# Euroopa Liidu C 222/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.222.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide15. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.222.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 222

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide15. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 222/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5467 – RWE/Essent) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 222/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5467 – RWE/Essent) (
  1
  )

1

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Nõukogu |
| 2009/C 222/02 | Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Ungari Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatus võtta vastu nõukogu ... otsus 2009/.../JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (EUCPN) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/427/JSK | 2 |

III   Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

2009/C 222/02

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Ungari Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatus võtta vastu nõukogu ... otsus 2009/.../JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (EUCPN) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/427/JSK

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 222/03 | Euro vahetuskurss | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 222/03

Euro vahetuskurss

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2009/C 222/04 | Töölevõtmise teadaanne PE/119/S | 6 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 222/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets) (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 222/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2009/C 222/07 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 12 |
| 2009/C 222/08 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

2009/C 222/04

Töölevõtmise teadaanne PE/119/S

6

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 222/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets) (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 222/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

8

2009/C 222/07

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

12

2009/C 222/08

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5467 – RWE/Essent)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 222/01

23. juunil 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5467 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5467 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

III Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/2

---

Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Ungari Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatus võtta vastu nõukogu ... otsus 2009/.../JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (EUCPN) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/427/JSK

2009/C 222/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõiget 1, artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Ungari Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu otsustas oma 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud kohtumisel, et on vaja arendada kuritegevuse ärahoidmise meetmeid, vahetada parimaid tavasid ning tugevdada kuritegevuse ärahoidmisega tegelevate pädevate siseriiklike asutuste võrgustikku ja selles valdkonnas spetsialiseerunud siseriiklike organisatsioonide vahelist koostööd, täpsustades, et põhitähelepanu peaks olema suunatud noorte, linna- ja narkokuritegevusele. Selleks kutsuti üles uurima ühenduse poolt rahastatava programmi loomise võimalikkust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu otsustas oma 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud kohtumisel, et on vaja arendada kuritegevuse ärahoidmise meetmeid, vahetada parimaid tavasid ning tugevdada kuritegevuse ärahoidmisega tegelevate pädevate siseriiklike asutuste võrgustikku ja selles valdkonnas spetsialiseerunud siseriiklike organisatsioonide vahelist koostööd, täpsustades, et põhitähelepanu peaks olema suunatud noorte, linna- ja narkokuritegevusele. Selleks kutsuti üles uurima ühenduse poolt rahastatava programmi loomise võimalikkust.

| (2) | Euroopa Liidu organiseeritud kuritegevuse ärahoidmise ja selle vastu võitlemise strateegia uueks aastatuhandeks (2) 6. soovituses kutsutakse üles abistama nõukogu kuritegevuse ärahoidmise küsimustes piisavalt kvalifitseeritud asjatundjatega näiteks riikide teabekeskuste kaudu või kuritegevuse ärahoidmisega tegelevate siseriiklike organisatsioonide asjatundjate võrgu loomise teel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu organiseeritud kuritegevuse ärahoidmise ja selle vastu võitlemise strateegia uueks aastatuhandeks (2) 6. soovituses kutsutakse üles abistama nõukogu kuritegevuse ärahoidmise küsimustes piisavalt kvalifitseeritud asjatundjatega näiteks riikide teabekeskuste kaudu või kuritegevuse ärahoidmisega tegelevate siseriiklike organisatsioonide asjatundjate võrgu loomise teel.

| (3) | Nõukogu otsusega 2001/427/JSK (3) loodi Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2001/427/JSK (3) loodi Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik.

| (4) | 2008.–2009. aastal teostatud Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku (EUCPN) välishindamisega määrati kindlaks võrgustiku tugevdamise võimalused, mille kiitis heaks EUCPNi juhatus ja mis tekitab vajaduse tunnistada kehtetuks otsus 2001/427/JSK ning asendada see uue nõukogu otsusega võrgustiku kohta. |
| --- | --- |

(4)

2008.–2009. aastal teostatud Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku (EUCPN) välishindamisega määrati kindlaks võrgustiku tugevdamise võimalused, mille kiitis heaks EUCPNi juhatus ja mis tekitab vajaduse tunnistada kehtetuks otsus 2001/427/JSK ning asendada see uue nõukogu otsusega võrgustiku kohta.

| (5) | Hindamisel tehti kindlaks, et rahvuslikke esindajaid on vaja rohkem kaasata võrgustiku tegevusse. |
| --- | --- |

(5)

Hindamisel tehti kindlaks, et rahvuslikke esindajaid on vaja rohkem kaasata võrgustiku tegevusse.

| (6) | Võrgustiku tugevdamiseks on vaja teha mitmeid muudatusi, sealhulgas muuta sätteid, mis käsitlevad kontaktpunkte, sekretariaati, juhatuse struktuuri ja ülesandeid ning sealhulgas esimehe ametissenimetamist. |
| --- | --- |

(6)

Võrgustiku tugevdamiseks on vaja teha mitmeid muudatusi, sealhulgas muuta sätteid, mis käsitlevad kontaktpunkte, sekretariaati, juhatuse struktuuri ja ülesandeid ning sealhulgas esimehe ametissenimetamist.

| (7) | Muud sätted peaksid põhinema otsusel 2001/427/JSK, |
| --- | --- |

(7)

Muud sätted peaksid põhinema otsusel 2001/427/JSK,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine

Käesolevaga luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik (edaspidi „võrgustik”). See loetakse otsusega 2001/427/JSK loodud Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku õigusjärglaseks.

Artikkel 2

Eesmärk

1.   Võrgustik võtab osa kriminaalpreventsiooni mitmesuguste aspektide arendamisest liidu tasandil ning toetab kriminaalpreventsiooni alaseid tegevusi siseriiklikul ja kohalikul tasandil.

2.   Kriminaalpreventsioon hõlmab kõiki meetmeid, mis on suunatud kuritegevuse ning kodanike ebakindlustunde vähendamisele või muul moel sellele kaasaaitamisele nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt ja kas otseselt kuritegevuse ennetamise teel või poliitikate ja meetmetega, mis on suunatud kuritegevuse potentsiaali vähendamisele ja selle põhjuste kõrvaldamisele. See tähendab valitsuse, pädevate asutuste, kriminaalkohtuasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende Euroopa spetsialiseerunud assotsiatsioonide, erasektori ja vabatahtlike, teadlaste ja üldsuse tööd, mida toetab ajakirjandus.

Artikkel 3

Struktuur ja koosseis

1.   Võrgustik koosneb juhatusest ja sekretariaadist ning kontaktpunktidest, mille määrab iga liikmesriik.

2.   Juhatus koosneb rahvuslikest esindajatest ja esimehest ning täitevkomiteest.

3.   Iga liikmesriik nimetab ühe rahvusliku esindaja. Oma äraoleku korral nimetab rahvuslik esindaja endale asendaja.

4.   Esimees nimetatakse rahvuslike esindajate seast.

5.   Täitevkomitee juhiks on esimees ning see koosneb kuni kuuest juhatuse liikmest ja komisjoni määratud esindajast.

6.   Sekretariaat koosneb vähemalt kahest, kuid mitte rohkem kui kolmest, täistööajale taandatud töötajast. Töötajad tagab komisjoni poolt hankemenetluse alusel valitud väline teenuseosutaja.

Artikkel 4

Võrgustiku ülesanded

Võrgustiku ülesanded on eelkõige järgmised:

| a) | hõlbustada koostööd, kontakte ning teabe ja kogemuste vahetamist kriminaalpreventsiooni ekspertide vahel; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada koostööd, kontakte ning teabe ja kogemuste vahetamist kriminaalpreventsiooni ekspertide vahel;

| b) | koguda, hinnata ja edastada tõenditepõhist teavet, sealhulgas häid tavasid kriminaalpreventsiooni valdkonna käimasolevate tegevuste vallas; |
| --- | --- |

b)

koguda, hinnata ja edastada tõenditepõhist teavet, sealhulgas häid tavasid kriminaalpreventsiooni valdkonna käimasolevate tegevuste vallas;

| c) | korraldada konverentse ja eelkõige iga-aastast konverentsi parimate tavade teemal ning muid tegevusi (sealhulgas iga-aastane euroopa kriminaalpreventsiooni auhind), mille eesmärk võrgustiku eesmärkide saavutamine ja selle tulemuste laialdane levitamine; |
| --- | --- |

c)

korraldada konverentse ja eelkõige iga-aastast konverentsi parimate tavade teemal ning muid tegevusi (sealhulgas iga-aastane euroopa kriminaalpreventsiooni auhind), mille eesmärk võrgustiku eesmärkide saavutamine ja selle tulemuste laialdane levitamine;

| d) | anda ekspertteavet nõukogule ja komisjonile, kui seda palutakse; |
| --- | --- |

d)

anda ekspertteavet nõukogule ja komisjonile, kui seda palutakse;

| e) | anda nõukogule igal aastal juhatuse kaudu aru oma tegevuste kohta; |
| --- | --- |

e)

anda nõukogule igal aastal juhatuse kaudu aru oma tegevuste kohta;

| f) | töötada välja tööprogramm, mis põhineb selgelt määratletud strateegial, milles võetakse arvesse asjassepuutuvate kuritegevuse ohtude kindlaks määramist ning neile vastamist, ning rakendada tööprogramm. |
| --- | --- |

f)

töötada välja tööprogramm, mis põhineb selgelt määratletud strateegial, milles võetakse arvesse asjassepuutuvate kuritegevuse ohtude kindlaks määramist ning neile vastamist, ning rakendada tööprogramm.

