# Eiropas Savienības C 307/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 307 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 31. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 307

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 31. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija |
| 2023/C 307/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2023. gada 6. jūlijs), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2023/4) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

2023/C 307/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2023. gada 6. jūlijs), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2023/4)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 307/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 307/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  ) | 18 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 307/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV) (
  1
  )

1

17

2023/C 307/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL) (
  1
  )

1

18

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2023/C 307/04 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2023. gada 5. jūlijs) par grozījumiem Savienības krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējumā (CON/2023/19) | 19 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2023/C 307/04

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2023. gada 5. jūlijs) par grozījumiem Savienības krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējumā (CON/2023/19)

19

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 307/05 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 30. augusts | 34 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 307/05

Euro maiņas kurss – 2023. gada 30. augusts

34

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 307/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11214 — MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 307/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 307/08 | Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu | 38 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 307/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11214 — MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

35

2023/C 307/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

37

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 307/08

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2023. gada 6. jūlijs),

ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2023/4)

(2023/C 307/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā IX pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (2) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (3), un jo īpaši tās 458. panta 8. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (4), un jo īpaši tās VII sadaļas 4. nodaļas II iedaļu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (5), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu.

| (2) | Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (6), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs.

| (3) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (7) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (7) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību.

| (4) | Ar 2018. gada 31. decembri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi, piemēro kredītiestādei specifisku zemāko robežvērtību 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti. Šo stingrāko nacionālo pasākumu piemēro līdz 2023. gada 31. decembrim, un ESRK Valde 2019. gada 15. janvārī nolēma (8) iekļaut šo stingrāko nacionālo pasākumu to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2018. gada 31. decembri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi, piemēro kredītiestādei specifisku zemāko robežvērtību 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti. Šo stingrāko nacionālo pasākumu piemēro līdz 2023. gada 31. decembrim, un ESRK Valde 2019. gada 15. janvārī nolēma (8) iekļaut šo stingrāko nacionālo pasākumu to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (5) | Ar 2023. gada 30. septembri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, piemēro kredītiestādei specifisku minimālo līmeni (zemāko robežvērtību) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām nodrošinātus konkrētus riska darījumus ar juridiskajām personām, un kredītiestādei specifisku minimālo līmeni (zemāko robežvērtību) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām nodrošinātus konkrētus riska darījumus ar juridiskajām personām Zviedrijā. Šis stingrākais nacionālais pasākums būtu jāpiemēro divus gadus ar iespēju to pagarināt vai – īsāka piemērošanas termiņa gadījumā – līdz brīdim, kad makroprudenciālie vai sistēmiskie riski vairs nepastāvēs. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2023. gada 30. septembri saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, piemēro kredītiestādei specifisku minimālo līmeni (zemāko robežvērtību) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām nodrošinātus konkrētus riska darījumus ar juridiskajām personām, un kredītiestādei specifisku minimālo līmeni (zemāko robežvērtību) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām nodrošinātus konkrētus riska darījumus ar juridiskajām personām Zviedrijā. Šis stingrākais nacionālais pasākums būtu jāpiemēro divus gadus ar iespēju to pagarināt vai – īsāka piemērošanas termiņa gadījumā – līdz brīdim, kad makroprudenciālie vai sistēmiskie riski vairs nepastāvēs.

| (6) | Finansinspektionen (Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestāde) 2023. gada 12. maijā iesniedza ESRK pieprasījumu ieteikt minēto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu. Nolūkā novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Zviedrijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, ESRK Valde nolēmusi šo pasākumu iekļaut to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(6)

Finansinspektionen (Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestāde) 2023. gada 12. maijā iesniedza ESRK pieprasījumu ieteikt minēto makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu. Nolūkā novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Zviedrijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, ESRK Valde nolēmusi šo pasākumu iekļaut to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (7) | ESRK Valde tāpat nolēmusi ieteikt kredītiestādei specifisku maksimālo būtiskuma robežvērtību 5 mljrd. SEK apjomā, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

(7)

ESRK Valde tāpat nolēmusi ieteikt kredītiestādei specifisku maksimālo būtiskuma robežvērtību 5 mljrd. SEK apjomā, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis piemēro de minimis principu.

| (8) | Šis Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījums neietekmē to, ka arī turpmāk tiek ieteikts savstarpēji atzīt nacionālos makroprudenciālos pasākumus, kurus Zviedrijas iestādes aktivizēja 2018. gada 31. decembrī un kuru savstarpēju atzīšanu ESRK ieteica Ieteikumā ESRK/2019/1. |
| --- | --- |

(8)

Šis Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījums neietekmē to, ka arī turpmāk tiek ieteikts savstarpēji atzīt nacionālos makroprudenciālos pasākumus, kurus Zviedrijas iestādes aktivizēja 2018. gada 31. decembrī un kuru savstarpēju atzīšanu ESRK ieteica Ieteikumā ESRK/2019/1.

| (9) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU:

Grozījumi

Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:






  “1. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus: | Beļģija:






  — | sistēmiskā riska rezerves norma 9 % apjomā visiem IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:

“1.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:

Beļģija:

—

sistēmiskā riska rezerves norma 9 % apjomā visiem IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā;

| | Vācija:






  — | sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā i) visiem IRB riska darījumiem, kuri nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā, un ii) visiem uz SP balstītiem riska darījumiem, kuri pilnībā nodrošināti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (9) 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā; |
| --- | --- | --- |

Vācija:

—

sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā i) visiem IRB riska darījumiem, kuri nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā, un ii) visiem uz SP balstītiem riska darījumiem, kuri pilnībā nodrošināti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (9) 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā;

| | Francija:






  — | Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī; |
| --- | --- | --- |

Francija:

—

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī;

| | Lietuva:






  — | sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti; |
| --- | --- | --- |

Lietuva:

—

sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti;

| | Luksemburga:






  — | juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburga:

—

juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam); |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam);

| | Nīderlande:






  — | minimālā vidējā riska pakāpe, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Nīderlandē un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, attiecībā uz to portfeļiem, kas ietver tādus riska darījumus ar fiziskām personām, kuri nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums; |
| --- | --- | --- |

Nīderlande:

—

minimālā vidējā riska pakāpe, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Nīderlandē un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, attiecībā uz to portfeļiem, kas ietver tādus riska darījumus ar fiziskām personām, kuri nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums;

| | Norvēģija:






  — | sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā, kura piemērojama visiem riska darījumiem Norvēģijā un kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (10), kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (11) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”); |
| --- | --- | --- |

Norvēģija:

—

sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā, kura piemērojama visiem riska darījumiem Norvēģijā un kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (10), kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (11) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”);

| — | zemākā robežvērtība 20 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi; |
| --- | --- |

—

zemākā robežvērtība 20 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi;

| — | zemākā robežvērtība 35 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi; |
| --- | --- |

—

zemākā robežvērtība 35 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai ar 2022. gada 31. decembri, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi;

| | Zviedrija:






  — | kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestāžu, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kas ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti; |
| --- | --- | --- |

Zviedrija:

—

kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestāžu, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kas ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti;

| — | kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām (īpašumiem, kuri fiziski atrodas Zviedrijā un tikuši iegādāti komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus), un kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām (dzīvokļu ēkām, kuras fiziski atrodas Zviedrijā un tikušas iegādātas komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus, ja tajās ir vairāk kā trīs dzīvokļi); abas robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro tādu kredītiestāžu portfeļiem, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi;”; |
| --- | --- |

—

kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām (īpašumiem, kuri fiziski atrodas Zviedrijā un tikuši iegādāti komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus), un kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām (dzīvokļu ēkām, kuras fiziski atrodas Zviedrijā un tikušas iegādātas komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus, ja tajās ir vairāk kā trīs dzīvokļi); abas robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro tādu kredītiestāžu portfeļiem, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi;”;

| 2) | pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 6. jūlijā

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

3

(4)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

4

(5)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

5

(6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp).

6

(7)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 431, 15.12.2017., 1. lpp).

7

(8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2019/1 (2019. gada 15. janvāris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 106, 20.3.2019., 1. lpp).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

10

(11)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

11

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Beļģija

Sistēmiskā riska rezerves norma 9 % apjomā visiem IRB mazapjoma riska darījumiem, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Beļģijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 9 % sistēmiskā riska rezerves normu IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības). |
| --- | --- |

1.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Beļģijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības). Alternatīvi pasākumu var veikt, izmantojot šādu COREP ziņojumu tvērumu: IRB mazapjoma riska darījumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu attiecībā uz fiziskām personām, kuras atrodas Beļģijā (gan riska darījumi, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumi, kuros netiek pildītas saistības). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 4. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 2 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

5.

Vācija

Sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā attiecībā uz i) visiem IRB riska darījumiem, kuri nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā, un ii) visiem uz SP balstītiem riska darījumiem, kuri pilnībā nodrošināti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Vācijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem riska darījumiem (t. i., mazapjoma un lielapjoma riska darījumiem) ar fiziskām un juridiskām personām, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu. Pasākums attieksies uz i) kredītiestādēm, kas licencētas Vācijā un izmanto IRB metodi, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kuri nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu, un ii) kredītiestādēm, kas licencētas Vācijā un izmanto SP, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kuri pilnībā nodrošināti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kas atrodas Vācijā. |
| --- | --- |

1.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm ieteikts veikt Vācijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē licencētām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka savstarpējās atzīšanas pasākums tiek piemērots un tā prasības ievērotas ar 2023. gada 1. februāri. |
| --- | --- |

4.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 5. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Kredītiestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 10 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Attiecīgajām iestādēm būtu jāuzrauga riska darījumu būtiskums. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 10 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

6.

Francija

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

I.   Pasākumu apraksts

| 1. | Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to pirmā līmeņa kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (1) A pielikuma 2.45. punktā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:






  a) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē;

| b) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:






  i) | riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:

i)

riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un

| iii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

iii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām.

Tāpēc pasākums neattiecas uz nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese nav Francijā un kuras nav nefinanšu sabiedrību, kam juridiskā adrese ir Francijā, meitasuzņēmumi vai ekonomiski atkarīgas sabiedrības, un pār kurām nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā, nav tiešas vai netiešas kontroles.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktu pasākums ir piemērojams pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

| 4. | G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390 pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (2) 9. pantu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:






  a) | sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un |
| --- | --- | --- |

5.

a)

sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un

| b) | finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses.

Rādītājus aprēķina, balstoties uz pārskatu datiem, kuri noteikti saskaņā ar piemērojamiem standartiem un iekļauti nefinanšu sabiedrības finanšu pārskatā, kuru attiecīgā gadījumā apstiprinājis zvērināts grāmatvedis.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 6. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:






  a) | 2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru;

| b) | 300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:






  i) | vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:

i)

vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu;

| iii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; |
| --- | --- |

iii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē;

| c) | robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu pirmā līmeņa kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. |
| --- | --- |

c)

robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu pirmā līmeņa kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības.

Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

11.

Lietuva

Sistēmiskā riska rezerves norma 2 % apjomā visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Lietuvas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā. |
| --- | --- |

1.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Lietuvas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē licencētu banku filiālēm Lietuvā un ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem tiešajiem pārrobežu riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā. Ievērojamu daļu no kopējām hipotēku pozīcijām tur ārvalstu banku filiāles, kas darbojas Lietuvā, tāpēc pasākuma savstarpēja atzīšana no citu dalībvalstu puses palīdzētu veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošinātu, ka visi nozīmīgie tirgus dalībnieki ņem vērā pieaugošo mājokļa nekustamā īpašuma risku Lietuvā un palielina savu noturību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 4. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie sektora riska darījumi nepārsniedz 50 milj. EUR, kas ir aptuveni 0,5 % no Lietuvas kredītiestāžu sektora attiecīgajiem riska darījumiem. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šādas robežvērtības pamatojums:






  a) | Jāsamazina regulējuma sadrumstalotības iespējamība, jo tā pati būtiskuma robežvērtība attieksies arī uz Lietuvā licencētām kredītiestādēm; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Jāsamazina regulējuma sadrumstalotības iespējamība, jo tā pati būtiskuma robežvērtība attieksies arī uz Lietuvā licencētām kredītiestādēm;

| b) | Šādas būtiskuma robežvērtības piemērošana palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādā nozīmē, ka sistēmiskā riska rezerves prasību piemēro iestādēm ar līdzīga lieluma riska darījumiem; |
| --- | --- |

b)

Šādas būtiskuma robežvērtības piemērošana palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādā nozīmē, ka sistēmiskā riska rezerves prasību piemēro iestādēm ar līdzīga lieluma riska darījumiem;

| c) | Robežvērtība ir būtiska finanšu stabilitātei, jo mājokļu nekustamā īpašuma riska turpmākā attīstība galvenokārt būs atkarīga no aktivitātes mājokļu tirgū, kas daļēji ir atkarīga no jaunu kredītu apjoma mājokļa iegādei. Tāpēc pasākums būtu jāpiemēro tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgū, pat ja to hipotekāro kredītu portfeļi nav tik lieli kā lielāko kredītu sniedzēju portfeļi. |
| --- | --- |

c)

Robežvērtība ir būtiska finanšu stabilitātei, jo mājokļu nekustamā īpašuma riska turpmākā attīstība galvenokārt būs atkarīga no aktivitātes mājokļu tirgū, kas daļēji ir atkarīga no jaunu kredītu apjoma mājokļa iegādei. Tāpēc pasākums būtu jāpiemēro tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgū, pat ja to hipotekāro kredītu portfeļi nav tik lieli kā lielāko kredītu sniedzēju portfeļi.

| 6. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 50 milj. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

6.

Luksemburga

Juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

| a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) ieteikumu (3), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (4) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

| 2. | LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

2.

| 3. | LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai. |
| --- | --- |

4.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – dalībvalstij specifiska un kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

8.

