# Den Europæiske Unions C 223/2009

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2009.223.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 223 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang16. september 2009 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2009.223.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 223

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang16. september 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 223/01 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 223/02 | Meddelelse fra kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter | 3 |
| 2009/C 223/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5582 — Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5518 — Fiat/Chrysler) (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 223/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5585 — Centrica/Venture Production) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 223/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5609 — ISP/RDM/Manucor) (
  1
  ) | 12 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 223/01

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

1

2009/C 223/02

Meddelelse fra kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

3

2009/C 223/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5582 — Gonvarri/Severstal/JV) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5518 — Fiat/Chrysler) (
  1
  )

1

11

2009/C 223/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5585 — Centrica/Venture Production) (
  1
  )

1

12

2009/C 223/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5609 — ISP/RDM/Manucor) (
  1
  )

1

12

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 223/07 | Euroens vekselkurs | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 223/07

Euroens vekselkurs

13

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 223/08 | Uddannelse af nationale dommere i EU's konkurrenceret og retligt samarbejde mellem nationale dommere | 14 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 223/09 | Statsstøtte — Den Franske Republik — Statsstøtte C 4/09 (ex N 679/97) — Ændring af en ordning for støtte til radiofoni — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 15 |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 223/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 20 |
| 2009/C 223/11 | Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 23 |
| 2009/C 223/12 | Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 26 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2009/C 223/08

Uddannelse af nationale dommere i EU's konkurrenceret og retligt samarbejde mellem nationale dommere

14

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 223/09

Statsstøtte — Den Franske Republik — Statsstøtte C 4/09 (ex N 679/97) — Ændring af en ordning for støtte til radiofoni — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

15

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 223/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

20

2009/C 223/11

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

23

2009/C 223/12

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/1

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/01

| Godkendelsesdato | 10.3.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 70/09 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Nothern Ireland |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’) |
| Retsgrundlag | Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Lavtforrentede lån |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 12 mio. GBP; Samlet forventet støtteydelse 51,5 mio. GBP |
| Støtteintensitet | 90 % |
| Varighed | 1.4.2007-31.3.2012 |
| Økonomisk sektor | Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Northern Ireland Screen Alfred House |
| Alfred Street |
| Belfast |
| BT2 8ED |
| Northern Ireland |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

10.3.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 70/09

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Nothern Ireland

Titel (og/eller modtagerens navn)

Northern Ireland Screen Fund (the ‘Screen Fund’)

Retsgrundlag

Education and Library Services Etc. Grants Regulation (Northern Ireland) 1994

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Lavtforrentede lån

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 12 mio. GBP; Samlet forventet støtteydelse 51,5 mio. GBP

Støtteintensitet

90 %

Varighed

1.4.2007-31.3.2012

Økonomisk sektor

Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Northern Ireland Screen Alfred House

Alfred Street

Belfast

BT2 8ED

Northern Ireland

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 12.5.2009 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 241/09 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Allied Irish Bank |
| Retsgrundlag | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Andre former for kapitalindgreb |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 3 500 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 12.5.2009-12.11.2009 |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

12.5.2009

Referencenummer til statsstøtte

N 241/09

Medlemsstat

Irland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Allied Irish Bank

Retsgrundlag

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Andre former for kapitalindgreb

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 3 500 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

12.5.2009-12.11.2009

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance, Government Building, Upper Merrion Street, Dublin 2, IRELAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/3

---

Meddelelse fra kommissionen om kriterier til brug ved tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter

2009/C 223/02

1.   INDLEDNING

1.1.   Generelle regler for regionalstøtteforanstaltninger

| 1. | Kommissionens generelle politik for regional statsstøtte er nærmere beskrevet i Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (1) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). I overensstemmelse med disse kan Kommissionen — uanset eventuelle negative virkninger, som en regional statsstøtte måtte have på samhandel og konkurrence — bestemme, at statsstøtte, der ydes for at fremme den økonomiske udvikling i visse ugunstigt stillede områder i Den Europæiske Union, er at betragte som forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

1.

Kommissionens generelle politik for regional statsstøtte er nærmere beskrevet i Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (1) (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). I overensstemmelse med disse kan Kommissionen — uanset eventuelle negative virkninger, som en regional statsstøtte måtte have på samhandel og konkurrence — bestemme, at statsstøtte, der ydes for at fremme den økonomiske udvikling i visse ugunstigt stillede områder i Den Europæiske Union, er at betragte som forenelig med fællesmarkedet.

| 2. | Retningslinjerne indeholder specifikke regionalstøttelofter, der er fastsat efter, hvor alvorlige de pågældende regioners udviklingsproblemer er. Ved fastsættelsen af støtteintensitetslofterne, der normalt ligger inden for et interval på mellem 10 % og 50 % af de støtteberettigede omkostninger, tages der i første række udgangspunkt i den pågældende regions BNP pr. indbygger; man har dog søgt at give medlemsstaten er vist spillerum, så der kan tages hensyn til lokale forhold. Regionalstøttekortene for de enkelte medlemsstater kan ses på Europa-netstedet (2). Denne graduering af støtteintensiteten afspejler grundlæggende den afvejning, som Kommissionen må foretage mellem på den ene side den positive virkning, som regional investeringsstøtte kan have, navnlig ved at fremme samhørigheden, idet den tiltrækker investeringer til ugunstigt stillede områder, og på den anden side nødvendigheden af at begrænse de potentielt skadelige virkninger som regionalstøtte til individuelle virksomheder kan have, f.eks. for andre økonomiske erhvervsdrivende og for regioner, hvis relative konkurrenceevne forringes tilsvarende. |
| --- | --- |

2.

Retningslinjerne indeholder specifikke regionalstøttelofter, der er fastsat efter, hvor alvorlige de pågældende regioners udviklingsproblemer er. Ved fastsættelsen af støtteintensitetslofterne, der normalt ligger inden for et interval på mellem 10 % og 50 % af de støtteberettigede omkostninger, tages der i første række udgangspunkt i den pågældende regions BNP pr. indbygger; man har dog søgt at give medlemsstaten er vist spillerum, så der kan tages hensyn til lokale forhold. Regionalstøttekortene for de enkelte medlemsstater kan ses på Europa-netstedet (2). Denne graduering af støtteintensiteten afspejler grundlæggende den afvejning, som Kommissionen må foretage mellem på den ene side den positive virkning, som regional investeringsstøtte kan have, navnlig ved at fremme samhørigheden, idet den tiltrækker investeringer til ugunstigt stillede områder, og på den anden side nødvendigheden af at begrænse de potentielt skadelige virkninger som regionalstøtte til individuelle virksomheder kan have, f.eks. for andre økonomiske erhvervsdrivende og for regioner, hvis relative konkurrenceevne forringes tilsvarende.

| 3. | Et stort investeringsprojekt er en initialinvestering med støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR (3). Større investeringsprojekter berøres mindre af de ulemper, der karakteriserer ugunstigt stillede områder end investeringsprojekter på en mindre skala. Risikoen for, at samhandelen berøres af sådanne store investeringsprojekter, og risikoen for, at konkurrenterne i andre regioner udsættes for en endnu større fordrejende virkning, vokser dermed også. Store investeringsprojekter indebærer ydermere risiko for, at støtten overstiger det minimumsbeløb, som er nødvendigt for at kompensere for regionens ulemper, og der er risiko for, at statsstøtte til sådanne projekter medfører skadelige virkninger såsom ineffektive placeringsvalg, en højere grad af konkurrencefordrejning, samt — eftersom støtte repræsenterer en bekostelig overførsel af midler fra skatteborgerne til støttemodtagerne — et nettovelfærdstab, dvs. udgifterne til støtte overstiger fordelene for forbrugerne og producenterne. |
| --- | --- |

3.