Artikkel 5

Teabevahetus

Oma ülesannete täitmiseks teeb võrgustik järgmist:

| a) | kasutab valdkonnaülest lähenemisviisi; |
| --- | --- |

a)

kasutab valdkonnaülest lähenemisviisi;

| b) | hoiab rahvuslike esindajate ja kontaktpunktide kaudu tihedat sidet kriminaalpreventsiooniga tegelevate organite, kohalike omavalitsuste, kohalike partnerite ja kodanikuühiskonnaga ning samuti liikmesriikides tegutsevate teadusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

b)

hoiab rahvuslike esindajate ja kontaktpunktide kaudu tihedat sidet kriminaalpreventsiooniga tegelevate organite, kohalike omavalitsuste, kohalike partnerite ja kodanikuühiskonnaga ning samuti liikmesriikides tegutsevate teadusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega;

| c) | loob ja haldab oma veebisaiti, mis sisaldab võrgustiku korralisi aruandeid ja muud kasulikku teavet, eelkõige ülevaadet parimatest tavadest; |
| --- | --- |

c)

loob ja haldab oma veebisaiti, mis sisaldab võrgustiku korralisi aruandeid ja muud kasulikku teavet, eelkõige ülevaadet parimatest tavadest;

| d) | püüab kasutada ja edendada kriminaalpreventsiooniga seotud ja liidu programmide kaudu rahastatavate projektide tulemusi. |
| --- | --- |

d)

püüab kasutada ja edendada kriminaalpreventsiooniga seotud ja liidu programmide kaudu rahastatavate projektide tulemusi.

Artikkel 6

Vastutus

1.   Täitevkomitee töötab välja võrgustiku strateegia, mille kiidab heaks juhatus.

2.   Juhatuse ülesanded on:

| a) | tagada võrgustiku nõuetekohane toimimine kooskõlas käesoleva otsusega; |
| --- | --- |

a)

tagada võrgustiku nõuetekohane toimimine kooskõlas käesoleva otsusega;

| b) | kiita heaks võrgustiku strateegia, mis aitab kaasa kriminaalpreventsioonile liidu tasandil; |
| --- | --- |

b)

kiita heaks võrgustiku strateegia, mis aitab kaasa kriminaalpreventsioonile liidu tasandil;

| c) | võtta vastu võrgustiku tööprogramm ja tagada selle elluviimine; |
| --- | --- |

c)

võtta vastu võrgustiku tööprogramm ja tagada selle elluviimine;

| d) | võtta vastu iga-aastane aruanne võrgustiku tegevuste kohta. |
| --- | --- |

d)

võtta vastu iga-aastane aruanne võrgustiku tegevuste kohta.

3.   Juhatus võtab ühehäälse otsusega vastu oma töökorra, mis sisaldab muu hulgas sätteid esimehe ja täitevkomitee liikmete ametissenimetamise, juhatuse otsuste langetamise korra, keelekorralduse ning artiklis 8 osutatud teiste üksustega tehtava koostöö halduskorra kohta.

4.   Juhatust toetab sekretariaat. Sekretariaadil on järgmised ülesanded:

| a) | anda halduslikku ja üldist tuge koosolekute, seminaride ja konverentside ettevalmistamisel; koostada iga-aastane aruanne ja tööprogramm; toetada tööprogrammi rakendamist ning olla võrgustiku liikmetega suhtlemise keskpunktiks; |
| --- | --- |

a)

anda halduslikku ja üldist tuge koosolekute, seminaride ja konverentside ettevalmistamisel; koostada iga-aastane aruanne ja tööprogramm; toetada tööprogrammi rakendamist ning olla võrgustiku liikmetega suhtlemise keskpunktiks;

| b) | täita analüütilist ja toetavat funktsiooni, et teha kindlaks käimasolevad teadusuuringud kriminaalpreventsiooni valdkonnas ja teemakohane teave, mis oleks võrgustikule kasulik; |
| --- | --- |

b)

täita analüütilist ja toetavat funktsiooni, et teha kindlaks käimasolevad teadusuuringud kriminaalpreventsiooni valdkonnas ja teemakohane teave, mis oleks võrgustikule kasulik;

| c) | kanda üldvastutust võrgustiku veebisaidi haldamise, väljatöötamise ja tööshoidmise eest. |
| --- | --- |

c)

kanda üldvastutust võrgustiku veebisaidi haldamise, väljatöötamise ja tööshoidmise eest.

Juhatus otsustab sekretariaadi ülesannete ulatuse üle ja sätestab koostöös komisjoniga eesmärgid ja neist tulenevad nõuded personali arvu osas.

5.   Rahvuslikud esindajad edendavad võrgustiku tegevusi siseriiklikul ja kohalikul tasandil ning hõlbustavad kriminaalpreventsiooni alaste materjalide loomist, säilitamist ja vahetamist oma liikmesriigi ja võrgustiku vahel.

6.   Kontaktpunktid toetava rahvuslikke esindajaid riigi kriminaalpreventsioonialase teabe ja ekspertteadmiste vahetamisel võrgustiku raames.

7.   Sekretariaat annab kooskõlas komisjoniga kokku lepitud sideprotokolliga aru esimehele ja täitevkogule, kes on ka sekretariaadi töö ülevaatajaks.

8.   Sekretariaati ja ta tegevust rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

Artikkel 7

Juhatuse koosolekud

Juhatus tuleb esimehe kutsel kokku Brüsselis vähemalt korra igal poolaastal ning kohtumise korraldajaks on komisjon.

Artikkel 8

Koostöö muude üksustega

Võrgustik võib teha koostööd muude kriminaalpreventsiooni valdkonnas pädevate üksustega, kui see on asjakohane selle eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 9

Hindamine

Nõukogu annab 7. juuli 2012 hinnangu võrgustiku tegevusele.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2001/427/JSK tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, ...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 124, 3.5.2000, lk 1.

2

(3)  ELT L 153, 8.6.2001, lk 1.

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/5

---

Euro vahetuskurss (1)

14. september 2009

2009/C 222/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4561 |
| JPY | Jaapani jeen | 132,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4434 |
| GBP | Inglise nael | 0,87900 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2627 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5133 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6685 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,455 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 274,33 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7023 |
| PLN | Poola zlott | 4,2040 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2768 |
| TRY | Türgi liir | 2,1853 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6963 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5879 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,2849 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0818 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0751 |
| KRW | Korea won | 1 783,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8991 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,9436 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3276 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 495,38 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1080 |
| PHP | Filipiini peeso | 70,614 |
| RUB | Vene rubla | 44,9152 |
| THB | Tai baht | 49,438 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6677 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,5333 |
| INR | India ruupia | 70,9630 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4561

JPY

Jaapani jeen

132,30

DKK

Taani kroon

7,4434

GBP

Inglise nael

0,87900

SEK

Rootsi kroon

10,2627

CHF

Šveitsi frank

1,5133

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6685

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,455

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

274,33

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7023

PLN

Poola zlott

4,2040

RON

Rumeenia leu

4,2768

TRY

Türgi liir

2,1853

AUD

Austraalia dollar

1,6963

CAD

Kanada dollar

1,5879

HKD

Hong Kongi dollar

11,2849

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0818

SGD

Singapuri dollar

2,0751

KRW

Korea won

1 783,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8991

CNY

Hiina jüaan

9,9436

HRK

Horvaatia kuna

7,3276

IDR

Indoneesia ruupia

14 495,38

MYR

Malaisia ringit

5,1080

PHP

Filipiini peeso

70,614

RUB

Vene rubla

44,9152

THB

Tai baht

49,438

BRL

Brasiilia reaal

2,6677

MXN

Mehhiko peeso

19,5333

INR

India ruupia

70,9630

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/6

---

Töölevõtmise teadaanne PE/119/S

2009/C 222/04

Euroopa Parlament korraldab järgmise valikumenetluse:

| — | PE/119/S – ajutine teenistuja – üldehitustöödele ja viimistlusele spetsialiseerunud assistent (AST 1) kinnisvara alal. |
| --- | --- |

—

PE/119/S – ajutine teenistuja – üldehitustöödele ja viimistlusele spetsialiseerunud assistent (AST 1) kinnisvara alal.

Nimetatud valikumenetluse puhul on kohustuslik vähemalt kaheaastase õppeajaga kõrgharidus ehitustehnoloogia valdkonnas (spetsialiseerumisega üldehitusele ja viimistlusele) koos seda tõendava diplomiga

või

lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis tagab õiguse alustada õpinguid kõrgkoolis, ning keskhariduse omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane töökogemus ametiülesannete sisule vastavas valdkonnas.

Muud töökogemust ei nõuta.

Käesolev tööpakkumise kuulutus avaldatakse ainult prantsuse keeles. Terviktekst on kättesaadav nimetatud keeles Euroopa Liidu Teatajas C ... A.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 222/05

| 1. | 8. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja E.ON AG (edaspidi „E.ON”, Saksamaa) kavatseb omandada täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Electrabel S.A./N.V. (edaspidi „Electrabel”, Belgia) kahe elektrijaama ning elektrienergia võimsuste arvestusühikute üle Belgias ja Hollandis. |
| --- | --- |

1.

8. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja E.ON AG (edaspidi „E.ON”, Saksamaa) kavatseb omandada täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Electrabel S.A./N.V. (edaspidi „Electrabel”, Belgia) kahe elektrijaama ning elektrienergia võimsuste arvestusühikute üle Belgias ja Hollandis.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | E.ON: elektrienergia ja maagaasi tootmine ja tarnimine mitmes Euroopa riigis, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

E.ON: elektrienergia ja maagaasi tootmine ja tarnimine mitmes Euroopa riigis,

| — | Electrabel: elektrienergia ja maagaasi tootmine ja tarnimine. Electrabel on osa rahvusvahelisest tööstus- ja teenustekontsernist GDF SUEZ SA, kes tegutseb elektrienergia, maagaasi, energeetikateenuste, vee- ja jäätmekäitluse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Electrabel: elektrienergia ja maagaasi tootmine ja tarnimine. Electrabel on osa rahvusvahelisest tööstus- ja teenustekontsernist GDF SUEZ SA, kes tegutseb elektrienergia, maagaasi, energeetikateenuste, vee- ja jäätmekäitluse valdkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5519 – E.ON/Electrabel Acquired Assets):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 222/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„TETTNANGER HOPFEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0528-14.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 302025-70

Faks

+49 302025-8251

E-post:

—

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | HVG Service Baden-Württemberg e.V. |
| --- | --- |
| Aadress: | Kaltenberger 5 |
| 88069 Tettnang |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

HVG Service Baden-Württemberg e.V.

Aadress:

Kaltenberger 5

88069 Tettnang

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 754252136

Faks

+49 754252160

E-post:

j.weishaupt@tettnanger-hopfen.de

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.8. | asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (humal) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (humal)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi:

„Tettnanger Hopfen”

4.2.   Kirjeldus:

Botaanika: botaaniliselt kuulub humal (humulus lupulus) nõgeseliste (urticales) seltsi ja kanepiliste (cannabaceae) sugukonda. Humal on kahekojaline, s.t taimel moodustuvad kas emas- või isasõisikud. Kasvatatakse vaid emastaimi, mille õitest arenevad humalakäbid. Määruse (EÜ) nr 510/2006 kohane kaitse hõlmab üksnes humalakäbisid (värsked humalakäbid) ja nende töötlemissaadusi (humalakäbigraanuleid ja humalaekstrakti). Humalakäbi koosneb kandelehtedest, kattelehtedest, varrest ja õisikuteljest ning sisaldab humala „Tettnanger Hopfen” väärtuslikke koostisaineid, mida kasutatakse pruulimisel. Humal on lühipäevataim, s.t taim kasvab kevadel, kui päevad pikenevad, ja puhkeb õide 21. juuni paiku, mil päevad hakkavad lühemaks muutuma. Tänu soodsatele tingimustele (pinnas, sademete hulk, keskmine temperatuur) kasvab humal „Tettnanger Hopfen” teiste kasvatuspiirkondade humalatega võrreldes kuni 8,3 m kõrguseks (teistes kasvatuspiirkondades on toed tavaliselt 7–7,5 m kõrgused). Humal „Tettnanger Hopfen” kasvab kiiresti (kuni 30 cm päevas) ja pöördub ümber toe päripäeva. Nimetust „Tettnanger Hopfen” kannavad kõik Tettnangi piirkonnas kasvatatavad aromaatsed humalasordid. Lisaks põhilistele humalasortidele „Tettnanger” kasvatatakse ka humalasorte „Hallertauer Tradition” ja „Perle” (alates 1973. aastast kannavad need ühist nimetust „Tettnanger Frühhopfen” (P. Heidtmann, „Grünes Gold” 1994, lk 342). Humalasorti „Tettnanger” kasvatatakse ainult Tettnangi humalakasvatuspiirkonnas.

Kasutamine: peaaegu kogu humala „Tettnanger Hopfen” saak (umbes 99 %) läheb õlle tootmiseks, ülejäänut kasutatakse farmaatsiatoodete valmistamiseks. Humal „Tettnanger Hopfen” saadetakse klientidele graanulitena, vähemal määral ka humalaekstraktina (väärtuslikud aroomid võivad ekstraheerimise käigus kaduma minna).

Koostisained: humala olulisemad koostisained on mõruained (humalavaik), aroomid (eeterlikud õlid) ja tanniinid (polüfenoolid). Tettnang on piirkond, kus kasvatatakse aromaatseid humalasorte. Humal „Tettnanger Hopfen” võlgneb oma ülemaailmse tuntuse eelkõige rohkem kui 300 eeterlikust õlist koosnevale harukordselt peenele aroomile (humala nn lõhnabukett). Humala „Tettnanger Hopfen” aroomi iseloomustatakse kui lillelist, sidrunitaolist, puuviljalõhnalist, punast sõstart meenutavat, magusat ja vürtsikat. Üldiselt kirjeldatakse Tettnangi piirkonnas kasvatatava humala lõhna kui harmoonilist, ent püsivat, täidlast ja pehmet aroomi.

Lisaks eelnevale klassifikatsioonile kasutatakse Tettnangi humalasortide puhul humalakaupmeeste ametlikes kirjeldustes järgmisi kategooriaid: „peen aroom”, „aroom”, „mõru humal”, „suure alfahappesisaldusega humal” („feinstes Aroma”, „Aroma”, „Bitterstoffhopfen”, „Hochalphahopfen”). 9 % humalast „Tettnanger Hopfen” (humalasordid „Tettnanger” ja „Hallertauer”) kuuluvad kategooriasse „peen aroom”; Ülejäänud 4 % („Perle” and „Hallertauer Tradition”) kuuluvad kategooriasse „aroom”.

Kuna enamiku 300 aromaatse koostisosa lõhna ei ole võimalik eristada, rajaneb õlletehaste esindajate ja ostjate valik siiski isiklikul lõhnatajul (valiku tegemiseks surub ostja oma nina humalatesse). Asjatundjad väidavad, et humal „Tettnanger Hopfen” on parim humal maailmas.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafiline piirkond on Tettnangi humalakasvatuspiirkond. See hõlmab järgmiseid haldusüksusi: 1. Eriskirch, Friedrichshafen, Hagnau am Bodensee, Immenstaad am Bodensee, Kressbronn am Bodensee, Langenargen, Markdorf, Meckenbeuren, Neukirch, Oberteuringen ja Tettnang Bodensee piirkonnas (Bodenseekreis); 2. Achberg, Amtzell, Berg, Bodnegg, Grünkraut, Ravensburg, Wangen im Allgäu (endisi Neuravensburgi and Schomburgi haldusüksusi hõlmav piirkond) Ravensburgi piirkonnas; 3. Bodolz, Lindau (Bodensee), Nonnenhorn ja Wasserburg (Bodensee) Lindau (Bodensee) piirkonnas.

4.4.   Päritolutõend:

Saksamaal kehtestati humalate päritolu käsitlevad eeskirjad esmakordselt 1929. aasta humalate päritolu seadusega, mida täiendati 1996. aasta humalaseadusega. Geograafiline päritolunimetus „Tettnang” on olnud vähem või rohkem kaitstud alates 1929. aasta humala päritolu käsitleva seaduse kehtestamisest, mille kohaselt humala pakendile peab olema märgitud selle päritolupiirkond, viljelusaasta ja humala sort. Tettnangi humalakasvatuspiirkonnas kasvatatava humala „Tettnanger Hopfen” päritolu on olnud võimalik jälgida ja tagada juba aastakümneid – kauem kui ühegi teise põllumajandustoote puhul. Vannutatud avalik teenistuja lisab igale humalapakendile pitseri ja vastava tunnistuse. See sarnaneb sünnitunnistusega ja sisaldab järgmist teavet: päritolu, Saksamaa liidumaa, humalakasvatuspiirkond, töötlemisaste, sertifitseerimiskeskuse number, iga pakendi kaal, pakendite koguarv, humala sort ja viljelusaasta. Lisaks sellele annab humalakasvataja välja humalate päritolu tõendava dokumendi (Hopfenherkunftsbestätigung).

4.5.   Tootmismeetod:

Tettnangi humalakasvatustsükkel kestab märtsist septembrini. Humalat „Tettnanger Hopfen” paljundatakse humalakasvataja enda taimedest või naaberpõldudelt võetud risoomitükkide abil, kasutades alati Tettnangi piirkonnas kasvanud taimi. Aprillis hakkavad humalakasvatajad maapinda ette valmistama (selleks kasutatakse mullafreese, äkkeid ja ketasatrasid). Erinevalt teistest humalakasvatuspiirkondadest, kus toed paigaldatakse juba talvel, ei saa Tettnangi humalakasvatajad oma tööd alustada enne kevadet. Selle põhjus on piirkonnale iseloomuliku toestussüsteemi kasutamine: teistes piirkondades kasutatakse peamiselt üherealist toestust, kuid Tettnangis istutatakse masinate liikumiseks ettenähtud radade vahele kuus rida humalaid. Aprilli algusest kuni selle keskpaigani lõigatakse taimed juurteni maha, et soodustada uute võrsete kasvu. Tettnangis tehakse seda muude piirkondadega võrreldes 2–3 nädalat hiljem, sest Tettnangi humalakasvatuseks sobivam kliima kiirendab taimede kasvamist ja saagi küpsemist. Tettnangis asuvad ka kõige kõrgemad traattoed (kuni 8,3 m). Humalakasvatuseks sobivama pinnase ja kliima tõttu (sademete kogus ja päikesepaiste hulk) vajavad humalataimed rohkem kasvuruumi.