Nīderlande

Minimālā vidējā riska pakāpe, ko piemēro kredītiestādes, kuras izmanto IRB metodi, attiecībā uz to portfeļiem, kas ietver tādus riska darījumus ar fiziskām personām, kuri nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Nīderlandes pasākumā, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu, noteikta minimālā vidējā riska pakāpe IRB kredītiestāžu portfeļiem, kas ietver tādus riska darījumus ar fiziskām personām, kuri nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu hipotēkām. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, ir atbrīvoti no pasākuma. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minimālo vidējo riska pakāpi aprēķina šādi:






  a) | Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Kredīta/nodrošinājuma attiecība (LTV), kas jāizmanto šajā aprēķinā, būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Kredīta/nodrošinājuma attiecība (LTV), kas jāizmanto šajā aprēķinā, būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem.

| b) | Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir riska darījumu svērtā vidējā riska pakāpe atsevišķiem kredītiem, un to aprēķina iepriekš tekstā paskaidrotajā veidā. Aprēķinot minimālo vidējo riska pakāpi, neņem vērā atsevišķus kredītus, kas atbrīvoti no pasākuma. |
| --- | --- |

b)

Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir riska darījumu svērtā vidējā riska pakāpe atsevišķiem kredītiem, un to aprēķina iepriekš tekstā paskaidrotajā veidā. Aprēķinot minimālo vidējo riska pakāpi, neņem vērā atsevišķus kredītus, kas atbrīvoti no pasākuma.

| 3. | Šis pasākums neaizstāj spēkā esošās kapitāla prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un izriet no tās. Bankām, uz kurām attiecas pasākums, jāaprēķina hipotekārā portfeļa tās daļas vidējā riska pakāpe, uz kuru attiecas šis pasākums, pamatojoties gan uz Regulā (ES) Nr. 575/2013 paredzētajiem parasti piemērojamajiem noteikumiem, gan arī uz pasākumā noteikto metodi. Aprēķinot savas kapitāla prasības, tām pēc tam jāpiemēro augstākā no abām vidējām riska pakāpēm. |
| --- | --- |

3.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Nīderlandes pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir tādi riska darījumi ar fiziskām personām, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu, jo attiecīgais banku sektors ar savu filiāļu starpniecību var būt tieši vai netieši pakļauts sistēmiskajam riskam Nīderlandes mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Nīderlandē īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 7. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no minimālās vidējās riska pakāpes IRB kredītiestāžu portfeļiem, kas ietver tādus riska darījumus ar fiziskām personām, kuri nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu hipotēkām, ja šī vērtība nepārsniedz 5 mljrd. EUR. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, netiek iekļauti būtiskuma robežvērtības aprēķinā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Norvēģija

| — | Sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”); |
| --- | --- |

—

Sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”);

| — | zemākā robežvērtība 20 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

zemākā robežvērtība 20 % apjomā (riska darījumu svērtajai) vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | zemākā robežvērtība 35 % apjomā (riska darījumu svērtajai) riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

zemākā robežvērtība 35 % apjomā (riska darījumu svērtajai) riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) ar 2020. gada 31. decembri ieviesusi trīs makroprudenciālos pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezerves normu attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, ii) riska pakāpes zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri, un iii) riska pakāpes zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas Norvēģijā, saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā ar 2022. gada 31. decembri. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sistēmiskā riska rezerves norma ir noteikta 4,5 % apjomā, un to piemēro visu Norvēģijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riska darījumiem. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2023. gada 30. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc minētā datuma piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mājokļu nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi mājokļu nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas mājokļa nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazapjoma riska darījumi Norvēģijā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komerciālā nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība vidējai riska pakāpei attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi komerciālo nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar juridiskajām personām Norvēģijā. |
| --- | --- |

4.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5.a | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezerves normu 18 mēnešu laikā pēc Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2021/3 (5) publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Riska pakāpes zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā pēc Ieteikuma ESRK/2021/3 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.a

| 5.b | Tā kā būtiskuma robežvērtības pazemināšanas, kā minēts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2023/1 (6), nolūkā varētu būt nepieciešams, lai attiecīgā iestāde pieņemtu jaunu nacionālo savstarpējas atzīšanas pasākumu vai grozītu spēkā esošos nacionālos pasākumus, ar kuriem īsteno Norvēģijas sistēmiskā riska rezerves pasākuma savstarpēju atzīšanu, piemēro savstarpējas atzīšanas pasākumu īstenošanai paredzēto standarta trīs mēnešu pārejas periodu pēc Ieteikuma ESRK/2023/1 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.b

| 6. | Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējās riska pakāpes zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezervju normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc Ieteikuma ESRK/2021/3 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja būtiskuma robežvērtības pazemināšanas nolūkā nepieciešams pieņemt jaunu nacionālo savstarpējas atzīšanas pasākumu, kā minēts šajā daļā, vai grozīt spēkā esošos nacionālos pasākumus, ar kuriem īsteno Norvēģijas sistēmiskā riska rezervju pasākuma savstarpēju atzīšanu, piemēro savstarpējas atzīšanas pasākumu īstenošanai paredzēto standarta trīs mēnešu pārejas periodu pēc Ieteikuma ESRK/2023/1 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

| [7. | 7. punkts tika svītrots ar Ieteikumu ESRK/2023/1] |
| --- | --- |

[7.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina šādas kredītiestādei specifiskas būtiskuma robežvērtības riska darījumiem Norvēģijā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu:






  a) | sistēmiskā riska rezervei noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kredītiestāžu, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā, kopējiem riska svērtajiem riska darījumiem; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

sistēmiskā riska rezervei noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 5 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 0,16 % no kredītiestāžu, kuras sniedz pārskatus Norvēģijā, kopējiem riska svērtajiem riska darījumiem;

| b) | mājokļu nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei; |
| --- | --- |

b)

mājokļu nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei;

| c) | komerciālā nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei. |
| --- | --- |

c)

komerciālā nekustamā īpašuma riska pakāpes zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām Norvēģijā ir nebūtiski riska darījumi. Riska darījumus uzskata par nebūtiskiem, ja tie ir zemāki par kredītiestādei specifiskajām būtiskuma robežvērtībām, kas noteiktas 8. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtības, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegtas 8. punktā noteiktās būtiskuma robežvērtības, tām tiek ieteikts piemērot Norvēģijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētās būtiskuma robežvērtības ir ieteiktie maksimālo robežvērtību līmeņi. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteiktās robežvērtības, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemākas robežvērtības vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ja dalībvalstīs licencētām kredītiestādēm nav būtisku riska darījumu Norvēģijā, attiecīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Norvēģijas pasākumus, ja kredītiestāde pārsniedz attiecīgās būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

11.

Zviedrija

| — | Kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestāžu, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kas ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti; |
| --- | --- |

—

Kredītiestādei specifiska zemākā robežvērtība 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro kredītiestāžu, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kas ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti;

| — | kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām (īpašumiem, kuri fiziski atrodas Zviedrijā un tikuši iegādāti komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus), un kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām (dzīvokļu ēkām, kuras fiziski atrodas Zviedrijā un tikušas iegādātas komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus, ja tajās ir vairāk kā trīs dzīvokļi); abas robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro tādu kredītiestāžu portfeļiem, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām (īpašumiem, kuri fiziski atrodas Zviedrijā un tikuši iegādāti komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus), un kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver tādus riska darījumus ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām (dzīvokļu ēkām, kuras fiziski atrodas Zviedrijā un tikušas iegādātas komerciāliem mērķiem, lai radītu īres ienākumus, ja tajās ir vairāk kā trīs dzīvokļi); abas robežvērtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu piemēro tādu kredītiestāžu portfeļiem, kuras licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

I.   Pasākumu apraksts

| 1. | Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu un nosaka kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru piemēro portfeļiem, kas ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Riska darījumu svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējā riska pakāpe, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērta pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta iv) punktu un nosaka kredītiestādēm, kuras licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 35 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro konkrētiem riska darījumiem ar juridiskajām personām, kuri nodrošināti ar komerciālo nekustamo īpašumu hipotēkām, un kredītiestādei specifisks minimālais līmenis (zemākā robežvērtība) 25 % apjomā riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro konkrētiem riska darījumiem ar juridiskajām personām Zviedrijā, kuri nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu hipotēkām. Riska darījumu svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējā riska pakāpe, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. pantu un svērta pēc attiecīgās riska vērtības. Šis pasākums neattiecas uz riska darījumiem ar juridiskajām personām, kas nodrošināti ar i) lauksaimniecības īpašumiem, ii) īpašumiem, kas tieši pieder pašvaldībām, pavalstīm vai reģioniem, iii) īpašumiem, kuros vairāk nekā 50 % no īpašuma izmanto pašu uzņēmējdarbībai, un iv) daudzdzīvokļu īpašumiem, kuros īpašuma mērķis nav komerciāls (piemēram, mājokļu apvienībām, kas pieder iemītniekiem un ir bezpeļņas organizācijas) vai kuros ir mazāk nekā četri mājokļi. |
| --- | --- |

2.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 3. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumus, piemērojot tos iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, filiālēm Zviedrijā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumus, piemērojot tos iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi un kurām ir mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem – Zviedrijas rezidentiem, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma hipotēkām, un/vai riska darījumi ar juridiskajām personām Zviedrijā, kas nodrošināti ar komerciālā vai mājokļu nekustamā īpašuma hipotēkām. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  7 (7) piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Lēmumu par līdzvērtīgiem pasākumiem attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8). |
| --- | --- |

4.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 5. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība 5 mljrd. SEK apjomā katram pasākumam, kas minēti attiecīgi 1. un 2. punktā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir riska darījumi, kas nepārsniedz būtiskuma robežvērtību 5 mljrd. SEK apjomā attiecībā uz pasākumiem, kas minēti attiecīgi 1. un 2. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot attiecīgos Zviedrijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ja nevienai iekšzemē licencētai kredītiestādei, kas izmanto IRB metodi, filiālēs Zviedrijā un/vai tiešās pārrobežu darbībās nav 1. punktā minēto mazapjoma riska darījumu, kuru apjoms pārsniedz 5 mljrd. SEK, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt 1. punktā minēto pasākumu, ja iekšzemē licencēta kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ja nevienai iekšzemē licencētai kredītiestādei, kas izmanto IRB metodi, filiālēs Zviedrijā un/vai tiešās pārrobežu darbībās nav 2. punktā minēto riska darījumiem ar juridiskajām personām, kuru apjoms pārsniedz 5 mljrd. SEK, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt 2. punktā minēto pasākumu, ja iekšzemē licencēta kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.)

2

(3)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

3

Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

(4)  CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

4

CSSF Régulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg

(5)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2021/3 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 222, 11.6.2021., 1. lpp).

5

(6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2023/1 (2023. gada 6. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 158, 4.5.2023., 1. lpp).

6

(7)  Sk. Ieteikumu ESRK/2019/1 par 2018. gada 31. decembrī aktivizēto makroprudenciālās politikas pasākumu.

7

(8)  Sk. Ieteikumu ESRK/2019/1 par 2018. gada 31. decembrī aktivizēto makroprudenciālās politikas pasākumu.

8

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/17

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10862 – OLIN / MITSUI / BWA JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 307/02)

Komisija 2022. gada 20. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10862. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10862. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.11065 – SAMSKIP / DUISPORT / TX LOGISTIK / ZIEL TERMINAL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 307/03)

Komisija 2023. gada 21. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11065. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32023M11065. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/19

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2023. gada 5. jūlijs)

par grozījumiem Savienības krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējumā

(CON/2023/19)

(2023/C 307/04)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Komisija 2023. gada 18. aprīlī apstiprināja: 1) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansējumu groza Regulu (ES) Nr. 806/2014 (1) (turpmāk – “ierosinātie Vienotā noregulējuma mehānisma regulas grozījumi” jeb “ierosinātie VNMR grozījumi”); 2) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz agrīnas intervences pasākumiem, noregulējuma nosacījumiem un noregulējuma darbības finansējumu groza Direktīvu 2014/59/ES (2) (turpmāk – “ierosinātie Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas grozījumi” jeb “ierosinātie BAND grozījumi”); 3) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz noguldījumu aizsardzības tvērumu, noguldījumu garantiju sistēmas līdzekļu izmantošanu, pārrobežu sadarbību un pārredzamību groza Direktīvu 2014/49/ES (3) (turpmāk – “ierosinātie Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvas grozījumi” jeb “ierosinātie NGSD grozījumi”); un 4) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām dažiem aspektiem groza Direktīvu 2014/59/ES un Regulu (ES) Nr. 806/2014 (4) (turpmāk – “ierosinātie grozījumi attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm”). Ierosinātie VNMR grozījumi, ierosinātie BAND grozījumi, ierosinātie NGSD grozījumi un ierosinātie grozījumi attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm turpmāk kopā tiek saukti par “ierosināto tiesību aktu kopumu”.

Komisija ir ierosinājusi apspriesties ar ECB par ierosinātajiem VNMR grozījumiem, ierosinātajiem BAND grozījumiem un ierosinātajiem NGSD grozījumiem. ECB 2023. gada 23. jūnijā un 3. jūlijā saņēma attiecīgi Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Parlamenta lūgumus sniegt atzinumu par ierosinātajiem grozījumiem attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm.

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātais tiesību aktu kopums ietver normas, kas skar: 1) Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu sniegt palīdzību kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu; un 2) ECB saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu uzticētos uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

