom o novih dejstvih, Komisiji pa takega zaslišanja ni treba predvideti.
  Poleg tega ni bilo mogoče odobriti ustnega zaslišanja, ki bi se nanašalo samo na dokumente podjetja AMD iz Delawara, in sicer ker so bili ti dokumenti predloženi kot del postopka dostopa do dokumentacije po izdaji dodatnega obvestila o nasprotovanju, na katerega je imelo podjetje Intel že možnost odgovoriti in zahtevati ustno zaslišanje, ter ker se predmet ustnega zaslišanja določi na podlagi trditev iz obvestila o nasprotovanju in/ali dodatnega obvestila o nasprotovanju in ga ne določi stranka. Ustnega zaslišanja, ki bi bilo namenjeno izključno predstavitvi mnenja o izbranih dokumentih, ni bilo mogoče odobriti. |
| --- | --- |

(a)

Po prejemu dopisa o novih dejstvih je podjetje Intel z dopisom z dne 20. januarja 2009 zahtevalo ustno zaslišanje v zvezi z nekaterimi dokumenti podjetja AMD, ki so bili Komisiji predloženi 28. maja 2008 („dokumenti podjetja AMD iz Delawara“). Pooblaščenec za zaslišanje je 22. januarja 2009 opozoril, da podjetje Intel nima pravice zahtevati ustnega zaslišanja, da bi se spoštovala pravica podjetja Intel do obrambe v zvezi z dopisom o novih dejstvih, Komisiji pa takega zaslišanja ni treba predvideti.

Poleg tega ni bilo mogoče odobriti ustnega zaslišanja, ki bi se nanašalo samo na dokumente podjetja AMD iz Delawara, in sicer ker so bili ti dokumenti predloženi kot del postopka dostopa do dokumentacije po izdaji dodatnega obvestila o nasprotovanju, na katerega je imelo podjetje Intel že možnost odgovoriti in zahtevati ustno zaslišanje, ter ker se predmet ustnega zaslišanja določi na podlagi trditev iz obvestila o nasprotovanju in/ali dodatnega obvestila o nasprotovanju in ga ne določi stranka. Ustnega zaslišanja, ki bi bilo namenjeno izključno predstavitvi mnenja o izbranih dokumentih, ni bilo mogoče odobriti.

| (b) | V pripombah, predloženih 5. februarja 2009, in z dopisom z dne 10. februarja 2009 je podjetje Intel zahtevalo ustno zaslišanje o dodatnem obvestilu o nasprotovanju.
  Odločitve v zvezi z ustnimi zaslišanji, vključno z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za ustno zaslišanje, vloženi po roku za odgovor na obvestilo o nasprotovanju, ali zavrnitvi take zahteve, spadajo v skladu z mandatom v pristojnost pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(b)

V pripombah, predloženih 5. februarja 2009, in z dopisom z dne 10. februarja 2009 je podjetje Intel zahtevalo ustno zaslišanje o dodatnem obvestilu o nasprotovanju.

Odločitve v zvezi z ustnimi zaslišanji, vključno z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za ustno zaslišanje, vloženi po roku za odgovor na obvestilo o nasprotovanju, ali zavrnitvi take zahteve, spadajo v skladu z mandatom v pristojnost pooblaščenca za zaslišanje.

Z dopisom z dne 17. februarja 2009 je pooblaščenec za zaslišanje tako podjetju Intel odgovoril, da je mogoče pravico do ustnega zaslišanja uveljavljati samo do izteka roka za odgovor na obvestilo o nasprotovanju. Vendar če zahteva za ustno zaslišanje ni vložena v zastavljenem roku, to v vseh primerih še ne pomeni samodejno, da zaslišanja ne more biti. Člen 10(2) Uredbe (ES) št. 773/2004 v povezavi s členom 12 Uredbe namreč stranki ne preprečuje izrecno, da bi zahtevala ustno zaslišanje. Če zahteva ni vložena v tem roku, to samo pomeni, da takega zaslišanja ni več obvezno odobriti. Pooblaščenec za zaslišanje ima pravico in je zavezan, da po lastni diskreciji odloča o prepozni, a ustrezno obrazloženi zahtevi, ko tako zahtevo prejme.

Rok za odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju ni bil podaljšan. Pooblaščenec za zaslišanje se je seznanil z mnenjem služb Komisije, kakor je bilo izraženo v njihovem dopisu podjetju Intel z dne 2. februarja 2009 (14), in sicer da za pravilno izvedbo postopka ustno zaslišanje ni potrebno. Prav tako je upošteval vse argumente, ki jih je navedlo podjetje Intel v prid odobritvi zaslišanja, pri čemer se je podjetje večinoma sklicevalo na svojo „neomejeno“ pravico, da se ugodi njegovi zahtevi za ustno zaslišanje.

Pri odločanju po lastni diskreciji mora pooblaščenec za zaslišanje med drugim upoštevati potrebo po učinkovitem izvajanju pravil konkurence, bistveni del tega pa je obveznost Komisije, da pri sprejemanju odločitev ukrepa v razumnem času. Čeprav časovne omejitve, ki so neločljivo povezane z načinom organizacije postopka o konkurenci, ne morejo upravičiti kršitve temeljne pravice do zaslišanja, v tej zadevi do takega navzkrižja ni prišlo. V tej zadevi podjetju Intel namreč nič ni preprečevalo, da pravočasno pripravi in predloži odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju na podlagi podatkov, ki jih je imelo na razpolago, vsaj iz previdnosti, in to še toliko bolj, saj je pooblaščenec za zaslišanje odobril podaljšanje roka. Podjetje Intel je imelo čas, da zahteva ustno zaslišanje, od dne vročitve dodatnega obvestila o zaslišanju julija 2008 do konca – podaljšanega – roka oktobra 2008. Ne bi bilo nemogoče, da se ustno zaslišanje odobri tudi po tem roku, če bi ga podjetje Intel zahtevalo, vendar tega ni storilo. Nič ne bi pooblaščencu za zaslišanje preprečilo, da določi datume za zaslišanje, združljive z vloženo zahtevo za začasne ukrepe in torej v popolnem spoštovanju postopka pred Sodiščem. Čeprav je podjetje Intel med celotnim postopkom do vložitve pritožbe pri Sodišču prve stopnje na splošno delovalo hitro in v zastavljenih rokih ter v celoti izkoristilo svojo pravico do obrambe, bi zato odobritev ustnega zaslišanja podjetju Intel v okoliščinah, kakršne so bile 17. februarja 2009, resno ogrozila pravočasno napredovanje postopka. Ob upoštevanja tega in drugih razlogov, ki se nanašajo posebej na to zadevo, je treba zahtevo zavrniti.

Podjetje Intel se v zvezi s statusom pisnih pripomb, predloženih 5. februarja 2009, na pooblaščenca za zaslišanje ni obrnilo.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Ob upoštevanju zgoraj navedenega menim, da so bile pravice strank do zaslišanja v tej zadevi spoštovane.

Osnutek odločbe obravnava samo pripombe, v zvezi s katerimi je imelo podjetje Intel priložnost izraziti svoje mnenje.

Karen WILLIAMS

---

(1)  V skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 162, 19.6.2001, str. 21) – v nadaljnjem besedilu: mandat.

1

(2)  Glej odstavke 1045 do 1156 osnutka odločbe, v katerih je obravnavana analiza, npr. odstavek 1066 in naslednje o regresijski analizi, ki jo je uporabilo podjetje Intel.

2

(3)  To je izrecno navedeno v odstavku 925 osnutka odločbe, nakazano v odstavku 337 obvestila o nasprotovanju in omenjeno v odstavku 260 dodatnega obvestila o nasprotovanju.

3

(4)  Za podrobnosti glej odstavka 18 in 22 osnutka odločbe in Sklep predsednika Sodišča prve stopnje z dne 27. januarja 2009 v zadevi T-457/08 Intel proti Commission, še neobjavljeno.

4

Intel proti Commission

(5)  UL L 123, 27.4.2004, str. 18.

5

(6)  Za podrobnosti glej odstavek 39 in naslednje osnutke odločbe.

6

(7)  Glej odstavek 71 in naslednje.

7

(8)  SES, zadeva 53/85, AKZO Chemie BV in AKZO Chemie UK Ltd proti Komisiji, [1986] Recueil, str. 1965.

8

AKZO Chemie BV in AKZO Chemie UK Ltd proti Komisiji

(9)  Odstavek 823.

9

(10)  SES, zadeva C-95/04P, British Airways proti Komisiji, [2007] Zodl. I-2331, točka 69; združene zadeve C-468/06 do C-478/06, Sot. Lélos kai Sia in drugi, [2008] še neobjavljeno, točka 39, in nazadnje zadeva 52/07, Kanal 5 Ltd., [2008] še neobjavljeno, sodba z dne 11. decembra 2009, točka 47.

10

British Airways proti Komisiji

Sot. Lélos kai Sia in drugi

Kanal 5 Ltd

(11)  Glej odstavek 35 osnutka odločbe.

11

(12)  Glej na primer odstavek 281 in naslednje osnutka odločbe.

12

(13)  Odstavki 1002 do 1578 osnutka odločbe.

13

(14)  Glej odstavek 24 osnutka odločbe.

14

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/13

---

Povzetek Odločbe Komisije

z dne 13. maja 2009

v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP

(Zadeva COMP/C-3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   UVOD

| (1) | Komisija je 13. maja 2009 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP, ki je naslovljena na podjetje Intel Corporation. Ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti objavlja Komisija povzetek odločbe. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, bo na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 13. maja 2009 sprejela odločbo v zvezi s postopkom na podlagi člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP, ki je naslovljena na podjetje Intel Corporation. Ob upoštevanju pravnega interesa podjetij do varovanja poslovnih skrivnosti objavlja Komisija povzetek odločbe. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, bo na voljo na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco.

2.   OPIS ZADEVE

2.1   Postopek

| (2) | Podjetje Advanced Micro Devices (AMD) je 18. oktobra 2000 pri Komisiji vložilo uradno pritožbo na podlagi člena 3 Uredbe št. 17/62, ki jo je dodatno podkrepilo z novimi dejstvi in trditvami zlasti novembra 2003. |
| --- | --- |

(2)

Podjetje Advanced Micro Devices (AMD) je 18. oktobra 2000 pri Komisiji vložilo uradno pritožbo na podlagi člena 3 Uredbe št. 17/62, ki jo je dodatno podkrepilo z novimi dejstvi in trditvami zlasti novembra 2003.

| (3) | Maja 2004 je Komisija začela s preiskavami v zvezi s prvinami v dodatni pritožbi. V okviru preiskave je Komisija julija 2005 ob pomoči več nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, opravila preiskave na kraju samem na podlagi člena 20(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 na štirih lokacijah podjetja Intel, in sicer v Združenem kraljestvu, Nemčiji, Italiji in Španiji ter na lokacijah več strank podjetja Intel v Franciji, Nemčiji, Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(3)

Maja 2004 je Komisija začela s preiskavami v zvezi s prvinami v dodatni pritožbi. V okviru preiskave je Komisija julija 2005 ob pomoči več nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, opravila preiskave na kraju samem na podlagi člena 20(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 na štirih lokacijah podjetja Intel, in sicer v Združenem kraljestvu, Nemčiji, Italiji in Španiji ter na lokacijah več strank podjetja Intel v Franciji, Nemčiji, Italiji, Španiji in Združenem kraljestvu.

| (4) | Komisija je 26. julija 2007 izdala obvestilo o nasprotovanju glede ravnanja podjetja Intel do petih večjih proizvajalcev originalne opreme, in sicer: Dell, HP, Acer, NEC in IBM. Podjetje Intel je 8. januarja 2008 odgovorilo na obvestilo o nasprotovanju z dne 26. julija 2007, ustno zaslišanje pa je potekalo 11. in 12. marca 2008. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 26. julija 2007 izdala obvestilo o nasprotovanju glede ravnanja podjetja Intel do petih večjih proizvajalcev originalne opreme, in sicer: Dell, HP, Acer, NEC in IBM. Podjetje Intel je 8. januarja 2008 odgovorilo na obvestilo o nasprotovanju z dne 26. julija 2007, ustno zaslišanje pa je potekalo 11. in 12. marca 2008.

| (5) | Podjetje AMD je 17. julija 2006 vložilo pritožbo pri nemškemu organu, pristojnemu za konkurenco, v kateri je trdilo, da je Intel izvajal izključevalne tržne dogovore in druge prakse s podjetjem Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), ki je evropski trgovec na drobno z mikroelektronskimi napravami. Nemški organ, pristojen za konkurenco, si je o tej zadevi izmenjal informacije s Komisijo na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(5)

Podjetje AMD je 17. julija 2006 vložilo pritožbo pri nemškemu organu, pristojnemu za konkurenco, v kateri je trdilo, da je Intel izvajal izključevalne tržne dogovore in druge prakse s podjetjem Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), ki je evropski trgovec na drobno z mikroelektronskimi napravami. Nemški organ, pristojen za konkurenco, si je o tej zadevi izmenjal informacije s Komisijo na podlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 1/2003.

| (6) | Komisija je sprejela več preiskovalnih ukrepov v zvezi z zadevnimi trditvami podjetja AMD, med drugim je februarja 2008 opravila tudi preiskave na kraju samem na lokacijah različnih evropskih trgovcev na drobno z osebnimi računalniki in podjetja Intel. Poleg tega je naslovila tudi več pisnih zahtevkov za informacije na večje proizvajalce originalne opreme. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je sprejela več preiskovalnih ukrepov v zvezi z zadevnimi trditvami podjetja AMD, med drugim je februarja 2008 opravila tudi preiskave na kraju samem na lokacijah različnih evropskih trgovcev na drobno z osebnimi računalniki in podjetja Intel. Poleg tega je naslovila tudi več pisnih zahtevkov za informacije na večje proizvajalce originalne opreme.

| (7) | Komisija je 17. julija 2008 izdala dodatno obvestilo o nasprotovanju glede ravnanja podjetja Intel do podjetja MSH. Dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008 je zajemalo tudi ravnanje podjetja Intel do podjetja Lenovo. Vsebovalo je tudi nove dokaze o ravnanju podjetja Intel do nekaterih proizvajalcev originalne opreme, navedeno v obvestilu o nasprotovanju z dne 26. julija 2007, ki jih je Komisija pridobila po izdaji tega obvestila. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 17. julija 2008 izdala dodatno obvestilo o nasprotovanju glede ravnanja podjetja Intel do podjetja MSH. Dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008 je zajemalo tudi ravnanje podjetja Intel do podjetja Lenovo. Vsebovalo je tudi nove dokaze o ravnanju podjetja Intel do nekaterih proizvajalcev originalne opreme, navedeno v obvestilu o nasprotovanju z dne 26. julija 2007, ki jih je Komisija pridobila po izdaji tega obvestila.

| (8) | Podjetje Intel ni odgovorilo na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Namesto tega je podjetje Intel pri Sodišču prve stopnje vložilo zahtevek, s katerim je med drugim od tega sodišča zahtevalo, da Komisiji naloži pridobitev več vrst dodatnih dokumentov, in sicer tudi sodni spis o pravdi med podjetjema Intel in AMD v ameriški zvezni državi Delaware. Podjetje Intel je tudi vložilo zahtevek za uvedbo začasnih ukrepov, katerih namen je začasno prekiniti postopek Komisije, dokler Sodišče prve stopnje ne sprejme odločitve glede njegovega zahtevka v zadevi, in postaviti 30-dnevni rok, v katerem naj podjetje Intel odgovori na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008, ki začne teči z dnem navedene sodbe. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje Intel ni odgovorilo na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Namesto tega je podjetje Intel pri Sodišču prve stopnje vložilo zahtevek, s katerim je med drugim od tega sodišča zahtevalo, da Komisiji naloži pridobitev več vrst dodatnih dokumentov, in sicer tudi sodni spis o pravdi med podjetjema Intel in AMD v ameriški zvezni državi Delaware. Podjetje Intel je tudi vložilo zahtevek za uvedbo začasnih ukrepov, katerih namen je začasno prekiniti postopek Komisije, dokler Sodišče prve stopnje ne sprejme odločitve glede njegovega zahtevka v zadevi, in postaviti 30-dnevni rok, v katerem naj podjetje Intel odgovori na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008, ki začne teči z dnem navedene sodbe.