Et stort investeringsprojekt er en initialinvestering med støtteberettigede udgifter på over 50 mio. EUR (3). Større investeringsprojekter berøres mindre af de ulemper, der karakteriserer ugunstigt stillede områder end investeringsprojekter på en mindre skala. Risikoen for, at samhandelen berøres af sådanne store investeringsprojekter, og risikoen for, at konkurrenterne i andre regioner udsættes for en endnu større fordrejende virkning, vokser dermed også. Store investeringsprojekter indebærer ydermere risiko for, at støtten overstiger det minimumsbeløb, som er nødvendigt for at kompensere for regionens ulemper, og der er risiko for, at statsstøtte til sådanne projekter medfører skadelige virkninger såsom ineffektive placeringsvalg, en højere grad af konkurrencefordrejning, samt — eftersom støtte repræsenterer en bekostelig overførsel af midler fra skatteborgerne til støttemodtagerne — et nettovelfærdstab, dvs. udgifterne til støtte overstiger fordelene for forbrugerne og producenterne.

| 4. | Retningslinjerne indeholder specifikke regler for regionalstøtte til større investeringsprojekter (4). Ved større investeringsprojekter forstås initialinvesteringer, hvor nutidsværdien af de støtteberettigede udgifter overstiger 50 mio. EUR. Retningslinjerne indebærer en automatisk progressiv nedsættelse af maksimumsgrænserne for regionalstøtte til sådanne større investeringsprojekter, således at konkurrencefordrejningen holdes nede på så lavt et niveau, at det må formodes, at den vil blive opvejet af de fordele, som udviklingen af regionen fører med sig (5). |
| --- | --- |

4.

Retningslinjerne indeholder specifikke regler for regionalstøtte til større investeringsprojekter (4). Ved større investeringsprojekter forstås initialinvesteringer, hvor nutidsværdien af de støtteberettigede udgifter overstiger 50 mio. EUR. Retningslinjerne indebærer en automatisk progressiv nedsættelse af maksimumsgrænserne for regionalstøtte til sådanne større investeringsprojekter, således at konkurrencefordrejningen holdes nede på så lavt et niveau, at det må formodes, at den vil blive opvejet af de fordele, som udviklingen af regionen fører med sig (5).

| 5. | Medlemsstaterne har endvidere pligt til at anmelde enhver foranstaltning, der indebærer støtte til investeringsprojekter, hvis den påtænkte støtte overstiger det maksimumsbeløb, der i henhold til gældende regler (jf. anmeldelsestærsklen) (6) kan ydes til investeringer, hvor de støtteberettigede udgifter overstiger 100 mio. EUR. Når Kommissionen modtager en sådan anmeldelse, kontrollerer den bl.a., om støtteintensiteten er korrekt, om foranstaltningen opfylder de generelle kriterier i retningslinjerne, og om den anmeldte investering indebærer en væsentlig forhøjelse af produktionskapaciteten (på et marked, der er underpræsterende eller i reel tilbagegang) eller er til gavn for virksomheder med en stor markedsandel. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterne har endvidere pligt til at anmelde enhver foranstaltning, der indebærer støtte til investeringsprojekter, hvis den påtænkte støtte overstiger det maksimumsbeløb, der i henhold til gældende regler (jf. anmeldelsestærsklen) (6) kan ydes til investeringer, hvor de støtteberettigede udgifter overstiger 100 mio. EUR. Når Kommissionen modtager en sådan anmeldelse, kontrollerer den bl.a., om støtteintensiteten er korrekt, om foranstaltningen opfylder de generelle kriterier i retningslinjerne, og om den anmeldte investering indebærer en væsentlig forhøjelse af produktionskapaciteten (på et marked, der er underpræsterende eller i reel tilbagegang) eller er til gavn for virksomheder med en stor markedsandel.

1.2.   Hvilke regionalstøtteforanstaltninger skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse?

| 6. | Visse former for regionalstøtte til store investeringsprojekter kan, selv med den automatiske nedsættelse af støttelofterne, fortsat have en kraftig indvirkning på samhandelen og derved medføre alvorlige konkurrencefordrejninger. Af denne grund var det tidligere Kommissionens politik ikke at tillade støtte til større investeringsprojekter i tilfælde (7):






  — | hvor støttemodtageren tegner sig for mere end 25 % af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det(de) relevante marked(er), eller |
| --- | --- | --- |

6.

Visse former for regionalstøtte til store investeringsprojekter kan, selv med den automatiske nedsættelse af støttelofterne, fortsat have en kraftig indvirkning på samhandelen og derved medføre alvorlige konkurrencefordrejninger. Af denne grund var det tidligere Kommissionens politik ikke at tillade støtte til større investeringsprojekter i tilfælde (7):

—

hvor støttemodtageren tegner sig for mere end 25 % af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det(de) relevante marked(er), eller

| — | hvor den produktionskapacitet, der skabes i kraft af projektet, udgør mere end 5 % af markedet, og markedets gennemsnitlige årlige vækst ligger under den gennemsnitlige BNP-vækstrate i EØS. |
| --- | --- |

—

hvor den produktionskapacitet, der skabes i kraft af projektet, udgør mere end 5 % af markedet, og markedets gennemsnitlige årlige vækst ligger under den gennemsnitlige BNP-vækstrate i EØS.

| 7. | Inden for rammerne af de nugældende retningslinjer har Kommissionen imidlertid valgt at følge en mere individualiseret politik, der åbner mulighed for, så konkret som muligt, at tage hensyn til den samhørighed og andre fordele, som sådanne projekter kan medføre. Fordele af denne art skal imidlertid afvejes mod eventuelle negative virkninger på samhandel og konkurrencen, der også skal identificeres så konkret som muligt. Det er derfor fastsat i punkt 68 i retningslinjerne, at Kommissionen skal iværksætte en formel undersøgelsesprocedure, som omhandlet i artikel 88, stk. 2, i traktaten om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber når anmeldelsestærsklen er overskredet, og blot ét af kriterierne i punkt 68, litra a) og b), i retningslinjerne er opfyldt (dvs. de tærskler, der udløser en tilbundsgående undersøgelse, jf. punkt 6 i denne meddelelse). Formålet med den formelle undersøgelse er at foretage en detaljeret kontrol af, om »støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene ved støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem medlemsstater« (8). |
| --- | --- |

7.

Inden for rammerne af de nugældende retningslinjer har Kommissionen imidlertid valgt at følge en mere individualiseret politik, der åbner mulighed for, så konkret som muligt, at tage hensyn til den samhørighed og andre fordele, som sådanne projekter kan medføre. Fordele af denne art skal imidlertid afvejes mod eventuelle negative virkninger på samhandel og konkurrencen, der også skal identificeres så konkret som muligt. Det er derfor fastsat i punkt 68 i retningslinjerne, at Kommissionen skal iværksætte en formel undersøgelsesprocedure, som omhandlet i artikel 88, stk. 2, i traktaten om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber når anmeldelsestærsklen er overskredet, og blot ét af kriterierne i punkt 68, litra a) og b), i retningslinjerne er opfyldt (dvs. de tærskler, der udløser en tilbundsgående undersøgelse, jf. punkt 6 i denne meddelelse). Formålet med den formelle undersøgelse er at foretage en detaljeret kontrol af, om »støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen, og at fordelene ved støtteforanstaltningen opvejer den deraf følgende konkurrencefordrejning og påvirkning af handelen mellem medlemsstater« (8).

| 8. | Kommissionen har i fodnote 63 til retningslinjerne anført, at den »vil [...] udarbejde en yderligere vejledning om de kriterier, den vil anvende ved denne vurdering«. I det følgende giver Kommissionen sin vejledning i, hvilke oplysninger der skal fremsendes, og hvilken metode den vil følge med hensyn til foranstaltninger, der skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse. Som omhandlet i statsstøttehandlingsplanen (9) gennemfører Kommissionen tilbundsgående undersøgelser på den måde, at den afvejer støttens positive og negative virkninger mod hinanden, når den tager stilling til, om foranstaltningen kan godkendes ud fra et helhedshensyn. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen har i fodnote 63 til retningslinjerne anført, at den »vil [...] udarbejde en yderligere vejledning om de kriterier, den vil anvende ved denne vurdering«. I det følgende giver Kommissionen sin vejledning i, hvilke oplysninger der skal fremsendes, og hvilken metode den vil følge med hensyn til foranstaltninger, der skal underkastes en tilbundsgående undersøgelse. Som omhandlet i statsstøttehandlingsplanen (9) gennemfører Kommissionen tilbundsgående undersøgelser på den måde, at den afvejer støttens positive og negative virkninger mod hinanden, når den tager stilling til, om foranstaltningen kan godkendes ud fra et helhedshensyn.

| 9. | Tilbundsgående undersøgelser afpasses efter, hvor stor en konkurrencefordrejning den pågældende støtte potentielt indebærer. Det betyder, at støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang. Hvilke oplysninger — og hvor detaljerede — der skal fremlægges, afhænger således af de nærmere omstændigheder i forbindelse med den enkelte sag. Kommissionen kan — under iagttagelse af de bestemmelser for gennemførelsen af den formelle undersøgelse, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (10) — anmode medlemsstaterne om at iværksætte uvildige undersøgelser for at få bekræftet oplysningerne i anmeldelsen og indhente udtalelser fra andre erhvervsdrivende på de pågældende markeder eller fra regionaludviklingseksperter. Andre berørte parter opfordres også til at fremsætte bemærkninger som led i den formelle undersøgelse. Når proceduren iværksættes, meddeler Kommissionen, hvilke punkter den gerne modtager bemærkninger til. |
| --- | --- |

9.