Seejärel kinnitatakse toestuse ja maapinnal asuvate ankrute külge umbes 8,5 m pikkused traadid. Umbes 50 võrsest valitakse neli, millel lastakse traati mööda üles kasvada. Seejärel väetatakse taimi 2–3 korda ja võetakse meetmeid nende kaitsmiseks. Juuni lõpus hakkavad toestuse kõrguseks kasvanud humalataimed õitsema (generatiivne kasv). Tettnangi üheks iseärasuseks on see, et humalataimi väetatakse õitsemise ajal haljasväetistaimedega (erinevalt teistest humalakasvatuspiirkondadest on Tettnangi humalakasvatajad kokku leppinud herbitsiidide keelustamises), seega puudub vajadus täiendava harimise järele. See ei lase maapinnal liiga tihkeks muutuda ega seda ära kurnata ning soodustab huumuse teket.

Saagikoristus algab umbes 20. augustil. Lehed, võrsed ja käbid eraldatakse humalaväätide küljest ning puhastatakse. Puhastatud lehed, võrsed ja käbid kuivatatakse (peene aroomi säilitamiseks ei tohi kuivatamistemperatuur ületada 62 °C), seejärel neid niisutatakse, kuni niiskusesisaldus on 11 %, ja lõpuks pakitakse. Seejärel saadetakse humal kohalikku sertifitseerimiskeskusse, kus seda kaalutakse, võetakse proovid (mis saadetakse sõltumatule laborile kvaliteedi hindamiseks) ning varustatakse pitseri ja tunnistusega. Seda tehakse enne humalate töötlemist graanuliteks ja ekstraktiks, mis toimub väljaspool kõnealust geograafilist piirkonda.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Esimesed ametlikud teated humala kasvatamisest Tettnangi piirkonnas pärinevad 1150. aastast (P. Heidtmann, „Grünes Gold”, 1994, lk 12). Tettnangi kunagise peavalitsuse (Oberamt Tettnang) 1838. aasta dokumentides on loetletud 14 õlletehast (vt Memminger, „Beschreibung des Oberamts Tettnang”, 1838, lk 62), millest kolm asus linnas. Kolm aastat hiljem, 1841. aastal, oli õlletehaseid juba kuus (P. Heidtmann, „Grünes Gold”, 1994, lk 13). Tehaseomanikud kasvatasid humalat ise. 1844. aastal alustasid viinamarjakasvatuseks vähem sobiva kliimaga piirkonnas humala plaanipärast viljelemist kohalik arst Johann Nepomuk von Lentz ja kaheksa linnakodanikku (P. Heidtmann, „Grünes Gold”, 1994, lk 15). Alates 1860. aastast on humalakasvatuspiirkond laienenud põhja suunas kuni Altshauseni piirkonnani (kus humalaid on kasvatatud alates 1821. aastast; P. Heidtmann, „Grünes Gold” 1994, lk 14). 1864. aastal kasvatati humalat 91 hektaril; 1866. aastaks oli humalakasvatus levinud 160 hektarile, 1875. aastaks 400 hektarile ja 1914. aastaks 630 hektarile (P. Heidtmann, „Grünes Gold”, 1994, lk 22 jne). Tettnangi ümbruses asuv humalakasvatuspiirkond laienes kõige kiiremini 1990. aastatel, kui humalaid hakati kasvatama 1 650 hektaril (ELi humalaturgu käsitlev 1997. aasta aruanne, humalatootjate ühenduse HVG 1997. aasta aruanne). Tettnangi piirkonnas valiti välja ja kasvatati ainult aromaatseid humalasorte.

Humalat „Tettnanger Hopfen” kasvatatakse ainult Schusseni vesikonnas asuva Argeni jõe kallastel, Würmi jääaja moreenist moodustunud madalamatel terrassidel. See geoloogiline kihistu, mille all asuvad põhjaveeallikad, võimaldab humalajuurtel tungida kuni 2 m sügavusele. Samal ajal tagab see humalatele niiskuse ka põuaperioodide ajal. Humala „Tettnanger Hopfen” aroomi üheks oluliseks allikaks on merepinna keskmisest tasemest 400–600 m kõrgusel valitsev parasvöötme kliima, mida teataval määral mõjutab ka Bodensee järv.

Humalat „Tettnanger Hopfen” kasvatatakse kordumatutes kliimatingimustes (aasta keskmine õhutemperatuur, päikesepaiste hulk, sademete kogus). Viimase 30 aasta jooksul mõõdetud keskmised ilmanäitajad – keskmine õhutemperatuur 9,4 °C, peaaegu 1 800 tundi päikesepaistet ja 1 136 mm sademeid (vastavalt 2009. aasta andmetele) – on teiste Saksamaa humalakasvatuspiirkondade omadest palju kõrgemad.

Eespool kirjeldatud geoloogiliste ja ilmastikuliste iseärasuste kogum loob humalale „Tettnanger Hopfen” soodsad tingimused kasvamiseks ja käbide moodustamiseks ning tagab nende homogeensuse, mis tuleneb eelkõige geograafilistest iseärasustest. Humalasordi „Tettnanger” homogeensust on kinnitanud Hohenheimi ülikool ja humalasordi „Hallertauer Mittelfrüher” homogeensust on kinnitanud õlletehas Anheuser/Busch. Kõikide humalapartiide väliseid kvaliteedinäitajaid (nt haigused, niiskusesisaldus, käbide lehed, sordipuhtus ja homogeensus) hindab Tettnangi humalalabor. Humalat „Tettnanger Hopfen” on aastast aastasse iseloomustanud suur homogeensus.

Humala „Tettnanger Hopfen” kuulsus ulatub kaugele üle kasvatuspiirkonna piiride.

Humala „Tettnanger Hopfen” õrn aroom on võlunud nii Jaapani kui ka USA asjatundjaid. Üks näide humala „Tettnanger Hopfen” suhtes üles näidatava lugupidamise ja selle kõrge kvaliteedi kohta on see, et paljud USA õlletehased lisavad oma õlleankrutele sildi tekstiga „Pruulitud Tettnangi humalast”. Humala „Tettnanger Hopfen” kvaliteediga on alati kaasnenud kõrge müügihind (ELi 1990. aastate aastaaruanded, Baieri liidumaa (bayerische Landesanstalt) aastaaruanded 1990–2000; P. Heidtmann, „Grünes Gold” 1994, lk 368 ja 369). Tettnangi kodanike elu keerleb humala ümber, mida kinnitavad ka humalale „Tettnanger Hopfen” keskendunud piirkondlikud struktuurid ja üritused. 1995. aastal avatud Tettnangi humalamuuseum räägib linnaelanike suurest huvist humalakasvatuse vastu. 4 km pikkune õpperada jutustab külastajatele kõigest, mida humala „Tettnanger Hopfen” kohta tuleks teada. Tettnangi humalakasvatuspiirkonda läbib 42 km pikkune ringikujuline rattarada. Iga aasta augustis pisut enne saagikoristuse algust tulevad Tettnangi elanikud kokku, et tähistada Tettnang-Kau linnas peetaval humalafestivalil. „rohelise kulla” kasvatamise aastatepikkuseid traditsioone. Iga kahe aasta tagant valitakse Tettnangi humala kuninglikud valitsejannad (Tettnanger Hopfenhoheiten), kuninganna ja kaks printsessi, kes esindavad Tettnangi humalat nii kodu- kui ka välismaal.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Lacon GmbH |
| --- | --- |
| Aadress: | Weingartenstr. 15 |
| 77654 Offenburg |
| DEUTSCHLAND |

Nimi:

Lacon GmbH

Aadress:

Weingartenstr. 15

77654 Offenburg

DEUTSCHLAND

Tel.

+49 781919 3730

Faks

+49 781919 3750

E-post:

lacon@lacon-institut.org

4.8.   Märgistus:

—

---

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 222/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PINTADEAU DE LA DRÔME”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0546-30.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Aadress: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Aadress:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel

+33 153898000

Faks

+33 142255797

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Syndicat de défense du Pintadeau de la Drôme |
| --- | --- |
| Aadress: | ZA La Pimpie |
| 26120 Montelier |
| FRANCE |

Nimi:

Syndicat de défense du Pintadeau de la Drôme

Aadress:

ZA La Pimpie

26120 Montelier

FRANCE

Tel

+33 475601500

Faks

+33 475599950

E-post:

pintadeau.drome2@freesbee.fr

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Pintadeau de la Drôme”

4.2.   Kirjeldus:

Drôme’i pärlkanapoeg on noor pärlkana, kes vastab järgmistele tingimustele:

| — | pärlkanapojad on noored pärlkanad, kelle rinnakukiil on painduv ja mitte luustunud; |
| --- | --- |

—

pärlkanapojad on noored pärlkanad, kelle rinnakukiil on painduv ja mitte luustunud;

| — | pärineb aeglase kasvuga liinidest, sulestik on hall, sinaka varjundiga, varbad tumedad; |
| --- | --- |

—

pärineb aeglase kasvuga liinidest, sulestik on hall, sinaka varjundiga, varbad tumedad;

| — | lindude keskmine eluskaal tapmisel on 1 750 g (pluss/miinus 450 g); |
| --- | --- |

—

lindude keskmine eluskaal tapmisel on 1 750 g (pluss/miinus 450 g);

| — | tapavanus on vahemikus 87 kuni 100 päeva; |
| --- | --- |

—

tapavanus on vahemikus 87 kuni 100 päeva;

| — | linnu lihal on metslinnu lihaga sarnased omadused – see on vähem rasvane, maitse on tugevam, liha tekstuur on tihkem ja kiulisem. |
| --- | --- |

—

linnu lihal on metslinnu lihaga sarnased omadused – see on vähem rasvane, maitse on tugevam, liha tekstuur on tihkem ja kiulisem.