1.   Nepieciešamība atjaunināt Savienības krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējumu

| 1.1. | ECB ļoti atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosināto tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir panākt uzlabojumus visos dažādajos Savienības krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas (CMDI) regulējuma posmos (5). Labi funkcionējošs Savienības CMDI regulējums ir būtisks, risinot dažāda lieluma kredītiestāžu iespējamo vai faktisko maksātnespēju atsevišķās vai vairākās dalībvalstīs. Pašreizējais CMDI regulējums, kas tika ieviests, reaģējot uz 2008. gada globālo finanšu krīzi, ir pastāvējis jau vairākus gadus, un pieredze liecina, ka pēdējo desmit gadu laikā īstenotās reformas ir ievērojami palielinājušas regulējuma efektivitāti. Šī pārskatīšana ir nozīmīga iespēja vēl vairāk uzlabot CMDI regulējumu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta pirmajos tā piemērošanas gados. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir palielināt Eiropas finanšu tirgu noturību krīzes situācijās. Ar to tiek turpināts saskaņot piemērojamos krīzes pārvaldības noteikumus visā Savienībā, samazinot pārrobežu krīžu pārvarēšanas sarežģītību. Ar to arī tiek paplašināta krīzes pārvarēšanas instrumentu kopuma, kas pieejams krīzes situāciju risināšanai, darbības joma, un tā mērķis ir uzlabot minētā instrumentu kopuma efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz nelielu un vidēju kredītiestāžu maksātnespēju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ECB atzinīgi vērtē uzlabojumus agrīnas intervences regulējumā, kā arī jaunos noteikumus par sadarbību un informācijas apmaiņu starp uzraudzības un noregulējuma iestādēm, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot krīzes pārvaldības procesu. Šajā regulējumā būs svarīgi saglabāt skaidru pienākumu sadalījumu starp uzraudzības un noregulējuma iestādēm. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ECB atzinīgi vērtē arī ierosināto noregulējuma paplašināšanu (6), jo tās rezultātā tiks saskaņoti uzlabota nelielo un vidējo kredītiestāžu maksātnespējas efektīva pārvaldība visās dalībvalstīs (7). Vienlaikus ir ļoti svarīgi, lai šī plašākā noregulējuma darbības joma tiktu papildināta ar pienācīgu noregulējuma finansējumu šīm nelielajām un vidējām kredītiestādēm. Ja netiks uzlabota piekļuve finansējumam, pastāv risks, ka noregulējuma darbības jomas paplašināšanu nav iespējams īstenot praksē. Tādēļ ECB pilnībā atbalsta to, ka, pamatojoties uz principu, ka zaudējumi kredītiestādes maksātnespējas gadījumā vispirms un galvenokārt būtu jāsedz akcionāriem un kreditoriem, ierosinātajā tiesību aktu kopumā ir paredzēta arī lielāka noguldījumu garantiju sistēmu (NGS) loma noregulējumā, ievērojot konkrētus aizsardzības pasākumus. Ir svarīgi, lai šādu lomu nodrošinātu, izmantojot saskaņotu zemāko izmaksu pārbaudi un viena līmeņa noguldītāju prioritāti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ierosinātais tiesību aktu kopums noteiktos scenārijos atvieglos piekļuvi noregulējuma finansēšanas mehānismiem. Tomēr sistēmiskās krīzēs, kad ar problēmām saskaras vairākas kredītiestādes vienlaikus vai ja konkrētas kreditoru kategorijas iekšējās rekapitalizācijas dēļ tiek nopietni apdraudēta finanšu stabilitāte, būtu lietderīgi atļaut ārkārtas piekļuvi noregulējuma finansēšanas mehānismiem, lai aizsargātu sabiedrības intereses un izvairītos no sistēmiskām sekām. Lai risinātu šādas ārkārtas situācijas, ECB atbalstītu finanšu stabilitātes atbrīvojuma ieviešanu, kas, vienlaikus ievērojot stingrus aizsardzības pasākumus, ārkārtas apstākļos nodrošinātu iespēju piekļūt noregulējuma finansēšanas mehānismiem, pirms tiek segti zaudējumi 8 % apmērā no kopējām saistībām un pašu kapitāla (TLOF). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Neatkarīgi no noregulējuma darbības jomas paplašināšanas dažas kredītiestādes arī turpmāk tiks likvidētas saskaņā ar nacionālo likvidācijas vai maksātnespējas procedūru. Šādos gadījumos ir svarīgi nodrošināt netraucētu un savlaicīgu procesu, lai izvairītos no jebkādas “nenoteiktības situācijas” (8) pēc negatīva sabiedrības interešu novērtējuma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir arī saskaņot un uzlabot, piemēram, izmantojot viena līmeņa noguldītāju prioritāti un noguldījumu garantiju sistēmu spēju iejaukties, veicot preventīvus un alternatīvus pasākumus. Tomēr ECB atbalstītu šo pasākumu turpmāku saskaņošanu. Turklāt ECB būtu atzinīgi novērtējusi skaidru prasību NGSD pantos nodalīt institucionālās aizsardzības shēmu (IAS) līdzekļus un NGS līdzekļus. Tas jo īpaši nodrošinātu, ka pēc tam var turpināt veikt IAS īpašās funkcijas, izmantojot šos īpašos IAS līdzekļus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ECB uzskata, ka jāuzlabo pašreizējie noteikumi, kas reglamentē NGS iemaksu pārskaitīšanu gadījumos, kad kredītiestādes maina savu piederību citai NGS Savienībā, jo pretējā gadījumā šie noteikumi varētu kavēt integrētāku banku pakalpojumu vienoto tirgu Savienībā. Šajā sakarā ECB atbalsta to, ka Eiropas Banku iestādei (EBI) tiek piešķirtas pilnvaras izstrādāt pārvedamo iemaksu summas aprēķināšanas metodiku, lai nodrošinātu saskaņotību ar pārnestajiem riskiem. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ECB stingri atbalsta likumdošanas procesa ātru pabeigšanu, ievērojot mērķi pabeigt apspriešanu pašreizējā likumdevēja pilnvaru laikā (9). Ierosinātais tiesību aktu kopums nodrošina pareizo līdzsvaru starp galvenajiem mērķiem – aizsargāt nodokļu maksātājus un noguldītājus un saglabāt finanšu stabilitāti. Tas ir saskaņots kopums, kas jāapspriež visaptveroši, jo tā galvenie elementi pienācīgi darbosies tikai tad, ja tie tiks ieviesti vienlaikus. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Banku savienības izveides pabeigšana

| 2.1. | Papildus ierosinātajam tiesību aktu kopumam, kas ir būtisks solis ceļā uz banku savienības stiprināšanu, turpmākajos gados būs nepieciešamas papildu iniciatīvas, lai pabeigtu banku savienības izveidi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pirmkārt, Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma (ENAS) ir trešais pīlārs, kas nepieciešams, lai pabeigtu banku savienības izveidi (10) un vēl vairāk stiprinātu Savienības banku nozares noturību. Viena no galvenajām prioritātēm joprojām ir ieviest ENAS ar pilnīgu riska sadali, tostarp pilnībā sedzot gan likviditātes vajadzības, gan zaudējumus (11). Kopēja sistēma nodrošinātu, ka pārliecība par banku noguldījumu drošību visās dalībvalstīs ir vienlīdz augsta (12), tādējādi samazinot risku, ka notiek haotiska noguldījumu izņemšana no bankām, un nodrošinot finanšu stabilitāti. Paturot noguldītāju aizsardzību nacionālajā līmenī, tiek uzturēta saikne starp kredītiestādi un attiecīgo valsti. Tas kavē vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu, vājina finanšu stabilitāti un nozīmē, ka nav sasniegts viens no galvenajiem banku savienības mērķiem. ENAS izveide varētu arī veicināt turpmākus krīzes pārvaldības regulējuma uzlabojumus un pārrobežu integrāciju banku savienībā. ECB atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu atjaunot centienus panākt politisku vienošanos par ENAS (13) un aicina Savienības likumdevējus panākt progresu šajā jomā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Otrkārt, prioritārā kārtā ir jānodrošina, ka Eiropas Stabilizācijas mehānisms pilnībā uzsāk savu darbību kā Vienotā noregulējuma fonda (VNF) atbalsta funkcijas veicējs. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Treškārt, piekļuve likviditātei ir būtiska sekmīgam noregulējumam, par ko liecina arī nesenās krīzes situācijas. Banku savienībai joprojām trūkst noregulējuma likviditātes regulējuma. Šāds regulējums būtu jāizstrādā saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes pamatprincipiem un starptautisko paraugpraksi. |
| --- | --- |

2.4.

Īpaši apsvērumi

3.   Uzraudzības iestādes pieņemtie agrīnas intervences pasākumi

| 3.1. | ECB atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus attiecībā uz agrīnas intervences sistēmu, kas balstīti uz iepriekšējiem ECB ieteikumiem (14). Ierosinātais tiesību aktu kopums ir svarīgs, lai risinātu pašreizējās problēmas šīs sistēmas piemērošanā. Nodrošinot tiešu juridisko pamatu ECB agrīnas intervences pilnvaru īstenošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 806/2014 (15) (turpmāk – “Vienotā noregulējuma mehānisma regula” (VNMR)) (16), tiek samazināts risks, ko radītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (17) (turpmāk – “Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīva” (BAND)) atšķirīga transponēšana nacionālajos tiesību aktos. Ierosinātais tiesību aktu kopums arī novērš pārklāšanos starp agrīno intervenci un uzraudzības pasākumiem, uzlabojot to attiecīgo praktisko piemērošanu (18). Papildus šīm izmaiņām ECB atbalsta to, ka agrīnas intervences pasākumu pieņemšanas nosacījumi tiek saskaņoti ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ECB pieņem uzraudzības pasākumus. Tas paplašinātu uzraudzības iestādes iespējas nekavējoties iejaukties, pieņemot agrīnas intervences pasākumus, lai novērstu konstatētos trūkumus, pat ja prudenciālo prasību pārkāpums vai iespējamais pārkāpums vēl nav noticis. ECB iesaka svītrot atsauci uz vienības finanšu stāvokļa strauju un būtisku pasliktināšanos kā priekšnoteikumu agrīnas intervences pasākuma veikšanai. Šāda atsauce varētu mazināt uzraudzības iestādes spēju pienācīgi un savlaicīgi risināt situācijas pasliktināšanos vienībā, ja, piemēram, šāda pasliktināšanās nav ātra, bet tomēr ir būtiska, vai ja šāda pasliktināšanās ir saistīta ar pārvaldības jautājumiem, iekšējo kontroli un citiem nefinanšu parametriem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ECB atzinīgi vērtē arī to, ka priekšlikumā paredzētas pilnvaras pieņemt visus agrīnas intervences pasākumus uz vienas normas pamata (19), ievērojot vienus un tos pašus nosacījumus, nevis vairākpakāpju procedūrā. Tas ļautu ātri pieņemt vispiemērotāko(-os) agrīnas intervences pasākumu(-us), ņemot vērā katras situācijas īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ierosināto VNMR grozījumu mērķis ir pilnvarot ECB pieņemt agrīnas intervences pasākumus, ja konstatēts minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL prasību) pārkāpums vai iespējamais pārkāpums (20), pat ja ar šādu pārkāpumu nav pārkāptas prudenciālās prasības. MREL prasību mērķis ir atvieglot tādas kredītiestādes pienācīga noregulējuma stratēģijas īstenošanu, kas vairs nav dzīvotspējīga. Tādējādi to mērķis atšķiras no prudenciālo prasību mērķa, proti, nodrošināt kredītiestāžu drošumu un stabilitāti. No tā izriet, ka noregulējuma iestādes ir vispiemērotākās, kā arī juridiski kompetentas, lai uzraudzītu atbilstību MREL prasību mērķiem un ierosinātu korektīvus pasākumus saistībā ar tām. Tāpēc MREL prasību pārkāpumu novēršanai būtu jāpaliek vienīgi noregulējuma iestāžu prerogatīvai visos gadījumos, kad MREL prasību pārkāpumi vienlaikus nav kvalificējami kā pašu kapitāla prasību pārkāpumi. Tas ļautu izvairīties no prudenciālās uzraudzības un noregulējuma iestāžu uzdevumu dublēšanās un pienākumu saplūšanas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lai gan ar uzraudzības pasākumiem patiešām var efektīvi risināt dažas strukturālas dzīvotspējas problēmas, tie var izrādīties nepietiekami gadījumos, kad kredītiestādes, kuru uzņēmējdarbības modelis ir vājš, piedzīvo ilgstošas grūtības un pastāvīgu kapitāla izsīkšanu. Ja šādas kredītiestādes neatbilst nosacījumiem, lai tās uzskatītu par tādām, kas “kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas” (FOLTF), pašreizējais instrumentu kopums, iespējams, nenodrošinās kompetentajai iestādei pietiekamus instrumentus, lai stimulētu šīs kredītiestādes veikt atbilstošus pasākumus šo risku novēršanai. Nesenā pieredze liecina, ka pakāpeniska brīvprātīga likvidācija, ko papildina atbilstošs kapitāla un likviditātes atbalsts, īpašos apstākļos varētu būt rentabls risinājums kredītiestāžu ar vāju uzņēmējdarbības modeli iziešanai no tirgus, tādējādi izvairoties no ilgstošas lejupslīdes, tostarp turpmākiem zaudējumiem un kapitāla izsīkšanu vairāku gadu laikā, kā rezultātā kredītiestāde kļūst maksātnespējīga. Ņemot to vērā, ECB atbalsta tāda skaidra noteikuma iekļaušanu, ar ko kompetentās iestādes agrīnas intervences kontekstā tiek pilnvarotas pieprasīt iesniegt plānu, kas īstenojams brīvprātīgas likvidācijas scenārija gadījumā. Kompetentā iestāde var pieprasīt kredītiestādei plānā iekļaut papildu elementus. Šāda plāna sagatavošana uzlabotu kredītiestādes informētību par pieejamām stratēģiskajām iespējām un saistītajām izmaksām. Jebkurā gadījumā galīgo lēmumu par plāna īstenošanu pieņemtu attiecīgā kredītiestāde un tās akcionāri. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Gatavošanās noregulējumam

| 4.1. | ECB pilnībā atbalsta priekšlikumus vēl vairāk uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu starp ECB un Vienoto noregulējuma valdi (VNV) saistībā ar gatavošanos noregulējumam (21). Lai gan sadarbība un informācijas apmaiņa starp ECB, kas pilda uzraudzības funkciju, un VNV jau ir visaptveroša, pamatojoties uz divpusējo saprašanās memorandu (22), ECB atzinīgi vērtē priekšlikumus tiesību aktos tieši paredzēt šādu ciešāku sadarbību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECB saprot, ka ierosinātās ECB pilnvaras vākt ar noregulējumu saistītu informāciju, piemēram, veicot pārbaudes uz vietas, un sniegt to VNV (23), aizstās pašreizējās agrīnas intervences pilnvaras, kas paredzētas BAND (24). Tomēr ECB ierosina dažus nelielus pielāgojumus attiecīgajos noteikumos, kuros precizētas šādas pilnvaras, un ieviest paskaidrojošu apsvērumu, kurā precizēta nepieciešamība katrā atsevišķā gadījumā izvērtēt, kā vākt minēto informāciju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Turklāt ierosinātajā tiesību aktu kopumā nav definēts termins “uzraudzības darbība”, un tādēļ ir apgrūtinoši noteikt tvērumu ierosinātajam ECB pienākumam informēt VNV par šādu “uzraudzības darbību” (25). Tā vietā ECB var informēt VNV par visiem attiecīgajiem ECB uzraudzības novērtējumiem, kas darīti zināmi tās lēmējinstitūcijām. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Piesardzīga rekapitalizācija un valdības likviditātes atbalsts