| (9) | Komisija je 19. decembra 2008 poslala podjetju Intel dopis, s katerim ga obvešča o posebnih dokazili, ki jih je Komisija nameravala uporabiti v morebitni odločbi. Podjetje Intel ni odgovorilo na ta dopis v podaljšanem roku, ki se je iztekel 23. januarja 2009. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 19. decembra 2008 poslala podjetju Intel dopis, s katerim ga obvešča o posebnih dokazili, ki jih je Komisija nameravala uporabiti v morebitni odločbi. Podjetje Intel ni odgovorilo na ta dopis v podaljšanem roku, ki se je iztekel 23. januarja 2009.

| (10) | Predsednik Sodišča prve stopnje je 27. januarja 2009 zavrnil zahtevek podjetja Intel za uvedbo začasnih ukrepov in podaljšanje roka za odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. |
| --- | --- |

(10)

Predsednik Sodišča prve stopnje je 27. januarja 2009 zavrnil zahtevek podjetja Intel za uvedbo začasnih ukrepov in podaljšanje roka za odgovor na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008.

| (11) | Po odredbi predsednika Sodišča prve stopnje je podjetje Intel 5. februarja 2009 predložilo utemeljeno pisno stališče, vključno s svojim mnenjem o dodatnem obvestilu o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Službe Komisije so proučile zadevne argumente iz zapoznelega odgovora podjetja Intel, čeprav je imelo podjetje Intel dovolj časa za predložitev svojega odgovora na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008; prvotni rok za predložitev odgovora je bil 17. oktobra 2008. |
| --- | --- |

(11)

Po odredbi predsednika Sodišča prve stopnje je podjetje Intel 5. februarja 2009 predložilo utemeljeno pisno stališče, vključno s svojim mnenjem o dodatnem obvestilu o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Službe Komisije so proučile zadevne argumente iz zapoznelega odgovora podjetja Intel, čeprav je imelo podjetje Intel dovolj časa za predložitev svojega odgovora na dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 17. julija 2008; prvotni rok za predložitev odgovora je bil 17. oktobra 2008.

| (12) | Podjetje Intel je 10. februarja 2009 pisalo pooblaščencu za zaslišanje in prosilo za ustno zaslišanje v zvezi z dodatnim obvestilom o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoril z dopisom z dne 17. februarja 2009, s katerim je zahtevek podjetja Intel zavrnil. |
| --- | --- |

(12)

Podjetje Intel je 10. februarja 2009 pisalo pooblaščencu za zaslišanje in prosilo za ustno zaslišanje v zvezi z dodatnim obvestilom o nasprotovanju z dne 17. julija 2008. Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoril z dopisom z dne 17. februarja 2009, s katerim je zahtevek podjetja Intel zavrnil.

| (13) | Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 28. aprila 2009 in 8. maja 2009 soglasno dal pozitivno mnenje. |
| --- | --- |

(13)

Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je 28. aprila 2009 in 8. maja 2009 soglasno dal pozitivno mnenje.

2.2   Zadevni izdelek in trg

| (14) | Izdelki, na katere se Odločba nanaša, so centralne procesne enote z arhitekturo x86. Centralna procesna enota je ključni sestavni del vsakega računalnika zaradi svojega vpliva na njegovo delovanje in ceno sistema. Pogosto se centralni procesni enoti reče „možgani“. Postopek izdelave centralne procesne enote zahteva visoko tehnologijo in drage proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(14)

Izdelki, na katere se Odločba nanaša, so centralne procesne enote z arhitekturo x86. Centralna procesna enota je ključni sestavni del vsakega računalnika zaradi svojega vpliva na njegovo delovanje in ceno sistema. Pogosto se centralni procesni enoti reče „možgani“. Postopek izdelave centralne procesne enote zahteva visoko tehnologijo in drage proizvodne zmogljivosti.

| (15) | Centralne procesne enote v računalnikih lahko razdelimo na dve zvrsti: centralne procesne enote z arhitekturo x86 in tiste, ki ne uporabljajo arhitekture x86. Arhitektura x86 je standard, ki ga je zasnovalo podjetje Intel za svoje centralne procesne enote. Na njih lahko delujeta operacijska sistema Windows in Linux. Operacijski sistem Windows je povezan predvsem z naborom ukazov arhitekture x86. Pred letom 2000 je bilo več izdelovalcev centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Vendar jih je večina izstopila s trga. Od leta 2000 sta Intel in AMD edini preostali podjetji, ki izdelujeta centralne procesne enote z arhitekturo x86. |
| --- | --- |

(15)

Centralne procesne enote v računalnikih lahko razdelimo na dve zvrsti: centralne procesne enote z arhitekturo x86 in tiste, ki ne uporabljajo arhitekture x86. Arhitektura x86 je standard, ki ga je zasnovalo podjetje Intel za svoje centralne procesne enote. Na njih lahko delujeta operacijska sistema Windows in Linux. Operacijski sistem Windows je povezan predvsem z naborom ukazov arhitekture x86. Pred letom 2000 je bilo več izdelovalcev centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Vendar jih je večina izstopila s trga. Od leta 2000 sta Intel in AMD edini preostali podjetji, ki izdelujeta centralne procesne enote z arhitekturo x86.

| (16) | Na podlagi preiskave je Komisija ugotovila, da trg zadevnega proizvoda ni bil večji od trga centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Odločba pušča odprto vprašanje, ali bi lahko z opredelitvijo trga zadevnega proizvoda opravili delitev na centralne procesne enote z arhitekturo x86 za namizne računalnike, prenosnike in strežnike, saj glede na tržni delež podjetja Intel na podlagi obeh opredelitev ne obstaja nobena razlika v zvezi z ugotovitvami o prevladi na trgu. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi preiskave je Komisija ugotovila, da trg zadevnega proizvoda ni bil večji od trga centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Odločba pušča odprto vprašanje, ali bi lahko z opredelitvijo trga zadevnega proizvoda opravili delitev na centralne procesne enote z arhitekturo x86 za namizne računalnike, prenosnike in strežnike, saj glede na tržni delež podjetja Intel na podlagi obeh opredelitev ne obstaja nobena razlika v zvezi z ugotovitvami o prevladi na trgu.

| (17) | Geografski trg je bil opredeljen kot svetovni trg. |
| --- | --- |

(17)

Geografski trg je bil opredeljen kot svetovni trg.

| (18) | V 10 letih, ki jih pokriva Odločba (1997–2007), je imelo podjetje Intel stalno zelo velik tržni delež, ki je presegal ali je znašal približno 70 %. |
| --- | --- |

(18)

V 10 letih, ki jih pokriva Odločba (1997–2007), je imelo podjetje Intel stalno zelo velik tržni delež, ki je presegal ali je znašal približno 70 %.

| (19) | Poleg tega obstajajo znatne ovire za vstop ali razširitev obstoječega trga za centralne procesne enote z arhitekturo x86. Te so posledica velikih nepovratnih naložb v raziskave in razvoj, intelektualno lastnino in proizvodne zmogljivosti, ki so potrebne za izdelavo centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Status močne blagovne znamke podjetja Intel (tj. blagovna znamka, ki mora biti na zalogi) in posledična diferenciacija proizvodov je tudi ovira za vstop na trg. Ugotovljene visoke ovire za vstop na trg in njegovo razširitev so skladne z obstoječo strukturo trga, na katerem so vsi konkurenti podjetja Intel, razen podjetja AMD, zapustili trg ali imajo na njem zanemarljiv delež. |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega obstajajo znatne ovire za vstop ali razširitev obstoječega trga za centralne procesne enote z arhitekturo x86. Te so posledica velikih nepovratnih naložb v raziskave in razvoj, intelektualno lastnino in proizvodne zmogljivosti, ki so potrebne za izdelavo centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Status močne blagovne znamke podjetja Intel (tj. blagovna znamka, ki mora biti na zalogi) in posledična diferenciacija proizvodov je tudi ovira za vstop na trg. Ugotovljene visoke ovire za vstop na trg in njegovo razširitev so skladne z obstoječo strukturo trga, na katerem so vsi konkurenti podjetja Intel, razen podjetja AMD, zapustili trg ali imajo na njem zanemarljiv delež.

| (20) | Na podlagi tržnega deleža podjetja Intel ter ovir za vstop na trg in njegovo razširitev se v Odločbi ugotavlja, da je podjetje Intel imelo prevladujoči položaj na trgu najmanj v obdobju, ki ga Odločba pokriva (od oktobra 2002 do decembra 2007). |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi tržnega deleža podjetja Intel ter ovir za vstop na trg in njegovo razširitev se v Odločbi ugotavlja, da je podjetje Intel imelo prevladujoči položaj na trgu najmanj v obdobju, ki ga Odločba pokriva (od oktobra 2002 do decembra 2007).

2.3   Povzetek kršitve

| (21) | V Odločbi sta opisani dve vrsti ravnanja podjetja Intel do njegovih trgovskih partnerjev: pogojni rabati in t.i. gole omejitve. |
| --- | --- |

(21)

V Odločbi sta opisani dve vrsti ravnanja podjetja Intel do njegovih trgovskih partnerjev: pogojni rabati in t.i. gole omejitve.

2.3.1   Pogojni rabati

2.3.1.1   Vrste in način uporabe rabatov

| (22) | Podjetje Intel je večjim proizvajalcem originalne opreme dalo rabate, vendar jim je zanje postavilo pogoj, da pri njem kupijo vse ali skoraj vse, kar potrebujejo. To velja za:






  — | rabate podjetja Intel podjetju Dell v obdobju od decembra 2002 do decembra 2005, zaradi katerih je moralo podjetje Dell kupovati izključno centralne procesne enote podjetja Intel; |
| --- | --- | --- |

(22)

Podjetje Intel je večjim proizvajalcem originalne opreme dalo rabate, vendar jim je zanje postavilo pogoj, da pri njem kupijo vse ali skoraj vse, kar potrebujejo. To velja za:

—

rabate podjetja Intel podjetju Dell v obdobju od decembra 2002 do decembra 2005, zaradi katerih je moralo podjetje Dell kupovati izključno centralne procesne enote podjetja Intel;

| — | rabate podjetja Intel podjetju HP v obdobju od novembra 2002 do maja 2005, zaradi katerih jo moralo podjetje HP zlasti kupovati najmanj 95 % centralnih procesnih enotah, ki jih potrebuje, za poslovne namizne računalnike od podjetja Intel (za preostalih 5 %, ki bi jih podjetje HP lahko kupilo pri podjetju AMD, so veljale dodatne omejitve, ki so opisane v oddelku 2.3.2); |
| --- | --- |

—

rabate podjetja Intel podjetju HP v obdobju od novembra 2002 do maja 2005, zaradi katerih jo moralo podjetje HP zlasti kupovati najmanj 95 % centralnih procesnih enotah, ki jih potrebuje, za poslovne namizne računalnike od podjetja Intel (za preostalih 5 %, ki bi jih podjetje HP lahko kupilo pri podjetju AMD, so veljale dodatne omejitve, ki so opisane v oddelku 2.3.2);

| — | rabate podjetja Intel podjetju NEC v obdobju od oktobra 2002 do novembra 2005, zaradi katerih je moralo podjetje NEC kupovati najmanj 80 % centralnih procesnih enot, ki jih potrebuje, za namizne računalnike in prenosnike od podjetja Intel; |
| --- | --- |

—

rabate podjetja Intel podjetju NEC v obdobju od oktobra 2002 do novembra 2005, zaradi katerih je moralo podjetje NEC kupovati najmanj 80 % centralnih procesnih enot, ki jih potrebuje, za namizne računalnike in prenosnike od podjetja Intel;

| — | rabate podjetja Intel podjetju Lenovo med letom 2007, zaradi katerih je moralo podjetje Lenovo kupovati centralne procesne enote za svoje prenosnike izključno pri podjetju Intel. |
| --- | --- |

—

rabate podjetja Intel podjetju Lenovo med letom 2007, zaradi katerih je moralo podjetje Lenovo kupovati centralne procesne enote za svoje prenosnike izključno pri podjetju Intel.

| (23) | Podobno je podjetje Intel podjetju Media Saturn Holding (MSH), največjemu evropskemu trgovcu na drobno z osebnimi računalniki, plačalo določene zneske, zaradi katerih je moralo podjetje MSH prodajati izključno osebne računalnike s centralnimi procesnimi enotami podjetja Intel. Ta plačila so bila po svojem učinku enakovredna pogojnim rabatom za proizvajalce originalne opreme. |
| --- | --- |

(23)

Podobno je podjetje Intel podjetju Media Saturn Holding (MSH), največjemu evropskemu trgovcu na drobno z osebnimi računalniki, plačalo določene zneske, zaradi katerih je moralo podjetje MSH prodajati izključno osebne računalnike s centralnimi procesnimi enotami podjetja Intel. Ta plačila so bila po svojem učinku enakovredna pogojnim rabatom za proizvajalce originalne opreme.

| (24) | Sodišče Evropskih skupnosti je dosledno presodilo, da podjetje s prevladujočim položajem na trgu, ki kupce – tudi če to stori na njihovo zahtevo – z zavezo ali obljubo zaveže, da bodo vse ali velik del svojih potreb nabavljali izključno pri navedenem podjetju, zlorablja svoj prevladujoči položaj v smislu člena 82 ES, čeprav je zadevna obveznost določena brez nadaljnjega kvalificiranja ali se jo sprejme zaradi podelitve rabata. Enako velja, če navedeno podjetje, ne da bi kupce formalno obvezalo, uporabi bodisi v skladu s pogoji iz sporazumov, sklenjenih s temi kupci bodisi enostransko, sistem rabatov za zvestobo, tj. popusti, zaradi katerih mora stranka kupovati vse ali večino svojih potreb – pa naj je obseg nakupov velik ali majhen – od podjetja s prevladujočim položajem (1). |
| --- | --- |

(24)

Sodišče Evropskih skupnosti je dosledno presodilo, da podjetje s prevladujočim položajem na trgu, ki kupce – tudi če to stori na njihovo zahtevo – z zavezo ali obljubo zaveže, da bodo vse ali velik del svojih potreb nabavljali izključno pri navedenem podjetju, zlorablja svoj prevladujoči položaj v smislu člena 82 ES, čeprav je zadevna obveznost določena brez nadaljnjega kvalificiranja ali se jo sprejme zaradi podelitve rabata. Enako velja, če navedeno podjetje, ne da bi kupce formalno obvezalo, uporabi bodisi v skladu s pogoji iz sporazumov, sklenjenih s temi kupci bodisi enostransko, sistem rabatov za zvestobo, tj. popusti, zaradi katerih mora stranka kupovati vse ali večino svojih potreb – pa naj je obseg nakupov velik ali majhen – od podjetja s prevladujočim položajem (1).

| (25) | V Odločbi se ugotavlja, da so pogojni rabati, ki jih je dodeljevalo podjetje Intel, rabati za zvestobo, ki izpolnjujejo pogoje sodne prakse iz zadeve Hoffmann-La Roche. Glede pogojnih plačil podjetja Intel podjetju MSH se v Odločbi ugotavlja, da je gospodarski mehanizem teh plačil enakovreden pogojnim rabatom proizvajalcev originalne opreme. Zato se v Odločbi ugotavlja, da izpolnjujejo tudi pogoje iz sodne prakse iz zadeve Hoffmann-La Roche. |
| --- | --- |

(25)

V Odločbi se ugotavlja, da so pogojni rabati, ki jih je dodeljevalo podjetje Intel, rabati za zvestobo, ki izpolnjujejo pogoje sodne prakse iz zadeve Hoffmann-La Roche. Glede pogojnih plačil podjetja Intel podjetju MSH se v Odločbi ugotavlja, da je gospodarski mehanizem teh plačil enakovreden pogojnim rabatom proizvajalcev originalne opreme. Zato se v Odločbi ugotavlja, da izpolnjujejo tudi pogoje iz sodne prakse iz zadeve Hoffmann-La Roche.