Drôme’i pärlkanapoegi turustatakse värskelt mitmel eri kujul:

| | tükeldamata linnud:






  — | siseelunditest puhastatud rümbad, pakendamata, |
| --- | --- | --- |

tükeldamata linnud:

—

siseelunditest puhastatud rümbad, pakendamata,

| — | küpsetusvalmilt, pakendamata või aluse peal kiletatult, |
| --- | --- |

—

küpsetusvalmilt, pakendamata või aluse peal kiletatult,

| | tükeldatud linnud:






  — | tükid aluse peal kiletatult või gaasikeskkonnas, |
| --- | --- | --- |

tükeldatud linnud:

—

tükid aluse peal kiletatult või gaasikeskkonnas,

| — | tükid, lahtiselt. |
| --- | --- |

—

tükid, lahtiselt.

4.3.   Geograafiline piirkond:

Drôme’i pärlkanapoegi kasvatatakse geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Drôme’i departemangu 256 kommuuni, mis jagunevad järgmiselt:

| — | Kõik kommuunid järgmistest kantonitest: Bourg de Péage, Crest-Nord, Crest-Sud, Le Grand-Serre, Grignan, Loriol-sur-Drôme, Marsanne, Montélimar I, Montélimar II, Pierrelatte, Romans I, Romans II, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Vallier, Tain-l’Hermitage, Bourg-les-Valence, Portesles-Valence, |
| --- | --- |

—

Kõik kommuunid järgmistest kantonitest: Bourg de Péage, Crest-Nord, Crest-Sud, Le Grand-Serre, Grignan, Loriol-sur-Drôme, Marsanne, Montélimar I, Montélimar II, Pierrelatte, Romans I, Romans II, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Vallier, Tain-l’Hermitage, Bourg-les-Valence, Portesles-Valence,

| — | Bourdeaux’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bézaudun-sur-Bine, Bouvières ja Les Tonils, |
| --- | --- |

—

Bourdeaux’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bézaudun-sur-Bine, Bouvières ja Les Tonils,

| — | Buis-les-Baronnies’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bésignan, Plaisians, Poët-en-Percip, Rioms, Rochebrunne, La-Roche-sur-le-Buis, La-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-Ouvèze, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Saint-Sauveur-Gouvernet ja Vercoiran, |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bésignan, Plaisians, Poët-en-Percip, Rioms, Rochebrunne, La-Roche-sur-le-Buis, La-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-Ouvèze, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Saint-Sauveur-Gouvernet ja Vercoiran,

| — | Chabeuil’ kanton, välja arvatud Le-Chaffali kommuun, |
| --- | --- |

—

Chabeuil’ kanton, välja arvatud Le-Chaffali kommuun,

| — | Die kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Aix-en-Diois, Chamaloc, Laval-d’Aix, Marignac-en-Diois, Molières-Glandaz, Montmaur-en-Diois, Ponet-et-Saint-Auban, Romeyer, Saint-Andéol, Saint-Julien-en-Quint ja Vachères-en-Quint, |
| --- | --- |

—

Die kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Aix-en-Diois, Chamaloc, Laval-d’Aix, Marignac-en-Diois, Molières-Glandaz, Montmaur-en-Diois, Ponet-et-Saint-Auban, Romeyer, Saint-Andéol, Saint-Julien-en-Quint ja Vachères-en-Quint,

| — | Dieulefit’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Comps, Orcinas, Teyssières ja Vesc, |
| --- | --- |

—

Dieulefit’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Comps, Orcinas, Teyssières ja Vesc,

| — | Nyons’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Arpavon, Chaudebonne, Eyroles ja Valouse, |
| --- | --- |

—

Nyons’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Arpavon, Chaudebonne, Eyroles ja Valouse,

| — | Rémuzat’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Charce, Chauvac-Laux-Montaux, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Lemps, Montferrand-la-Fare, Pelonne, Poët-Sigillat, Pommerol , Roussieux, Saint-May ja Verclause, |
| --- | --- |

—

Rémuzat’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Charce, Chauvac-Laux-Montaux, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Lemps, Montferrand-la-Fare, Pelonne, Poët-Sigillat, Pommerol , Roussieux, Saint-May ja Verclause,

| — | Saillans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Chaudière, Eygluy-Escoulin, Rimon-et-Savel, |
| --- | --- |

—

Saillans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Chaudière, Eygluy-Escoulin, Rimon-et-Savel,

| — | Saint-Jean en Royans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bouvante ja Léoncel. |
| --- | --- |

—

Saint-Jean en Royans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bouvante ja Léoncel.

Enamikul selle kasvatuspiirkonna aladel soojeneb maapind kiiresti ja kuiveneb hõlpsasti.

Kõik piirkonna kommuunid asuvad keskmisel kõrgusel alla 500 m. Tänu tootmiseks soodsale mikrokliimale on tootmispiirkonda jäetud vaid kolm kommuuni, mis asuvad kõrgemal kui 500 m, need kommuunid on järgmised:

| — | Poët-Celard (547 m), Bourdeaux’ kanton, |
| --- | --- |

—

Poët-Celard (547 m), Bourdeaux’ kanton,

| — | Gigors et Lozeron (585 m), Crest-Nord’i kanton, |
| --- | --- |

—

Gigors et Lozeron (585 m), Crest-Nord’i kanton,

| — | Montréal les Sources (605 m), Rémuzat’ kanton. |
| --- | --- |

—

Montréal les Sources (605 m), Rémuzat’ kanton.

Pärlkanapoegade kasvatus toimub mainitud geograafilises piirkonnas alates esimesest elupäevast kuni tapamajja suunamiseni.

Lindude väljahaudumine, tapmine ja pakendamine võib toimuda väljaspool KGT piirkonda.

4.4.   Päritolutõend:

Kõik tootmisahela üksused (haudejaamad, söödatootjad, linnukasvatajad, tapamajad) on kantud registrisse.

Iga pärlkanapoegade partii kohta tehakse registrisse sissekanne: haudejaama tõend munade haudumapaneku kohta, ühepäevaste pärlkanapoegade saateleht, tapamajja saatmise tõend, tapamajast äratoomise tõend, tapetud pärlkanapoegade märgise tõend ja tõend alandatud klassiga pärlkanapoegade kohta. Kõik märgised on nummerdatud. Linnurümpadele kinnitatakse individuaalse numbriga varustatud märgised, pitser (kolmeosaline spetsiaalne isekleepuv ja tervelt mitte-eemaldatav märgis, millel on tapamaja registreerimisnumber) ja/või tarvitamise lõpptähtaja etikett, millel on sanitaarasutuse tempel või tapamaja nimetus. Selle teabe vastavuse kontrollimise kaudu tagatakse toote jälgitavus.

4.5.   Tootmismeetod:

Drôme’i pärlkanapoegi kasvatatakse järgmisi eripärasid hõlmava süsteemi kohaselt:

| — | kasutatakse aeglase kasvuga liine, mis on saadud mitmete liinide ristamisel, kusjuures liinidesse kuuluvatel isenditel on ühised eripärad, sama fenotüüp, samad organoleptilised omadused ning nad pärinevad Drôme’i piirkonnast; |
| --- | --- |

—

kasutatakse aeglase kasvuga liine, mis on saadud mitmete liinide ristamisel, kusjuures liinidesse kuuluvatel isenditel on ühised eripärad, sama fenotüüp, samad organoleptilised omadused ning nad pärinevad Drôme’i piirkonnast;

| — | lindude tihedus linnukasvatushoonetes ei tohi olla suurem kui 13 lindu/m2; sõltuvalt aastaajast peab lindudel alates 6–8 elunädalast olema kella 9st kuni hämardumiseni vaba juurdepääs välisaeda, mille pindala on kaks korda suurem kui hoonel ja mille kõrgus on üle 2 meetri; |
| --- | --- |

—

lindude tihedus linnukasvatushoonetes ei tohi olla suurem kui 13 lindu/m2; sõltuvalt aastaajast peab lindudel alates 6–8 elunädalast olema kella 9st kuni hämardumiseni vaba juurdepääs välisaeda, mille pindala on kaks korda suurem kui hoonel ja mille kõrgus on üle 2 meetri;

| — | linnusööt on 100 % ulatuses taimset päritolu ning sisaldab mineraale ja vitamiine, seejuures koosneb sööt kasvu- ja lõppnuumamise perioodil vähemalt 70 % ulatuses teraviljadest; lõppnuumamisel antakse lindudele alates 10. nädalast puistates või söödajaotusseadme abil ka viinamarjaseemneid, mille kogus on maksimaalselt 250 kg 400 m2 lindla kohta; |
| --- | --- |

—

linnusööt on 100 % ulatuses taimset päritolu ning sisaldab mineraale ja vitamiine, seejuures koosneb sööt kasvu- ja lõppnuumamise perioodil vähemalt 70 % ulatuses teraviljadest; lõppnuumamisel antakse lindudele alates 10. nädalast puistates või söödajaotusseadme abil ka viinamarjaseemneid, mille kogus on maksimaalselt 250 kg 400 m2 lindla kohta;

| — | tapavanus on minimaalselt 87 ja maksimaalselt 100 päeva; |
| --- | --- |

—

tapavanus on minimaalselt 87 ja maksimaalselt 100 päeva;

| — | linnurümbad sorteeritakse tapamajas (vett lisamata valitakse välja ja sorteeritakse õhukese nahaga rümbad, millel on rasvakiht, kuid mis ei ole ülemäära rasvased, mis vastavad vähemalt tooteklassile A ja mille kaal puhastatult ja ilma rupsita on vähemalt 850 g ning pärast ainult siseelundite eemaldamist vähemalt 1 100 g). |
| --- | --- |

—

linnurümbad sorteeritakse tapamajas (vett lisamata valitakse välja ja sorteeritakse õhukese nahaga rümbad, millel on rasvakiht, kuid mis ei ole ülemäära rasvased, mis vastavad vähemalt tooteklassile A ja mille kaal puhastatult ja ilma rupsita on vähemalt 850 g ning pärast ainult siseelundite eemaldamist vähemalt 1 100 g).