| 5.1. | ECB atkārtoti uzsver, ka piesardzīga rekapitalizācija ir noderīgs instruments ārkārtējiem apstākļiem pašreizējā krīzes pārvaldības regulējumā, kas būtu jāsaglabā (26). Tā ir viens no dažiem izņēmumiem no principa, ka ārkārtas finansiālā atbalsta sniegšana kredītiestādei no publiskā sektora līdzekļiem noved pie kredītiestādes uzskatīšanas par tādu, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga. Piesardzīgu rekapitalizāciju veic, ja izpildīti stingri nosacījumi, un līdz šim tie ir izpildīti tikai ierobežotā skaitā gadījumu. Instrumenta retā izmantošana apliecina, ka pašreizējie nosacījumi ir piemēroti. Attiecīgajām iestādēm patiešām ir jāspēj pilnībā ņemt vērā katras lietas konkrētos apstākļus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ECB kopumā atzinīgi vērtē skaidrojumus, kas izklāstīti ierosinātajos VNMR grozījumos, kā arī priekšlikumus saglabāt esošo instrumentu kopumu radušos zaudējumu noteikšanai (t. i., nav obligātas aktīvu kvalitātes pārbaudes, jo piemēroti varētu būt arī citi instrumenti, piemēram, pārbaudes uz vietas), jo piesardzīga rekapitalizācija parasti ir jāīsteno ātri, lai tā būtu efektīva (27). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tajā pašā laikā piesardzīgas rekapitalizācijas nosacījumiem nevajadzētu ierobežot attiecīgo iestāžu spēju ņemt vērā katra gadījuma konkrētos apstākļus. Šajā sakarā jānorāda, ka jaunā ierosinātā maksātspējas definīcija (28) liktu kompetentajai iestādei secināt, ka konkrētā piesardzīgas rekapitalizācijas kontekstā vienība nav maksātspējīga, pamatojoties arī uz vienkārši tehniskiem vai prognozējami īslaicīgiem kapitāla prasību pārkāpumiem, kas var nepamatoti vēl vairāk ierobežot piesardzīgu rekapitalizāciju, kā arī valdības likviditātes atbalstu. Tāpēc ECB iesaka precizēt jauno definīciju, lai vienību joprojām varētu novērtēt kā maksātspējīgu arī kapitāla prasību pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu gadījumos, ja šie pārkāpumi tiek uzskatīti par īslaicīgiem, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ECB atzīst, ka ir lietderīgi pieprasīt atbalsta pasākuma izejas stratēģiju (29). Tomēr precīza izbeigšanas grafika noteikšana bez iespējas to pagarināt rada “kraujas efekta” risku, jo tirgi var gaidīt izejas termiņu, kas negatīvi ietekmētu tirgus apstākļus un mazinātu valsts ieņēmumus. Turklāt vajadzētu būt iespējai ņemt vērā neparedzētas norises tirgū. ECB arī nesaskata vajadzību apstiprināt izejas stratēģiju no uzraudzības viedokļa papildus Komisijas apstiprinājumam, kas jau tiek prasīts vispārējā valsts atbalsta ietvaros. Lai varētu efektīvi reaģēt neparedzētu apstākļu gadījumā, būtu jāatceļ automātiskā saikne starp jebkādiem izejas stratēģijas īstenošanas kavējumiem un FOLTF novērtējumu. Visbeidzot, nepamatoti ierobežot pieejamo risinājumu izmantošanu var arī piesardzīgas rekapitalizācijas rezultātā iegādāto pirmā līmeņa pamata kapitāla instrumentu summas ierobežojums līdz 2 % no kopējās riska darījumu vērtības. Piemēram, tas var radīt nevēlamu “kraujas efektu” un risku, ka rekapitalizācijas pasākums nav pietiekams un neatjauno uzticēšanos tirgum. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Noguldījumu garantiju sistēmu intervences

| 6.1. | Ir pierādījies, ka NGS preventīvie pasākumi ir noderīgs krīžu novēršanas instruments. Saskaņā ar ierosināto tiesību aktu kopumu dalībvalstīm joprojām būtu iespēja atļaut NGS finansēt preventīvus intervences pasākumus (30). Ņemot vērā šo instrumentu sniegtos potenciālos ieguvumus, ECB mudina Savienības likumdevējus NGS preventīvos pasākumus darīt pieejamus visā Savienībā saskaņā ar saskaņotu noguldījumu apdrošināšanas regulējumu. Tomēr ECB atzīst, ka vajadzīgs zināms laiks, lai NGS radītu iespējas veikt preventīvus pasākumus, un tāpēc uzskata, ka pārejas periods varētu būt piemērots. Turpmāka saskaņošana ir pamatota, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā, pienācīgus aizsardzības pasākumus un pilnīgāku instrumentu kopumu, tādējādi nodrošinot saskaņotību ar CMDI regulējuma vispārējiem mērķiem. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ECB atzinīgi vērtē ierosinātos VNMR (31) un BAND (32) precizējumus, ka nav jāveic FOLTF novērtējums, ja veikta NGS intervence saskaņā ar NGSD (33) noteikumiem par preventīviem pasākumiem. Tas nodrošinās lielāku skaidrību un noteiktību kompetentajām iestādēm. Tomēr ECB ir bažas attiecībā uz nosacījumu, saskaņā ar kuru FOLTF novērtējums nav jāveic, ja kompetentā iestāde noteikusi, ka NGS intervence ir nepieciešama, lai saglabātu attiecīgās kredītiestādes finanšu stabilitāti un ilgtermiņa dzīvotspēju (34). Tāpēc ECB iesaka svītrot šo atsauci ierosinātajos VNMR un BAND grozījumos. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ECB atzinīgi vērtē arī zemāko izmaksu pārbaudes saskaņošanu pirms NGS līdzekļu izmantošanas vai tad, kad apsver NGS preventīvo pasākumu piemērošanu (35). Visos NGS izmantošanas gadījumos saskaņota zemāko izmaksu pārbaudes sistēma palīdzēs nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošināt konsekvenci visās dalībvalstīs. Attiecībā uz preventīvo pasākumu īpašo situāciju ierosinātajos NGSD grozījumos ir norādīts, ka prognozēt likvidācijā atgūtās summas var būt problemātiski, jo preventīvi pasākumi būtu jāveic ilgu laiku pirms jebkuras paredzamas likvidācijas (36). Tāpēc šajos priekšlikumos ierosināts piemērot 85 % koeficientu aplēstajai atgūstamo summu attiecībai, veicot preventīvo pasākumu zemāko izmaksu pārbaudi, kas savukārt nodrošinās papildu finansējumu no NGS. Šāda koeficienta vienāda piemērošana preventīviem un alternatīviem pasākumiem, kā arī NGS iemaksām noregulējumā vēl vairāk nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un palīdzētu veicināt šīs NGS intervences vairāk scenārijos. Tomēr, tā kā to kredītiestāžu apstākļi, kurām piemēro preventīvos pasākumus, var būt ļoti atšķirīgas to bilanču un to pasliktināšanās pakāpes ziņā, koeficients var neatbilst preventīvo pasākumu specifikai. EBI šo jautājumu var risināt efektīvāk sava ierosinātā regulatīvo tehnisko standartu projekta ietvaros (37). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Ierosinātie NGSD grozījumi paredz, ka kredītiestādēm, kas pieprasa NGS finansēt preventīvus pasākumus, jāiesniedz kompetentajai iestādei piezīme par pasākumiem, kurus šīs kredītiestādes apņemas veikt, lai nodrošinātu vai atjaunotu atbilstību uzraudzības prasībām, tostarp par darbībām, ar ko mazina finanšu stabilitātes pasliktināšanās risku un stiprina kredītiestādes kapitāla un likviditātes pozīciju. ECB ierosina precizēt, ka uzraudzības iestādei būtu jāpārbauda tikai paredzētā atbilstība prudenciālajām prasībām. Tas ietvertu sanācijas plānu prudenciālo un uzraudzības aspektu pārbaudi, kuru mērķis ir nodrošināt vai atjaunot atbilstību uzraudzības prasībām un nodrošināt kredītiestādes ilgtermiņa dzīvotspēju. Uzraudzības iestādēm būtu cieši jāsadarbojas ar nacionālajām norīkotajām iestādēm vai NGS iestādēm jautājumos, kas ietilpst to pilnvaru jomā un par kuriem tā joprojām ir atbildīga. Turklāt NGS un/vai norīkotajai iestādei ir patiesa interese un vislabākās iespējas uzraudzīt to, kā kredītiestāde atmaksā summu, ko NGS ieguldījusi preventīvajā pasākumā, un ar to saistīto grafiku, kā arī uz šī pamata nolemt, vai attiecīgajai kredītiestādei piešķirt vai nepiešķirt turpmākus preventīvus pasākumus. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | ECB ierosina paredzēt skaidru prasību par IAS un NGS līdzekļu nodalīšanu. Līdzšinējā pieredze liecina, ka atsevišķi IAS līdzekļi ir svarīgi šādu shēmu netraucētai darbībai. Atsevišķu IAS un NGS līdzekļu pastāvēšana būtu nozīmīgs ieguvums, ņemot vērā to, ka uz atsevišķiem IAS līdzekļiem neattiecas NGSD noteiktie ierobežojumi. Tādējādi atsevišķi IAS līdzekļi nodrošina, ka iespējams turpināt veikt citas IAS funkcijas, izmantojot līdzekļus, kas paredzēti IAS mērķim. Piemēram, proaktīva un savlaicīga IAS iesaistīšanās nodrošina, ka tās dalībnieki izpilda normatīvās pašu kapitāla un likviditātes prasības. ECB atzinīgi vērtē to, ka, tāpat kā iepriekš, šiem atsevišķajiem IAS līdzekļiem nepiemēro NGSD prasības. Attiecībā uz NGS lomu, ko pilda IAS, ECB atbalsta to, ka NGSD arī turpmāk būtu jāattiecas uz IAS, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Tāpēc Komisijas priekšlikums, ko papildina IAS un NGS līdzekļu nodalīšana, nodrošina gan nepieciešamās elastības saglabāšanu, gan arī juridisko skaidrību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Agrīnā brīdināšana par iespējamu FOLTF novērtējumu

| 7.1. | Ierosinātie VNMR grozījumi paredz, ka ECB vai attiecīgajai nacionālajai kompetentajai iestādei būtu pēc iespējas ātrāk jāinformē VNV, ja tās uzskata, ka pastāv būtisks risks, ka tiks izpildīts viens vai vairāki nosacījumi kredītiestādes uzskatīšanai par tādu, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga (38). Pēc tam ECB vai nacionālā kompetentā iestāde un VNV apmainīsies viedokļiem par iespējamiem pasākumiem, lai novērstu šādas maksātnespējas iestāšanos, kā arī par saprātīgu grafiku to īstenošanai. ECB vai nacionālā kompetentā iestāde un VNV uzraudzīs lietas attīstību un regulāri tiksies. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ECB atbalsta šo jauno agrīnās brīdināšanas procesu un atzinīgi vērtē to, ka tas neietekmē iedibināto noregulējuma procedūru (39), tostarp jo īpaši principus, kompetenci un procesu, lai novērtētu, vai kredītiestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga. Tādējādi tiks pilnveidota paraugprakse sadarbībai starp ECB un VNV. Turklāt tas nodrošina, ka ECB vai nacionālā kompetentā iestāde un VNV var novērtēt krīzes situācijas, kad tās attīstās, un reaģēt vispiemērotākajā veidā, izmantojot pilnu instrumentu kopumu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē to, ka šī jaunā agrīnās brīdināšanas procesa uzsākšana nav priekšnosacījums FOLTF novērtējuma veikšanai (40). Strauji mainīgu krīžu laikā var būt lietderīgi nekavējoties veikt šādu novērtējumu, ņemot vērā situācijas nopietnību un to, ka nav viegli pieejamu pasākumu maksātnespējas novēršanai. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Noregulējuma procedūra

| 8.1. | ECB atzinīgi vērtē noregulējuma darbības jomas paplašināšanu. Plašāka noregulējuma darbības joma padarīs noregulējuma instrumentus pieejamus plašākam kredītiestāžu lokam, tādējādi uzlabojot piekļuvi starptautiskajiem labākās prakses noregulējuma instrumentiem un nodrošinot turpmāku saskaņotību krīzes pārvaldībā. Vienlaikus ECB saprot, ka priekšlikums neprasīs noregulējuma iestādēm apzināt vajadzību veikt noregulējumu nelielās kredītiestādēs, ja šāda rīcība būtu nesamērīga. Šīs kredītiestādes joprojām varētu tikt likvidētas saskaņā ar nacionālajām maksātnespējas procedūrām, ja tas radītu apmierinošāku rezultātu. Jebkurā gadījumā ECB atzinīgi vērtētu analīzi par to, vai ierosināto izmaiņu, t. sk. jaunā mērķa – līdz minimumam samazināt NGS radītos zaudējumus –, kumulatīvā ietekme uz sabiedrības interešu novērtējumu atbilst plānotajai samērīgai noregulējuma paplašināšanai. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Noregulējuma darbības jomas paplašināšana, iekļaujot tajā nelielas un vidējas kredītiestādes, var būt pārliecinoša tikai tad, ja tiek rasti reāli risinājumi, lai nodrošinātu pienācīgu noregulējuma finansējumu, tostarp kredītiestāžu iekšējo zaudējumu absorbcijas spēju un visnotaļ nozīmīgo piekļuvi NGS finansējumam un noregulējuma finansēšanas mehānismiem. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Princips, ka zaudējumi kredītiestādes maksātnespējas gadījumā vispirms un galvenokārt būtu jāsedz akcionāriem un kreditoriem, ir Savienības krīzes pārvaldības regulējuma stūrakmens. Tāpēc ECB atzinīgi vērtē to, ka šis pamatprincips ir apstiprināts ierosinātajā tiesību aktu kopumā. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Noregulējuma darbības jomas paplašināšana, piemērojot to arī nelielām un vidējām kredītiestādēm, vienlaikus saistās ar problēmām. Šīs kredītiestādes bieži vien ir ļoti atkarīgas no noguldījumiem kā finansējuma avota, un atkarībā no vietējā tirgus apstākļiem tām var būt grūtības emitēt citus finanšu instrumentus, kurus varētu izmantot zaudējumu vai pārvērst pašu kapitālā, ja kredītiestāde kļūst maksātnespējīga. Var būt situācijas, kad noguldījumu, kurus NGS neaizsargā (nenodrošinātie noguldījumi), iekšējā rekapitalizācija var izraisīt finanšu stabilitātes riskus, kas varētu izraisīt vērtības samazināšanos, kaitējot sabiedrības interesēm. Tas var notikt, piemēram, ja nenodrošināto noguldījumu iekšējā rekapitalizācija kādā kredītiestādē izraisa nenodrošināto noguldījumu izņemšanu citās kredītiestādēs, tādējādi izraisot kaitīgās ietekmes izplatīšanos. ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātais tiesību aktu kopums ievieš iespējas uzlabot noguldītāju aizsardzību, uzlabojot NGS spēju nodrošināt finansējumu noregulējuma ietvaros (41). Būtiski, ka tas tiktu panākts, precizējot un paplašinot zemāko izmaksu pārbaudi (42) un ieviešot viena līmeņa noguldītāju prioritāti, proti, vienādu prioritāti visiem noguldījumiem (43). Tāpat ECB atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu NGS ieguldījumu ieskaitīt minimālajā zaudējumu absorbēšanas summā, lai piekļūtu noregulējuma finansēšanas mehānismiem, t. sk. VNF, ja tiek izmantots pārveduma instruments (44). Šīs izmaiņas, kas uzlabo iespējas izmantot NGS un noregulējuma finansēšanas mehānismus nelielu un vidēju kredītiestāžu noregulējumā, ir neaizstājams palīgrīks, ar ko noregulējuma instrumentus pamatoti attiecināt arī uz šādām kredītiestādēm. Tādēļ ir svarīgi pieņemt ierosināto tiesību aktu kopumu visaptveroši un nodrošināt, ka izmaiņas CMDI regulējumā tiek formulētas saskaņoti. Tikai dažu ierosinātā tiesību aktu kopuma elementu īstenošana varētu novest pie tā, ka noregulējumu nav iespējams sekmīgi piemērot praksē. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Saskaņā ar principu, ka zaudējumi kredītiestādes maksātnespējas gadījumā vispirms un galvenokārt būtu jāsedz akcionāriem un kreditoriem, visām kredītiestādēm, attiecībā uz kurām ir apzināta vajadzība veikt noregulējumu, kā pirmajai aizsardzības līnijai ir jābūt minimālai zaudējumu absorbēšanas spējai, kas ir pienācīgi kalibrēta saskaņā ar noregulējuma stratēģiju, tādējādi nodrošinot tirgus disciplīnu un līdz minimumam samazinot paļaušanos uz ārējiem finansējuma avotiem. Tomēr pat tad, ja NGS varētu piedalīties noregulējuma finansēšanā un šo ieguldījumu ieskaitīt TLOF minimālajā zaudējumu absorbēšanas summā 8 % apmērā (45), TLOF 8 % sliekšņa sasniegšana varētu pastiprināt negatīvu dinamiku sistēmiskā krīzē, piemēram, ja vairākas kredītiestādes kļūst maksātnespējīgas vienlaikus vai ja zaudējumi būtu jāsedz konkrētiem kreditoriem, kas savukārt varētu nopietni apdraudēt finanšu stabilitāti. Tāpēc ECB izņēmuma gadījumos atbalstītu finanšu stabilitātes atbrīvojuma ieviešanu attiecībā uz piekļuvi noregulējuma finansēšanas mehānismiem saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) ieteikumu (46). Tas ļautu piekļūt noregulējuma finansēšanas mehānismiem pirms TLOF zaudējumu absorbēšanas 8 % apmērā gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības intereses un nodrošinātu finanšu stabilitāti. Tāpēc uz šo iespēju būtu jāattiecina stingri nosacījumi un pārvaldības kārtība, kas līdzinās salīdzināmam mehānismam, kurš pastāv Amerikas Savienotajās Valstīs, piemēram, pieprasot VNV, Komisijas un ECB kopīgu apstiprinājumu. Atbrīvojums tiktu izmantots tikai eurozonas vai dalībvalsts mēroga krīzes laikā vai tad, ja pastāv šādas krīzes risks, kā galējais līdzeklis un pēc iespējas vairāk izmantojot kredītiestāžu zaudējumu absorbēšanas spēju tā, ka nerodas negatīva ietekme uz finanšu stabilitāti (47). |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Pat paplašinot sabiedrības interešu novērtējumu, vairākas nelielās kredītiestādes, visticamāk, paliks ārpus noregulējuma darbības jomas. Attiecībā uz šīm kredītiestādēm, kurām noregulējuma režīms joprojām netiktu piemērots samērīgi, ECB atzinīgi vērtētu uzlabojumus nacionālajās maksātnespējas procedūrās un to turpmāku saskaņošanu (48). Šajā ziņā ierosinātais tiesību aktu kopums nav vērienīgs. ECB mudina Savienības likumdevējus visās dalībvalstīs saskaņot un paplašināt alternatīvu pasākumu pieejamību likvidācijas procesā, jo īpaši NGS spēju sekmēt aktīvu un saistību pārvedumus pārņēmējai kredītiestādei. ECB atzinīgi vērtē ierosinātos grozījumus kreditoru hierarhijā un zemāko izmaksu pārbaudes precizējumus, kas nodrošinās labāku piekļuvi NGS finansējumam un šo pasākumu plašāku pieejamību. Šie alternatīvie pasākumi visās dalībvalstīs ļautu ātrāk, efektīvāk un saskaņotāk pārvaldīt kredītiestāžu likvidāciju, kas galu galā nāktu par labu finanšu stabilitātei un noguldītājiem, un ierobežotu NGS vajadzību veikt izmaksas. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Visbeidzot, ECB atzinīgi vērtē precizējumu, ka atbildības sadalījums kapitāla instrumentu un citu atbilstīgo saistību norakstīšanas procedūrā pilnībā atspoguļo pienākumu sadalījumu noregulējuma procedūrā (49). Tas nozīmē, ka uzraudzības iestādes galvenā atbildība attiecas uz FOLTF novērtējumiem, savukārt atlikušos norakstīšanas nosacījumus novērtē noregulējuma iestāde. |
| --- | --- |