| (26) | Prav tako je treba omeniti, da je bilo na splošno nejasno natančno kolikšen del rabatov ali plačil bi bil izgubljen, če bi prišlo do (večjega) kupovanja pri podjetju AMD, konkurentu podjetja Intel. Pričakovati je bilo, da bo delež znaten in nesorazmeren glede na število enot, ki bi bile kupljene pri podjetju AMD. Poleg tega je obstajala tudi možnost, da bi podjetje Intel umaknjene rabate dodelilo konkurenčnim proizvajalcem originalne opreme. Zaradi rabatov je bila omejena svoboda zadevnih proizvajalcev originalne opreme in podjetja MSH, da kupujejo centralne procesne enote pri podjetju AMD. |
| --- | --- |

(26)

Prav tako je treba omeniti, da je bilo na splošno nejasno natančno kolikšen del rabatov ali plačil bi bil izgubljen, če bi prišlo do (večjega) kupovanja pri podjetju AMD, konkurentu podjetja Intel. Pričakovati je bilo, da bo delež znaten in nesorazmeren glede na število enot, ki bi bile kupljene pri podjetju AMD. Poleg tega je obstajala tudi možnost, da bi podjetje Intel umaknjene rabate dodelilo konkurenčnim proizvajalcem originalne opreme. Zaradi rabatov je bila omejena svoboda zadevnih proizvajalcev originalne opreme in podjetja MSH, da kupujejo centralne procesne enote pri podjetju AMD.

| (27) | Rabati in plačila, ki jih je podjetje Intel dodelilo večjim proizvajalcem originalne opreme in MSH, je treba gledati tudi v okviru povečane grožnje za konkurenco, ki jo je predstavljalo podjetje AMD. Zato se v Odločbi pokaže, da so proizvajalci originalne opreme, vodstveni delavci na področju informatike in podjetje Intel menili, da imajo izdelki podjetja AMD številne pozitivne in inovativne lastnosti ter da so ustrezna zamenjava za izdelke podjetja Intel. Čeprav se v Odločbi ne izreka o tehničnih zmogljivostih zadevnih izdelkov podjetij Intel in AMD, je iz predloženega gradiva proizvajalcev originalne opreme in poznejših dokumentov razbrati, da so proizvajalci originalne opreme menili, da so centralne procesne enote z arhitekturo x86 podjetja AMD vsaj delno zadostile njihovim potrebam. |
| --- | --- |

(27)

Rabati in plačila, ki jih je podjetje Intel dodelilo večjim proizvajalcem originalne opreme in MSH, je treba gledati tudi v okviru povečane grožnje za konkurenco, ki jo je predstavljalo podjetje AMD. Zato se v Odločbi pokaže, da so proizvajalci originalne opreme, vodstveni delavci na področju informatike in podjetje Intel menili, da imajo izdelki podjetja AMD številne pozitivne in inovativne lastnosti ter da so ustrezna zamenjava za izdelke podjetja Intel. Čeprav se v Odločbi ne izreka o tehničnih zmogljivostih zadevnih izdelkov podjetij Intel in AMD, je iz predloženega gradiva proizvajalcev originalne opreme in poznejših dokumentov razbrati, da so proizvajalci originalne opreme menili, da so centralne procesne enote z arhitekturo x86 podjetja AMD vsaj delno zadostile njihovim potrebam.

2.3.1.2   Analiza uspešnega konkurenta

| (28) | V Odločbi je poleg pojasnila, da so pogoji iz sodne prakse za ugotavljanje kršitve izpolnjeni, tudi ekonomska analiza možnosti, da rabati omejijo dostop do trga konkurentu, ki bi bil enako uspešen kot podjetje Intel, vendar ne bi imel prevladujočega položaja. Preskus v bistvu določi ceno, po kateri bi moral konkurent, ki je „enako“ uspešen kot podjetje Intel, prodajati svoje centralne procesne enote, da bi proizvajalcem originalne opreme nadomestil rabate podjetja Intel. |
| --- | --- |

(28)

V Odločbi je poleg pojasnila, da so pogoji iz sodne prakse za ugotavljanje kršitve izpolnjeni, tudi ekonomska analiza možnosti, da rabati omejijo dostop do trga konkurentu, ki bi bil enako uspešen kot podjetje Intel, vendar ne bi imel prevladujočega položaja. Preskus v bistvu določi ceno, po kateri bi moral konkurent, ki je „enako“ uspešen kot podjetje Intel, prodajati svoje centralne procesne enote, da bi proizvajalcem originalne opreme nadomestil rabate podjetja Intel.

| (29) | Analiza uspešnega konkurenta je hipotetičnega značaja, saj ugotavlja, ali ima konkurent, ki je enako uspešen kot podjetje Intel in skuša prodati svoj izdelek, a nima tako široke prodajne baze kot podjetje Intel, omejen dostop do trga. Ta analiza se načeloma ne ukvarja s tem, ali je podjetju AMD dejansko uspelo vstopiti na trg. |
| --- | --- |

(29)

Analiza uspešnega konkurenta je hipotetičnega značaja, saj ugotavlja, ali ima konkurent, ki je enako uspešen kot podjetje Intel in skuša prodati svoj izdelek, a nima tako široke prodajne baze kot podjetje Intel, omejen dostop do trga. Ta analiza se načeloma ne ukvarja s tem, ali je podjetju AMD dejansko uspelo vstopiti na trg.

| (30) | Analiza upošteva tri dejavnike: izpodbitni delež (količina potrebnih nakupov stranke, ki se lahko kadar koli prenesejo k novemu konkurentu), ustrezno obdobje (največ eno leto) in ustrezna mera vzdržnih stroškov (povprečni stroški, ki se jim da izogniti). Če rabatna shema podjetja Intel pomeni, da mora uspešni konkurent zaradi izpodbitega deleža proizvajalcu originalne opreme svoje izdelke ponuditi pod vzdržno mero stroškov podjetja Intel, da bi proizvajalcu originalne opreme nadomestil izgubo rabata podjetja Intel, potem je rabat uspešnemu konkurentu omejil dostop na trg. To bi končnim potrošnikom onemogočilo izbiro med različnimi izdelki, ki bi jih sicer proizvajalci originalne opreme ponudili, če bi se lahko odločali izključno na podlagi relativne zasluge izdelkov in enot cen, ki jih ponujajo podjetje Intel in njegovi konkurenti. |
| --- | --- |

(30)

Analiza upošteva tri dejavnike: izpodbitni delež (količina potrebnih nakupov stranke, ki se lahko kadar koli prenesejo k novemu konkurentu), ustrezno obdobje (največ eno leto) in ustrezna mera vzdržnih stroškov (povprečni stroški, ki se jim da izogniti). Če rabatna shema podjetja Intel pomeni, da mora uspešni konkurent zaradi izpodbitega deleža proizvajalcu originalne opreme svoje izdelke ponuditi pod vzdržno mero stroškov podjetja Intel, da bi proizvajalcu originalne opreme nadomestil izgubo rabata podjetja Intel, potem je rabat uspešnemu konkurentu omejil dostop na trg. To bi končnim potrošnikom onemogočilo izbiro med različnimi izdelki, ki bi jih sicer proizvajalci originalne opreme ponudili, če bi se lahko odločali izključno na podlagi relativne zasluge izdelkov in enot cen, ki jih ponujajo podjetje Intel in njegovi konkurenti.

| (31) | Istovrstna analiza je bila opravljena za plačila podjetja Intel podjetju MSH. Analiza možnosti, da ta plačila omejijo dostop do trga uspešnemu konkurentu, upošteva tudi dejstvo, da so bila ta plačila opravljena na različni stopnji dobavne verige in da se njihov učinek sešteva z učinkom pogojnih rabatov proizvajalcem originalne opreme. |
| --- | --- |

(31)

Istovrstna analiza je bila opravljena za plačila podjetja Intel podjetju MSH. Analiza možnosti, da ta plačila omejijo dostop do trga uspešnemu konkurentu, upošteva tudi dejstvo, da so bila ta plačila opravljena na različni stopnji dobavne verige in da se njihov učinek sešteva z učinkom pogojnih rabatov proizvajalcem originalne opreme.

2.3.1.3   Strateški pomen glavnih proizvajalcev originalne opreme

| (32) | V Odločbi se tudi navaja, da so nekateri proizvajalci originalne opreme, zlasti Dell in HP, s svojo sposobnostjo, da izdelovalcem centralnih procesnih enot omogočijo dostop do trga, strateško bolj pomembni od drugih proizvajalcev originalne opreme. Od drugih proizvajalcev originalne opreme se lahko razločijo na podlagi treh meril: (i) tržni delež; (ii) močna prisotnost na bolj donosnem delu trga; in (iii) sposobnost uveljavitve nove centralne procesne enote na trgu. Zaradi tega manjši proizvajalci originalne opreme ne morejo uveljavljati novih centralnih procesnih enot enako kot podjetji HP in Dell, zlasti na trgu za velika podjetja, ki je tudi najbolj donosen. |
| --- | --- |

(32)

V Odločbi se tudi navaja, da so nekateri proizvajalci originalne opreme, zlasti Dell in HP, s svojo sposobnostjo, da izdelovalcem centralnih procesnih enot omogočijo dostop do trga, strateško bolj pomembni od drugih proizvajalcev originalne opreme. Od drugih proizvajalcev originalne opreme se lahko razločijo na podlagi treh meril: (i) tržni delež; (ii) močna prisotnost na bolj donosnem delu trga; in (iii) sposobnost uveljavitve nove centralne procesne enote na trgu. Zaradi tega manjši proizvajalci originalne opreme ne morejo uveljavljati novih centralnih procesnih enot enako kot podjetji HP in Dell, zlasti na trgu za velika podjetja, ki je tudi najbolj donosen.

2.3.1.4   Škoda za konkurenco in potrošnike

| (33) | Dokazila, ki jih je zbrala Komisija, so pripeljala do ugotovitve, da so pogojni rabati in plačila podjetja Intel povzročila lojalnost ključnih proizvajalcev originalne opreme in enega velikega trgovca na drobno, kar pa je imelo dopolnilni učinek, zaradi katerega je bila znatno zmanjšana zmožnost konkurenta, da se uveljavi na podlagi kakovosti svojih centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Protikonkurenčno ravnanje podjetja Intel je zato povzročilo zmanjšanje možnosti izbire za potrošnike in omejilo spodbude za inovativnost. |
| --- | --- |

(33)

Dokazila, ki jih je zbrala Komisija, so pripeljala do ugotovitve, da so pogojni rabati in plačila podjetja Intel povzročila lojalnost ključnih proizvajalcev originalne opreme in enega velikega trgovca na drobno, kar pa je imelo dopolnilni učinek, zaradi katerega je bila znatno zmanjšana zmožnost konkurenta, da se uveljavi na podlagi kakovosti svojih centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. Protikonkurenčno ravnanje podjetja Intel je zato povzročilo zmanjšanje možnosti izbire za potrošnike in omejilo spodbude za inovativnost.

2.3.1.5   Pomanjkanje objektivne utemeljitve

| (34) | Podjetje Intel je predložilo dva različna svežnja argumentov, s katerimi je želelo utemeljiti svoje rabatne sheme: (i) Intel je z uporabo rabatov samo odgovoril na cenovno konkurenco svojih konkurentov in se je tako uskladil s konkurenco; in (ii) rabatni sistem, ki ga je podjetje Intel uporabilo za vsakega posameznega proizvajalca originalne opreme, je bil potreben, da bi dosegel pomembno izboljšanje učinkovitosti, ki spadajo v industrijski sektor proizvodnje centralnih procesnih enot. V zvezi s slednjim je podjetje Intel trdilo, da je bilo na podlagi zahtev izključnosti pri rabatih izboljšanje učinkovitost vidno pri štirih različnih vrstah rabatov: nižjih cenah, ekonomijah obsega, drugih prihrankih iz naslova stroškov in izboljšanju proizvodne učinkovitosti ter delitvi tveganj in izboljšanju učinkovitosti na področju trženja. Podjetje Intel je še trdilo, da so bili pogoji, vezani za rabate, nujni za doseganje navedenega izboljšanja učinkovitosti in da je bil njihov učinek na konkurenco majhen, ker se je podjetje AMD v preiskovalnem obdobju povečalo. |
| --- | --- |

(34)

Podjetje Intel je predložilo dva različna svežnja argumentov, s katerimi je želelo utemeljiti svoje rabatne sheme: (i) Intel je z uporabo rabatov samo odgovoril na cenovno konkurenco svojih konkurentov in se je tako uskladil s konkurenco; in (ii) rabatni sistem, ki ga je podjetje Intel uporabilo za vsakega posameznega proizvajalca originalne opreme, je bil potreben, da bi dosegel pomembno izboljšanje učinkovitosti, ki spadajo v industrijski sektor proizvodnje centralnih procesnih enot. V zvezi s slednjim je podjetje Intel trdilo, da je bilo na podlagi zahtev izključnosti pri rabatih izboljšanje učinkovitost vidno pri štirih različnih vrstah rabatov: nižjih cenah, ekonomijah obsega, drugih prihrankih iz naslova stroškov in izboljšanju proizvodne učinkovitosti ter delitvi tveganj in izboljšanju učinkovitosti na področju trženja. Podjetje Intel je še trdilo, da so bili pogoji, vezani za rabate, nujni za doseganje navedenega izboljšanja učinkovitosti in da je bil njihov učinek na konkurenco majhen, ker se je podjetje AMD v preiskovalnem obdobju povečalo.

| (35) | Komisija je proučila te argumente in analizirala, v kolikšni meri bi ravnanje podjetja Intel omogočilo, da bi doseglo sorazmerno izboljšanje učinkovitosti, ki ga navaja podjetje Intel. Vendar je Komisija ugotovila, da so bili argumenti podjetja Intel v zvezi z objektivno utemeljitvijo napačni, ker so bolj splošno povezani z ravnanjem, ki mu Komisija ni nasprotovala (tj. dajanje rabatov), in ne z ravnanjem, ki mu je Komisija nasprotovala (tj. pogoji, povezani z rabati), nobena od utemeljitev na podlagi izboljšanja učinkovitosti tako ne zadostuje, da bi upravičila zadevno ravnanje. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je proučila te argumente in analizirala, v kolikšni meri bi ravnanje podjetja Intel omogočilo, da bi doseglo sorazmerno izboljšanje učinkovitosti, ki ga navaja podjetje Intel. Vendar je Komisija ugotovila, da so bili argumenti podjetja Intel v zvezi z objektivno utemeljitvijo napačni, ker so bolj splošno povezani z ravnanjem, ki mu Komisija ni nasprotovala (tj. dajanje rabatov), in ne z ravnanjem, ki mu je Komisija nasprotovala (tj. pogoji, povezani z rabati), nobena od utemeljitev na podlagi izboljšanja učinkovitosti tako ne zadostuje, da bi upravičila zadevno ravnanje.

2.3.1.6   Sklepna ugotovitev

| (36) | V Odločbi se ugotavlja, da so pogojni rabati, ki jih je podjetje Intel dodelilo podjetjem Dell, HP, NEC in MSH, kršitev prevladujočega položaja po členu 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(36)

V Odločbi se ugotavlja, da so pogojni rabati, ki jih je podjetje Intel dodelilo podjetjem Dell, HP, NEC in MSH, kršitev prevladujočega položaja po členu 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP.