Tilbundsgående undersøgelser afpasses efter, hvor stor en konkurrencefordrejning den pågældende støtte potentielt indebærer. Det betyder, at støtteforanstaltningens art er bestemmende for undersøgelsens omfang. Hvilke oplysninger — og hvor detaljerede — der skal fremlægges, afhænger således af de nærmere omstændigheder i forbindelse med den enkelte sag. Kommissionen kan — under iagttagelse af de bestemmelser for gennemførelsen af den formelle undersøgelse, der er fastlagt i artikel 6 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (10) — anmode medlemsstaterne om at iværksætte uvildige undersøgelser for at få bekræftet oplysningerne i anmeldelsen og indhente udtalelser fra andre erhvervsdrivende på de pågældende markeder eller fra regionaludviklingseksperter. Andre berørte parter opfordres også til at fremsætte bemærkninger som led i den formelle undersøgelse. Når proceduren iværksættes, meddeler Kommissionen, hvilke punkter den gerne modtager bemærkninger til.

| 10. | Formålet med denne meddelelse er at sikre, at Kommissionens beslutningsproces er gennemskuelig og forudsigelig, og at alle medlemsstater behandles ens. Kommissionen forbeholder sig ret til at ændre eller revidere denne vejledning på baggrund af erfaringerne hermed. |
| --- | --- |

10.

Formålet med denne meddelelse er at sikre, at Kommissionens beslutningsproces er gennemskuelig og forudsigelig, og at alle medlemsstater behandles ens. Kommissionen forbeholder sig ret til at ændre eller revidere denne vejledning på baggrund af erfaringerne hermed.

2.   POSITIVE STØTTEVIRKNINGER

2.1.   Støttens formål

| 11. | Regionalstøtte har et formål af fælles interesse, der afspejler retfærdighedshensyn, dvs. at fremme den økonomiske samhørighed ved at udjævne forskellene i udviklingsniveau mellem Fællesskabets regioner. Således hedder det i punkt 2 i retningslinjerne: »Ved at afhjælpe de handicap, der præger de ugunstigt stillede regioner, fremmer regionalstøtten den økonomiske, sociale og geografiske samhørighed mellem medlemsstaterne og i EU som helhed«. Og videre i retningslinjernes punkt 3: »Regionalinvesteringsstøtte tager sigte på at fremme udviklingen af de mest ugunstigt stillede regioner ved at fremme investeringer og jobskabelse. Den bidrager til, at virksomhederne i de pågældende regioner kan udvide og diversificere deres økonomiske aktiviteter, især fordi den ansporer nye virksomheder til at etablere sig i regionen«. |
| --- | --- |

11.

Regionalstøtte har et formål af fælles interesse, der afspejler retfærdighedshensyn, dvs. at fremme den økonomiske samhørighed ved at udjævne forskellene i udviklingsniveau mellem Fællesskabets regioner. Således hedder det i punkt 2 i retningslinjerne: »Ved at afhjælpe de handicap, der præger de ugunstigt stillede regioner, fremmer regionalstøtten den økonomiske, sociale og geografiske samhørighed mellem medlemsstaterne og i EU som helhed«. Og videre i retningslinjernes punkt 3: »Regionalinvesteringsstøtte tager sigte på at fremme udviklingen af de mest ugunstigt stillede regioner ved at fremme investeringer og jobskabelse. Den bidrager til, at virksomhederne i de pågældende regioner kan udvide og diversificere deres økonomiske aktiviteter, især fordi den ansporer nye virksomheder til at etablere sig i regionen«.

| 12. | For så vidt angår større investeringsprojekter, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, vil medlemsstaterne blive anmodet om at godtgøre, at støtten tager sigte på ovennævnte retfærdighedsmålsætning. Medlemsstaterne vil derfor skulle godtgøre, at investeringsprojektet bidrager til den pågældende regions udvikling. |
| --- | --- |

12.

For så vidt angår større investeringsprojekter, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, vil medlemsstaterne blive anmodet om at godtgøre, at støtten tager sigte på ovennævnte retfærdighedsmålsætning. Medlemsstaterne vil derfor skulle godtgøre, at investeringsprojektet bidrager til den pågældende regions udvikling.

| 13. | Selv om regionalstøttens primære målsætning er at tilgodese retfærdighedshensyn såsom økonomisk samhørighed, kan den også tjene til at afhjælpe problemer i forbindelse med et svigtende marked. Regionale handicap kan skyldes markedssvigt såsom ufuldstændig information, koordinationsproblemer, vanskeligheder for støttemodtageren ved at tilvejebringe midler til investering i offentlige goder samt eksterne virkninger af investeringer. I tilfælde, hvor en regionalstøtteforanstaltning tilgodeser såvel en retfærdighedsmålsætning som en effektivitetsmålsætning, tillægges den en større samlet positiv værdi. |
| --- | --- |

13.

Selv om regionalstøttens primære målsætning er at tilgodese retfærdighedshensyn såsom økonomisk samhørighed, kan den også tjene til at afhjælpe problemer i forbindelse med et svigtende marked. Regionale handicap kan skyldes markedssvigt såsom ufuldstændig information, koordinationsproblemer, vanskeligheder for støttemodtageren ved at tilvejebringe midler til investering i offentlige goder samt eksterne virkninger af investeringer. I tilfælde, hvor en regionalstøtteforanstaltning tilgodeser såvel en retfærdighedsmålsætning som en effektivitetsmålsætning, tillægges den en større samlet positiv værdi.

| 14. | Nedenfor følger en ikke-udtømmende, vejledende liste over forskellige kriterier, der kan lægges til grund ved vurderingen af, om en støtte bidrager til regional udvikling, fordi den tiltrækker nye investeringer og ny aktivitet til regionen. Støttens positive virkninger kan være både af direkte (f.eks. gennem skabelse af nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. gennem lokal innovation) art:






  — | antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet |
| --- | --- | --- |

14.

Nedenfor følger en ikke-udtømmende, vejledende liste over forskellige kriterier, der kan lægges til grund ved vurderingen af, om en støtte bidrager til regional udvikling, fordi den tiltrækker nye investeringer og ny aktivitet til regionen. Støttens positive virkninger kan være både af direkte (f.eks. gennem skabelse af nye arbejdspladser) og indirekte (f.eks. gennem lokal innovation) art:

—

antallet af arbejdspladser, der direkte skyldes investeringen, er en vigtig indikator for, hvor godt støtteforanstaltningen bidrager til regionens udvikling. Ved vurderingen tages der også hensyn til arbejdspladsernes kvalitet og kvalifikationsniveauet

| — | et endnu større antal arbejdspladser kan skabes gennem nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og sikre videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der også hensyn til antallet af indirekte skabte arbejdspladser |
| --- | --- |

—

et endnu større antal arbejdspladser kan skabes gennem nettet af lokale (under)leverandører, og dermed bidrage til en bedre integrering af investeringen i regionen og sikre videregående afsmitningsvirkninger. Ved vurderingen tages der også hensyn til antallet af indirekte skabte arbejdspladser

| — | et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens viden og hjælper den til at finde beskæftigelse uden for virksomheden, betragtes som et plus. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette vil være at tælle virkningen dobbelt |
| --- | --- |