8.7.

9.   Noguldītāju prioritāte

| 9.1. | ECB atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu noteikt viena līmeņa noguldītāju prioritāti (50). Šī pieeja nodrošinās kredītiestāžu kreditoru hierarhijas pamatīgāku saskaņošanu visā Savienībā un nodrošinās, ka visi noguldījumi, tostarp lielu komercsabiedrību noguldījumi un izslēgtie noguldījumi, ir līdzvērtīgi (pari passu) un augstāki par parastajiem nenodrošinātajiem prasījumiem. Šī pieeja uzlabos piekļuvi NGS finansējumam, tādējādi saglabājot noguldījumu portfeli kopumā, kas nozīmē, ka NGS var labāk veicināt krīzes pārvarēšanas pasākumus noregulējuma jomā, kā arī izmantojot preventīvus vai alternatīvus pasākumus, tostarp pārveduma stratēģijas. Tas ievērojami uzlabo pieejamos krīzes pārvaldības risinājumus (51) un palīdz novērst kaitīgas ietekmes izplatīšanās izraisītas finanšu stabilitātes problēmas, ko rada citas kredītiestādes, no kurām neapdrošinātie noguldītāji haotiski izņem noguldījumus. Uzņēmējdarbības pārdošanas stratēģiju plašāka pieejamība noregulējumā vai saistībā ar NGS alternatīviem pasākumiem var samazināt pakāpeniskas likvidācijas izmantošanu kā līdzekli kredītiestāžu maksātnespējas pārvaldībai. Tas ir ieguvums, jo pakāpeniska likvidācija var iznīcināt vērtību un radīt traucējumus noguldītājiem un finanšu stabilitātei. Ierosinātā pieeja arī samazina noguldītāju izmaksu nepieciešamību, kam bieži vien ir nepieciešams, lai NGS mobilizētu lielas summas, tādējādi ierobežojot to likviditāti un spēju risināt citus kredītiestāžu maksātnespējas gadījumus. Labāk aizsargājot piekļuvi noguldījumiem un finanšu stabilitāti, tiek samazināti arī stimuli izmantot nodokļu maksātāju naudu kredītiestādēs, kas kļūst maksātnespējīgas. Svarīgi ir tas, ka NGS joprojām pilnībā aizsargā nodrošinātos noguldītājus visos scenārijos, kā arī gūst labumu no pārveduma stratēģijām, kas var nodrošināt nepārtrauktu piekļuvi viņu noguldījumiem (52). |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Šī pieeja, kurā dod priekšroku visiem noguldījumiem, nevis augstākas prioritātes prasījumiem kreditoru hierarhijā, arī atvieglotu zaudējumu sadali, slogu uzliekot nenodrošinātiem kredītiestādes parāda instrumentiem un sekmējot to, ka iekšēji rekapitalizējami kreditori pilnībā absorbē zaudējumus, tādējādi izvairoties no finanšu stabilitātes problēmām. Tas arī samazinātu kompensācijas prasību risku saskaņā ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”, tādējādi uzlabojot noregulējamību (53). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Vienlaikus ECB atzīst, ka, ieviešot viena līmeņa noguldītāju prioritāti, NGS var rasties papildu izmaksas dažos banku krīzes pārvaldības scenārijos. Lai gan ECB norāda, ka viena līmeņa noguldītāju prioritāte vairākās jurisdikcijās ir izrādījusies veiksmīga, būtu vēlams sīkāk analizēt konkrētas situācijas, kurās varētu rasties papildu izmaksas NGS vai nepamatotas sekas. Šajā analīzē, ciktāl iespējams un ņemot vērā pieredzi, kas gūta jurisdikcijās, kuras ir ieviesušas viena līmeņa noguldītāju prioritāti, būtu arī jāapsver ierosināto izmaiņu ietekme uz augstākas prioritātes nenodrošinātā parāda reitingu un cenām, un būtu jāturpina pārbaudīt mijiedarbību starp viena līmeņa noguldītāju prioritāti un konkrētu noguldījumu atbilstību MREL prasībām. Turklāt ECB ir gatava izpētīt alternatīvus risinājumus, kas uzlabotu NGS spēju piedalīties noregulējumā (arī izmantojot preventīvus un alternatīvus pasākumus) tādā pašā mērā, kā tas būtu iespējams viena līmeņa noguldītājiem prioritātes gadījumā, vienlaikus ierobežojot NGS zaudējumus pēc izmaksu veikšanas likvidācijas procesā. Izpētot šādus risinājumus, būs obligāti jānodrošina, ka noregulējuma darbības jomas paplašināšana tiek apvienota ar pienācīgu piekļuvi finansējumam noregulējumā, tostarp jo īpaši finansējumam no NGS. Visbeidzot, viena līmeņa noguldītāju prioritātes ieviešanas ietekme uz kredītiestāžu saistību struktūru, protams, būtu pelnījusi ciešu uzraudzību, un ECB ir gatava to rūpīgi izvērtēt attiecībā uz kredītiestādēm, kas ir tās uzraudzības kompetencē. |
| --- | --- |

9.3.

10.   “Nenoteiktības situācijas” riska novēršana

| 10.1. | BAND jau ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka maksātnespējīgu kredītiestādi, kurai nepiemēro noregulējumu, organizēti likvidē saskaņā ar piemērojamiem nacionālajiem tiesību aktiem (54). ECB atbalsta ierosinātos BAND grozījumus, kas vēl vairāk precizē šo mehānismu (55), nodrošinot, ka šāda likvidācija tiek sākta nekavējoties un ka tās rezultātā kredītiestāde saprātīgā termiņā iziet no tirgus vai izbeidz savas banku pakalpojumu darbības (56). |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Nacionālās procedūras tādu gadījumu pārvaldībai, kas nav noregulējums, būtu vēl vairāk jāsaskaņo, pilnvarojot noregulējuma iestādes sākt administratīvu likvidācijas procedūru attiecībā uz kredītiestādēm, kas atbilst pirmajiem diviem noregulējuma nosacījumiem, bet uz kurām neattiecas noregulējums, jo noregulējums nav sabiedrības interesēs (57). Tas būtu visefektīvākais veids, kā izlēmīgi novērst “nenoteiktības situācijas” iespēju ilgākā laikposmā. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | ECB atbalsta to, ka kompetentās iestādes tiek pilnvarotas anulēt atļauju kredītiestādēm, kas kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīgas, bet kurām nepiemēro noregulējumu (58). Vienlaikus ar grozījumiem nevajadzētu ieviest nekādu automātiskumu, saglabājot atļauju anulēšanu kā ECB rīcības brīvību saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (59). |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Attiecībā uz priekšlikumu noteikt, ka atļaujas anulēšana ir pietiekams nosacījums likvidācijas uzsākšanai (60), ECB uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi izvairīties no neparedzētām sekām, kas saistītas ar pretrunīgām interpretācijām vai atšķirīgu transponēšanu nacionālajos tiesību aktos. Komisijas galvenais priekšlikums “nenoteiktības situāciju” risināšanai ir šāds – ja noregulējuma iestāde konstatē, ka kredītiestāde atbilst visiem noregulējuma nosacījumiem, izņemot sabiedrības interešu nosacījumu, attiecīgajai nacionālajai iestādei arī jābūt pilnvarām nekavējoties sākt kredītiestādes likvidācijas procedūru (61). Priekšlikums, ka atļaujas anulēšana ir “pietiekams” nosacījums likvidācijai, var radīt stimulu dalībvalstīm atteikties no šīs svarīgās prasības atbilstīgas transponēšanas, ar ko pilnvarotu nacionālās iestādes (62). Šāda pieeja varētu novest pie nepareizas interpretācijas, ka uzraudzības iestādes veikta licences anulēšana būtu vienīgais iemesls likvidācijas procedūras uzsākšanai, neņemot vērā noregulējuma iestādes iepriekšējo lēmumu par to, vai ir izpildīti noregulējuma nosacījumi. Šāda pieeja varētu radīt praksi, ka nacionālās administratīvās iestādes vai nacionālās tiesas atliek likvidācijas procedūras uzsākšanu līdz licences anulēšanai. Tādējādi netiktu ņemta vērā iespēja, ka dažos gadījumos būtu lietderīgāk uzsākt likvidācijas procesu, kamēr kredītiestādei joprojām ir bankas licence. Ņemot vērā šos apsvērumus, ECB iesaka nenoteikt, ka atļaujas anulēšana ir saskaņots priekšnoteikums kredītiestāžu likvidācijai. |
| --- | --- |

10.4.

11.   Neatsaucamas maksājumu saistības pret VNF

| 11.1. | ECB stingri iesaka nepalielināt neatsaucamo maksājumu saistību daļu no 30 % līdz 50 % no iestāžu ex ante iemaksu, kuras izdara VNF un noregulējuma finansēšanas mehānismos, kopējās summas (63). Prakse, ka kredītiestādes ir parakstījušās uz neatsaucamām maksājumu saistībām, liecina, ka dažu kredītiestāžu piemērotā procedūra var radīt risku, ka to pirmā līmeņa pamata kapitāls tiek novērtēts par augstu. Ja kredītiestādes situācijas novērtējums liecina, ka šāds risks pastāv un paliek nenodrošināts, varētu tikt pieņemti uzraudzības pasākumu minētā riska mazināšanai. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Šim prudenciālajam aspektam ir šāda priekšvēsture – grāmatvedības nolūkā daudzas kredītiestādes negrāmato neatsaucamas maksājumu saistības kā saistības, bet patur tās savā bilancē un vienlaikus ieraksta naudas nodrošinājumu kā aktīvu, neierakstot nekādus izdevumus peļņas un zaudējumu pārskatā. Tādējādi kredītiestādes pirmā līmeņa pamata kapitāls tiek novērtēts par augstu, jo tas neatspoguļo to, ka līdzekļus, kas iemaksāti kā nodrošinājums noregulējuma fondā, nevar atgūt bez atbilstoša maksājuma skaidrā naudā. To, ka attiecībā uz neatsaucamām maksājumu saistībām pastāv prudenciāls risks, ir atzinusi arī Vispārējā tiesa (64). Jānorāda, ka šo jautājumu neatrisinātu pat ierosinātie precizējumi (65). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Jebkurā gadījumā ECB atzinīgi vērtē precizējumus (66), ka gadījumā, ja kredītiestāde vairs nav ietverta VNMR vai BAND darbības jomā un uz to vairs neattiecas pienākums veikt iemaksas VNF, noregulējuma iestāde pieprasīs izpildīt neatsaucamas maksājumu saistības, kuras kredītiestāde uzņēmusies un kuras vēl ir maksājamas. Šis grozījums arī apstiprina, ka kredītiestādes nekādā gadījumā nevar atgūt skaidras naudas nodrošinājumu, kas paredzēts neatsaucamu maksājumu saistību nodrošināšanai, ja vien noregulējuma fondam netiek veikts attiecīgs maksājums, kas rada nepieciešamību atskaitīt šādu skaidras naudas nodrošinājumu no kredītiestāžu pirmā līmeņa pamata kapitāla. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Visbeidzot, ņemot vērā to, ka dažas kredītiestādes šīs iemaksas VNF negrāmato kā izdevumus fonda izveides laikā, tām šīs iemaksas būtu jāgrāmato kā izdevumus laikā, kad fonds tiek izmantots. Lai gan ietekmi uz prudenciālajiem rādītājiem ierobežo ECB piemērotie prudenciālie atskaitījumi, neatsaucamas maksājumu saistības palielina kredītiestāžu peļņu mierīgos tautsaimniecības periodos (kad tiek veidots VNF) un palielina zaudējumus krīzes laikā (kad izmanto VNF), tādējādi radot procikliskas kaitīgas ietekmes izplatīšanās kanālu. Tāpēc ECB uzskata, ka neatsaucamas maksājumu saistības, ja tās nav iegrāmatotas kā izdevumi VNF izveides posmā, ir problemātiskas no sistēmiskā riska viedokļa, un ierosina samazināt to izmantošanu. |
| --- | --- |

11.4.