2.3.2   Gole omejitve

| (37) | Podjetje Intel je večjim proizvajalcem originalne opreme plačalo določene zneske, zaradi česar so morali ti proizvajalci originalne opreme preložiti ali odpovedati izdelavo proizvodov, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD, in/ali so se morali omejiti na distribucijo proizvodov, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD. To velja za:






  — | plačila podjetja Intel podjetju HP, zaradi katerih je moralo podjetje HP prodajati poslovne namizne računalnike, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD, samo malim in srednjim podjetjem, pa še to samo prek distribucijskih kanalov (namesto prek distributerjev); zaradi tega je moralo podjetje HP za šest mesecev preložiti dajanje svojega prvega poslovnega namiznega računalnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, na evropski trg; kršitev je trajala od novembra 2002 do maja 2005; |
| --- | --- | --- |

(37)

Podjetje Intel je večjim proizvajalcem originalne opreme plačalo določene zneske, zaradi česar so morali ti proizvajalci originalne opreme preložiti ali odpovedati izdelavo proizvodov, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD, in/ali so se morali omejiti na distribucijo proizvodov, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD. To velja za:

—

plačila podjetja Intel podjetju HP, zaradi katerih je moralo podjetje HP prodajati poslovne namizne računalnike, ki vsebujejo izdelke podjetja AMD, samo malim in srednjim podjetjem, pa še to samo prek distribucijskih kanalov (namesto prek distributerjev); zaradi tega je moralo podjetje HP za šest mesecev preložiti dajanje svojega prvega poslovnega namiznega računalnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, na evropski trg; kršitev je trajala od novembra 2002 do maja 2005;

| — | plačila podjetja Intel podjetju Acer, zaradi katerih je moralo podjetje Acer preložiti dajanje na trg svojega prenosnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, s septembra 2003 na januar 2004; |
| --- | --- |

—

plačila podjetja Intel podjetju Acer, zaradi katerih je moralo podjetje Acer preložiti dajanje na trg svojega prenosnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, s septembra 2003 na januar 2004;

| — | plačila podjetja Intel podjetju Lenovo, zaradi katerih je moralo podjetje Lenovo preložiti dajanje na trg svojega prenosnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, z junija 2006 na konec leta 2006. |
| --- | --- |

—

plačila podjetja Intel podjetju Lenovo, zaradi katerih je moralo podjetje Lenovo preložiti dajanje na trg svojega prenosnika, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, z junija 2006 na konec leta 2006.

| (38) | V zadevi Irish Sugar je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da prevladujoče podjetje, ki se dogovori z enim trgovcem na veliko in enim trgovcem na drobno, da zamenjajo konkurenčne maloprodajne sladkorne izdelke, tj. 1 kilogram pakiranega sladkorja znamke Eurolux podjetja Compagnie française de sucrerie, z njegovim izdelkom zlorablja svoj položaj (2). Z zadevnim dogovorom o zamenjavi je prevladujoče podjetje onemogočilo, da je blagovna znamka konkurenta na trgu, saj trgovci na drobno niso več prodajali sladkorja znamke Eurolux, temveč so svoje zaloge tega izdelka zamenjali s sladkorjem prevladujočega podjetja. V zvezi s tem je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da bi tožeča stranka oslabila konkurenčno strukturo, ki bi jo irski trg prodaje sladkorja na drobno lahko pridobil z vstopom novega izdelka, sladkorja znamke Eurolux, in sicer z zamenjavo izdelkov v navedenih okoliščinah na trgu, na katerem je tožeča stranka imela več kot 80 % tržni delež (3). |
| --- | --- |

(38)

V zadevi Irish Sugar je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da prevladujoče podjetje, ki se dogovori z enim trgovcem na veliko in enim trgovcem na drobno, da zamenjajo konkurenčne maloprodajne sladkorne izdelke, tj. 1 kilogram pakiranega sladkorja znamke Eurolux podjetja Compagnie française de sucrerie, z njegovim izdelkom zlorablja svoj položaj (2). Z zadevnim dogovorom o zamenjavi je prevladujoče podjetje onemogočilo, da je blagovna znamka konkurenta na trgu, saj trgovci na drobno niso več prodajali sladkorja znamke Eurolux, temveč so svoje zaloge tega izdelka zamenjali s sladkorjem prevladujočega podjetja. V zvezi s tem je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da bi tožeča stranka oslabila konkurenčno strukturo, ki bi jo irski trg prodaje sladkorja na drobno lahko pridobil z vstopom novega izdelka, sladkorja znamke Eurolux, in sicer z zamenjavo izdelkov v navedenih okoliščinah na trgu, na katerem je tožeča stranka imela več kot 80 % tržni delež (3).

| (39) | V Odločbi se ugotavlja, da je ravnanje podjetja Intel neposredno škodilo konkurenci. Vstop izdelka na trg, ki ga je dobavitelj dejavno načrtoval, je bil preložen ali izdelek sploh ni prišel na trg. Potrošniki so imeli zato manj izbire, kot bi jo sicer imeli. Ravnanje podjetja Intel ni običajna konkurenca na podlagi kakovosti. Poleg tega plačila podjetja Intel proizvajalcem originalne opreme za preložitev, opustitev ali drugo omejitev dajanja na trg proizvoda, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, ali omejevanje njegove distribucije niso bila povezana z nobeno legitimno objektivno utemeljitvijo ali izboljšanjem učinkovitosti. |
| --- | --- |

(39)

V Odločbi se ugotavlja, da je ravnanje podjetja Intel neposredno škodilo konkurenci. Vstop izdelka na trg, ki ga je dobavitelj dejavno načrtoval, je bil preložen ali izdelek sploh ni prišel na trg. Potrošniki so imeli zato manj izbire, kot bi jo sicer imeli. Ravnanje podjetja Intel ni običajna konkurenca na podlagi kakovosti. Poleg tega plačila podjetja Intel proizvajalcem originalne opreme za preložitev, opustitev ali drugo omejitev dajanja na trg proizvoda, ki vsebuje izdelke podjetja AMD, ali omejevanje njegove distribucije niso bila povezana z nobeno legitimno objektivno utemeljitvijo ali izboljšanjem učinkovitosti.

2.3.3   Enotna strategija

| (40) | V Odločbi se ugotavlja, da je vsako navedeno ravnanje podjetja Intel do posameznih proizvajalcev originalne opreme in podjetja MSH kršitev člena 82 Pogodbe ES, vendar so te posamezne zlorabe tudi del enotne strategije, ki je namenjena omejevanju dostopa na trg centralnih procesnih enot z arhitekturo x86 podjetju AMD, ki je edini pomembnejši konkurent podjetja Intel. Posamezne zlorabe so zato del ene kršitve člena 82 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(40)

V Odločbi se ugotavlja, da je vsako navedeno ravnanje podjetja Intel do posameznih proizvajalcev originalne opreme in podjetja MSH kršitev člena 82 Pogodbe ES, vendar so te posamezne zlorabe tudi del enotne strategije, ki je namenjena omejevanju dostopa na trg centralnih procesnih enot z arhitekturo x86 podjetju AMD, ki je edini pomembnejši konkurent podjetja Intel. Posamezne zlorabe so zato del ene kršitve člena 82 Pogodbe ES.

| (41) | V Odločbi se omenja, da je treba prakse podjetja Intel, ki so se uporabljale kumulativno na dveh stopnjah distribucijske verige (večji proizvajalci originalne opreme in večji trgovec na drobno), gledati v okviru naraščajoče konkurenčne grožnje, ki jo je predstavljalo podjetje AMD. Učinki ravnanja podjetja Intel so se dopolnjevali, saj so omejili dostop konkurentom na trg, s čimer se je znatno zmanjšala njihova zmožnost, da konkurirajo na podlagi kakovosti njihovih centralnih procesnih enot. Posledica tega je bila, da se je končnim potrošnikom umetno onemogočilo, da na podlagi prednosti (cena in kakovost centralne procesne enote) izberejo računalnike, ki ne vsebujejo izdelkov podjetja Intel. |
| --- | --- |

(41)

V Odločbi se omenja, da je treba prakse podjetja Intel, ki so se uporabljale kumulativno na dveh stopnjah distribucijske verige (večji proizvajalci originalne opreme in večji trgovec na drobno), gledati v okviru naraščajoče konkurenčne grožnje, ki jo je predstavljalo podjetje AMD. Učinki ravnanja podjetja Intel so se dopolnjevali, saj so omejili dostop konkurentom na trg, s čimer se je znatno zmanjšala njihova zmožnost, da konkurirajo na podlagi kakovosti njihovih centralnih procesnih enot. Posledica tega je bila, da se je končnim potrošnikom umetno onemogočilo, da na podlagi prednosti (cena in kakovost centralne procesne enote) izberejo računalnike, ki ne vsebujejo izdelkov podjetja Intel.

| (42) | V tem okviru Komisija opozarja na sodno prakso, po kateri velja naslednje: ko eno ali več podjetij v prevladujočem položaju, ki dejansko ravnajo tako, da bi odstranili konkurenta, ne zadostuje dejstvo, da želeni izid ni dosežen, da se praksa ne bi označila za zlorabo prevladujočega položaja v smislu člena 86 (zdaj člen 82) Pogodbe ES (4). |
| --- | --- |

(42)

V tem okviru Komisija opozarja na sodno prakso, po kateri velja naslednje: ko eno ali več podjetij v prevladujočem položaju, ki dejansko ravnajo tako, da bi odstranili konkurenta, ne zadostuje dejstvo, da želeni izid ni dosežen, da se praksa ne bi označila za zlorabo prevladujočega položaja v smislu člena 86 (zdaj člen 82) Pogodbe ES (4).

3.   ODLOČBA

| (43) | V Odločbi se ugotavlja, da je podjetje Intel prekršilo člen 82 Pogodbe ES in člen 54 Sporazuma EGP, ker je izvajalo eno in nepretrgano kršitev člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP od oktobra 2002 do decembra 2007, pri čemer je izvajalo strategijo, namenjeno omejevanju dostopa konkurentom na trg centralnih procesnih enot z arhitekturo x86. |
| --- | --- |

(43)

V Odločbi se ugotavlja, da je podjetje Intel prekršilo člen 82 Pogodbe ES in člen 54 Sporazuma EGP, ker je izvajalo eno in nepretrgano kršitev člena 82 Pogodbe ES in člena 54 Sporazuma EGP od oktobra 2002 do decembra 2007, pri čemer je izvajalo strategijo, namenjeno omejevanju dostopa konkurentom na trg centralnih procesnih enot z arhitekturo x86.

| (44) | Podjetju Intel Corporation se za kršitev naloži plačilo 1 060 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Podjetju Intel Corporation se za kršitev naloži plačilo 1 060 000 000 EUR.

| (45) | Podjetje Intel Corporation mora takoj prekiniti kršitev, če ta še traja, in se mora vzdržati kakršnega koli ravnanja, ki bi imelo enak ali enakovreden namen ali učinek. |
| --- | --- |

(45)

Podjetje Intel Corporation mora takoj prekiniti kršitev, če ta še traja, in se mora vzdržati kakršnega koli ravnanja, ki bi imelo enak ali enakovreden namen ali učinek.

---

(1)  Zadeva 85/76, Hoffmann-La Roche proti Komisiji, Recueil 1979, str. 461, točka 89.

(2)  Zadeva T-228/97, Irish Sugar, Recueil 1999. str. II-2969, točka 226.

(3)  Prav tam, točka 233.

(4)  Zadeva T-24/93, T-25/93, T-26/93 in T-28/93, Compagnie Maritime Belge proti Komisiji, Recueil 1996, str. II-1201, točka 149; glej tudi zadevo C-202/07 P, France Telecom proti Komisiji, še ni objavljeno, točke 107 do 113.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/18

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 88/378/EGS z o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Prva objava UL | Referenca za nadomeščeni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti (vključno z dopolnilom A8) | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Opomba 2.1 | 31.10.2009 |
| Opomba: „V primeru igrač z izstrelki s priseski kot udarno površino zahteva iz klavzule 4.17.1(b), po kateri se izvede natezni preskus v skladu s klavzulo 8.4.2.3, ne zajema tveganja zadušitve pri teh igrača.“ – Odločba Komisije 2007/224/ES z dne 4. aprila 2007 (UL L 96, 11.4.2007, str. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Varnost igrač – 3.del: Migracija določenih elementov | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih uporabljamo kemikalije | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Varnost igrac – 5.del: Kemijske igrace (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Varnost igrač – 8. del: Gugalnice, tobogani in podobne igrače za notranje in zunanje prostočasne aktivnosti na domu | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Električne igrače – Varnost
  IEC 62115:2003 (Spremenjen) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Prva objava UL

Referenca za nadomeščeni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda Opomba 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti (vključno z dopolnilom A8)

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Opomba 2.1

31.10.2009

Opomba: „V primeru igrač z izstrelki s priseski kot udarno površino zahteva iz klavzule 4.17.1(b), po kateri se izvede natezni preskus v skladu s klavzulo 8.4.2.3, ne zajema tveganja zadušitve pri teh igrača.“ – Odločba Komisije 2007/224/ES z dne 4. aprila 2007 (UL L 96, 11.4.2007, str. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost

16.9.2008

EN 71-2:2006

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Varnost igrač – 3.del: Migracija določenih elementov

12.10.1995

EN 71-3:1988

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih uporabljamo kemikalije

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Varnost igrac – 5.del: Kemijske igrace (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Varnost igrač – 8. del: Gugalnice, tobogani in podobne igrače za notranje in zunanje prostočasne aktivnosti na domu

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Električne igrače – Varnost

IEC 62115:2003 (Spremenjen) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2008)

| Opomba 1: | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 2.1: | Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Novi (ali spremenjeni) standard ima enak obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.2: | Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 2.2:

Novi standard ima širši obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 2.3: | Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena. |
| --- | --- |

Opomba 2.3:

Novi standard ima ožji obseg kakor nadomestni standard. Na določen datum za (delni) nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive za tiste proizvode, ki spadajo pod novi standard. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za proizvode, ki še vedno spadajo v področje (delno) nadomestnega standarda, vendar ne v področje novega standarda, ostane nespremenjena.

| Opomba 3: | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES.

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/20

---

Mnenje Svetovalnega odbora za združitve s sestanka Svetovalnega odbora z dne 8. decembra 2008 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Država poročevalka: Češka

2009/C 227/09

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo podjetij v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba o združitvah). |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo podjetij v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba o združitvah).

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je njena pristojnost določena s členom 22(3) Odločbe z dne 16. maja 2008, ker so španski in nemški organi za konkurenco nanjo napotili zadeve na podlagi člena 22(1) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je njena pristojnost določena s členom 22(3) Odločbe z dne 16. maja 2008, ker so španski in nemški organi za konkurenco nanjo napotili zadeve na podlagi člena 22(1) Uredbe o združitvah.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevne koncentracije upoštevni proizvodni trgi naslednji:






  (a) | trdna, tehnično čista benzojska kislina; |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevne koncentracije upoštevni proizvodni trgi naslednji:

(a)

trdna, tehnično čista benzojska kislina;

| (b) | natrijev benzoat kot proizvodni trg, ločen od sorbatov, pri čemer ostaja odprto vprašanje, ali sta kalijev benzoat in kalcijev benzoat del istega trga; |
| --- | --- |

(b)

natrijev benzoat kot proizvodni trg, ločen od sorbatov, pri čemer ostaja odprto vprašanje, ali sta kalijev benzoat in kalcijev benzoat del istega trga;

| (c) | dibenzoatni mehčalci. |
| --- | --- |

(c)

dibenzoatni mehčalci.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se pri presoji zadevne koncentracije upošteva, da:






  (a) | upoštevni geografski trg za trdno tehnično čisto benzojsko kislino obsega celotni EGP; |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se pri presoji zadevne koncentracije upošteva, da:

(a)

upoštevni geografski trg za trdno tehnično čisto benzojsko kislino obsega celotni EGP;

| (b) | upoštevni geografski trg za natrijev benzoat lahko ostane odprt; |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg za natrijev benzoat lahko ostane odprt;

| (c) | upoštevni geografski trg za dibenzoatne mehčalce obsega celotni EGP. |
| --- | --- |

(c)

upoštevni geografski trg za dibenzoatne mehčalce obsega celotni EGP.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo predlagana koncentracija povzročila enostranske učinke na trgu EGP za trdno, tehnično čisto benzojsko kislino, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo predlagana koncentracija povzročila enostranske učinke na trgu EGP za trdno, tehnično čisto benzojsko kislino, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo predlagana koncentracija povzročila enostranske učinke na trgu za natrijev benzoat, ne glede na njegovo geografsko opredelitev, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo predlagana koncentracija povzročila enostranske učinke na trgu za natrijev benzoat, ne glede na njegovo geografsko opredelitev, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo povzročila usklajenih učinkov na trgu za natrijev benzoat, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana koncentracija ne bo povzročila usklajenih učinkov na trgu za natrijev benzoat, zaradi česar bi se učinkovita konkurenca na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu zelo omejila.