Kõik tootmise etapid läbitakse mainitud geograafilises piirkonnas, välja arvatud tibude väljahaudumine, lindude tapmine ja pakendamine, mis võivad toimuda väljaspool tootmispiirkonda.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Seos geograafilise algpiirkonnaga põhineb:

ajalooliselt välja kujunenud mainel

Pärlkanapoegade kasvatamisega tegeldakse selles piirkonnas alates 19. sajandi lõpust. Pärlkanapoegi kasvatati väikeses koguses mitmetes Drôme’i piirkonna taludes, linnud saadeti seejärel maa kaguosa suurtesse linnadesse, kus neid hinnati toiduna kõrgelt.

Valence’i (Drôme’i departemang) maakohtu poolt 1969. aastal ametisse määratud eksperdid leidsid, et Drôme’is on pärlkanapoegade kasvatamisega tegeldud juba ammusest ajast. Pärlkanapoegade müük toimus aktiivselt ka kahe sõja vahelisel ajavahemikul ning eeldatavasti ka enne I maailmasõda. Hulgimüüjate arvete põhjal, mis pärinevad 1930ndatest aastatest, võib ette kujutada selle turu ulatuslikkust;

praegusel mainel

Seda ajaloolist mainet kinnitas Drôme’i pärlkanapojale 1969. aastal Valence’i (Drôme’i departemang) maakohtus registreeritud päritolunimetuse omistamine.

Drôme’i pärlkanapoeg on hõivanud äärmiselt olulise koha kohalikus köögis ning on eriti hinnatud piirkonna suurte toitlustusettevõtjate seas.

Seda hinnangut on kinnitanud mitmed konkursid, nagu üldine põllumajanduskonkurss, kus Drôme’i pärlkanapoeg sai 1996. aastal pronksmedali, või suuri rahvahulki hõlmavad suured degusteerimismessid, nagu Brüsselis 1993. aastal korraldatud mess, kus osales üle 1 500 asjatundja.

Tarbijad hindavad tänapäeval Drôme’i pärlkanapoega kõrgelt ja see kuulub mitmete piirkonna restoranide menüüsse. Lisaks sellele kuulub see toode turismiväljaande „Promenade gourmande en Drôme – une table et un terroir” (Kokanduslik ringkäik Drôme’is – toidulaud ja toiduvalmistamispiirkond) põhjal piirkonna „algupäraste kvaliteetsete toodete” hulka.

Praegust mainet kinnitab ka Drôme’i pärlkanapoja kaitse ühingu algatusel 2005. aasta detsembris läbiviidud tuntuse uuring, mille kohaselt:

| — | 75–85 % tarbijatest on Drôme’i pärlkanapojast kuulnud, |
| --- | --- |

—

75–85 % tarbijatest on Drôme’i pärlkanapojast kuulnud,

| — | pärlkanapoega teatakse hästi ja tal on positiivne kuvand Rhône-Alpes’i piirkonna ja eeskätt Lyoni piirkonna pärlkanade edasimüüjate ja tarbijate seas. |
| --- | --- |

—

pärlkanapoega teatakse hästi ja tal on positiivne kuvand Rhône-Alpes’i piirkonna ja eeskätt Lyoni piirkonna pärlkanade edasimüüjate ja tarbijate seas.

Muud iseloomulikud tunnused

Drôme on piirkond, kus linnukasvatus on olnud alati väga levinud algselt väga mitmekülgse majandustegevusega taludes. 1960. aastatel toimus nende talude tootmise spetsialiseerumine. See areng puudutas ka Drôme’i pärlkanapoja kasvatamist. Lindude kasvatamiseks kasutatavad hooned on tänapäeval spetsialiseeritud ja vastavad nimelt Drôme’i pärlkanapoja kasvatamise vajadustele, sest hõlmavad kohalikele tavadele vastavaid lindude välisaedu.

On huvitav märkida, et sellist kombineeritud lindla-linnuaia süsteemi ei kohta teistes pärlkana kasvatamisega tegelevates piirkondades.

Drôme’i pärlkanapoja kasvatajad rakendavad seega antud piirkonnale iseloomulikku linnukasvatusmeetodit, mille eripärad on järgmised:

| — | kasutatakse antud konkreetsest piirkonnast pärinevaid linnuliine: Drôme’i pärlkanapoeg pärineb väiksema kasvukiirusega liinidest. Linnud on zootehniliselt täpselt määratletud ja saadud mitme eri liini ristamisel, seejuures on kõik need liinid pärit Drôme’i piirkonnast; |
| --- | --- |

—

kasutatakse antud konkreetsest piirkonnast pärinevaid linnuliine: Drôme’i pärlkanapoeg pärineb väiksema kasvukiirusega liinidest. Linnud on zootehniliselt täpselt määratletud ja saadud mitme eri liini ristamisel, seejuures on kõik need liinid pärit Drôme’i piirkonnast;

| — | soodus kliima koos piirkonnale iseloomuliku kasvatussüsteemiga: Drôme’i pärlkanapoja kasvatamise piirkond paistab silma päikesevalgusele avatud ja kiiresti kuivava pinnase poolest. Drôme’i päikeseline kliima on pärlkanapoegade kasvatamise arengule soodus, lisaks sellele soodustab see lindude tulemist välisaedadesse. Selline kasvatusviis on lähedane pärlkana looduslikele eluviisidele ja jätab lindudele Drôme’i oru päikese ja tuule käes küllalt suure vabaduse. Drôme’i pärlkanapoeg saab ühtlasi ka vabas õhus liikuda, mis mõjutab otseselt linnu naha iseloomulikku pigmenteerumist, liha omadusi ja rasvasust; |
| --- | --- |

—

soodus kliima koos piirkonnale iseloomuliku kasvatussüsteemiga: Drôme’i pärlkanapoja kasvatamise piirkond paistab silma päikesevalgusele avatud ja kiiresti kuivava pinnase poolest. Drôme’i päikeseline kliima on pärlkanapoegade kasvatamise arengule soodus, lisaks sellele soodustab see lindude tulemist välisaedadesse. Selline kasvatusviis on lähedane pärlkana looduslikele eluviisidele ja jätab lindudele Drôme’i oru päikese ja tuule käes küllalt suure vabaduse. Drôme’i pärlkanapoeg saab ühtlasi ka vabas õhus liikuda, mis mõjutab otseselt linnu naha iseloomulikku pigmenteerumist, liha omadusi ja rasvasust;

| — | kasutatakse antud piirkonnaga seotud sööta: Drôme’i pärlkanapoja toiduratsioon näeb ette, et põhiosa pärlkanapoja toidust moodustavad teraviljad ja teraviljatooted (70 % lindude kasvu- ja lõppnuumamisperioodil). Neid teravilju (mais, nisu, oder...) kasvatatakse Drôme’i piirkonnas laialdaselt. |
| --- | --- |

—

kasutatakse antud piirkonnaga seotud sööta: Drôme’i pärlkanapoja toiduratsioon näeb ette, et põhiosa pärlkanapoja toidust moodustavad teraviljad ja teraviljatooted (70 % lindude kasvu- ja lõppnuumamisperioodil). Neid teravilju (mais, nisu, oder...) kasvatatakse Drôme’i piirkonnas laialdaselt.

Alates 10. elunädalast sisaldab lindude toiduratsioon viinamarjaseemneid. Et suuremas osas Drôme’i piirkonna taludes valmistati oma tarbeks veini, anti piirkonnas levinud vana linnukasvatusmeetodi kohaselt talus kasvatatavatele lindudele viinamarja pressimis- ning destilleerimisjäägid. Kõikides omaaegsetes mälestustes on mainitud, et „viinamarja pressimis- ja destilleerimisjäägid anti talu lindudele” ning et „pärlkanapojad armastasid viinamarjaseemneid väga”.

Seda omaaegset tava jätkatakse ka tänapäeval ja kuigi nüüdsel ajal ei pärine viinamarjaseemned enam samast talust, kasutatakse neid endiselt lõppnuumamisperioodil söödana, mis annab Drôme’i pärlkanapojale tema iseloomulikud omadused.