—

et løfte fra støttemodtageren om at ville iværksætte et større antal uddannelseskurser til forbedring af arbejdsstyrkens (generelle og specifikke) kvalifikationer vil blive betragtet som en faktor, der bidrager til regionens udvikling. Uddannelse, der forbedrer arbejdsstyrkens viden og hjælper den til at finde beskæftigelse uden for virksomheden, betragtes som et plus. Generel uddannelse eller specifik uddannelse, hvortil der ydes uddannelsesstøtte, medregnes ikke som en positiv virkning af regionalstøtten, da dette vil være at tælle virkningen dobbelt

| — | eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Hvor virksomheder inden for samme branche samles i klynger, vil de individuelle fabrikker kunne opnå en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Fysisk nærhed gør det nemmere at udveksle information, ideer og viden. Koncentrering af erhvervsaktiviteterne tiltrækker de arbejdssøgende, hvorved virksomhederne får en større reserve af arbejdstagere med forskellige kvalifikationer. Der er god adgang til juridiske og kommercielle serviceydelser, og dette øger produktiviteten. Det gælder generelt, at man ved at koncentrere erhvervsaktiviteterne tiltrækker yderligere investeringer, med en deraf følgende selvforstærkende positiv udvikling |
| --- | --- |

—

eksterne stordriftsvirkninger og andre virkninger, der er gavnlige set fra et regionaludviklingssynspunkt, kan opstå som følge af nærhedsvirkningen (klyngevirkningen). Hvor virksomheder inden for samme branche samles i klynger, vil de individuelle fabrikker kunne opnå en højere specialiseringsgrad og dermed større effektivitet. Fysisk nærhed gør det nemmere at udveksle information, ideer og viden. Koncentrering af erhvervsaktiviteterne tiltrækker de arbejdssøgende, hvorved virksomhederne får en større reserve af arbejdstagere med forskellige kvalifikationer. Der er god adgang til juridiske og kommercielle serviceydelser, og dette øger produktiviteten. Det gælder generelt, at man ved at koncentrere erhvervsaktiviteterne tiltrækker yderligere investeringer, med en deraf følgende selvforstærkende positiv udvikling

| — | investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning |
| --- | --- |

—

investering konkretiserer teknisk viden og kan være en kilde til overførsel af teknologisk ekspertise (videnafsmitning). Især investeringer i teknologiintensive brancher vil kunne resultere i overførsel af viden til modtagerregionen. I denne forbindelse tillægges videnformidlingens niveau og specificitet også stor betydning

| — | hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus |
| --- | --- |

—

hvor meget et projekt bidrager til regionens muligheder for at skabe ny teknologi gennem lokal innovation, indgår også i vurderingen. Hvor den nye produktionsfacilitet indgår i et samarbejde med lokale højere uddannelsesinstitutioner, betragtes dette som et plus

| — | investeringens varighed og udsigten til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i regionen. |
| --- | --- |

—

investeringens varighed og udsigten til fremtidige opfølgende investeringer afspejler, om virksomheden er varigt engageret i regionen.

| 15. | Medlemsstaterne opfordres til at tage udgangspunkt i undersøgelser af tidligere statsstøtteordninger/foranstaltninger, konsekvensanalyser udarbejdet af de støtteydende myndigheder, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser af det investeringsprojekt, der er genstand for bedømmelse. Det kan fremgå af støttemodtagerens forretningsplan, hvor mange arbejdspladser der skabes, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning: større indtægter til de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stort et udbytte investeringen vil resultere i til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu. |
| --- | --- |

15.

Medlemsstaterne opfordres til at tage udgangspunkt i undersøgelser af tidligere statsstøtteordninger/foranstaltninger, konsekvensanalyser udarbejdet af de støtteydende myndigheder, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser af det investeringsprojekt, der er genstand for bedømmelse. Det kan fremgå af støttemodtagerens forretningsplan, hvor mange arbejdspladser der skabes, hvor høje lønningerne bliver (afsmitningsvirkning: større indtægter til de enkelte husstande), hvor stort et salg de lokale producenter kan forvente, og hvor stort et udbytte investeringen vil resultere i til gavn for regionen, eventuelt i form af et højere skatteprovenu.

| 16. | Forbindelsen mellem det planlagte investeringsprojekt og det pågældende lands strategiske referenceprogram, samt forbindelsen mellem projektet og de driftsprogrammer, der delfinansieres via strukturfondene, må i givet fald også medtages i overvejelserne. Kommissionen kan i denne forbindelse tage specifikt hensyn til eventuelle kommissionsafgørelser, der er truffet vedrørende foranstaltningen som led i en analyse af store projekter under strukturfondene eller samhørighedsfonden (11). Sådanne afgørelser kan bl.a. baseres på »en cost-benefit-analyse, herunder en risikovurdering og den forventede virkning for den pågældende sektor og for den socioøkonomiske situation i medlemsstaten og/eller regionen samt, hvor det er muligt og relevant, i Fællesskabets øvrige regioner«. |
| --- | --- |

16.

Forbindelsen mellem det planlagte investeringsprojekt og det pågældende lands strategiske referenceprogram, samt forbindelsen mellem projektet og de driftsprogrammer, der delfinansieres via strukturfondene, må i givet fald også medtages i overvejelserne. Kommissionen kan i denne forbindelse tage specifikt hensyn til eventuelle kommissionsafgørelser, der er truffet vedrørende foranstaltningen som led i en analyse af store projekter under strukturfondene eller samhørighedsfonden (11). Sådanne afgørelser kan bl.a. baseres på »en cost-benefit-analyse, herunder en risikovurdering og den forventede virkning for den pågældende sektor og for den socioøkonomiske situation i medlemsstaten og/eller regionen samt, hvor det er muligt og relevant, i Fællesskabets øvrige regioner«.

2.2.   Støtteordningens formålstjenlighed

| 17. | Statsstøtte i form af investeringstilskud er ikke det eneste politiske redskab, der står til rådighed for medlemsstaterne, når de ønsker at støtte investering og fremme beskæftigelsen i ugunstigt stillede regioner. Medlemsstaterne kan også gøre brug af generelle foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets generelle kår. |
| --- | --- |

17.

Statsstøtte i form af investeringstilskud er ikke det eneste politiske redskab, der står til rådighed for medlemsstaterne, når de ønsker at støtte investering og fremme beskæftigelsen i ugunstigt stillede regioner. Medlemsstaterne kan også gøre brug af generelle foranstaltninger, såsom infrastrukturudvikling, forbedring af den almene og den faglige uddannelse og forbedring af erhvervslivets generelle kår.

| 18. | Foranstaltninger, for hvilke medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og for hvilke det er fastslået, at det er fordelagtigt at anvende et selektivt redskab, såsom statsstøtte til en specifik virksomhed, betragtes som formålstjenlige ordninger. Hvis medlemsstaten har udarbejdet en konsekvensanalyse af den foreslåede foranstaltning, vil Kommissionen tillægge dette særlig betydning. |
| --- | --- |

18.

Foranstaltninger, for hvilke medlemsstaten har overvejet andre politiske løsninger, og for hvilke det er fastslået, at det er fordelagtigt at anvende et selektivt redskab, såsom statsstøtte til en specifik virksomhed, betragtes som formålstjenlige ordninger. Hvis medlemsstaten har udarbejdet en konsekvensanalyse af den foreslåede foranstaltning, vil Kommissionen tillægge dette særlig betydning.

2.3.   Tilskyndende virkning

| 19. | Et af de vigtigste elementer i tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter er analysen af, om støtteforanstaltningen har en tilskyndende virkning. Kommissionen vil undersøge, om den foreslåede foranstaltning er nødvendig for tilvejebringe »en tilskyndende virkning, så der gennemføres investeringer, der ellers ikke ville være gennemført i de støtteberettigede områder« (12). Undersøgelsen sker på to niveauer, først på et generelt proceduremæssigt niveau og dernæst på et mere detaljeret, økonomisk niveau. |
| --- | --- |

19.

Et af de vigtigste elementer i tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter er analysen af, om støtteforanstaltningen har en tilskyndende virkning. Kommissionen vil undersøge, om den foreslåede foranstaltning er nødvendig for tilvejebringe »en tilskyndende virkning, så der gennemføres investeringer, der ellers ikke ville være gennemført i de støtteberettigede områder« (12). Undersøgelsen sker på to niveauer, først på et generelt proceduremæssigt niveau og dernæst på et mere detaljeret, økonomisk niveau.

| 20. | Punkt 38 i retningslinjerne indeholder generelle kriterier, der lægges til grund ved den formelle vurdering af, om en regionalstøtte har tilskyndende virkning. Nævnte kriterier gælder for al regional støtte, ikke kun for regionalstøtte til større investeringsprojekter. |
| --- | --- |

20.