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo združeni subjekt imel omejeno sposobnost in da ne bo imel nikakršne spodbude za izključevanje konkurence s trga EGP na koncu prodajne verige za dibenzoatne mehčalce, zato predlagana koncentracija ne bo negativno vplivala na ta prodajni trg. |
| --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bo združeni subjekt imel omejeno sposobnost in da ne bo imel nikakršne spodbude za izključevanje konkurence s trga EGP na koncu prodajne verige za dibenzoatne mehčalce, zato predlagana koncentracija ne bo negativno vplivala na ta prodajni trg.

| 9. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze, ki so jih predložile stranke, tj. odprodaja vse tekoče benzojske kisline ter dveh izdelkov trdne benzojske kisline in natrijevega benzoata, zadostujejo za odpravo pomislekov glede konkurence na trgu EGP za trdno tehnično čisto benzojsko kislino.
  Manjšina Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

9.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze, ki so jih predložile stranke, tj. odprodaja vse tekoče benzojske kisline ter dveh izdelkov trdne benzojske kisline in natrijevega benzoata, zadostujejo za odpravo pomislekov glede konkurence na trgu EGP za trdno tehnično čisto benzojsko kislino.

Manjšina Odbora se vzdrži.

| 10. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana transakcija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, zlasti glede / v zvezi z oblikovanjem in krepitvijo prevladujočega položaja, v smislu člena 2(2), člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe o združitvah, ter da je zato treba predlagano koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP, če priglasitelji v celoti izpolnijo dane zaveze.
  Manjšina Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

10.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da predlagana transakcija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu, zlasti glede / v zvezi z oblikovanjem in krepitvijo prevladujočega položaja, v smislu člena 2(2), člena 8(2) in člena 10(2) Uredbe o združitvah, ter da je zato treba predlagano koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom in Sporazumom EGP, če priglasitelji v celoti izpolnijo dane zaveze.

Manjšina Odbora se vzdrži.

| 11. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

11.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/22

---

Končno poročilo (1) v zadevi COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Osnutek odločbe je podlaga za naslednje ugotovitve:

UVOD

Po napotitvi na podlagi člena 22(1) Uredbe o združitvah (2) iz Španije in Nemčije je Komisija 17. junija 2008 prejela priglasitev predlagane koncentracije, po kateri podjetje Arsenal Capital Partners (Arsenal) z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad podjetjem DSM Special Products B.V. (DSP).

Komisija je 6. avgusta 2008 začela postopek, ker je koncentracija zbujala resne pomisleke glede njene združljivosti s skupnim trgom (3).

Zato je bil Arsenal 7. oktobra 2008 seznanjen z obvestilom o nasprotovanju, v katerem Komisija ugotavlja, da koncentracija zbuja pomisleke glede horizontalne konkurence na trgu za trdno benzojsko kislino in natrijev benzoat ter glede vertikalne konkurence na trgu za benzoatne mehčalce, ki se proizvajajo iz benzojske kisline.

Na obvestilo o nasprotovanju je Arsenal odgovoril 21. oktobra 2008.

Dostop do dokumentacije

Priglasitelju je bil dovoljen dostop do preiskovalnega spisa Komisije, kakršen je bil na dan seznanitve z obvestilom o nasprotovanju, tj. 8. in 9. oktobra 2008. Preostali del spisa je postal dostopen pozneje, skupaj z nezaupnimi informacijami, ki so bile prejete po seznanitvi z obvestilom o nasprotovanju. Dodatni dostop je bil torej dovoljen 22. oktobra 2008 ter 4. in 5. novembra 2008.

Ustno zaslišanje

Na zahtevo priglasitelja je bilo 27. oktobra 2008 opravljeno ustno zaslišanje, prisotna pa sta bila Arsenal in DSP.

Postopek po zaslišanju

Zaradi pisnih in ustnih pripomb stranke je Komisija ponovno ocenila nekatere predhodne ugotovitve iz obvestila o nasprotovanju in upoštevni proizvodni trg za benzoatne mehčalce omejila na dibenzoatne mehčalce ter nasprotovanje tako prilagodila na podlagi učinkov vertikalnega izključevanja.

Priglasitelju je bil nato 4. novembra 2008 poslan dopis o novih dejstvih z obrazložitvijo spremenjenega nasprotovanja, omogočeno pa mu je bilo tudi, da izrazi svoje pripombe na nove prvine in sklepe, ki jih je dopis vseboval. Dostop do informacij, ki ga je Komisija uporabila kot podlago za spremenjeno nasprotovanje, je bil omogočen 4. in 5. novembra 2008.

Menim, da je bil dopis o novih dejstvih potreben in zadosten, da bi se zagotovilo spoštovanje pravice priglasitelja do zaslišanja, hkrati pa je slednji dobil priložnost, da predlaga ustrezne ukrepe za odpravo spremenjenih pomislekov glede konkurence.

Zaveze

Da bi se zagotovila združljivost koncentracije s skupnim trgom, je priglasitelj 6. novembra 2008 predlagal ukrepe, ki jih je Komisija tržno preverila.

Priglasitelju je bil 21. novembra 2008 dovoljen dostop do nezaupnih odgovorov, pridobljenih s tržnim preverjanjem.

Na podlagi tržnega preverjanja je Komisija ugotovila, da ukrepi ne zadostujejo za odpravo pomislekov glede konkurence, zato je Arsenal 3. decembra 2008 predlagal izboljšane ukrepe.

OSNUTEK ODLOČBE

V osnutku odločbe je Komisija opustila svoje nasprotovanje glede trga za natrijev benzoat in benzoatne mehčalce. Ugotavlja tudi, da izboljšani ukrepi zadostujejo za odpravo ugotovljenih pomislekov glede konkurence na trgu za trdno benzojsko kislino. Komisija zato meni, da je priglašena koncentracija združljiva s skupnim trgom na podlagi člena 8(2) Uredbe o združitvah, če se ukrepi izvajajo.

Prejel nisem nobenih poizvedb niti mi niso bili predloženi nobeni podatki s strani priglasitelja ali katere koli tretje osebe. Zaradi tega in ob upoštevanju navedenih ugotovitev menim, da ta zadeva ne zahteva posebnih pripomb glede pravice do zaslišanja.

V Bruslju, 12. decembra 2008

Michael ALBERS

---

(1)  V skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 162, 19.6.2001, str. 21).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

2

(3)  Člen 6(1)(c) Uredbe (ES) št. 139/2004.

3

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/24

---

Povzetek Odločbe Komisije

z dne 9. januarja 2009

o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP

(Zadeva COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8439 konč.)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 227/11

Komisija je 9. januarja 2009 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij in zlasti člena 8(2) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PRISTOJNOST

| (1) | Ta zadeva se nanaša na priglasitev predlagane koncentracije, ki jo je Komisija prejela 17. junija 2008 po zahtevi za napotitev v skladu s členom 22(1) Uredbe o združitvah, s katero podjetje Arsenal Capital Partners („Arsenal“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem DSM Special Products B. V. („DSP“, Nizozemska), ki je hčerinska družba podjetja Royal DSM N. V. („DSM“, Nizozemska), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(1)

Ta zadeva se nanaša na priglasitev predlagane koncentracije, ki jo je Komisija prejela 17. junija 2008 po zahtevi za napotitev v skladu s členom 22(1) Uredbe o združitvah, s katero podjetje Arsenal Capital Partners („Arsenal“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem DSM Special Products B. V. („DSP“, Nizozemska), ki je hčerinska družba podjetja Royal DSM N. V. („DSM“, Nizozemska), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

| (2) | Pristojnost Komisije v tej zadevi temelji na zahtevi za napotitev z dne 2. aprila 2008, ki jo je predložil španski organ za konkurenco v skladu s členom 22(1) Uredbe o združitvah. Tej zahtevi je sledila zahteva nemškega organa za konkurenco z dne 28. aprila 2008. Komisija je priznala pristojnost z odločbo z dne 16. maja 2008, ki jo je priglasiteljici sporočila 29. maja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Pristojnost Komisije v tej zadevi temelji na zahtevi za napotitev z dne 2. aprila 2008, ki jo je predložil španski organ za konkurenco v skladu s členom 22(1) Uredbe o združitvah. Tej zahtevi je sledila zahteva nemškega organa za konkurenco z dne 28. aprila 2008. Komisija je priznala pristojnost z odločbo z dne 16. maja 2008, ki jo je priglasiteljici sporočila 29. maja 2008.

II.   STRANKI

| (3) | Arsenal je zasebno kapitalsko podjetje, ki prek svojega sklada Arsenal Capital Partners QP nadzoruje podjetje Velsicol Chemical Corporation („Velsicol“, Estonija). Velsicol proizvaja mehčalce, živilske dodatke in vmesne proizvode za industrijo. To je edina poslovna dejavnost podjetja Arsenal v sektorju, ki ga zadeva transakcija. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal je zasebno kapitalsko podjetje, ki prek svojega sklada Arsenal Capital Partners QP nadzoruje podjetje Velsicol Chemical Corporation („Velsicol“, Estonija). Velsicol proizvaja mehčalce, živilske dodatke in vmesne proizvode za industrijo. To je edina poslovna dejavnost podjetja Arsenal v sektorju, ki ga zadeva transakcija.

| (4) | DSP, hčerinska družba podjetja DSM, proizvaja živilske dodatke in vmesne proizvode za industrijo. |
| --- | --- |

(4)

DSP, hčerinska družba podjetja DSM, proizvaja živilske dodatke in vmesne proizvode za industrijo.

| (5) | Velsicol in DSP se ukvarjata s proizvodnjo in dobavo benzojske kisline in natrijevega benzoata. Velsicol proizvaja tudi benzoatne mehčalce, proizvod v spodnjem delu proizvodne verige benzojske kisline, v EGP (Estonija), ZDA in na Kitajskem. Na Kitajskem Velsicol proizvaja ta proizvod na podlagi skupnega vlaganja s podjetjem Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan“, Kitajska), ki je največji kitajski konkurent strank v proizvodnji benzojske kisline. V ZDA Velsicol kupuje benzojsko kislino za proizvodnjo mehčalcev od podjetja Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald“, ZDA), ki je edini konkurent strank v ZDA v proizvodnji benzojske kisline, natrijevega benzoata in benzoatnih mehčalcev. |
| --- | --- |

(5)

Velsicol in DSP se ukvarjata s proizvodnjo in dobavo benzojske kisline in natrijevega benzoata. Velsicol proizvaja tudi benzoatne mehčalce, proizvod v spodnjem delu proizvodne verige benzojske kisline, v EGP (Estonija), ZDA in na Kitajskem. Na Kitajskem Velsicol proizvaja ta proizvod na podlagi skupnega vlaganja s podjetjem Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan“, Kitajska), ki je največji kitajski konkurent strank v proizvodnji benzojske kisline. V ZDA Velsicol kupuje benzojsko kislino za proizvodnjo mehčalcev od podjetja Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald“, ZDA), ki je edini konkurent strank v ZDA v proizvodnji benzojske kisline, natrijevega benzoata in benzoatnih mehčalcev.

III.   NAČRT ZDRUŽITVE

| (6) | Načrt združitve se nanaša na pridobitev nadzora podjetja Arsenal nad podjetjem DSP. DSP je hčerinska družba v popolni lasti podjetja DSM, ki je prodajalec. Transakcija, ki zadeva proizvodnjo osnovnih kemikalij, obsega pridobitev 100 % delnic DSP s strani podjetja Arsenal. |
| --- | --- |

(6)

Načrt združitve se nanaša na pridobitev nadzora podjetja Arsenal nad podjetjem DSP. DSP je hčerinska družba v popolni lasti podjetja DSM, ki je prodajalec. Transakcija, ki zadeva proizvodnjo osnovnih kemikalij, obsega pridobitev 100 % delnic DSP s strani podjetja Arsenal.

| (7) | Vendar pa bo blagovna znamka VevoVitall še naprej v lasti podjetja DSM Nutritional Products („DNP“, Nizozemska), hčerinske družbe skupine DSM. V skladu s pogodbo o dobavi, ki sta jo DNP in DSP podpisala 5. februarja 2008, bo podjetje DSP še naprej proizvajalo in prodajalo VevoVitall podjetju DNP. VevoVitall je blagovna znamka za benzojsko kislino visoke čistote za uporabo v živalski krmi in je trenutno zaščitena s patentom v lasti DSP. |
| --- | --- |

(7)

Vendar pa bo blagovna znamka VevoVitall še naprej v lasti podjetja DSM Nutritional Products („DNP“, Nizozemska), hčerinske družbe skupine DSM. V skladu s pogodbo o dobavi, ki sta jo DNP in DSP podpisala 5. februarja 2008, bo podjetje DSP še naprej proizvajalo in prodajalo VevoVitall podjetju DNP. VevoVitall je blagovna znamka za benzojsko kislino visoke čistote za uporabo v živalski krmi in je trenutno zaščitena s patentom v lasti DSP.

| (8) | Ker bo transakcija podjetju Arsenal omogočila, da pridobi izključni nadzor nad podjetjem DSP z nakupom njegovega celotnega emisijskega osnovnega kapitala, to pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(8)

Ker bo transakcija podjetju Arsenal omogočila, da pridobi izključni nadzor nad podjetjem DSP z nakupom njegovega celotnega emisijskega osnovnega kapitala, to pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

IV.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM

1.   Upoštevni trgi

| (9) | Transakcija se nanaša na proizvodnjo benzojske kisline, natrijevega benzoata in benzoatnih mehčalcev tehnične kakovosti v trdnem stanju. Za proizvodnjo teh proizvodov se kot surovina uporablja tekoča benzojska kislina. Stranki transakcije sta edina proizvajalca benzojske kisline tehnične kakovosti v tekočem stanju, benzojske kisline tehnične kakovosti v trdnem stanju in natrijevega benzoata v EGP. Velsicol proizvaja tudi benzoatne mehčalce v EGP. |
| --- | --- |

(9)

Transakcija se nanaša na proizvodnjo benzojske kisline, natrijevega benzoata in benzoatnih mehčalcev tehnične kakovosti v trdnem stanju. Za proizvodnjo teh proizvodov se kot surovina uporablja tekoča benzojska kislina. Stranki transakcije sta edina proizvajalca benzojske kisline tehnične kakovosti v tekočem stanju, benzojske kisline tehnične kakovosti v trdnem stanju in natrijevega benzoata v EGP. Velsicol proizvaja tudi benzoatne mehčalce v EGP.

| (10) | Čeprav DSP in Velsicol v svojih obratih v Rotterdamu in Estoniji proizvajata benzojsko kislino tehnične kakovosti v tekočem stanju, benzojsko kislino tehnične kakovosti v trdnem stanju in natrijev benzoat, se dejavnosti strank transakcije prekrivajo samo, kar zadeva benzojsko kislino v trdnem stanju in natrijev benzoat, saj Velsicol proizvaja benzojsko kislino v tekočem stanju samo za lastno uporabo. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav DSP in Velsicol v svojih obratih v Rotterdamu in Estoniji proizvajata benzojsko kislino tehnične kakovosti v tekočem stanju, benzojsko kislino tehnične kakovosti v trdnem stanju in natrijev benzoat, se dejavnosti strank transakcije prekrivajo samo, kar zadeva benzojsko kislino v trdnem stanju in natrijev benzoat, saj Velsicol proizvaja benzojsko kislino v tekočem stanju samo za lastno uporabo.