12.   Atbilstība minimuma prasībām pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (netiešās parakstīšanas ķēdes)

| 12.1. | Ierosinātie grozījumi attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm pilnvaro noregulējuma iestādes atļaut noteiktām vienībām, kas ir meitasuzņēmumi, izpildīt iekšējās MREL prasības konsolidēti (67), nevis individuāli. Uz šo iespēju attiecas divi aizsardzības pasākumu kopumi (68). Pirmkārt, attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas ir Savienības mātes (jauktās) finanšu pārvaldītājsabiedrības, tiek prasīts, lai vienība – meitasuzņēmums būtu vienīgais tiešais meitasuzņēmums, kas ir noregulējuma vienības turējumā, un lai gan noregulējuma vienība, gan vienība – meitasuzņēmums veiktu uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī un ietilptu vienā un tajā pašā noregulējuma grupā. Attiecībā uz cita veida noregulējuma vienībām tiek prasīts, lai uz vienību – meitasuzņēmumu attiektos 2. pīlāra prasība vai apvienoto rezervju prasība. Otrkārt, noregulējuma iestādei ir jābūt nonākušai pie secinājuma, ka atbilstībai iekšējām MREL prasībām uz konsolidācijas pamata nav negatīvas ietekmes ne uz attiecīgās grupas noregulējamību, ne arī uz norakstīšanas un konvertācijas pilnvaru piemērošanu minētajai starpniecības vienībai vai citām vienībām tajā pašā noregulējuma grupā. |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Attiecībā uz noregulējuma vienībām, kas nav Savienības mātes (jauktas) finanšu pārvaldītājsabiedrības, tiek izveidota saikne ar 2. pīlāra prasību, ko vienībai, kas ir meitasuzņēmums, piemēro konsolidēti. ECB norāda, ka Savienības banku grupas meitasuzņēmumam piemērojamās konsolidētās vai subkonsolidētās prasības jānosaka, ievērojot attiecīgos nosacījumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (69) (turpmāk – “Kapitāla prasību regula” (“KPR”)) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (70) (turpmāk – “Kapitāla prasību direktīva” (“KPD”)). Piemēram, ja kredītiestāde – meitasuzņēmums nav mātesuzņēmums dalībvalstī un tai nav meitasuzņēmumu trešās valstīs, uzraudzības iestāde var pieprasīt atbilstību konkrētiem pienākumiem subkonsolidēti saskaņā ar KPR un KPD (71) tikai tad, ja tas ir pamatoti uzraudzības nolūkos, ņemot vērā kredītiestādes riska vai kapitāla struktūras īpatnības, vai ja dalībvalstis pieņem nacionālos tiesību aktus, kas paredz darbību strukturālu nodalīšanu banku grupā (72). |
| --- | --- |

12.2.

13.   Citi aspekti, kas saistīti ar noguldījumu apdrošināšanas regulējumu

| 13.1. | Ierosinātajos NGSD grozījumos ietvertas vairākas citas izmaiņas noguldījumu apdrošināšanas regulējumā (73). ECB atzinīgi vērtē tās izmaiņas, kuras veicina turpmāku saskaņošanu un paplašina instrumentu kopumu, kas iestādēm pieejams saskaņā ar CMDI regulējumu. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Dažas no ierosinātajām NGSD izmaiņām rada bažas ECB. Pirmkārt, ierosināto NGSD grozījumu mērķis ir uzticēt uzraudzības iestādei pienākumu nodrošināt, ka kredītiestādes pilda savus pienākumus kā NGS dalībnieces (74). Uzraudzības iestādes pilnvaras saskaņā ar KPD var izmantot tikai, lai sasniegtu tajā noteiktos mērķus, un tās nevar attiecināt uz nesaistītiem jautājumiem, piemēram, kredītiestāžu kā NGS dalībnieku pienākumu neizpildi. Turklāt NGS iestādēm ir daudz labākās iespējas novērtēt šādu atbilstību, un tādēļ tām būtu jāpiešķir attiecīgas izpildes pilnvaras. Tāpēc ECB iesaka pārskatīt šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Otrkārt, ierosinātie NGSD grozījumi paredz, ka NGS drīkstēs turēt savus līdzekļus nacionālo centrālo banku (NCB) kontos (75). Lai gan šādu kontu atvēršana atbilstu Līgumam (76), šī noteikuma dēļ vajadzētu grozīt dažu NCB statūtus saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, lai nodrošinātu, ka gan valsts, gan privātās NGS ir tiesīgas atvērt nepieciešamos kontus. Turklāt NCB finansējums NGS, piemēram, paplašinot pārtēriņa iespējas attiecībā uz NGS kontu NCB, neatbilstu monetārās finansēšanas aizliegumam, ciktāl NGS ir uzskatāma par “publisko tiesību subjektu” Līguma 123. panta 1. punkta nozīmē (77). |
| --- | --- |

13.3.

14.   NGS iemaksu pārvešanas atvieglošana

| 14.1. | Pašlaik, ja kredītiestāde pārtrauc dalību NGS un pievienojas citai NGS vai ja dažas no tās darbībām tiek nodotas citai NGS, izcelsmes NGS pārved tikai nelielu daļu no kredītiestādes iepriekšējām iemaksām jaunajai NGS. Ja NGS ir sasniegušas savu mērķapjomu, no 2024. gada iespēja pārvest iemaksas var beigties pilnībā, jo var pārvest tikai pēdējo 12 mēnešu iemaksas. Ja kredītiestāde mainīs savu saistību ar NGS, radīsies finansējuma pārpalikums izcelsmes NGS, jo šīs NGS segtie riski samazināsies, savukārt tās finanšu līdzekļi apjoms saglabāsies ļoti līdzīgs. No otras puses, saņēmējā NGS rādīsies finansējuma iztrūkums, jo pārvestie resursi nebūs samērīgi ar pārnestajiem riskiem. Šo iztrūkumu aizpilda pārvedēja kredītiestāde vai visi saņēmējas NGS dalībnieki. Pašreizējais noguldījumu apdrošināšanas regulējums nodrošina labvēlīgu attieksmi pret izcelsmes NGS uz pārvedējas kredītiestādes un/vai saņēmējas NGS dalībnieku rēķina. Ja noguldījumu apdrošināšanas regulējums netiek grozīts, rodas ievērojamas neatgūstamas izmaksas kredītiestādei, kas maina savu saistību ar NGS. Tas ir būtisks šķērslis, lai sasniegtu mērķi veicināt banku pakalpojumu vienoto tirgu Savienībā. |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | ECB pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav ievērots EBI ieteikums (78) pilnvarot EBI izstrādāt metodiku, kas novērstu šo trūkumu noguldījumu apdrošināšanas regulējumā. ECB ierosina pilnvarot EBI izstrādāt pārvedamo iemaksu summas aprēķināšanas metodiku, lai nodrošinātu saskaņotību ar pārnestajiem riskiem. Tas samazinātu finansējuma pārpalikumu izcelsmes NGS un jebkādu finansējuma iztrūkumu saņēmējā NGS, tādējādi izvairoties no nevajadzīgu izmaksu uzlikšanas pārvedējai kredītiestādei un citiem saņēmējas NGS dalībniekiem. Šādai metodikai būtu jālīdzsvaro iesaistīto NGS intereses un jāsaglabā finanšu stabilitāte visā sistēmā. |
| --- | --- |

14.2.

15.   Informācijas apmaiņa

| 15.1. | Ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir vēl vairāk uzlabot noteikumus, kas reglamentē informācijas apmaiņu krīzes pārvaldības kontekstā (79). |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | ECB atbalsta visaptverošu un savlaicīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm krīzes pārvaldības nolūkos. ECB un VNV jau ir ieviesušas visaptverošu divpusēju saprašanās memorandu, kas veicina šādu apmaiņu (80). Memorandā ir noteikti vairāki informācijas apmaiņas un sadarbības kanāli, nodrošinot, ka VNV ir informēta par attiecīgajām norisēm saistībā ar ECB tieši uzraudzītām vienībām. |
| --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Tomēr ECB pauž bažas par ierosinātajiem VNMR un BAND grozījumiem, saskaņā ar kuriem ECB un citiem ECBS dalībniekiem ir jāsniedz VNV visa informācija, kas nepieciešama VNV uzdevumu veikšanai saskaņā ar VNMR (81), un jāsniedz Komisijai visa informācija, kas nepieciešama, lai Komisija varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar BAND saistībā ar politikas izstrādi, tostarp ietekmes novērtējumu sagatavošanu un tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanu un apspriešanu (82). |
| --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Šo pienākumu piemērošanas joma nav skaidra, tāpēc būtu vēlams sīkāk precizēt VNV un Komisijai nosūtāmās informācijas veidu. Konkrētāk, jebkādi jauni noteikumi par informācijas apmaiņu, kas jāiekļauj BAND, var attiekties tikai uz minētās direktīvas priekšmetu. Šāda informācijas apmaiņa neietvertu, piemēram, informāciju, kas saistīta ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību vai Komisijas darbībām politikas izstrādes jomā. ECB saprot, ka šī informācijas apmaiņa attiecas tikai uz apkopotu informāciju, kas neattiecas uz atsevišķām kredītiestādēm. Turklāt ECB atzinīgi vērtētu, ja tiktu izveidota procedūra sadarbībai ar Komisiju, lai nodrošinātu šīs informācijas efektīvu un netraucētu nosūtīšanu. Visbeidzot, ECB saprot, ka visa konfidenciālā informācija tiks nosūtīta Komisijai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem, kas nosaka konfidenciālas informācijas aizsardzību un šādas aizsardzības izņēmumus. |
| --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Būtu arī jāatzīmē, ka konfidenciālu statistisko informāciju VNV un Komisijai var nosūtīt tikai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par konfidenciālas informācijas aizsardzību. Jo īpaši Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. panta 4.a punkts (83) ļauj ECBS dalībniekiem sniegt konfidenciālu statistisko informāciju (84) dalībvalstu un Savienības iestādēm vai struktūrām, kas atbild par finanšu iestāžu, tirgu un infrastruktūru uzraudzību vai finanšu sistēmas stabilitāti, tikai tādā apjomā un tik detalizēti, cik tas ir vajadzīgs, lai izpildītu to attiecīgos uzdevumus. Tajā pašā pantā paredzēts, ka iestādēm vai struktūrām, kuras saņem konfidenciālu statistisko informāciju, jāveic visi vajadzīgie normatīvie, administratīvie, tehniskie un organizatoriskie pasākumi, lai nodrošinātu konfidenciālas statistiskās informācijas fizisko un loģisko aizsardzību. ECB nosūta VNV konfidenciālu statistikas informāciju uz minētā pamata un pēc VNV pieprasījuma. |
| --- | --- |

15.5.

16.   Personas datu nosūtīšana

| 16.1. | Lai gan ierosinātā tiesību aktu kopuma mērķis ir vēl vairāk uzlabot noteikumus, kas reglamentē informācijas apmaiņu krīzes pārvaldības kontekstā, tajā nav skarts jautājums par personas datu aizsardzību, kas ir svarīgs temats un pamattiesības. VNMR varētu paredzēt skaidrākus norādījumus par personas datu apmaiņu un atbilstošus aizsardzības pasākumus datu subjektiem, lai nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp dažādajām iesaistītajām interesēm. |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | Turklāt pieredze liecina, ka, izpildot datu aizsardzības noteikumus, varētu būt vajadzīgs papildu laiks, lai veiktu nepieciešamās darbības pirms attiecīgās informācijas apmaiņas. Šis nepieciešamais papildu laiks varētu izraisīt iespējamu kavēšanos. Tas būtu īpaši problemātiski krīzes situācijas kontekstā, kad, piemēram, VNV ir vajadzīga tūlītēja informācija, lai sagatavotos noregulējumam. Tāpēc varētu būt nepieciešams ieviest īpašus noteikumus, lai uz laiku atvieglotu datu aizsardzības procedūras prasības nolūkā nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp dažādajām interesēm, kas tiek skartas šādos krīzes apstākļos.
  Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu un ierosinātās direktīvas, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex. |
| --- | --- |

16.2.

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu un ierosinātās direktīvas, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2023. gada 5. jūlijā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2023) 226 final.

1

(2)  COM(2023) 227 final.

2

(3)  COM(2023) 228 final.

3

(4)  COM(2023) 229 final.

4

(5)  Sk. Eiropas Centrālās bankas Atzinumu CON/2017/6 (2017. gada 8. marts) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV C 132, 26.4.2017., 1. lpp.), un Eiropas Centrālās bankas Atzinumu CON/2017/47 (2017. gada 8. novembris) par pārmaiņām Savienības krīzes pārvaldības regulējumā(OV C 34, 31.1.2018., 17. lpp.). Visi ECB atzinumi pieejami EUR-Lex. Sk. arī ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu paskaidrojuma rakstu, 5. un 10. lpp.

6

(7)  Sk. ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 1. lpp.

7

(8)  Sk. ierosināto BAND grozījumu paskaidrojuma rakstu, 19. lpp.

8

(9)  Sk. Eurogrupas 2022. gada 16. jūnija paziņojumu par banku savienības nākotni, kas pieejams Eiropas Savienības Padomes interneta vietnē www.consilium.europa.eu.

9

(10)  Sk. 1.1. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā CON/2016/26 (2016. gada 20. aprīlis) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 806/2014, lai izveidotu Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu (OV C 252, 12.7.2016., 1. lpp.).

10

(11)  Sk. ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 1.–4. un 14.–15. lpp.

11

(12)  Sk. Atzinuma CON/2016/26 1.1. punktu.

12

(13)  Sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas satvara pārskatīšanu, kas palīdz pabeigt banku savienības izveidi” (COM(2023) 225 final).

13

(14)  Sk. Atzinuma CON/2017/47 4. punktu un ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 2. un 5.–6. lpp.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

15

(16)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 15) punktu, ar ko groza VNMR 13. pantu.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

17

(18)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 15) punktu, ar ko groza VNMR 13. pantu.

18

(19)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 15) punktu, ar ko groza VNMR 13. pantu.

19

(20)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 15) punktu, ar ko groza VNMR 13. pantu.

20

(21)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 14. apsvērumu un 1. panta 16) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 13.c pantu.

21

(22)  Saprašanās memorands starp Vienoto noregulējuma valdi un Eiropas Centrālo banku par sadarbību un informācijas apmaiņu, pieejams EUR-Lex interneta vietnē.

22

EUR-Lex

(23)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 16) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 13.c pantu.

23

(24)  Sk. BAND 27. panta 1. punkta h) apakšpunktu.