Punkt 38 i retningslinjerne indeholder generelle kriterier, der lægges til grund ved den formelle vurdering af, om en regionalstøtte har tilskyndende virkning. Nævnte kriterier gælder for al regional støtte, ikke kun for regionalstøtte til større investeringsprojekter.

| 21. | For så vidt angår den i denne meddelelse omhandlede regionalstøtte til større investeringsprojekter, vil Kommissionen i detaljer kontrollere, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen« (13). Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at fastslå, hvorvidt støtten faktisk bidrager til, at den støttemodtagende virksomhed ændrer adfærd, således at den iværksætter (yderligere) investeringer i den pågældende støttemodtagende region. Der kan reelt være mange grunde til, at en virksomhed placeres i en bestemt region, også uden støtte. |
| --- | --- |

21.

For så vidt angår den i denne meddelelse omhandlede regionalstøtte til større investeringsprojekter, vil Kommissionen i detaljer kontrollere, »at støtten er nødvendig for at skabe en tilskyndelsesvirkning for investeringen« (13). Formålet med denne detaljerede undersøgelse er at fastslå, hvorvidt støtten faktisk bidrager til, at den støttemodtagende virksomhed ændrer adfærd, således at den iværksætter (yderligere) investeringer i den pågældende støttemodtagende region. Der kan reelt være mange grunde til, at en virksomhed placeres i en bestemt region, også uden støtte.

| 22. | På baggrund af den retfærdighedsmålsætning, der kan udledes af samhørighedspolitikken, kan man for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen bidrager til realisering af denne målsætning, opstille to scenarier for, hvordan det kan godtgøres, at en foranstaltning har en tilskyndende virkning:






  1) | støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være rentabel for virksomheden nogen andre steder, nu kan placeres i den støttemodtagende region (14) |
| --- | --- | --- |

22.

På baggrund af den retfærdighedsmålsætning, der kan udledes af samhørighedspolitikken, kan man for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningen bidrager til realisering af denne målsætning, opstille to scenarier for, hvordan det kan godtgøres, at en foranstaltning har en tilskyndende virkning:

1)

støtten tilskynder en virksomhed til at træffe en positiv investeringsbeslutning, fordi en investering, der ellers ikke ville være rentabel for virksomheden nogen andre steder, nu kan placeres i den støttemodtagende region (14)

| 2) | støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettohandicap og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

2)

støtten tilskynder til at placere en planlagt investering i den pågældende region frem for en anden, fordi den udligner de nettohandicap og de nettoomkostninger, der er forbundet med at placere investeringen i den støttemodtagende region.

| 23. | Medlemsstaten vil skulle godtgøre over for Kommissionen, at støtten har tilskyndende virkning. Medlemsstaten vil klart skulle dokumentere, at støtten reelt influerer på investeringsvalget eller placeringsvalget. Medlemsstaten vil skulle oplyse, hvilket scenario der lægges til grund. For at Kommissionen kan foretage en grundig vurdering, skal medlemsstaten ikke blot fremlægge information om det støttemodtagende projekt, men også opstille et detaljeret kontrafaktisk scenario, dvs. et scenario, hvori medlemsstaten ikke yder støtte til virksomheden. |
| --- | --- |

23.

Medlemsstaten vil skulle godtgøre over for Kommissionen, at støtten har tilskyndende virkning. Medlemsstaten vil klart skulle dokumentere, at støtten reelt influerer på investeringsvalget eller placeringsvalget. Medlemsstaten vil skulle oplyse, hvilket scenario der lægges til grund. For at Kommissionen kan foretage en grundig vurdering, skal medlemsstaten ikke blot fremlægge information om det støttemodtagende projekt, men også opstille et detaljeret kontrafaktisk scenario, dvs. et scenario, hvori medlemsstaten ikke yder støtte til virksomheden.

| 24. | I scenario 1 kan medlemsstaten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at investeringen ikke ville være rentabel uden støtten, og at virksomheden ikke ville have overvejet en anden placering end i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

24.

I scenario 1 kan medlemsstaten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at investeringen ikke ville være rentabel uden støtten, og at virksomheden ikke ville have overvejet en anden placering end i den støttemodtagende region.

| 25. | I scenario 2 kan medlemsstaten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at virksomheden har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i en anden region. Det er et krav, at Kommissionen finder sådanne sammenlignende scenarier realistiske. |
| --- | --- |

25.

I scenario 2 kan medlemsstaten godtgøre, at støtten har en tilskyndende virkning ved at fremlægge virksomhedsdokumenter, der viser, at virksomheden har sammenlignet omkostninger og fordele ved placering i den støttemodtagende region med omkostninger og fordele ved placering i en anden region. Det er et krav, at Kommissionen finder sådanne sammenlignende scenarier realistiske.

| 26. | Medlemsstaterne opfordres til at fremlægge bl.a. risikoanalyser (og herunder en vurdering af lokalitetsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. At en foranstaltning har en tilskyndende virkning kan dokumenteres bl.a. ved hjælp af efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder. |
| --- | --- |

26.

Medlemsstaterne opfordres til at fremlægge bl.a. risikoanalyser (og herunder en vurdering af lokalitetsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. At en foranstaltning har en tilskyndende virkning kan dokumenteres bl.a. ved hjælp af efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarier, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder.

| 27. | I denne forbindelse — og navnlig i relation til scenario 1 — kan rentabilitetsniveauet vurderes ved hjælp af metoder, der er standard inden for den pågældende branche, såsom projektets nettonutidsværdi (Net Present Value of the project — NPV), det interne afkast (internal rate of return — IRR) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE). |
| --- | --- |

27.

I denne forbindelse — og navnlig i relation til scenario 1 — kan rentabilitetsniveauet vurderes ved hjælp af metoder, der er standard inden for den pågældende branche, såsom projektets nettonutidsværdi (Net Present Value of the project — NPV), det interne afkast (internal rate of return — IRR) og afkastet af den investerede kapital (return on capital employed — ROCE).

| 28. | Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd ved at stimulere til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen tilskyndelse til realisering af regionalmålsætningen. Støtte, der ikke tilskynder til realisering af regionalmålsætningen, er i bund og grund blot gratis kapital til virksomheden. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter vil en støtteforanstaltning således ikke blive godkendt, hvis det fremgår, at investeringen ville have fundet sted i regionen også uden støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

28.

Hvis støtten ikke får den støttemodtagende virksomhed til at ændre adfærd ved at stimulere til (yderligere) investering i den støttemodtagende region, foreligger der ingen tilskyndelse til realisering af regionalmålsætningen. Støtte, der ikke tilskynder til realisering af regionalmålsætningen, er i bund og grund blot gratis kapital til virksomheden. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser af regionalstøtte til større investeringsprojekter vil en støtteforanstaltning således ikke blive godkendt, hvis det fremgår, at investeringen ville have fundet sted i regionen også uden støtteforanstaltningen.

2.4.   Støttens proportionalitet

| 29. | For at regionalstøtte kan siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, må dens omfang og intensitet kun lige være nok til at sikre, at investeringen gennemføres i den støttemodtagende region. |
| --- | --- |

29.

For at regionalstøtte kan siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, må dens omfang og intensitet kun lige være nok til at sikre, at investeringen gennemføres i den støttemodtagende region.

| 30. | Den omstændighed, at der i retningslinjerne er fastsat generelle regionalstøttelofter, og at disse automatisk nedsættes progressivt for større investeringsprojekter (som beskrevet i punkt 1 og 3 i denne meddelelse), sikrer generelt, at regionalstøtten står i et rimeligt forhold til de problemer, som den støttemodtagende region kæmper med. |
| --- | --- |

30.

Den omstændighed, at der i retningslinjerne er fastsat generelle regionalstøttelofter, og at disse automatisk nedsættes progressivt for større investeringsprojekter (som beskrevet i punkt 1 og 3 i denne meddelelse), sikrer generelt, at regionalstøtten står i et rimeligt forhold til de problemer, som den støttemodtagende region kæmper med.

| 31. | For så vidt angår regionalstøttesager, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, må der gennemføres en mere detaljeret kontrol af, at det i retningslinjerne fastlagte generelle proportionalitetsprincip er overholdt. |
| --- | --- |

31.