1.1   Trg benzojske kisline tehnične kakovosti v trdnem stanju

1.1.1   Proizvodni trg

| (11) | Komisija je v skladu z navedbami priglasiteljice in ob upoštevanju omejene nadomestljivosti med temi proizvodi na strani povpraševanja in ponudbe sklenila, da benzojska kislina tehnične kakovosti tvori proizvodni trg, ločen od trga benzojskih kislin višje stopnje čistote, tj. benzojske kisline ultra visoke čistote in benzojske kisline za uporabo v živalski krmi. Poleg tega med strankama ne prihaja do prekrivanja glede benzojske kisline višje stopnje čistote, saj ta proizvod proizvaja le DSP. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v skladu z navedbami priglasiteljice in ob upoštevanju omejene nadomestljivosti med temi proizvodi na strani povpraševanja in ponudbe sklenila, da benzojska kislina tehnične kakovosti tvori proizvodni trg, ločen od trga benzojskih kislin višje stopnje čistote, tj. benzojske kisline ultra visoke čistote in benzojske kisline za uporabo v živalski krmi. Poleg tega med strankama ne prihaja do prekrivanja glede benzojske kisline višje stopnje čistote, saj ta proizvod proizvaja le DSP.

| (12) | Komisija je prav tako potrdila navedbo priglasiteljice, da bi bilo treba glede na omejeno nadomestljivost na strani povpraševanja in ponudbe benzojsko kislino tehnične kakovosti dodatno razdeliti na benzojsko kislino v tekočem stanju in benzojsko kislino v trdnem stanju. Zlasti se lahko benzojska kislina tehnične kakovosti v tekočem stanju prevaža le v omejenem obsegu, ker je potrebna posebna transportna tehnologija, da bi kislina ostala v tekočem stanju. Benzojska kislina tehnične kakovosti v trdnem stanju se proizvaja z uporabo naprave za kosmičenje („flaker“), v kateri se benzojska kislina v tekočem stanju strdi in zapakira. Različne oblike benzojske kisline tehnične kakovosti (v tekočem ali trdnem stanju) pomenijo, da kupci potrebujejo različne zmogljivosti na kraju samem za ravnanje s temi proizvodi in njihovo predelavo, zato takojšen prehod z enega na drug proizvod ni mogoč ter zahteva prilagoditev procesa in naložbe v opremo. (1) |
| --- | --- |

(12)

Komisija je prav tako potrdila navedbo priglasiteljice, da bi bilo treba glede na omejeno nadomestljivost na strani povpraševanja in ponudbe benzojsko kislino tehnične kakovosti dodatno razdeliti na benzojsko kislino v tekočem stanju in benzojsko kislino v trdnem stanju. Zlasti se lahko benzojska kislina tehnične kakovosti v tekočem stanju prevaža le v omejenem obsegu, ker je potrebna posebna transportna tehnologija, da bi kislina ostala v tekočem stanju. Benzojska kislina tehnične kakovosti v trdnem stanju se proizvaja z uporabo naprave za kosmičenje („flaker“), v kateri se benzojska kislina v tekočem stanju strdi in zapakira. Različne oblike benzojske kisline tehnične kakovosti (v tekočem ali trdnem stanju) pomenijo, da kupci potrebujejo različne zmogljivosti na kraju samem za ravnanje s temi proizvodi in njihovo predelavo, zato takojšen prehod z enega na drug proizvod ni mogoč ter zahteva prilagoditev procesa in naložbe v opremo. (1)

| (13) | Komisija je glede na navedeno sklenila, da je benzojska kislina tehnične kakovosti v trdnem stanju (v nadaljnjem besedilu: „benzojska kislina v trdnem stanju“) ločen proizvodni trg. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je glede na navedeno sklenila, da je benzojska kislina tehnične kakovosti v trdnem stanju (v nadaljnjem besedilu: „benzojska kislina v trdnem stanju“) ločen proizvodni trg.

1.1.2   Geografski trg

| (14) | Priglasiteljica je navedla, da upoštevni geografski trg benzojske kisline v trdnem stanju vključuje vsaj EGP, ZDA in Azijo, pri čemer te regije pokrivajo praktično vso svetovno proizvodnjo. Ta navedba temelji med drugim na dejstvu, da se med različnimi območji na svetu odvijajo pomembni trgovinski tokovi. |
| --- | --- |

(14)

Priglasiteljica je navedla, da upoštevni geografski trg benzojske kisline v trdnem stanju vključuje vsaj EGP, ZDA in Azijo, pri čemer te regije pokrivajo praktično vso svetovno proizvodnjo. Ta navedba temelji med drugim na dejstvu, da se med različnimi območji na svetu odvijajo pomembni trgovinski tokovi.

| (15) | Preiskava trga, ki jo je izvedla Komisija, je za razliko od navedb priglasiteljice pokazala, da trg benzojske kisline v trdnem stanju vključuje celotni EGP zaradi naslednjih razlogov: (i) na trgu benzojske kisline tehnične kakovosti v EGP močno prevladujejo proizvajalci s sedežem v EGP, le manjši del pa predstavlja uvoz s Kitajske in iz ZDA, in ta trend je nespremenjen že najmanj zadnjih devet let; (ii) stroški prevoza in 6,5 % carinska tarifa so pomembne ovire za vstop neevropskih proizvajalcev; (iii) kupci zaznavajo kakovost kitajske benzojske kisline kot nizko v primerjavi s kakovostjo benzojske kisline, ki jo proizvajajo proizvajalci s sedežem v EGP; in (iv) cene v različnih regijah, tj. EGP, Aziji in Severni Ameriki, se ne zbližujejo, kot bi bilo pričakovati, če bi obstajal širši svetovni trg. Komisija je zato ugotovila, da je upoštevni geografski trg benzojske kisline v trdnem stanju celotni EGP. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava trga, ki jo je izvedla Komisija, je za razliko od navedb priglasiteljice pokazala, da trg benzojske kisline v trdnem stanju vključuje celotni EGP zaradi naslednjih razlogov: (i) na trgu benzojske kisline tehnične kakovosti v EGP močno prevladujejo proizvajalci s sedežem v EGP, le manjši del pa predstavlja uvoz s Kitajske in iz ZDA, in ta trend je nespremenjen že najmanj zadnjih devet let; (ii) stroški prevoza in 6,5 % carinska tarifa so pomembne ovire za vstop neevropskih proizvajalcev; (iii) kupci zaznavajo kakovost kitajske benzojske kisline kot nizko v primerjavi s kakovostjo benzojske kisline, ki jo proizvajajo proizvajalci s sedežem v EGP; in (iv) cene v različnih regijah, tj. EGP, Aziji in Severni Ameriki, se ne zbližujejo, kot bi bilo pričakovati, če bi obstajal širši svetovni trg. Komisija je zato ugotovila, da je upoštevni geografski trg benzojske kisline v trdnem stanju celotni EGP.

1.2   Trg natrijevega benzoata

1.2.1   Proizvodni trg

| (16) | Priglasiteljica je navedla, da naj bi upoštevni proizvodni trg natrijevega benzoata vključeval kalijev benzoat, kalcijev benzoat in sorbate. Preiskava je pokazala, da transakcija ne sproža pomislekov glede konkurence na najožjem trgu natrijevega benzoata. Komisija je zato pustila odprto vprašanje, ali kalcijev benzoat in kalijev benzoat spadata na isti proizvodni trg kot natrijev benzoat. Vendar pa Komisija, kar zadeva sorbate in glede na rezultate preiskave, meni, da je trg natrijevega benzoata ločen od trga sorbatov. |
| --- | --- |

(16)

Priglasiteljica je navedla, da naj bi upoštevni proizvodni trg natrijevega benzoata vključeval kalijev benzoat, kalcijev benzoat in sorbate. Preiskava je pokazala, da transakcija ne sproža pomislekov glede konkurence na najožjem trgu natrijevega benzoata. Komisija je zato pustila odprto vprašanje, ali kalcijev benzoat in kalijev benzoat spadata na isti proizvodni trg kot natrijev benzoat. Vendar pa Komisija, kar zadeva sorbate in glede na rezultate preiskave, meni, da je trg natrijevega benzoata ločen od trga sorbatov.

1.2.2   Geografski trg

| (17) | Priglasiteljica je izrazila stališče, da upoštevni geografski trg natrijevega benzoata vključuje vsaj proizvajalce v EGP, ZDA in Aziji, ki pokrivajo praktično vso svetovno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(17)

Priglasiteljica je izrazila stališče, da upoštevni geografski trg natrijevega benzoata vključuje vsaj proizvajalce v EGP, ZDA in Aziji, ki pokrivajo praktično vso svetovno proizvodnjo.

| (18) | Rezultati preiskave trga, ki jo je izvedla Komisija, niso prepričljivi – medtem ko nekateri dejavniki kažejo na trg EGP, so tudi dejavniki, skladni s trgom, ki je širši od EGP. Ker pa transakcija ne sproža pomislekov glede konkurence niti na najožjem trgu EGP, je Komisija pustila odprto vprašanje, ali je geografski trg širši od EGP. |
| --- | --- |

(18)

Rezultati preiskave trga, ki jo je izvedla Komisija, niso prepričljivi – medtem ko nekateri dejavniki kažejo na trg EGP, so tudi dejavniki, skladni s trgom, ki je širši od EGP. Ker pa transakcija ne sproža pomislekov glede konkurence niti na najožjem trgu EGP, je Komisija pustila odprto vprašanje, ali je geografski trg širši od EGP.

1.3   Trg benzoatnih mehčalcev

1.3.1   Proizvodni trg

| (19) | Priglasiteljica je navedla, da bi bilo treba vse mehčalce (vključno z na primer ftalatnimi, polimernimi, trimelitatnimi, epoksidnimi ali benzoatnimi mehčalci) obravnavati, kot da tvorijo en proizvodni trg, saj se večino mehčalcev lahko nadomesti z drugim mehčalcem, ki spada v drugo kategorijo. Ker priglasiteljica proizvaja benzoatne mehčalce, je Komisija ocenila, ali so benzoatni mehčalci del širšega trga mehčalcev ali pa tvorijo lasten trg. |
| --- | --- |

(19)

Priglasiteljica je navedla, da bi bilo treba vse mehčalce (vključno z na primer ftalatnimi, polimernimi, trimelitatnimi, epoksidnimi ali benzoatnimi mehčalci) obravnavati, kot da tvorijo en proizvodni trg, saj se večino mehčalcev lahko nadomesti z drugim mehčalcem, ki spada v drugo kategorijo. Ker priglasiteljica proizvaja benzoatne mehčalce, je Komisija ocenila, ali so benzoatni mehčalci del širšega trga mehčalcev ali pa tvorijo lasten trg.

| (20) | Rezultati preiskave Komisije so pokazali, da benzoatni mehčalci niso tehnično nadomestljivi z vsemi drugimi mehčalci, temveč le z omejenim delom mehčalcev (t. i. ftalatnimi mehčalci). Ker pa za ftalate zaradi njihove toksičnosti veljajo novi predpisi EU, so ftalatni in benzoatni mehčalci nadomestljivi le za zelo malo število uporab (kot je PVC talna obloga). Komisija je zato sklenila, da benzoatni mehčalci tvorijo lasten proizvodni trg. |
| --- | --- |

(20)

Rezultati preiskave Komisije so pokazali, da benzoatni mehčalci niso tehnično nadomestljivi z vsemi drugimi mehčalci, temveč le z omejenim delom mehčalcev (t. i. ftalatnimi mehčalci). Ker pa za ftalate zaradi njihove toksičnosti veljajo novi predpisi EU, so ftalatni in benzoatni mehčalci nadomestljivi le za zelo malo število uporab (kot je PVC talna obloga). Komisija je zato sklenila, da benzoatni mehčalci tvorijo lasten proizvodni trg.

| (21) | Obstajajo različne vrste benzoatnih mehčalcev, kot so mono-benzoati, di-benzoati, tri-benzoati, tetra-benzoati in različne mešanice benzoatov. Večina mehčalcev, ki jih proizvaja Velsicol, spada v kategorijo di-benzoatnih mehčalcev. |
| --- | --- |

(21)

Obstajajo različne vrste benzoatnih mehčalcev, kot so mono-benzoati, di-benzoati, tri-benzoati, tetra-benzoati in različne mešanice benzoatov. Večina mehčalcev, ki jih proizvaja Velsicol, spada v kategorijo di-benzoatnih mehčalcev.

1.3.2   Geografski trg

| (22) | Geografski trg di-benzoatnih mehčalcev je izpostavljen enakim oviram kot trgi benzojske kisline in natrijevega benzoata, kot so stroški prevoza in carinske tarife. Stroški prevoza pokrivajo približno 8–10 % stroškov proizvoda, ki se prevaža med ZDA in Evropo. Tako kot za benzojsko kislino in natrijev benzoat tudi za di-benzoatne mehčalce, ki vstopajo v EGP, velja 6,5 % carinska tarifa. |
| --- | --- |

(22)

Geografski trg di-benzoatnih mehčalcev je izpostavljen enakim oviram kot trgi benzojske kisline in natrijevega benzoata, kot so stroški prevoza in carinske tarife. Stroški prevoza pokrivajo približno 8–10 % stroškov proizvoda, ki se prevaža med ZDA in Evropo. Tako kot za benzojsko kislino in natrijev benzoat tudi za di-benzoatne mehčalce, ki vstopajo v EGP, velja 6,5 % carinska tarifa.

| (23) | Poleg tega je proizvajalec Emerald iz ZDA za podjetje Velsicol edini konkurent, ki nima sedeža v EGP in ki izvaža di-benzoatne mehčalce v EGP, njegov tržni delež pa trenutno znaša [5–10] % (2). S Kitajske se ta proizvod ne izvaža v EGP. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je proizvajalec Emerald iz ZDA za podjetje Velsicol edini konkurent, ki nima sedeža v EGP in ki izvaža di-benzoatne mehčalce v EGP, njegov tržni delež pa trenutno znaša [5–10] % (2). S Kitajske se ta proizvod ne izvaža v EGP.

| (24) | Komisija je zato sklenila, da je trg di-benzoatnih mehčalcev celotni EGP in da je konkurenčni pritisk zaradi proizvajalca Emerald iz ZDA zelo majhen. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je zato sklenila, da je trg di-benzoatnih mehčalcev celotni EGP in da je konkurenčni pritisk zaradi proizvajalca Emerald iz ZDA zelo majhen.