See lõppnuumamisperioodil antav toidulisand, mis vastab piirkonna vanadele tavadele, annab linnu lihale eripärase maitse, mida on kinnitanud ka maitsmisanalüüs, eeskätt tulevad sellega esile liha „metslinnule sarnanevad” omadused, mis väljenduvad intensiivsemas maitses ning liha tihkemas ja kiulisemas tekstuuris.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Qualite-France SA |
| --- | --- |
| Aadress: | Le Guillaumet |
| 60 Avenue du Général De Gaulle |
| 92046 Paris La Defense Cedex |
| FRANCE |

Nimi:

Qualite-France SA

Aadress:

Le Guillaumet

60 Avenue du Général De Gaulle

92046 Paris La Defense Cedex

FRANCE

Tel

+33 141970074

Faks

+33 141970832

E-post:

—

4.8.   Märgistus:

Märgistusel peab olema tekst „Pintadeau de la Drôme”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCPintadeauDeLaDrome.pdf

---

| 15.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/16

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 222/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PEMENTO DA ARNOIA”

EÜ nr: ES-PGI-0005-0510-15.11.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Subdirección General de Calidad y Agricultura Ecológica — Dirección General de Industrias y mercados agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Aadress: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Nimi:

Subdirección General de Calidad y Agricultura Ecológica — Dirección General de Industrias y mercados agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Aadress:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel

+34 913475394

Faks

+34 913475410

E-post:

sgcaae@mapya.es

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Cooperativa Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Aadress: | Barbantes-estación. Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Nimi:

Cooperativa Hortoflor 2 SCG

Aadress:

Barbantes-estación. Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tel

+34 988280402

Faks

+34 988280399

E-post:

hortoflor@hortoflor.com

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul

4.   Spetsifikaat

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Toote nimetus:

„Pemento da Arnoia”

4.2.   Kirjeldus:

Kaitstud geograafilise tähisega „Pemento da Arnoia” hõlmatud harilik paprika kuulub kirbikute perekonna (Capsicum annuum L.) ökotüüpi, mida kasvatatakse traditsiooniliselt tootmispiirkonnas inimtoiduks ja turustatakse värskena. Paprikad korjatakse enne küpsuse saavutamist ja nende omadused on järgmised.

| | Füüsilised ja organoleptilised omadused:






  — | kuju: kooniline või kellukesekujuline, kolme või nelja kauna ja nelja tahu ning varieeruva hulga pikisuunaliste, üsna konkreetsete vaheseintega; |
| --- | --- | --- |

Füüsilised ja organoleptilised omadused:

—

kuju: kooniline või kellukesekujuline, kolme või nelja kauna ja nelja tahu ning varieeruva hulga pikisuunaliste, üsna konkreetsete vaheseintega;

| — | tipu kuju: lõhenenud või ümar; |
| --- | --- |

—

tipu kuju: lõhenenud või ümar;

| — | varre kinnituspiirkond tahuline; |
| --- | --- |

—

varre kinnituspiirkond tahuline;

| — | viljakest: sile ja läikiv, heleroheline; |
| --- | --- |

—

viljakest: sile ja läikiv, heleroheline;

| — | vilja ligikaudne kaal: 50–90 grammi vilja kohta; |
| --- | --- |

—

vilja ligikaudne kaal: 50–90 grammi vilja kohta;

| — | vilja ligikaudne pikkus: vahemikus 7,5–11 cm; |
| --- | --- |

—

vilja ligikaudne pikkus: vahemikus 7,5–11 cm;

| — | vilja ligikaudne laius: vahemikus 5–7 cm; |
| --- | --- |

—

vilja ligikaudne laius: vahemikus 5–7 cm;

| — | vaheseina või viljaliha ligikaudne paksus: vahemikus 2,6–7,7 mm; |
| --- | --- |

—

vaheseina või viljaliha ligikaudne paksus: vahemikus 2,6–7,7 mm;

| — | pikisuunaline ristlõige: trapetsikujuline; |
| --- | --- |

—

pikisuunaline ristlõige: trapetsikujuline;

| — | maitse ja lõhn: tugev lõhn ja magus maitse, teravust vähe. |
| --- | --- |

—

maitse ja lõhn: tugev lõhn ja magus maitse, teravust vähe.

| | Keemilised omadused (keskmised väärtused):






  — | keemiline koostis (väljendatuna grammides 100 g värske vilja kaalu kohta): valgud (0,8), süsivesikud (3,84), kiusisaldus kokku (1,63), rasvad (0,22), C-vitamiin (109 mg/100 g (värske vilja kaal)); |
| --- | --- | --- |

Keemilised omadused (keskmised väärtused):

—

keemiline koostis (väljendatuna grammides 100 g värske vilja kaalu kohta): valgud (0,8), süsivesikud (3,84), kiusisaldus kokku (1,63), rasvad (0,22), C-vitamiin (109 mg/100 g (värske vilja kaal));

| — | makroelemendid (väljendatuna grammides 100 g kuivaine kohta): kaalium (2,91), magneesium (0,14), kaltsium (0,08), naatrium (0,015). |
| --- | --- |

—

makroelemendid (väljendatuna grammides 100 g kuivaine kohta): kaalium (2,91), magneesium (0,14), kaltsium (0,08), naatrium (0,015).

4.3.   Geograafiline piirkond:

Kaitstud geograafilise tähisega „Pemento da Arnoia” paprika geograafiline tootmispiirkond hõlmab 23 km2 suurust ala, mis koosneb A Arnoia omavalitsusüksusest ja Cortegada omavalitsusüksusesse kuuluvast Merénsi vallast. Kogu nimetatud ala kuulub O Ribeiro piirkonda, mis asub Ourense provintsist lääne pool Galicia autonoomse piirkonna lõunaosas. Tootmispiirkond paikneb Arnoia jõe oru lõpuharu kõige madalamatel nõlvadel.

4.4.   Päritolutõend:

Toote jälgitavuse tagab selle identifitseerimine tootmise ja turustamise igas etapis.

Et tagada spetsifikaadi üksikasjade arvessevõtmine, peab kontrolliasutus tootjate- ja istandusteregistreid ning ajakohastab neid korrapäraselt.

Üksnes need harilikud paprikad, mida vastavatesse registritesse kantud tootjad kasvatavad oma põldudel vastavalt spetsifikaadi nõuetele ja muudele täiendavatele eeskirjadele, võivad kanda kaitstud geograafilist tähist „Pemento da Arnoia”.

Registrisse kantud tootjatel on muu hulgas kohustus deklareerida selleks peetavates registrites, kui suur hulk kaitstud geograafilise tähisega harilikku paprikat on tegelikult kasvatatud ja turustatud. Kontrolliasutus kontrollib pakendajate turustatud koguste ja pakendajaid varustavate põllumajandustootjate toodangu vastavust ning määrab kindlaks ka põllumajandustootjate toodetud koguste ja registrisse kantud maatükkide tootlikkuse vastavuse.

Kontrolliasutus inspekteerib kõiki füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kellele registritesse kantud istandused, hoidlad, tööstusettevõtted ja tooted kuuluvad, et teha kindlaks, kas kaitstud geograafilist tähist kandvad tooted vastavad spetsifikaadis ja muudes täiendavates eeskirjades sätestatud nõuetele. Tagamaks, et korjatud paprikad oleksid ühtlased, terved, puhtad, kahjustuste ja vigadeta, inspekteeritakse istandusi, hoidlaid, tööstusettevõtteid ja tooteid, kontrollitakse dokumente ja käesoleva dokumendi punktis 4.2 kirjeldatud paprika füüsiliste omaduste vastavust nõuetele. Lisaks võib määrata ka jääkainete sisalduse, et teha kindlaks, kas pestitsiidide tase jääb alla kõnealuse kultuuri puhul kehtivate õigusaktidega ette nähtud jääkainete lubatud piiri.

4.5.   Tootmismeetod:

Paljunduseks ettenähtud seemnete saamiseks vajalikud taimed ja viljad valivad traditsioonilisel meetodil põllumajandustootjad ise, kes kasutavad oma kogemusele toetudes parimate omadustega (suurus, kuju ja välimus) taimi ja vilju kvaliteetsete paprikate kasvatamiseks.

Toote saamisviisi kirjeldatakse järgmiselt.

| | Paljundamine ja ümberistutamine
  Valminud (punane) vili kuivatatakse ja puhastatakse seemnetest. Külvikastid valmistatakse ette jaanuaris. Seemnetele valmistatakse idanemise soodustamiseks teatav soojendatud raamistik ja kaetakse see plastkilest tunnelitega. Taimed istutatakse selleks ettenähtud maatükkidele alates märtsi keskpaigast istutussagedusega 50 cm × 40 cm. |
| --- | --- |

Paljundamine ja ümberistutamine

Valminud (punane) vili kuivatatakse ja puhastatakse seemnetest. Külvikastid valmistatakse ette jaanuaris. Seemnetele valmistatakse idanemise soodustamiseks teatav soojendatud raamistik ja kaetakse see plastkilest tunnelitega. Taimed istutatakse selleks ettenähtud maatükkidele alates märtsi keskpaigast istutussagedusega 50 cm × 40 cm.

| | Tootmispiirangud
  Suurim lubatud saagikus on 40 000 kg hektari kohta. |
| --- | --- |

Tootmispiirangud

Suurim lubatud saagikus on 40 000 kg hektari kohta.

| | Viljelustavad
  Kastmine on selle kultuuri optimaalseks arenguks määrava tähtsusega ning kasta tuleb taime jalamit, kuna muul viisil kahjustatakse õit või vilja.
  Orgaanilist väetist laotatakse ühekordse alusväetisena, kasutades lehma- või kanasõnnikut.
  Võimalike taimekahjurite ja -haigustega võitlemiseks kohaldatakse kultuurile sobivaid meetodeid, näiteks desinfitseeritakse seemneid ja töödeldakse külvikaste. Kui osutub vajalikuks rakendada taimekaitsevahendeid, tuleb kasutada selliseid aineid, mis kahjustavad keskkonda võimalikult vähe, on tõhusad, vähetoksilised ega too kaasa suuri jääkainetega seotud probleeme, mõjutavad vähe ümbritsevat loomastikku ega ole kauapüsivad. |
| --- | --- |

Viljelustavad

Kastmine on selle kultuuri optimaalseks arenguks määrava tähtsusega ning kasta tuleb taime jalamit, kuna muul viisil kahjustatakse õit või vilja.