For så vidt angår regionalstøttesager, der omfattes af kravet om en tilbundsgående undersøgelse, må der gennemføres en mere detaljeret kontrol af, at det i retningslinjerne fastlagte generelle proportionalitetsprincip er overholdt.

| 32. | Det gælder generelt i forhold til scenario 1 med hensyn til investeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den betyder, at afkastet af investeringen ligger på linje enten med det normale afkast, virksomheden regner med i andre investeringsprojekter, eller med virksomhedens kapitalomkostninger generelt, eller med det afkast, der normalt ses i den pågældende branche. |
| --- | --- |

32.

Det gælder generelt i forhold til scenario 1 med hensyn til investeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den betyder, at afkastet af investeringen ligger på linje enten med det normale afkast, virksomheden regner med i andre investeringsprojekter, eller med virksomhedens kapitalomkostninger generelt, eller med det afkast, der normalt ses i den pågældende branche.

| 33. | Det gælder generelt i forhold til scenario 2 med hensyn til placeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den er lig med forskellen mellem den støttemodtagende virksomheds nettoomkostninger ved at investere i den støttemodtagende region og dens nettoomkostninger ved at investere i en alternativ region. Samtlige omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle. |
| --- | --- |

33.

Det gælder generelt i forhold til scenario 2 med hensyn til placeringsincitamentet, at støtte vil kunne siges at stå i et rimeligt forhold til formålet, hvis den er lig med forskellen mellem den støttemodtagende virksomheds nettoomkostninger ved at investere i den støttemodtagende region og dens nettoomkostninger ved at investere i en alternativ region. Samtlige omkostninger og fordele skal medtages i beregningerne, herunder for eksempel administrationsomkostninger, transportomkostninger, uddannelsesomkostninger, der ikke dækkes af uddannelsesstøtte, samt lønforskelle.

| 34. | Nettoomkostninger af denne art, der afspejler regionens handicap, medfører i sidste ende en lavere investeringsrentabilitet. Dette betyder, at beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning også kan lægges til grund ved evalueringen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet. |
| --- | --- |

34.

Nettoomkostninger af denne art, der afspejler regionens handicap, medfører i sidste ende en lavere investeringsrentabilitet. Dette betyder, at beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning også kan lægges til grund ved evalueringen af, om støtten står i et rimeligt forhold til formålet.

| 35. | Medlemsstaterne vil skulle godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved hjælp af formålstjenlig dokumentation af den art, der omtales i punkt 20. |
| --- | --- |

35.

Medlemsstaterne vil skulle godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved hjælp af formålstjenlig dokumentation af den art, der omtales i punkt 20.

| 36. | Støtteintensiteten må under ingen omstændigheder være højere end regionalstøttelofterne justeret på grundlag af den i retningslinjerne fastlagte nedsættelsesordning. |
| --- | --- |

36.

Støtteintensiteten må under ingen omstændigheder være højere end regionalstøttelofterne justeret på grundlag af den i retningslinjerne fastlagte nedsættelsesordning.

3.   NEGATIVE STØTTEVIRKNINGER

| 37. | For at Kommissionen kan foretage en vurdering af markedsandele og risikoen for overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang, må den definere det pågældende produkt- og geografiske marked. Det relevante marked vil sædvanligvis (15) allerede være defineret for alle regionalstøtteforanstaltninger, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse. |
| --- | --- |

37.

For at Kommissionen kan foretage en vurdering af markedsandele og risikoen for overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang, må den definere det pågældende produkt- og geografiske marked. Det relevante marked vil sædvanligvis (15) allerede være defineret for alle regionalstøtteforanstaltninger, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse.

| 38. | I retningslinjernes punkt 68 omtales to vigtige indikatorer for en støttes negative virkninger, nemlig en stor markedsandel og en potentiel overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang. Dette afspejler to teorier om, hvad der skader konkurrencen, nemlig etablering af en stærk markedsposition og skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer. Allerede inden undersøgelsen sættes i gang, vil der være foretaget en indledende gennemgang af disse to indikatorer. Ved den endelige afvejning af argumenterne forudsættes det, at alle elementer er undersøgt, og en uddybet analyse af disse to indikatorer indgår derfor i den tilbundsgående undersøgelse. En tredje indikator for, om støtte, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse, har negative virkninger, er baseret på støttens indflydelse på samhandelen. Nævnte tre indikatorer afspejler de vigtigste negative virkninger af regionalstøtte til større investeringsprojekter, men Kommissionen skal ikke kunne udelukke, at andre indikatorer også kan være relevante i specifikke tilfælde. |
| --- | --- |

38.

I retningslinjernes punkt 68 omtales to vigtige indikatorer for en støttes negative virkninger, nemlig en stor markedsandel og en potentiel overkapacitet på et marked i strukturel tilbagegang. Dette afspejler to teorier om, hvad der skader konkurrencen, nemlig etablering af en stærk markedsposition og skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer. Allerede inden undersøgelsen sættes i gang, vil der være foretaget en indledende gennemgang af disse to indikatorer. Ved den endelige afvejning af argumenterne forudsættes det, at alle elementer er undersøgt, og en uddybet analyse af disse to indikatorer indgår derfor i den tilbundsgående undersøgelse. En tredje indikator for, om støtte, der er genstand for en tilbundsgående undersøgelse, har negative virkninger, er baseret på støttens indflydelse på samhandelen. Nævnte tre indikatorer afspejler de vigtigste negative virkninger af regionalstøtte til større investeringsprojekter, men Kommissionen skal ikke kunne udelukke, at andre indikatorer også kan være relevante i specifikke tilfælde.

| 39. | Kommissionen vil lægge særlig vægt på de negative virkninger, der er forbundet med markedsposition og overkapacitet, i tilfælde hvor støtten tilskynder til at ændre en investeringsbeslutning, dvs. hvor der ikke ville blive foretaget nogen investering uden støtte (scenario 1; tilskyndelsesvirkning). |
| --- | --- |

39.

Kommissionen vil lægge særlig vægt på de negative virkninger, der er forbundet med markedsposition og overkapacitet, i tilfælde hvor støtten tilskynder til at ændre en investeringsbeslutning, dvs. hvor der ikke ville blive foretaget nogen investering uden støtte (scenario 1; tilskyndelsesvirkning).

| 40. | Hvis den kontrafaktiske analyse viser, at investeringen ville være blevet foretaget også uden støtte, om end måske placeret et andet sted (scenario 2), og hvis støtten opfylder proportionalitetskravet, vil eventuelle fordrejningsindikatorer, såsom en stor markedsandel og en forøgelse af kapaciteten på et underpræsterende marked, principielt være de samme uanset støtten. |
| --- | --- |

40.

Hvis den kontrafaktiske analyse viser, at investeringen ville være blevet foretaget også uden støtte, om end måske placeret et andet sted (scenario 2), og hvis støtten opfylder proportionalitetskravet, vil eventuelle fordrejningsindikatorer, såsom en stor markedsandel og en forøgelse af kapaciteten på et underpræsterende marked, principielt være de samme uanset støtten.

3.1.   Fortrængning af privat investering

3.1.1.   Markedsposition

| 41. | Virksomhederne tager udgangspunkt i konkurrenternes investering, når de fastlægger deres optimale investeringsniveau på markeder med et begrænset antal deltagere (hvilket vil være typisk for større investeringsprojekter). Hvis en virksomhed investerer mere, fordi der ydes støtte, kan konkurrenterne reagere ved at nedsætte deres budget på det pågældende felt. Det vil sige, at støtten fortrænger privat investering. Hvor dette resulterer i, at konkurrenterne svækkes eller ligefrem må trække sig ud af markedet, fordrejer støtten konkurrencen. Som nævnt ovenfor i punkt 38 skelnes der i retningslinjerne mellem tilfælde, hvor støttemodtageren har en stærk markedsposition, og tilfælde, hvor støtten fører til en markant kapacitetsudvidelse på et marked i tilbagegang. |
| --- | --- |

41.