2.   Presoja konkurenčnosti

2.1   Trg benzojske kisline tehnične kakovosti v trdnem stanju

| (25) | Glavni svetovni proizvajalci benzojske kisline v trdnem stanju so Velsicol, DSP, Emerald (ZDA) in Wuhan (Kitajska). Dejavnih je tudi več drugih manjših kitajskih proizvajalcev. Vendar pa, kot je pokazano spodaj, sta Velsicol in DSP edina verodostojna dobavitelja benzojske kisline v EGP. Leta 2007 so tržni deleži strank transakcije in njunih konkurentov pri dobavi benzojske kisline v trdnem stanju znotraj EGP znašali:

  Benzojska kislina – tržni deleži v EGP leta 2007 (prodajni trg) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (ZDA) | Wuhan (Kitajska) | Drugi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Benzojska kislina v trdnem stanju | [45–55] % | [40–50] % | [90–100] % | [2–4] % | [0–3] % | [1–4] % |
| Vir: Obrazec CO in analiza Komisije. |

(25)

Glavni svetovni proizvajalci benzojske kisline v trdnem stanju so Velsicol, DSP, Emerald (ZDA) in Wuhan (Kitajska). Dejavnih je tudi več drugih manjših kitajskih proizvajalcev. Vendar pa, kot je pokazano spodaj, sta Velsicol in DSP edina verodostojna dobavitelja benzojske kisline v EGP. Leta 2007 so tržni deleži strank transakcije in njunih konkurentov pri dobavi benzojske kisline v trdnem stanju znotraj EGP znašali:

Benzojska kislina – tržni deleži v EGP leta 2007 (prodajni trg)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (ZDA)

Wuhan (Kitajska)

Drugi

Benzojska kislina v trdnem stanju

[45–55] %

[40–50] %

[90–100] %

[2–4] %

[0–3] %

[1–4] %

Vir: Obrazec CO in analiza Komisije.

| (26) | Pred transakcijo sta DSP in Velsicol edina proizvajalca benzojske kisline v trdnem stanju s sedežem v EGP, ki imata že zelo visoke tržne deleže. Proizvajalci, ki nimajo sedeža v EGP, izvažajo le majhno količino benzojske kisline v EGP in ta trend se ni spreminjal zadnjih devet let. |
| --- | --- |

(26)

Pred transakcijo sta DSP in Velsicol edina proizvajalca benzojske kisline v trdnem stanju s sedežem v EGP, ki imata že zelo visoke tržne deleže. Proizvajalci, ki nimajo sedeža v EGP, izvažajo le majhno količino benzojske kisline v EGP in ta trend se ni spreminjal zadnjih devet let.

| (27) | Po transakciji bi nov subjekt užival skoraj monopolni položaj, saj bi njegov združeni tržni delež v EGP dosegel kar 90–100 %, medtem ko bi bila navzočnost drugih proizvajalcev, kot sta Emerald (ZDA) in Wuhan (Kitajska), zanemarljiva. |
| --- | --- |

(27)

Po transakciji bi nov subjekt užival skoraj monopolni položaj, saj bi njegov združeni tržni delež v EGP dosegel kar 90–100 %, medtem ko bi bila navzočnost drugih proizvajalcev, kot sta Emerald (ZDA) in Wuhan (Kitajska), zanemarljiva.

| (28) | Preiskava trga je potrdila, da sta si stranki transakcije najbližja konkurenta glede na pomisleke kupcev, kar zadeva kakovost kitajskih proizvodov, in zelo omejeno navzočnost proizvajalcev s Kitajske ali iz ZDA v EGP. Skladno s tem bi transakcija omogočila odpravo pomembnih konkurenčnih pritiskov, ki sta jih stranki transakcije prej izvajali med seboj. |
| --- | --- |

(28)

Preiskava trga je potrdila, da sta si stranki transakcije najbližja konkurenta glede na pomisleke kupcev, kar zadeva kakovost kitajskih proizvodov, in zelo omejeno navzočnost proizvajalcev s Kitajske ali iz ZDA v EGP. Skladno s tem bi transakcija omogočila odpravo pomembnih konkurenčnih pritiskov, ki sta jih stranki transakcije prej izvajali med seboj.

| (29) | Raziskava trga, ki jo je izvedla Komisija, je poleg zelo visokih tržnih deležev pokazala, da so proizvajalci v EGP zaščiteni s pomembnimi ovirami za vstop, kot so carinske tarife in stroški prevoza, ki konkurentom s Kitajske in iz ZDA omejujejo vstop ali širjenje v EGP. Proizvodi iz ZDA in s Kitajske so obremenjeni z dodatnimi stroški prevoza in tarifami, ki znašajo približno 10–15 % cene benzojske kisline v trdnem stanju. |
| --- | --- |

(29)

Raziskava trga, ki jo je izvedla Komisija, je poleg zelo visokih tržnih deležev pokazala, da so proizvajalci v EGP zaščiteni s pomembnimi ovirami za vstop, kot so carinske tarife in stroški prevoza, ki konkurentom s Kitajske in iz ZDA omejujejo vstop ali širjenje v EGP. Proizvodi iz ZDA in s Kitajske so obremenjeni z dodatnimi stroški prevoza in tarifami, ki znašajo približno 10–15 % cene benzojske kisline v trdnem stanju.

| (30) | Komisija je zato sklenila, da je zelo malo verjetno, da bi proizvajalci benzojske kisline iz ZDA ali s Kitajske znatno povečali svojo prodajo v EGP, če bi združeni subjekt sklenil povišati cene ali omejiti proizvodnjo v EGP. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je zato sklenila, da je zelo malo verjetno, da bi proizvajalci benzojske kisline iz ZDA ali s Kitajske znatno povečali svojo prodajo v EGP, če bi združeni subjekt sklenil povišati cene ali omejiti proizvodnjo v EGP.

| (31) | Da podjetji Wuhan in Emerald ne izvajata konkurenčnega pritiska na proizvajalce v EGP, najbolje ponazarja dejstvo, da nobeden od teh proizvajalcev ni povečal svoje prodaje v EGP, ko so bile razmere na trgu benzojske kisline leta 2007 in na začetku leta 2008 zelo napete zaradi hkratnega in neobičajno dolgega zaprtja obratov dveh proizvajalcev v EGP zaradi vzdrževanja. Pravzaprav je Wuhan dejansko povišal cene svoje benzojske kisline. Skladno s tem se zdi, da so konkurenčni pritiski, ki naj bi jih po transakciji izvajali konkurenti, zelo omejeni in zato ni verjetno, da bi konkurenti združenega subjekta lahko preprečili povišanje cen v EGP. |
| --- | --- |

(31)

Da podjetji Wuhan in Emerald ne izvajata konkurenčnega pritiska na proizvajalce v EGP, najbolje ponazarja dejstvo, da nobeden od teh proizvajalcev ni povečal svoje prodaje v EGP, ko so bile razmere na trgu benzojske kisline leta 2007 in na začetku leta 2008 zelo napete zaradi hkratnega in neobičajno dolgega zaprtja obratov dveh proizvajalcev v EGP zaradi vzdrževanja. Pravzaprav je Wuhan dejansko povišal cene svoje benzojske kisline. Skladno s tem se zdi, da so konkurenčni pritiski, ki naj bi jih po transakciji izvajali konkurenti, zelo omejeni in zato ni verjetno, da bi konkurenti združenega subjekta lahko preprečili povišanje cen v EGP.

| (32) | Komisija je na podlagi zgoraj navedenega sklenila, da bi predlagana transakcija močneje ovirala učinkovito konkurenco na trgu benzojske kisline v trdnem stanju v EGP. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je na podlagi zgoraj navedenega sklenila, da bi predlagana transakcija močneje ovirala učinkovito konkurenco na trgu benzojske kisline v trdnem stanju v EGP.

2.2   Trg natrijevega benzoata

| (33) | Horizontalno prekrivanje med dejavnostmi strank v proizvodnji in dobavi natrijevega benzoata bi povzročilo, da bi združeni subjekt postal edini proizvajalec natrijevega benzoata v EGP s [60–70]-odstotnim tržnim deležem, medtem ko bi imeli kitajski proizvajalci približno [30–40]-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(33)

Horizontalno prekrivanje med dejavnostmi strank v proizvodnji in dobavi natrijevega benzoata bi povzročilo, da bi združeni subjekt postal edini proizvajalec natrijevega benzoata v EGP s [60–70]-odstotnim tržnim deležem, medtem ko bi imeli kitajski proizvajalci približno [30–40]-odstotni tržni delež.

| (34) | Zdi se, da je tržni delež kitajskih proizvajalcev pomemben pritisk, ki bi združeni subjekt po transakciji zadrževal, če bi ta nameraval povišati cene nad konkurenčno raven. To najbolje dokazuje razvoj deleža bruto marže obeh strank transakcije v EGP (ki se lahko šteje za merilo stopnje konkurence na trgu), ki se je stalno zniževal, medtem ko se je izvoz natrijevega benzoata s Kitajske povečeval. |
| --- | --- |

(34)

Zdi se, da je tržni delež kitajskih proizvajalcev pomemben pritisk, ki bi združeni subjekt po transakciji zadrževal, če bi ta nameraval povišati cene nad konkurenčno raven. To najbolje dokazuje razvoj deleža bruto marže obeh strank transakcije v EGP (ki se lahko šteje za merilo stopnje konkurence na trgu), ki se je stalno zniževal, medtem ko se je izvoz natrijevega benzoata s Kitajske povečeval.

| (35) | Poleg tega neizkoriščene zmogljivosti kitajskih proizvajalcev in zlasti podjetja Wuhan kažejo, da bi lahko Wuhan povečal dobavo v EGP, če bi združeni subjekt povišal cene natrijevega benzoata nad konkurenčno raven. |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega neizkoriščene zmogljivosti kitajskih proizvajalcev in zlasti podjetja Wuhan kažejo, da bi lahko Wuhan povečal dobavo v EGP, če bi združeni subjekt povišal cene natrijevega benzoata nad konkurenčno raven.

| (36) | Komisija je glede na zgoraj navedeno ocenila, da bi bili zmožnost in spodbuda združenega subjekta, da po združitvi enostransko poviša cene v EGP nad konkurenčno raven, močno omejeni zaradi uvoza natrijevega benzoata s Kitajske ter grožnje povečanega uvoza s Kitajske. Zato je Komisija sklenila, da predlagana transakcija ne bi ustvarila večje ovire za učinkovito konkurenco na trgu natrijevega benzoata ne glede na to, ali je geografski obseg tega trga omejen na EGP ali pa vključuje ves svet. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je glede na zgoraj navedeno ocenila, da bi bili zmožnost in spodbuda združenega subjekta, da po združitvi enostransko poviša cene v EGP nad konkurenčno raven, močno omejeni zaradi uvoza natrijevega benzoata s Kitajske ter grožnje povečanega uvoza s Kitajske. Zato je Komisija sklenila, da predlagana transakcija ne bi ustvarila večje ovire za učinkovito konkurenco na trgu natrijevega benzoata ne glede na to, ali je geografski obseg tega trga omejen na EGP ali pa vključuje ves svet.

| (37) | Komisija je tudi preučila, ali bi zaradi predlagane transakcije nastal ali se okrepil kolektivni prevladujoč položaj na trgu natrijevega benzoata, in ugotovila, da ni verjetno, da bi transakcija povzročila tak učinek. Kitajski proizvajalci so namreč med letoma 1999 in 2007 povečali svojo prodajo v EGP za več kot 400 % ter trenutno pokrivajo približno [25–45] % trga EGP. V kakršnem koli usklajevalnem programu bi zato morali sodelovati kitajski proizvajalci, saj če bi v usklajevalnem programu sodelovala le združeni subjekt in proizvajalec iz ZDA, bi to verjetno povzročilo nadaljnje povečanje kitajskega izvoza v EGP glede na to, da so kitajski izvozniki v zadnjih devetih letih uspeli povečati svoj tržni delež na 35 %. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je tudi preučila, ali bi zaradi predlagane transakcije nastal ali se okrepil kolektivni prevladujoč položaj na trgu natrijevega benzoata, in ugotovila, da ni verjetno, da bi transakcija povzročila tak učinek. Kitajski proizvajalci so namreč med letoma 1999 in 2007 povečali svojo prodajo v EGP za več kot 400 % ter trenutno pokrivajo približno [25–45] % trga EGP. V kakršnem koli usklajevalnem programu bi zato morali sodelovati kitajski proizvajalci, saj če bi v usklajevalnem programu sodelovala le združeni subjekt in proizvajalec iz ZDA, bi to verjetno povzročilo nadaljnje povečanje kitajskega izvoza v EGP glede na to, da so kitajski izvozniki v zadnjih devetih letih uspeli povečati svoj tržni delež na 35 %.

| (38) | Vprašanje pa je, ali bi se kitajskim proizvajalcem zdelo sodelovanje v usklajevalnem programu donosno. Ker so kitajski proizvajalci v zadnjih devetih letih uspeli povečati izvoz v EGP za 400 %, ni verjetno, da bi po transakciji spremenili obnašanje. Poleg tega je treba poudariti, da obstajajo štirje kitajski proizvajalci, zato bi v kakršnem koli usklajevalnem programu morala sodelovati večina teh proizvajalcev (če ne vsi), saj se zdi, da je na Kitajskem veliko neizkoriščenih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(38)

Vprašanje pa je, ali bi se kitajskim proizvajalcem zdelo sodelovanje v usklajevalnem programu donosno. Ker so kitajski proizvajalci v zadnjih devetih letih uspeli povečati izvoz v EGP za 400 %, ni verjetno, da bi po transakciji spremenili obnašanje. Poleg tega je treba poudariti, da obstajajo štirje kitajski proizvajalci, zato bi v kakršnem koli usklajevalnem programu morala sodelovati večina teh proizvajalcev (če ne vsi), saj se zdi, da je na Kitajskem veliko neizkoriščenih zmogljivosti.

| (39) | Zato je Komisija na koncu sklenila, da pridobitev podjetja DSP s strani podjetja Velsicol ne bi ustvarila ali povečala spodbud za proizvajalce natrijevega benzoata, da bi usklajevali svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(39)

Zato je Komisija na koncu sklenila, da pridobitev podjetja DSP s strani podjetja Velsicol ne bi ustvarila ali povečala spodbud za proizvajalce natrijevega benzoata, da bi usklajevali svoje dejavnosti.

2.3   Trg benzoatnih mehčalcev

2.3.1   Zmožnost zapiranja trga

| (40) | Benzojska kislina je osnovna sestavina za proizvodnjo di-benzoatnih mehčalcev, saj je za proizvodnjo ene tone di-benzoatnih mehčalcev potrebne 0,75 tone benzojske kisline. Za benzojsko kislino ni nadomestkov in združeni subjekt bi bil edini proizvajalec benzojske kisline v tekočem stanju v EGP, imel pa bi tudi [90–100]-odstotni delež trga benzojske kisline v trdnem stanju. Vsi proizvajalci mehčalcev imajo trenutno dolgoročne pogodbe za dobavo benzojske kisline v tekočem stanju, eden od štirih proizvajalcev (Ferro) pa je pred kratkim dobil ponudbo za novo dolgoročno pogodbo za dobavo benzojske kisline v tekočem stanju. |
| --- | --- |

(40)

Benzojska kislina je osnovna sestavina za proizvodnjo di-benzoatnih mehčalcev, saj je za proizvodnjo ene tone di-benzoatnih mehčalcev potrebne 0,75 tone benzojske kisline. Za benzojsko kislino ni nadomestkov in združeni subjekt bi bil edini proizvajalec benzojske kisline v tekočem stanju v EGP, imel pa bi tudi [90–100]-odstotni delež trga benzojske kisline v trdnem stanju. Vsi proizvajalci mehčalcev imajo trenutno dolgoročne pogodbe za dobavo benzojske kisline v tekočem stanju, eden od štirih proizvajalcev (Ferro) pa je pred kratkim dobil ponudbo za novo dolgoročno pogodbo za dobavo benzojske kisline v tekočem stanju.

| (41) | Komisija je sklenila, da bi imel združeni subjekt sicer tržno moč glede na svoje konkurente na prodajnem trgu, kar zadeva dobavo benzojske kisline, vendar bi bila njegova zmožnost zapreti prodajni trg svojih konkurentov omejena zaradi obstoja dolgoročnih pogodb. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je sklenila, da bi imel združeni subjekt sicer tržno moč glede na svoje konkurente na prodajnem trgu, kar zadeva dobavo benzojske kisline, vendar bi bila njegova zmožnost zapreti prodajni trg svojih konkurentov omejena zaradi obstoja dolgoročnih pogodb.