Orgaanilist väetist laotatakse ühekordse alusväetisena, kasutades lehma- või kanasõnnikut.

Võimalike taimekahjurite ja -haigustega võitlemiseks kohaldatakse kultuurile sobivaid meetodeid, näiteks desinfitseeritakse seemneid ja töödeldakse külvikaste. Kui osutub vajalikuks rakendada taimekaitsevahendeid, tuleb kasutada selliseid aineid, mis kahjustavad keskkonda võimalikult vähe, on tõhusad, vähetoksilised ega too kaasa suuri jääkainetega seotud probleeme, mõjutavad vähe ümbritsevat loomastikku ega ole kauapüsivad.

| | Saagikoristus
  Saak koristatakse käsitsi enne viljade küpseks saamist, siis kui põllumajandustootja otsustab oma kogemustele tuginedes, et vili on punktis 4.2 osutatud füüsilistest omadustest lähtudes turustamiseks ideaalne. Toote kvaliteedi halvenemise vältimiseks läbib saak vajalikud vaheetapid, mis hõlmavad nii vahendeid (tööriistad, kastid ja mahutid) kui ka nõutavat tööjõudu. |
| --- | --- |

Saagikoristus

Saak koristatakse käsitsi enne viljade küpseks saamist, siis kui põllumajandustootja otsustab oma kogemustele tuginedes, et vili on punktis 4.2 osutatud füüsilistest omadustest lähtudes turustamiseks ideaalne. Toote kvaliteedi halvenemise vältimiseks läbib saak vajalikud vaheetapid, mis hõlmavad nii vahendeid (tööriistad, kastid ja mahutid) kui ka nõutavat tööjõudu.

| | Transport ja ladustamine
  Et ära hoida viljade puruks muljumist, veetakse paprikaid jäikades mahutites. Mahalaadimine peab toimuma nii, et toote kukkumise võimalus oleks äärmiselt vähetõenäoline. Laoruume õhutatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

Transport ja ladustamine

Et ära hoida viljade puruks muljumist, veetakse paprikaid jäikades mahutites. Mahalaadimine peab toimuma nii, et toote kukkumise võimalus oleks äärmiselt vähetõenäoline. Laoruume õhutatakse korrapäraselt.

| | Turustamine
  Paprikaid turustatakse 500 g või 1 000 g võrkkottides, mis on valmistatud kehtivate toidualaste õigusnormidega lubatud, toidu jaoks ettenähtud materjalidest. Kasutada võib ka muul viisil turustamist, kui see ei mõju toote kvaliteedile halvasti. Turustatakse ajavahemikus 1. juunist kuni 15. oktoobrini, mida võidakse olenevalt aastaaja ilmastikutingimustest muuta, kui toote omadused seda nõuavad. |
| --- | --- |

Turustamine

Paprikaid turustatakse 500 g või 1 000 g võrkkottides, mis on valmistatud kehtivate toidualaste õigusnormidega lubatud, toidu jaoks ettenähtud materjalidest. Kasutada võib ka muul viisil turustamist, kui see ei mõju toote kvaliteedile halvasti. Turustatakse ajavahemikus 1. juunist kuni 15. oktoobrini, mida võidakse olenevalt aastaaja ilmastikutingimustest muuta, kui toote omadused seda nõuavad.

4.6.   Seos piirkonnaga:

See paprika kuulub kohalikku ökotüüpi, mida määratletud geograafilise piirkonna põllumajandustootjad on juba ammustest aegadest peale kasvatanud. Kuna toodet on aastate jooksul suhteliselt vähe kasvatatud ja müüdud, ei ole selle kasvatamine väljaspool määratletud geograafilist piirkonda eriti levinud.

Paprika kuulsuse ja populaarsuse peegeldusena korraldati 1980. aastal esmakordselt turistimagnetiks kuulutatud pidulik üritus Festa do Pemento (paprikalaat), mille käigus ülistatakse „Pemento da Arnoia” kulinaarseid omadusi ja mida korraldatakse iga aasta augusti esimesel nädalavahetusel. Samuti väärivad esiletõstmist gastronoomiaalastes käsiraamatutes leiduvad arvukad viited „Pemento da Arnoia” kulinaarsete omaduste ja valmistusvõimaluste kohta.

See maine tuleneb paljude tegurite (sealhulgas taimne materjal ning tootmispiirkonnaks olevate orgude mullastik ja mikrokliima) koosmõjust.

| | Taimne materjal
  Tänu kohalike põllumajandustootjate tavakohaselt säilitatud ja valitud parimatele taimedele ja piirkonna tingimustele vastavaks kohandatud tootmistehnikatele on aretatud toode, mille iseloomulikud omadused ja kvaliteet on loonud Arnoia paprikale silmapaistva maine. |
| --- | --- |

Taimne materjal

Tänu kohalike põllumajandustootjate tavakohaselt säilitatud ja valitud parimatele taimedele ja piirkonna tingimustele vastavaks kohandatud tootmistehnikatele on aretatud toode, mille iseloomulikud omadused ja kvaliteet on loonud Arnoia paprikale silmapaistva maine.

| | Ilmastikutingimused
  Arnoia jõe oru osutatud lõpuharu ilmastikutingimused on Arnoia ökotüübi viljelemiseks eriti soodsad ning selgitavad selle kultuuri laialdast kasvatamistava antud piirkonnas ning iseloomulikke omadusi.
  Nagu enamik magusaid paprikaid on ka „Pemento da Arnoia” valguse suhtes väga nõudlik ning seepärast on kultuurile soodne tootmispiirkonna edelasuunaline asukoht ja temperatuur, millel on tugev mõju toote teatavatele omadustele, nagu selle kõrge rasvasisaldus.
  Idanemiseks vajalik temperatuur on vähemalt 13 °C, mis esineb selles piirkonnas alates aprilli kolmandast nädalast. Vilja arenemiseks parim temperatuur jääb vahemikku 20–25 °C (päeval) ja 16–18 °C (öösel), mis on tootmispiirkonnas tagatud juulist septembrini. A Arnoia piirkonnas jäävad kõnealuse nelja kuu keskmised temperatuurid vahemikku 20,5–23,1 °C (päeval) ja 16–17,9 °C (öösel). |
| --- | --- |

Ilmastikutingimused

Arnoia jõe oru osutatud lõpuharu ilmastikutingimused on Arnoia ökotüübi viljelemiseks eriti soodsad ning selgitavad selle kultuuri laialdast kasvatamistava antud piirkonnas ning iseloomulikke omadusi.

Nagu enamik magusaid paprikaid on ka „Pemento da Arnoia” valguse suhtes väga nõudlik ning seepärast on kultuurile soodne tootmispiirkonna edelasuunaline asukoht ja temperatuur, millel on tugev mõju toote teatavatele omadustele, nagu selle kõrge rasvasisaldus.

Idanemiseks vajalik temperatuur on vähemalt 13 °C, mis esineb selles piirkonnas alates aprilli kolmandast nädalast. Vilja arenemiseks parim temperatuur jääb vahemikku 20–25 °C (päeval) ja 16–18 °C (öösel), mis on tootmispiirkonnas tagatud juulist septembrini. A Arnoia piirkonnas jäävad kõnealuse nelja kuu keskmised temperatuurid vahemikku 20,5–23,1 °C (päeval) ja 16–17,9 °C (öösel).

| | Mullastikutingimused
  Tänu pinnase omadustele on piirkond paprikakasvatuseks veelgi sobivam, kuna sealsed liivsavimullad on suure orgaanilise aine sisaldusega, mis soodustab äravoolu ja õhu juurdepääsu, mistõttu on pinnast võimalik sageli kasta (paprika on põuatundlik ja seepärast peab pinnas olema alati niiske), vältides samas üleujutamist, kuna see võib põhjustada taime lämbumist või tipu mädanikku. |
| --- | --- |

Mullastikutingimused

Tänu pinnase omadustele on piirkond paprikakasvatuseks veelgi sobivam, kuna sealsed liivsavimullad on suure orgaanilise aine sisaldusega, mis soodustab äravoolu ja õhu juurdepääsu, mistõttu on pinnast võimalik sageli kasta (paprika on põuatundlik ja seepärast peab pinnas olema alati niiske), vältides samas üleujutamist, kuna see võib põhjustada taime lämbumist või tipu mädanikku.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Aadress: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 Bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Nimi:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Aadress:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 Bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tel

+34 881997276

Faks

+34 981546676

E-post:

ingacal@xunta.es

INGACAL on avalik asutus, mis kuulub Consellería del Medio Rural de la Xunta de Galicia alluvusse.

4.8.   Märgistus:

Harilik paprika, mida turustatakse kaitstud geograafilise tähise „Pemento da Arnoia” all, peab kandma kaubanduslikku märgist, mis vastab igale tootjale/turustajale, ja märgist, millel on kontrolliorgani heakskiidetud vastav tähtnumbriline kood ning kaitstud geograafilise tähise logo.

Nii kaubanduslikul märgisel kui ka kaitstud geograafilise tähise märgisel peavad olema esitatud sõnad „Indicación Geográfica Protegida „Pemento da Arnoia” ”.

---