24

(25)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 16) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 13.c panta 1. punkta b) apakšpunktu.

25

(26)  Sk. ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 2. un 6.–7. lpp.

26

(27)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 20) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 18.a panta 2. punktu.

27

(28)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 20) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 18.a pantu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 19) punktu, ar ko BAND iekļauj jaunu 32.c pantu.

28

(29)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 20) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 18.a panta 2. punkta b) apakšpunktu.

29

(30)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 12) punktu, ar ko groza NGSD 11. pantu.

30

(31)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 19) punkta b) apakšpunktu, ar ko groza VNMR 18. panta 4. punkta d) apakšpunktu.

31

(32)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 17) punkta b) apakšpunktu, ar ko groza BAND 32. panta 4. punkta d) apakšpunktu.

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

33

(34)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 20) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 18.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 19) punktu, ar ko BAND iekļauj jaunu 32.c panta 1. punkta b) apakšpunktu.

34

(35)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 13) punktu, ar ko NGSD iekļauj jaunu 11.e pantu.

35

(36)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 30. apsvērumu.

36

(37)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 13) punktu, ar ko NGSD iekļauj jaunu 11.e panta 5. punktu.

37

(38)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 15. apsvērumu un 1. panta 16) punktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 13.c pantu.

38

(39)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 15. apsvērumu.

39

(40)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 16. apsvērumu.

40

(41)  Sk., piemēram, ierosināto BAND grozījumu 1. panta 56) punktu, ar ko groza BAND 109. pantu.

41

(42)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 13) punktu, ar ko NGSD iekļauj jaunu 11.e pantu.

42

(43)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 55) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza BAND 108. panta 1. punktu.

43

(44)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 24) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza VNMR 27. panta 7. punktu.

44

(45)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 24) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza VNMR 27. panta 7. punktu.

45

(46)  Sk. SVF “Financial Sector Assessment Program – Technical Note – Bank Resolution and Crisis Management” (Finanšu sektora novērtēšanas programma. Tehniskā piezīme. Banku noregulējums un krīžu pārvarēšana), 2018, 6. un 30. lpp., pieejama SVF interneta vietnē www.imf.org.

46

Financial Sector Assessment Program – Technical Note – Bank Resolution and Crisis Management

(47)  Sk. arī ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 4. lpp.

47

(48)  Sk. ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 3. un 11. lpp. ECB mudināja Komisiju izpētīt tādu risinājumu iespējamību kā Eiropas administratīvās likvidācijas sistēmas izveide ar ENAS atbalstu, lai nodrošinātu, ka šādu kredītiestāžu maksātnespējas gadījumi tiek risināti efektīvi un saskaņoti.

48

(49)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 26. apsvērumu un 1. panta 23) punktu, ar ko groza VNMR 21. pantu.

49

(50)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 55) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza BAND 108. panta 1. punktu.

50

(51)  Šajā sakarā sk. arī ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 4. un 13. lpp.

51

(52)  Sīkāku informāciju par ASV pieeju, kas ietver viena līmeņa noguldītāju prioritāti un ievērojamu paļaušanos uz pārveduma stratēģijām, sk. ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētāja Andrea Enria runā “Of temples and trees: on the road to completing the European banking union” (Par tempļiem un kokiem: ceļā uz Eiropas banku savienības izveides pabeigšanu), kas pieejama ECB banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu.

52

Of temples and trees: on the road to completing the European banking union

(53)  Sk. Atzinuma CON/2017/6 2.3.2. punktu.

53

(54)  Sk. BAND 32.b pantu.

54

(55)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 18) punktu, ar ko groza BAND 32.b pantu.

55

(56)  Sk. Atzinuma CON/2020/25 3.2. punktu; ECB ieguldījumu Eiropas Komisijas mērķorientētajā apspriešanā par krīzes pārvaldības un noguldījumu apdrošināšanas regulējuma pārskatīšanu, 2. un 8. lpp.

56

(57)  Sk. arī 8.6. punktu iepriekš.

57

(58)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 18) punktu, ar ko groza BAND 32.b panta 3. punktu.

58

(59)  Sk. 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 14. panta 5. punktu Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

59

(60)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 16. apsvērumu un 1. panta 18) punktu, ar ko groza BAND 32.b panta 4. punktu.

60

(61)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 16. apsvērumu un 1. panta 18) punktu, ar ko groza BAND 32.b panta 1. un 2. punktu.

61

(62)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 18) punktu, ar ko groza BAND 32.b panta 1. punktu un paredz, ka attiecīgajai nacionālajai administratīvajai vai tiesu iestādei jābūt pilnvarām nekavējoties sākt procedūru iestādes vai vienības sakārtotai likvidācijai.

62

(63)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 37) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza VNMR 70. panta 3. punktu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 53) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza BAND 103. panta 3. punktu.

63

(64)  Sk. 2020. gada 9. septembra spriedumu BNP Paribas / Eiropas Centrālā banka, T-150/18 un T-345/18, ECLI:EU:T:2020:394, 78. punkts.

64

BNP Paribas

Eiropas Centrālā banka,

(65)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 37) punkta b) apakšpunktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 70. panta 3.a punktu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 53) punkta b) apakšpunktu, ar ko BAND iekļauj jaunu 103. panta 3.a punktu.

65

(66)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 37) punkta b) apakšpunktu, ar ko VNMR iekļauj jaunu 70. panta 3.a punktu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 53) punkta b) apakšpunktu, ar ko BAND iekļauj jaunu 103. panta 3.a punktu.

66

(67)  Sk. ierosināto grozījumu attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm 1. panta 3) punkta a) apakšpunktu un 2. panta 7) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza attiecīgi BAND 45.f panta 1. punktu un VNMR 12.g panta 1. punktu.

67

(68)  Sk. ierosināto grozījumu attiecībā uz netiešās parakstīšanas ķēdēm 1. panta 3) punkta a) apakšpunktu un 2. panta 7) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza attiecīgi BAND 45.f panta 1. punktu un VNMR 12.g panta 1. punktu.

68

(69)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

69

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

70

(71)  Sk. KPR Otro līdz Astoto daļu un KPD VII sadaļu.

71

(72)  Sk. KPR 11. panta 6. punktu.

72

(73)  Lielākā daļa šo izmaiņu saistāmas ar Eiropas Banku iestādes atzinumu par noguldījumu garantiju sistēmu finansēšanu un noguldījumu garantiju sistēmu līdzekļu izmantošanu (EBA/OP/2020/02), kas pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

73

(74)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 3) punkta a) apakšpunktu, ar ko groza NGSD 4. panta 4. punktu.

74

(75)  Sk. ierosināto NGSD grozījumu 1. panta 11) punkta e) apakšpunktu, ar ko NGSD iekļauj jaunu 10. panta 7.a punktu.

75

(76)  Sk. Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS statūti”) 17. pantu, kas paredz, ka, lai veiktu operācijas, NCB var atvērt kontus kredītiestādēm, valsts iestādēm un citiem tirgus dalībniekiem.

76

(77)  Sk. ECB 2022. gada konverģences ziņojuma 2.2.3. sadaļu un Atzinumu CON/2020/24.

77

(78)  Sk. Eiropas Banku iestādes atzinumu par noguldījumu atbilstību, seguma līmeni un sadarbību starp noguldījumu garantiju sistēmām (EBA/OP/2019/10), kas pieejams EBI interneta vietnē www.eba.europa.eu.

78

(79)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 25) un 43) punktu, ar ko attiecīgi groza VNMR 30. un 88. pantu.

79

(80)  Saprašanās memorands starp Vienoto noregulējuma valdi un Eiropas Centrālo banku par sadarbību un informācijas apmaiņu.

80

(81)  Sk. ierosināto VNMR grozījumu 1. panta 29) punktu, ar ko groza VNMR 34. pantu, un ierosināto BAND grozījumu 1. panta 58) punktu, ar ko groza BAND 128. pantu.

81

(82)  Sk. ierosināto BAND grozījumu 1. panta 58) punktu, ar ko groza BAND 128. pantu.

82

(83)  Padomes Regula (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.). Regulas (EK) Nr. 2533/98 juridiskais pamats ir ECBS Statūtu 5.4. pants, kas paredz, ka Padome saskaņā ar ECBS Statūtu 41. pantā noteikto procedūru cita starpā nosaka konfidencialitātes režīmu, kuru piemēro statiskās informācijas vākšanai, ko veic ECB ar NCB palīdzību.

83

(84)  Kā definēts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta 12) punktā.

84

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/34

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 30. augusts

(2023/C 307/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0886 |
| JPY | Japānas jena | 159,15 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4531 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85920 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,8410 |
| CHF | Šveices franks | 0,9568 |
| ISK | Islandes krona | 142,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,5460 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,107 |
| HUF | Ungārijas forints | 379,85 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4728 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9420 |
| TRY | Turcijas lira | 29,1190 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6814 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4764 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5427 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8250 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4723 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 442,07 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,2170 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9347 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 590,26 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0511 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,800 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,145 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,2877 |
| MXN | Meksikas peso | 18,2478 |
| INR | Indijas rūpija | 90,0188 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0886

JPY

Japānas jena

159,15

DKK

Dānijas krona

7,4531

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85920

SEK

Zviedrijas krona

11,8410

CHF

Šveices franks

0,9568

ISK

Islandes krona

142,70

NOK

Norvēģijas krona

11,5460

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,107

HUF

Ungārijas forints

379,85

PLN

Polijas zlots

4,4728

RON

Rumānijas leja

4,9420

TRY

Turcijas lira

29,1190

AUD

Austrālijas dolārs

1,6814

CAD

Kanādas dolārs

1,4764

HKD

Hongkongas dolārs

8,5427

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8250

SGD

Singapūras dolārs

1,4723

KRW

Dienvidkorejas vona

1 442,07

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,2170

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9347

IDR

Indonēzijas rūpija

16 590,26

MYR

Malaizijas ringits

5,0511

PHP

Filipīnu peso

61,800

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,145

BRL

Brazīlijas reāls

5,2877

MXN

Meksikas peso

18,2478

INR

Indijas rūpija

90,0188

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11214 — MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 307/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Mubadala Capital LLC (“Mubadala Capital”, Saūda Arābija), ko kontrolē uzņēmums Mubadala Investment Company PJSC (Saūda Arābija), |
| --- | --- |

—

Mubadala Capital LLC (“Mubadala Capital”, Saūda Arābija), ko kontrolē uzņēmums Mubadala Investment Company PJSC (Saūda Arābija),

| — | FIG Buyer GP (“Fortress Management”, ASV) – jaunizveidota struktūra, kas pilnībā pieder Fortress Investment Group LLC pašreizējās vadības grupas locekļiem, |
| --- | --- |

—

FIG Buyer GP (“Fortress Management”, ASV) – jaunizveidota struktūra, kas pilnībā pieder Fortress Investment Group LLC pašreizējās vadības grupas locekļiem,

| — | Fortress Investment Group LLC (“FIG”, ASV). |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC (“FIG”, ASV).

Uzņēmumi Mubadala Capital un Fortress Management Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs kopīgu kontroli pār uzņēmumu FIG.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties kapitāla daļas un noslēdzot vienošanos par komandītsabiedrību.

2.

| — | Mubadala Capital ir MIC aktīvu pārvaldības meitasuzņēmums, |
| --- | --- |

—

Mubadala Capital ir MIC aktīvu pārvaldības meitasuzņēmums,

| — | Fortress Management pieder FIG pašreizējās vadības grupas locekļiem, |
| --- | --- |

—

Fortress Management pieder FIG pašreizējās vadības grupas locekļiem,

| — | FIG ir diversificētu ieguldījumu pārvaldības uzņēmums. |
| --- | --- |

—

FIG ir diversificētu ieguldījumu pārvaldības uzņēmums.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11214 — MUBADALA CAPITAL / FORTRESS MANAGEMENT / FIG

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 307/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. (“MFE”, Nīderlande), ko kontrolē Fininvest S.p.A. (Itālija), |
| --- | --- |

—

MFE-MEDIAFOREUROPE N.V. (“MFE”, Nīderlande), ko kontrolē Fininvest S.p.A. (Itālija),

| — | ProSiebenSat.1 Media SE (“P7S1”, Vācija). |
| --- | --- |

—

ProSiebenSat.1 Media SE (“P7S1”, Vācija).

MFE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār P7S1.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | MFE ir daudznacionāla mediju grupa, kas pārvalda itāļu un spāņu valodas bezmaksas televīzijas kanālus, radiostacijas un maksas televīzijas piedāvājumu saturu un veic komercdarbību, kas saistīta ar audiovizuālo nozari, tostarp reklāmas pārdošanu dažādās izplatīšanas platformās; |
| --- | --- |

—

MFE ir daudznacionāla mediju grupa, kas pārvalda itāļu un spāņu valodas bezmaksas televīzijas kanālus, radiostacijas un maksas televīzijas piedāvājumu saturu un veic komercdarbību, kas saistīta ar audiovizuālo nozari, tostarp reklāmas pārdošanu dažādās izplatīšanas platformās;

| — | P7S1 ir plašsaziņas līdzekļu un digitālo pakalpojumu uzņēmums, kas darbojas izklaides, iepazīšanās pakalpojumu un video, kā arī tirdzniecības un ieguldījumu segmentos, koncentrējoties uz vāciski runājošām valstīm. |
| --- | --- |

—

P7S1 ir plašsaziņas līdzekļu un digitālo pakalpojumu uzņēmums, kas darbojas izklaides, iepazīšanās pakalpojumu un video, kā arī tirdzniecības un ieguldījumu segmentos, koncentrējoties uz vāciski runājošām valstīm.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11229 – MFE-MEDIAFOREUROPE / PROSIEBENSAT1

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 31.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 307/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 307/38

---

Apstiprināts standarta grozījums ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta specifikācijā: publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6.b panta 2. un 3. punktu

(2023/C 307/08)

Šis paziņojums tiek publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6.b panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR PRODUKTA SPECIFIKĀCIJĀ IZDARĪTA STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU DALĪBVALSTS IZCELSMES AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA VAI AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

(Regula (ES) Nr. 1151/2012)

“Bardejovský Med / Med z Bardejova”

ES Nr.: PDO-SK-02778-AM01 — 14.6.2023

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Produkta nosaukums

“Bardejovský Med / Med z Bardejova”

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals

Slovākija

3.   Dalībvalsts iestāde, kas paziņo par standarta grozījumu

Slovākijas Republikas Rūpnieciskā īpašuma birojs

—

4.   Apstiprinātā(-o) grozījuma(-u) apraksts

“BARDEJOVSKÝ MED / MED Z BARDEJOVA”

SĀKOTNĒJAIS TEKSTS

Baltegles medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 60 % |
| Mikroelementu saturs: | vairāk nekā 1 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 100 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 60 %

Mikroelementu saturs:

vairāk nekā 1 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 100 mS/m

Šā medus sastāvā ir ļoti daudz minerālvielu un mikroelementu.