2.3.2   Spodbuda za zapiranje trga

| (42) | Podjetje DSP pred transakcijo ne konkurira proizvajalcem benzoatnih mehčalcev in je spodbujeno, da dobavlja benzojsko kislino tem proizvajalcem po ceni, ki je dovolj konkurenčna, da jim omogoči donosno delovanje na trgu. Zaradi pridobitve podjetja DSP s strani podjetja Velsicol bi se spremenila spodbuda za DSP, ker bi ta postal del vertikalno združenega podjetja, ki bi dobavljal benzojsko kislino in proizvajal di-benzoatne mehčalce. Spodbuda podjetij DSP/Velsicol za zapiranje prodajnega trga svojih konkurentov bi bila zato odvisna od donosnosti take strategije zapiranja. |
| --- | --- |

(42)

Podjetje DSP pred transakcijo ne konkurira proizvajalcem benzoatnih mehčalcev in je spodbujeno, da dobavlja benzojsko kislino tem proizvajalcem po ceni, ki je dovolj konkurenčna, da jim omogoči donosno delovanje na trgu. Zaradi pridobitve podjetja DSP s strani podjetja Velsicol bi se spremenila spodbuda za DSP, ker bi ta postal del vertikalno združenega podjetja, ki bi dobavljal benzojsko kislino in proizvajal di-benzoatne mehčalce. Spodbuda podjetij DSP/Velsicol za zapiranje prodajnega trga svojih konkurentov bi bila zato odvisna od donosnosti take strategije zapiranja.

| (43) | Analiza Komisije je pokazala, da združeni subjekt ne bi imel nobenih spodbud za zapiranje trga za katero koli od štirih podjetij, ki se ukvarjajo z benzoatnimi mehčalci (Caffaro, Ferro, Evonik in Exxon Mobil), saj bi izgube na nabavnem trgu benzojske kisline v tekočem stanju močno odtehtale koristi, ki bi jih pridobil na prodajnem trgu benzoatnih mehčalcev. |
| --- | --- |

(43)

Analiza Komisije je pokazala, da združeni subjekt ne bi imel nobenih spodbud za zapiranje trga za katero koli od štirih podjetij, ki se ukvarjajo z benzoatnimi mehčalci (Caffaro, Ferro, Evonik in Exxon Mobil), saj bi izgube na nabavnem trgu benzojske kisline v tekočem stanju močno odtehtale koristi, ki bi jih pridobil na prodajnem trgu benzoatnih mehčalcev.

2.3.3   Vpliv na kupce

| (44) | Ker bi bila zmožnost podjetij Velsicol/DSP za zapiranje prodajnega trga omejena in vsekakor ne bi imeli nobenih spodbud za zapiranje prodajnega trga katerega koli od svojih konkurentov v EGP, transakcija ne bi imela nikakršnega vpliva na prodajni trg. |
| --- | --- |

(44)

Ker bi bila zmožnost podjetij Velsicol/DSP za zapiranje prodajnega trga omejena in vsekakor ne bi imeli nobenih spodbud za zapiranje prodajnega trga katerega koli od svojih konkurentov v EGP, transakcija ne bi imela nikakršnega vpliva na prodajni trg.

3.   Popravni ukrepi

3.1   Prvi sklop popravnih ukrepov

| (45) | Priglasiteljica je 6. novembra 2008 predlagala popravne ukrepe za odpravo pomislekov Komisije glede trga benzojske kisline v trdnem stanju. Priglasiteljica je kot popravne ukrepe predlagala odsvojitev vseh zmogljivosti za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata v estonskem obratu ter sezname kupcev benzojske kisline in natrijevega benzoata po vsem svetu. Glede benzojske kisline v tekočem stanju, ki je glavna surovina za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata, je priglasiteljica predlagala ustanovitev skupnega podjetja v navedenem estonskem obratu. Vsakemu partnerju v skupnem podjetju bi bilo dodeljenih 50 % trenutnih zmogljivosti za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju. Medtem ko bi skupno podjetje skupaj nadzirala oba partnerja, bi bila priglasiteljica lastnica 51-odstotnega lastniškega deleža, preostali delež pa bi bil v lasti kupca. |
| --- | --- |

(45)

Priglasiteljica je 6. novembra 2008 predlagala popravne ukrepe za odpravo pomislekov Komisije glede trga benzojske kisline v trdnem stanju. Priglasiteljica je kot popravne ukrepe predlagala odsvojitev vseh zmogljivosti za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata v estonskem obratu ter sezname kupcev benzojske kisline in natrijevega benzoata po vsem svetu. Glede benzojske kisline v tekočem stanju, ki je glavna surovina za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata, je priglasiteljica predlagala ustanovitev skupnega podjetja v navedenem estonskem obratu. Vsakemu partnerju v skupnem podjetju bi bilo dodeljenih 50 % trenutnih zmogljivosti za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju. Medtem ko bi skupno podjetje skupaj nadzirala oba partnerja, bi bila priglasiteljica lastnica 51-odstotnega lastniškega deleža, preostali delež pa bi bil v lasti kupca.

| (46) | Velika večina anketirancev (12 od 15) tržne analize o predlaganih popravnih ukrepih, ki jo je izvedla Komisija, je menila, da to ne bi zagotovilo preživetja odsvojene dejavnosti in ne bi omogočilo ponovne vzpostavitve konkurence na trgu benzojske kisline v trdnem stanju. |
| --- | --- |

(46)

Velika večina anketirancev (12 od 15) tržne analize o predlaganih popravnih ukrepih, ki jo je izvedla Komisija, je menila, da to ne bi zagotovilo preživetja odsvojene dejavnosti in ne bi omogočilo ponovne vzpostavitve konkurence na trgu benzojske kisline v trdnem stanju.

| (47) | Glavni ugovor v zvezi z obvezami se je nanašal na skupno podjetje za benzojsko kislino v tekočem stanju. Anketiranci so zlasti poudarili, da bi priglasiteljica še naprej vplivala na proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju, ker bi imela skupen nadzor nad benzojsko kislino v tekočem stanju, ki je glavna surovina za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju. Na duopolnem trgu bi taka strukturna povezava med kupcem odsvojene dejavnosti in združenim subjektom, ki ga tvorita edina dva proizvajalca benzojske kisline v trdnem stanju v EGP, verjetno ovirala učinkovito konkurenco. Nekaj anketirancev je izrazilo tudi zaskrbljenost, da (i) bi načelo skupnega odločanja ogrozilo tekoče vodenje dejavnosti in (ii) da bi skupno podjetje povečalo preglednost na trgu benzojske kisline v trdnem stanju, saj bi bila priglasiteljica seznanjena s strukturo stroškov svojega edinega konkurenta v EGP. |
| --- | --- |

(47)

Glavni ugovor v zvezi z obvezami se je nanašal na skupno podjetje za benzojsko kislino v tekočem stanju. Anketiranci so zlasti poudarili, da bi priglasiteljica še naprej vplivala na proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju, ker bi imela skupen nadzor nad benzojsko kislino v tekočem stanju, ki je glavna surovina za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju. Na duopolnem trgu bi taka strukturna povezava med kupcem odsvojene dejavnosti in združenim subjektom, ki ga tvorita edina dva proizvajalca benzojske kisline v trdnem stanju v EGP, verjetno ovirala učinkovito konkurenco. Nekaj anketirancev je izrazilo tudi zaskrbljenost, da (i) bi načelo skupnega odločanja ogrozilo tekoče vodenje dejavnosti in (ii) da bi skupno podjetje povečalo preglednost na trgu benzojske kisline v trdnem stanju, saj bi bila priglasiteljica seznanjena s strukturo stroškov svojega edinega konkurenta v EGP.

| (48) | Poleg tega je nekaj anketirancev navedlo, da priglasiteljica ne bi imela interesa za razširitev zmogljivosti v estonskem obratu (skupaj s kupcem), temveč v obratu v Rotterdamu. Skladno s tem bi moral kupec enostransko vlagati v povečanje proizvodne zmogljivosti v Estoniji in nositi vse povezane stroške povečane zmogljivosti, ki bi se morala po navedbah priglasiteljice povečati za najmanj 20 kiloton na leto. Anketiranci so menili, da se kupec ne bi lotil take naložbe, če v zameno ne bi pridobil večinskega deleža skupnega podjetja in nadzora nad njim. |
| --- | --- |

(48)

Poleg tega je nekaj anketirancev navedlo, da priglasiteljica ne bi imela interesa za razširitev zmogljivosti v estonskem obratu (skupaj s kupcem), temveč v obratu v Rotterdamu. Skladno s tem bi moral kupec enostransko vlagati v povečanje proizvodne zmogljivosti v Estoniji in nositi vse povezane stroške povečane zmogljivosti, ki bi se morala po navedbah priglasiteljice povečati za najmanj 20 kiloton na leto. Anketiranci so menili, da se kupec ne bi lotil take naložbe, če v zameno ne bi pridobil večinskega deleža skupnega podjetja in nadzora nad njim.

| (49) | Glede na zgoraj navedeno se je sklenilo, da je trg zavrnil prvi sklop popravnih ukrepov, ki jih je predložila priglasiteljica. Struktura skupnega podjetja naj ne bi zagotovila preživetja odsvojene dejavnosti in na trgu je bilo soglasno mnenje, da bi priglasiteljica ohranila dejanski nadzor nad proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju. Prvi predlog za popravne ukrepe bi sicer odpravil nekatere pomisleke glede konkurence zaradi transakcije, ne bi pa odpravil vseh. Komisija je zato sklenila, da prvega sklopa popravnih ukrepov ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(49)

Glede na zgoraj navedeno se je sklenilo, da je trg zavrnil prvi sklop popravnih ukrepov, ki jih je predložila priglasiteljica. Struktura skupnega podjetja naj ne bi zagotovila preživetja odsvojene dejavnosti in na trgu je bilo soglasno mnenje, da bi priglasiteljica ohranila dejanski nadzor nad proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju. Prvi predlog za popravne ukrepe bi sicer odpravil nekatere pomisleke glede konkurence zaradi transakcije, ne bi pa odpravil vseh. Komisija je zato sklenila, da prvega sklopa popravnih ukrepov ni mogoče sprejeti.

3.2   Drugi sklop popravnih ukrepov

| (50) | Arsenal je 3. decembra 2008 predložil spremenjen sklop popravnih ukrepov, ki vključuje odsvojitev obrata za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju v zgornjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji ter odsvojitev dveh obratov za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata v spodnjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji skupaj s prenosom kupcev benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata podjetja Arsenal po vsem svetu. |
| --- | --- |

(50)

Arsenal je 3. decembra 2008 predložil spremenjen sklop popravnih ukrepov, ki vključuje odsvojitev obrata za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju v zgornjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji ter odsvojitev dveh obratov za proizvodnjo benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata v spodnjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji skupaj s prenosom kupcev benzojske kisline v trdnem stanju in natrijevega benzoata podjetja Arsenal po vsem svetu.

| (51) | Tretji obrat za proizvodnjo benzoatnih mehčalcev v spodnjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji bi ostal v lasti podjetja Arsenal, njegove potrebe po benzojski kislini v tekočem stanju pa bi se izpolnjevale na podlagi dolgoročne pogodbe s kupcem odsvojenih dejavnosti. S to dolgoročno pogodbo o dobavi bi imel Arsenal pravico do 50 % zmogljivosti obrata za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju. Cena benzojske kisline v tekočem stanju po pogodbi o dobavi bi bila določena na podlagi tekočih stroškov in indeksa formule za oblikovanje cen. |
| --- | --- |

(51)

Tretji obrat za proizvodnjo benzoatnih mehčalcev v spodnjem delu proizvodne verige na estonski lokaciji bi ostal v lasti podjetja Arsenal, njegove potrebe po benzojski kislini v tekočem stanju pa bi se izpolnjevale na podlagi dolgoročne pogodbe s kupcem odsvojenih dejavnosti. S to dolgoročno pogodbo o dobavi bi imel Arsenal pravico do 50 % zmogljivosti obrata za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju. Cena benzojske kisline v tekočem stanju po pogodbi o dobavi bi bila določena na podlagi tekočih stroškov in indeksa formule za oblikovanje cen.

| (52) | Drugi predlog popravnih ukrepov bi odpravil pomisleke, razvidne iz tržne analize o popravnih ukrepih, zlasti glede skupnega podjetja, ki naj bi ga v skladu s prvim sklopom obvez ustanovila kupec in podjetje Arsenal. Na podlagi novega sklopa popravnih ukrepov bi izginila strukturna povezava med odsvojeno dejavnostjo in podjetjem Arsenal (prek skupnega podjetja za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju v zgornjem delu proizvodne verige). Novi popravni ukrepi bi odpravili tudi pomislek, ki ga je pokazala tržna analiza, namreč da se kupec odsvojenega premoženja verjetno ne bi lotil širjenja zmogljivosti v Estoniji v okviru skupnega podjetja, v katerem bi imel le manjšinski delež. |
| --- | --- |

(52)

Drugi predlog popravnih ukrepov bi odpravil pomisleke, razvidne iz tržne analize o popravnih ukrepih, zlasti glede skupnega podjetja, ki naj bi ga v skladu s prvim sklopom obvez ustanovila kupec in podjetje Arsenal. Na podlagi novega sklopa popravnih ukrepov bi izginila strukturna povezava med odsvojeno dejavnostjo in podjetjem Arsenal (prek skupnega podjetja za proizvodnjo benzojske kisline v tekočem stanju v zgornjem delu proizvodne verige). Novi popravni ukrepi bi odpravili tudi pomislek, ki ga je pokazala tržna analiza, namreč da se kupec odsvojenega premoženja verjetno ne bi lotil širjenja zmogljivosti v Estoniji v okviru skupnega podjetja, v katerem bi imel le manjšinski delež.

V.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (53) | Ob upoštevanju drugega sklopa obvez, ki ga je predložil Arsenal, je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu. |
| --- | --- |

(53)

Ob upoštevanju drugega sklopa obvez, ki ga je predložil Arsenal, je v odločbi ugotovljeno, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence na skupnem trgu ali njegovem znatnem delu.

| (54) | Zato odločba v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP razglaša, da je koncentracija združljiva s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(54)

Zato odločba v skladu s členom 2(2) in členom 8(2) Uredbe ES o združitvah ter členom 57 Sporazuma EGP razglaša, da je koncentracija združljiva s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP.

---

(1)  Na primer, kupec, ki uporablja benzojsko kislino v trdnem stanju, mora imeti talilno opremo za taljenje benzojske kisline pred njeno nadaljnjo uporabo v proizvodnem procesu.

(2)  Leta 2007 je imelo podjetje Velsicol [60 %–70 %] svetovnega tržnega deleža za benzoatne mehčalce, podjetje Emerald pa [10 %–20 %]. Vir: Obrazec CO.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 227/12

| 1. | Komisija je 15. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji SNCF-Participations (Francija), ki pripada skupini SNCF, in Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ – Québec), pridobita skupni nadzor nad celotnima podjetjema Keolis in Effia v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. septembra 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji SNCF-Participations (Francija), ki pripada skupini SNCF, in Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ – Québec), pridobita skupni nadzor nad celotnima podjetjema Keolis in Effia v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za skupino SNCF: železniški potniški promet, dobava, komercializacija in s tem povezane storitve, zlasti v Franciji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za skupino SNCF: železniški potniški promet, dobava, komercializacija in s tem povezane storitve, zlasti v Franciji,

| — | za CDPQ: upravljanje pokojninskih in zavarovalniških skladov, zlasti v Québecu, |
| --- | --- |

—

za CDPQ: upravljanje pokojninskih in zavarovalniških skladov, zlasti v Québecu,

| — | za Keolis: zasebni ponudnik javnih prevozov za potnike in druge dejavnosti, povezane s prevozom, |
| --- | --- |

—

za Keolis: zasebni ponudnik javnih prevozov za potnike in druge dejavnosti, povezane s prevozom,

| — | za Effia: storitve za olajšanje mobilnosti potnikov in spodbujanje intermodalnosti javnih prevozov. |
| --- | --- |

—

za Effia: storitve za olajšanje mobilnosti potnikov in spodbujanje intermodalnosti javnih prevozov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301 ali 22967244) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 22.9.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 227/31

---

Umik priglasitve koncentracije

(Zadeva COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(Besedilo velja za EGP)

2009/C 227/13

(Uredba Sveta (ES) št. 139/2004)

Dne 26. avgusta 2009 je Komisija Evropskih skupnosti prejela priglasitev predlagane koncentracije med RREEF FUND, UFG in SAGGAS. Dne 16. septembra 2009, sta priglasitveni stranki obvestili Komisijo, da sta umaknili svojo priglasitev.

---