Virksomhederne tager udgangspunkt i konkurrenternes investering, når de fastlægger deres optimale investeringsniveau på markeder med et begrænset antal deltagere (hvilket vil være typisk for større investeringsprojekter). Hvis en virksomhed investerer mere, fordi der ydes støtte, kan konkurrenterne reagere ved at nedsætte deres budget på det pågældende felt. Det vil sige, at støtten fortrænger privat investering. Hvor dette resulterer i, at konkurrenterne svækkes eller ligefrem må trække sig ud af markedet, fordrejer støtten konkurrencen. Som nævnt ovenfor i punkt 38 skelnes der i retningslinjerne mellem tilfælde, hvor støttemodtageren har en stærk markedsposition, og tilfælde, hvor støtten fører til en markant kapacitetsudvidelse på et marked i tilbagegang.

| 42. | Generelt er det sådan, at der er større risiko for markedsfordrejning, når der ydes støtte til én enkelt virksomhed på et koncentreret marked, da de beslutninger, der træffes af de enkelte virksomheder, udøver en mere direkte indflydelse på konkurrenterne. Dette gælder i særdeleshed i tilfælde, hvor der ydes tilskud til den dominerende markedsaktør. Hvor en virksomhed er i stand til at bevare eller styrke sin markedsposition (16) som følge af støtte, kan regionalstøtte til større investeringsprojekter have en afskrækkende virkning på konkurrenternes investeringsbeslutninger og dermed resultere i en fordrejning af konkurrencen. Dette er til skade for forbrugerne, og Kommissionen ønsker derfor at begrænse statsstøtte til virksomheder med en stærk markedsposition. |
| --- | --- |

42.

Generelt er det sådan, at der er større risiko for markedsfordrejning, når der ydes støtte til én enkelt virksomhed på et koncentreret marked, da de beslutninger, der træffes af de enkelte virksomheder, udøver en mere direkte indflydelse på konkurrenterne. Dette gælder i særdeleshed i tilfælde, hvor der ydes tilskud til den dominerende markedsaktør. Hvor en virksomhed er i stand til at bevare eller styrke sin markedsposition (16) som følge af støtte, kan regionalstøtte til større investeringsprojekter have en afskrækkende virkning på konkurrenternes investeringsbeslutninger og dermed resultere i en fordrejning af konkurrencen. Dette er til skade for forbrugerne, og Kommissionen ønsker derfor at begrænse statsstøtte til virksomheder med en stærk markedsposition.

| 43. | I alle regionalstøttesager, hvor anmeldelsestærsklen er overskredet (jf. retningslinjernes punkt 64), skal Kommissionen undersøge (jf. retningslinjernes punkt 68, litra a)), hvor stor en andel støttemodtageren (eller den koncern, denne tilhører) har af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det pågældende produktmarked og det geografiske marked. Markedsandelen er imidlertid kun at betragte som en vejledende indikator for risikoen for problemer. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser vil Kommissionen yderligere skulle tage hensyn til andre relevante faktorer, såsom hvordan markedet er struktureret — dette undersøges ved måling af markedets koncentration (17) — om der er hindringer for adgangen til markedet (18), hvor stor magt køberne har (19), og om der er hindringer for virksomheder, der ønsker at forlade markedet. |
| --- | --- |

43.

I alle regionalstøttesager, hvor anmeldelsestærsklen er overskredet (jf. retningslinjernes punkt 64), skal Kommissionen undersøge (jf. retningslinjernes punkt 68, litra a)), hvor stor en andel støttemodtageren (eller den koncern, denne tilhører) har af salget af de(t) pågældende produkt(er) på det pågældende produktmarked og det geografiske marked. Markedsandelen er imidlertid kun at betragte som en vejledende indikator for risikoen for problemer. I forbindelse med tilbundsgående undersøgelser vil Kommissionen yderligere skulle tage hensyn til andre relevante faktorer, såsom hvordan markedet er struktureret — dette undersøges ved måling af markedets koncentration (17) — om der er hindringer for adgangen til markedet (18), hvor stor magt køberne har (19), og om der er hindringer for virksomheder, der ønsker at forlade markedet.

| 44. | Kommissionen vil se på markedsandelen og andre hermed forbundne faktorer både før og efter investeringen (normalt et år forud for investeringens start samt det år, hvor virksomheden når op på fuld produktion). Ved den nærmere undersøgelse af støttens negative virkninger vil Kommissionen tage hensyn til, at de fleste større investeringsprojekter har en væsentligt længere varighed end det forholdsvis korte tidsrum på et til to år, som investeringsprojekter normalt løber over. Dette betyder, at der i de fleste tilfælde må foretages langsigtede analyser af markedets udvikling. Kommissionen er imidlertid klar over, at sådanne langsigtede analyser nemt får et ret hypotetisk præg, ikke mindst i tilfælde, hvor markedet er ustabilt eller inde i en hurtig teknologisk udvikling. Jo længere sigt og dermed jo mere hypotetisk analysen er, desto mindre vægt vil der derfor blive lagt på eventuelle negative virkninger af en stærk markedsposition eller risikoen for konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen vil se på markedsandelen og andre hermed forbundne faktorer både før og efter investeringen (normalt et år forud for investeringens start samt det år, hvor virksomheden når op på fuld produktion). Ved den nærmere undersøgelse af støttens negative virkninger vil Kommissionen tage hensyn til, at de fleste større investeringsprojekter har en væsentligt længere varighed end det forholdsvis korte tidsrum på et til to år, som investeringsprojekter normalt løber over. Dette betyder, at der i de fleste tilfælde må foretages langsigtede analyser af markedets udvikling. Kommissionen er imidlertid klar over, at sådanne langsigtede analyser nemt får et ret hypotetisk præg, ikke mindst i tilfælde, hvor markedet er ustabilt eller inde i en hurtig teknologisk udvikling. Jo længere sigt og dermed jo mere hypotetisk analysen er, desto mindre vægt vil der derfor blive lagt på eventuelle negative virkninger af en stærk markedsposition eller risikoen for konkurrencebegrænsende adfærd.

3.1.2.   Skabelse eller bevarelse af ineffektive markedsstrukturer

| 45. | Såfremt ineffektive virksomheder tvinges ud af markedet, er dette et tegn på effektiv konkurrence. Det bidrager på længere sigt til den teknologiske udvikling og en mere effektiv udnyttelse af knappe ressourcer. Hvis der opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked som følge af statsstøtte, kan dette medføre en uforholdsmæssig stor konkurrencefordrejning, da en overkapacitet kan reducere fortjenesten og mindske konkurrenternes kapacitet og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet som et resultat af statsstøtte. Støtte kan også hindre virksomheder, der opererer med lavere omkostninger, i at komme ind på markedet og mindske konkurrenternes innovationsincitament. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt er til skade for forbrugerne. |
| --- | --- |

45.

Såfremt ineffektive virksomheder tvinges ud af markedet, er dette et tegn på effektiv konkurrence. Det bidrager på længere sigt til den teknologiske udvikling og en mere effektiv udnyttelse af knappe ressourcer. Hvis der opstår en kraftig kapacitetsforøgelse på et underpræsterende marked som følge af statsstøtte, kan dette medføre en uforholdsmæssig stor konkurrencefordrejning, da en overkapacitet kan reducere fortjenesten og mindske konkurrenternes kapacitet og eventuelt tvinge dem ud af markedet. Der kan således opstå en situation, hvor konkurrenter, der under andre omstændigheder ville have kunnet klare sig, fortrænges fra markedet som et resultat af statsstøtte. Støtte kan også hindre virksomheder, der opererer med lavere omkostninger, i at komme ind på markedet og mindske konkurrenternes innovationsincitament. Resultatet heraf er ineffektive markedsstrukturer, hvilket på længere sigt er til skade for forbrugerne.

| 46. | Ved vurderingen af, om en støtteordning indebærer risiko for, at der opstår ineffektive markedsstrukturer, eller at sådanne bevares, vil Kommissionen se på, hvor stor en ekstra produktionskapacitet, projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende (20). Det følger af retningslinjerne, at ekstra kapacitet kun vil blive betragtet som et problem, hvis den udgør mere end 5 % af det pågældende marked, og markedet er underpræsterende. |
| --- | --- |

46.