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, |
| --- | --- |
| 95–114 mm pēc Pfunda skalas |
| Kristalizācija: | kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē |
| Smarža: | maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts |
| Garša: | viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu |

Krāsa:

tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas,

95–114 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē

Smarža:

maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts

Garša:

viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu

Liepu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 60 % |
| Mikroelementu saturs: | vairāk nekā 1 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 90 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 60 %

Mikroelementu saturs:

vairāk nekā 1 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 90 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, 95–110 mm pēc Pfunda skalas |
| --- | --- |
| Kristalizācija: | liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus |
| Smarža: | izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu |
| Garša: | viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu |

Krāsa:

tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, 95–110 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus

Smarža:

izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu

Garša:

viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu

Lapu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| | izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 60 % |
| Mikroelementu saturs: | vairāk nekā 1 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 95 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 60 %

Mikroelementu saturs:

vairāk nekā 1 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 95 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, sarkanbrūna, brūna līdz tumši brūna, |
| --- | --- |
| 95–110 mm pēc Pfunda skalas |
| Kristalizācija: | ātra, veidojot diezgan biezus kristālus |
| Smarža: | nedaudz pikanta |
| Garša: | viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu |

Krāsa:

tīra, sarkanbrūna, brūna līdz tumši brūna,

95–110 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

ātra, veidojot diezgan biezus kristālus

Smarža:

nedaudz pikanta

Garša:

viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu

JAUNAIS FORMULĒJUMS

Baltegles medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 45 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 100 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 100 mS/m

Šā medus sastāvā ir ļoti daudz minerālvielu un mikroelementu.

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, |
| --- | --- |
| vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas |
| Kristalizācija: | kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē |
| Smarža: | maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts |
| Garša: | viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu |

Krāsa:

tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas,

vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē

Smarža:

maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts

Garša:

viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu

Liepu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 45 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 90 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 90 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas |
| --- | --- |
| Kristalizācija: | liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus |
| Smarža: | izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu |
| Garša: | viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu |

Krāsa:

tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus

Smarža:

izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu

Garša:

viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu

Lapu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |
| Glikozes un fruktozes saturs: | vismaz 45 % |
| Īpatnējā elektrovadītspēja: | vismaz 95 mS/m |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs:

vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja:

vismaz 95 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas |
| --- | --- |
| Kristalizācija: | ātra, veidojot diezgan biezus kristālus |
| Smarža: | nedaudz pikanta |
| Garša: | viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu |

Krāsa:

tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

ātra, veidojot diezgan biezus kristālus

Smarža:

nedaudz pikanta

Garša:

viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu

Šis grozījums ietekmē vienoto dokumentu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Bardejovský Med / Med z Bardejova”

ES Nr.: PDO-SK-02778-AM01 — 14.6.2023

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Bardejovský Med / Med z Bardejova”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovākija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids [norādīts XI pielikumā]

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)

3.2.   Tā produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Bardejovský med / Med z Bardejova” aptver trīs atsevišķus produktus:

baltegles medu,

liepu medu un

lapu medu.

Tirgū to piedāvā šķidrā vai kristalizētā formā.

Baltegles medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs: vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja: vismaz 100 mS/m

Šā medus sastāvā ir ļoti daudz minerālvielu un mikroelementu.

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, |
| --- | --- |
| 95–65 mm pēc Pfunda skalas |
| Kristalizācija: | kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē |
| Smarža: | maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts |
| Garša: | viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu |

Krāsa:

tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas,

95–65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

kristalizācijas procesā rodas ļoti smalki kristāliņi, kas ātri izšķīst zemā temperatūrā, kad medu kausē

Smarža:

maiga, ne pārāk izteikta, viegli saldens sviesta aromāts

Garša:

viegli salda ar maigu, ne pārāk izteiktu sviesta garšu

Liepu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs: vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja: vismaz 90 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas |
| --- | --- |
| Kristalizācija: | liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus |
| Smarža: | izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu |
| Garša: | viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu |

Krāsa:

tīra, tumši brūna līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

liepu medus kristalizācija notiek samērā ātri salīdzinājumā ar medu no citām sugām; kristāli ir diezgan lieli un atgādina raupjus smilšu graudus

Smarža:

izteikta, ar spēcīgu liepziedu aromātu

Garša:

viegli pikanta, ar izteiktu aromātu, kas atgādina mentolu

Lapu medus

Fizikāli ķīmiskās īpašības

| Ūdens saturs: | ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas |
| --- | --- |
| Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs: | neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg |
| | izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg |
| Saharozes saturs: | ne vairāk kā 5 g/100 g |

Ūdens saturs:

ne vairāk kā 18 % uz trauka virsmas pēc nostādināšanas

Hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs:

neizšķīdušam medum pēc centrifugēšanas — ne vairāk kā 5 mg/kg

izšķīdušam medum pēc kristalizācijas — ne vairāk kā 15 mg/kg

Saharozes saturs:

ne vairāk kā 5 g/100 g

Glikozes un fruktozes saturs: vismaz 45 %

Īpatnējā elektrovadītspēja: vismaz 95 mS/m

Organoleptiskās īpašības

Izskats

| Krāsa: | tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas, |
| --- | --- |
| | vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas |
| Kristalizācija: | ātra, veidojot diezgan biezus kristālus |
| Smarža: | nedaudz pikanta |
| Garša: | viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu |

Krāsa:

tīra, tumša līdz melna, ar nedaudz zaļganu nokrāsu pēc kristalizācijas,

vairāk nekā 65 mm pēc Pfunda skalas

Kristalizācija:

ātra, veidojot diezgan biezus kristālus

Smarža:

nedaudz pikanta

Garša:

viegli sviestaina un pikanta, ar lapu medum raksturīgo garšu

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem “Bardejovský med / Med z Bardejova” ražošanas posmiem no stropu izvietošanas līdz burku pildīšanai ir jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Bardejovský med / Med z Bardejova” ir jāiepako noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas minēts 4. punktā, lai labāk aizsargātu produkta autentiskumu un kvalitāti un nodrošinātu produkta izsekojamību un uzraudzību.

Tas ir vienīgais veids, kā saglabāt kvalitāti un nepieļaut, ka mainās fizikāli ķīmiskās un organoleptiskās īpašības. Transportējot preces uz jaunu vietu, mainās temperatūra un mitrums un notiek svešu aromātu absorbcija, kā arī palielinās HMF daudzums un samazinās diastāze. Produkta iepakošana noteiktajā apgabalā samazina risku, ka to varētu sajaukt ar medu, kas iegūts ārpus 4. punktā minētā apgabala.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Bardejovský med / Med z Bardejova” ražo Čergovas kalnos Bardejovas apgabalā Hertnikas, Šibas, Hervartovas, Ričvaldes, Križes, Tarnovas, Rokitovas un Mokruluhas pašvaldībās un šādās Bardejovas pilsētas daļās: Koligrundā, Bardejovas Zabavā, Poštarkā un Bardejovā-Mihalovā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pieteikums cilmes vietas nosaukuma “Bardejovský med / Med z Bardejova” reģistrācijai ir balstīts tikai uz produkta īpašo kvalitāti un īpašībām, kas izriet no dabas un cilvēka faktoriem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Čergovas kalni atrodas Slovākijas ziemeļaustrumos. Kalnu grēda ir izveidojusies uz fliša pamatnes ar smilšakmeni un mālakmeni. Virsmu klāj jauktie meži, kuros dominē dižskābarži, baltegles un parastās egles. Kalnu Bardejovas daļai raksturīgas viendabīgas baltegļu audzes, kas vienā apgabalā mijas arī ar parastajām liepām un dižskābaržiem. Baltegļu īpatsvars noteiktā ģeogrāfiskā apgabala mežos ir ļoti augsts — ap 70 %. Baltegles klāj aptuveni 6 000 ha mežainās teritorijas, un bišu stropi šajos apgabalos ir stacionāri vai pārvietojami.

Visa Čergovas kalnu grēda atrodas vēsajā klimata joslā, kur vidējā gaisa temperatūra ir no –3 līdz –6 °C ziemā un no +14 līdz +16 °C vasarā un sniega sega saglabājas 120 līdz 160 dienas gadā. Vasaras dienu skaits svārstās no 10 līdz 30 dienām gadā. Klimats ir diezgan vēss un mitrs, un tas rada piemērotus apstākļus Lachnidea dzimtai piederošās zaļsvītrotās baltegļu laputs (Cinara pectinatae) dzīves ciklam un izplatībai lielās kolonijās. Šī laputs izdala medusrasu, kas ir “Bardejovský med / Med z Bardejova” ražošanas pamatresurss.

Laputis barojas, caurdurot baltegļu zarus vai citu lapu koku vai skujkoku lapas un izsūcot to sulu. Tās savas vielmaiņas dēļ nespēj apstrādāt atsevišķas sulas daļas, tāpēc tās izdala to saldu pilieniņu veidā, kurus bites aiznes uz saviem stropiem un bagātina ar specifiskām vielām (enzīmiem); bites sabiezina tos, ievieto tos medus kārēs stropos un ražo no tiem medu. Krainas bites (Apis mellifera carnica) šajā apgabalā tiek turētas jau sen, un tās ir pielāgojušās vietējiem klimata apstākļiem un medusrasas vākšanai.

Bites ražo “Bardejovský med / Med z Bardejova” stropos, kas pastāvīgi atrodas dravās, vai pārvietojamos stropos precīzi noteiktās pašvaldību robežās noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Stropiem ir jābūt no dabiska materiāla, t. i., no koka. Bites nedrīkst turēt plastmasas vai polistirola stropu blokos.

Medu iegūst no medus šūnām, tās centrifugējot medsviedēs. Centrifugēšanu veic, kad medus ir nobriedis un ūdens saturs nepārsniedz 18 %. Peru šūnas nedrīkst centrifugēt. Biškopības sezonas laikā stropos nedrīkst lietot ķīmiskas zāles. Ūdens saturu medū nedrīkst samazināt, veicot tehnisko iztvaicēšanu. Pēc centrifugēšanas medu izkāš caur sietiem, lai atdalītu piemaisījumus (vasks, bites u. c.). Medu drīkst tikai attīrīt no piemaisījumiem, un tam neko nedrīkst pievienot. Pēc tam medu glabā tam paredzētos traukos, vai arī to var uzreiz iepakot stikla burkās, kas paredzētas galapārdošanai patērētājiem. Pēc centrifugēšanas, ja medus ir glabāts traukos, to var šķīdināt tikai temperatūrā, kas ir zemāka par 45 oC. Viss medus centrifugēšanas un iepakošanas process drīkst notikt tikai šim nolūkam paredzētā ražotnē, kuru apstiprinājis attiecīgais pārtikas un veterinārijas dienests un kurai ir jāatrodas noteiktajā teritorijā.

Biškopji ievāc medu, izmantojot tradicionālas metodes, kas cieši saistītas ar šo apgabalu. Vietējo biškopju prasme ir spēja izvēlēties vietas, kurās jāizvieto dravas, medus iegūšanas veids un centrifugēšana, kā arī tā uzglabāšanas un pārliešanas principi. Dūmotājā izmanto tikai vecu, trūdošu koksni no vietējiem kokiem, kas rada nekaitīgus un nekairinošus dūmus. Biškopības sezonā bites nedrīkst barot ar cukuru vai citu barību. Medus kāres noņem, izmantojot tradicionālo metodi, ar dakšu. Medu izņem no rāmja ar centrifugēšanas metodi, bez karsēšanas. Tas nav pasterizēts.

“Bardejovský med / Med z Bardejova” specifika galvenokārt ir tāda, ka gan liepu medus, gan lapu medus satur arī baltegles medu, kas ietekmē tā krāsu, kura var būt no tumši brūnas līdz melnai. Šāds sastāvs rada ļoti izsmalcinātu garšu. Šā medus specifiskās kvalitātes pamatā ir tā sastāvs un augstais flavonoīdu, minerālvielu un mikroelementu īpatsvars. Šādā veidā iegūtam medum ir raksturīga diezgan bieza konsistence, izsmalcināta garša, tumša krāsa un īpašs aromāts. Tā sastāvā ir ļoti daudz minerālvielu un mikroelementu.

Medum “Bardejovský med / Med z Bardejova”, kas ražots tīrās, dabiskās vietās, ir piešķirtas vairākas godalgas prestižās starptautiskās izstādēs, tādējādi novērtējot tā augsto kvalitāti. Produkta kvalitāti apliecināja arī raksts avīzē “Pravda”2016. gada 5. jūlijā, kurā minēts: “Piemēram, pirms kāda laika lapu medus no Bardejovas tika pasludināts par savas klases paraugproduktu.” Avīzē “Nový čas”2012. gada 14. oktobrī bija publicēts raksts ar virsrakstu “Bardejovas medus ir labākais pasaulē: biškopis Jozefs ieguvis zeltu”.

Medum “Bardejovský med / Med z Bardejova” ir cieša saikne ar tā izcelsmes apgabalu. Produkta specifiskās īpašības ir saistītas ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu. Viendabīgas baltegļu audzes ir sastopamas tikai ļoti labvēlīgā un tīrā vidē. Mikroklimatiskie apstākļi, augstums virs jūras līmeņa, klimats un gaisa mitrums noteiktajā apgabalā rada labvēlīgus apstākļus tam, lai vairotos laputis, kuras savukārt ietekmē medusrasas ražošanu. Stropus izvieto blīvos baltegļu mežos.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtā lapu medus īpatnējā elektrovadītspēja ir daudz augstāka nekā citās vietās iegūtam lapu medum. Šādu elektrovadītspēju nosaka tas, ka produkts augstā koncentrācijā satur tādus mikroelementus un minerālvielas kā magnijs, mangāns, dzelzs, varš, kobalts, kalcijs, fosfors un citas vielas. Medum “Bardejovský med / Med z Bardejova” tā raksturīgās īpašības un kvalitāti piešķir tas, ka baltegļu audzes aug augsnē, kuras apakškārtas sastāvā ir minētās minerālvielas un mikroelementi. Šīs reti sastopamās vielas nonāk baltegļu zaros caur sakņu sistēmu, un pēc tam tās izdala laputis, kas barojas no baltegļu sulas. Bites pēc tam aiznes tās uz saviem stropiem, kur tiek ražots medus. Šie aspekti ietekmē medus sastāvu un kvalitāti un piešķir Bardejovas medum tam raksturīgās īpašības.

Medu no balteglēm šajā apgabalā ražo jau ļoti sen, un šis process nekad nav ticis pārtraukts. Vietējo biškopju pieredze un prasmes atspoguļojas medus ražošanas metodē. Vietējie biškopji, pateicoties savam augstajam prasmju līmenim, spēj arī ievērot daudzās prasības, ko piemēro medus ražošanai, un saražot medu ar specifiskām īpašībām, ko nodrošina šā ģeogrāfiskā apgabala unikālie dabas apstākļi.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/2023/CHOP_CHZO/%C5%A1pecifik%C3%A1cie/BARDEJOVSKY%20MED%20MED%20Z%20BARDEJOVA.pdf

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---