Ved vurderingen af, om en støtteordning indebærer risiko for, at der opstår ineffektive markedsstrukturer, eller at sådanne bevares, vil Kommissionen se på, hvor stor en ekstra produktionskapacitet, projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende (20). Det følger af retningslinjerne, at ekstra kapacitet kun vil blive betragtet som et problem, hvis den udgør mere end 5 % af det pågældende marked, og markedet er underpræsterende.

| 47. | Kapacitetsforøgelser på et marked i absolut tilbagegang virker normalt mere fordrejende end kapacitetsforøgelser på et marked i relativ tilbagegang, og Kommissionen vil derfor skelne mellem tilfælde, hvor et marked målt over en længere periode er i strukturel tilbagegang (dvs. udviser en negativ vækstrate), og tilfælde, hvor et marked er i relativ tilbagegang (vækstraten er positiv, men når ikke op på benchmark-vækstraten, jf punkt 48). Hvis projektet er med til at skabe kapacitet på et marked, der strukturelt er i absolut tilbagegang, vil Kommissionen i sin afvejning betragte dette som et negativt element, der næppe vil kunne opvejes af et eller flere positive elementer. Hvorvidt den pågældende region vil få gavn heraf på længere sigt, er også mere tvivlsomt i sådanne tilfælde. |
| --- | --- |

47.

Kapacitetsforøgelser på et marked i absolut tilbagegang virker normalt mere fordrejende end kapacitetsforøgelser på et marked i relativ tilbagegang, og Kommissionen vil derfor skelne mellem tilfælde, hvor et marked målt over en længere periode er i strukturel tilbagegang (dvs. udviser en negativ vækstrate), og tilfælde, hvor et marked er i relativ tilbagegang (vækstraten er positiv, men når ikke op på benchmark-vækstraten, jf punkt 48). Hvis projektet er med til at skabe kapacitet på et marked, der strukturelt er i absolut tilbagegang, vil Kommissionen i sin afvejning betragte dette som et negativt element, der næppe vil kunne opvejes af et eller flere positive elementer. Hvorvidt den pågældende region vil få gavn heraf på længere sigt, er også mere tvivlsomt i sådanne tilfælde.

| 48. | Hvorvidt et marked er underpræsterende, vil normalt blive konstateret ved en sammenligning med EØS’ BNP målt over de sidste fem år forud for projektets start (benchmark-vækstraten). Oplysninger om tidligere markedsresultater er lettere tilgængelige og mindre hypotetiske end fremtidsprognoser. Det er dog ikke desto mindre muligt, at Kommissionen i forbindelse med tilbundsgående undersøgelser også vil tage hensyn til forventede fremtidige tendenser, da virkningen af en kapacitetsforøgelse vil blive følt i årene efter investeringen. Som indikatorer kommer følgende i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste. |
| --- | --- |

48.

Hvorvidt et marked er underpræsterende, vil normalt blive konstateret ved en sammenligning med EØS’ BNP målt over de sidste fem år forud for projektets start (benchmark-vækstraten). Oplysninger om tidligere markedsresultater er lettere tilgængelige og mindre hypotetiske end fremtidsprognoser. Det er dog ikke desto mindre muligt, at Kommissionen i forbindelse med tilbundsgående undersøgelser også vil tage hensyn til forventede fremtidige tendenser, da virkningen af en kapacitetsforøgelse vil blive følt i årene efter investeringen. Som indikatorer kommer følgende i betragtning: den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og fortjeneste.

| 49. | Erfaringen har også vist, at det pågældende produkts vækstrate i EØS i nogle tilfælde ikke er den bedste målestok for, hvilke virkninger støtten har; dette gælder navnlig, hvis markedet er internationalt, og der kun er en begrænset produktion eller et begrænset forbrug af det pågældende produkt i EØS. I sådanne tilfælde vil Kommissionen anlægge et bredere synspunkt ved vurderingen af støttens virkninger på markedsstrukturerne, idet den bl.a. vil se på, om støtten potentielt vil kunne fortrænge EØS-producenter. |
| --- | --- |

49.

Erfaringen har også vist, at det pågældende produkts vækstrate i EØS i nogle tilfælde ikke er den bedste målestok for, hvilke virkninger støtten har; dette gælder navnlig, hvis markedet er internationalt, og der kun er en begrænset produktion eller et begrænset forbrug af det pågældende produkt i EØS. I sådanne tilfælde vil Kommissionen anlægge et bredere synspunkt ved vurderingen af støttens virkninger på markedsstrukturerne, idet den bl.a. vil se på, om støtten potentielt vil kunne fortrænge EØS-producenter.

3.2.   Negative virkninger på samhandelen

| 50. | Som forklaret under punkt 2 i retningslinjerne er det regionalstøttens geografiske specificitet, der gør, at den afviger fra andre former for tværgående bistand. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer ekstraomkostningerne i forbindelse med en regions ulemper og bidrager til større investering i støttemodtagende områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele Fællesskabet (21). De eventuelle negative virkninger, som regionalstøtte kan have med hensyn til placeringen, er kendte: de begrænses i et vist omfang af nærværende retningslinjer og af regionalstøttekortene, hvori der med udgangspunkt i retfærdighedshensyn og målsætningerne i samhørighedspolitikken er opstillet en udtømmende oversigt over områder, hvor der kan bevilges regionalstøtte, og de tilladte støtteintensiteter. Der må ikke ydes støtte med det formål at få investeringer placeret uden for disse områder. Ved vurderingen af større investeringsprojekter, der omfattes af denne vejledning, skal Kommissionen have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser andre steder i Fællesskabet, hvor der allerede er investeret i samme sektor. |
| --- | --- |

50.

Som forklaret under punkt 2 i retningslinjerne er det regionalstøttens geografiske specificitet, der gør, at den afviger fra andre former for tværgående bistand. Det er et særkende ved regionalstøtte, at formålet er at påvirke investorernes beslutning om, hvor et investeringsprojekt skal placeres. Regionalstøtte, der opvejer ekstraomkostningerne i forbindelse med en regions ulemper og bidrager til større investering i støttemodtagende områder, bidrager dermed ikke blot til regionens udvikling, men også til samhørigheden, og er dermed i sidste ende til gavn for hele Fællesskabet (21). De eventuelle negative virkninger, som regionalstøtte kan have med hensyn til placeringen, er kendte: de begrænses i et vist omfang af nærværende retningslinjer og af regionalstøttekortene, hvori der med udgangspunkt i retfærdighedshensyn og målsætningerne i samhørighedspolitikken er opstillet en udtømmende oversigt over områder, hvor der kan bevilges regionalstøtte, og de tilladte støtteintensiteter. Der må ikke ydes støtte med det formål at få investeringer placeret uden for disse områder. Ved vurderingen af større investeringsprojekter, der omfattes af denne vejledning, skal Kommissionen have alle de oplysninger stillet til rådighed, der er nødvendige for at kunne vurdere, om den pågældende statsstøtte vil resultere i et væsentligt tab af arbejdspladser andre steder i Fællesskabet, hvor der allerede er investeret i samme sektor.

| 51. | Dette vil mere konkret sige, at der er risiko for, at statsstøtte, der gør det muligt at foretage investeringer, der øger produktionskapaciteten på markedet, kan influere negativt på produktion og investering i andre regioner i Fællesskabet. Dette er navnlig en risiko, hvis kapacitetsforøgelsen er større end markedets vækst, hvilket generelt vil være tilfældet med større investeringsprojekter, der opfylder andet kriterium i punkt 68 i retningslinjerne. Negative virkninger på samhandelen, dvs. nedsat økonomisk aktivitet i de regioner, støtten influerer på, kan tage form af tab af arbejdspladser på underleverandørniveau (22) og tab af positive eksterne effekter (f.eks. klyngevirkningen, videnafsmitning, uddannelse osv.). |
| --- | --- |

51.

Dette vil mere konkret sige, at der er risiko for, at statsstøtte, der gør det muligt at foretage investeringer, der øger produktionskapaciteten på markedet, kan influere negativt på produktion og investering i andre regioner i Fællesskabet. Dette er navnlig en risiko, hvis kapacitetsforøgelsen er større end markedets vækst, hvilket generelt vil være tilfældet med større investeringsprojekter, der opfylder andet kriterium i punkt 68 i retningslinjerne. Negative virkninger på samhandelen, dvs. nedsat økonomisk aktivitet i de regioner, støtten influerer på, kan tage form af tab af arbejdspladser på underleverandørniveau (22) og tab af positive eksterne effekter (f.eks. klyngevirkningen, videnafsmitning, uddannelse osv.).

4.   AFVEJNING AF STØTTENS VIRKNINGER

| 52. | Har Kommissionen konstateret, at regional investeringsstøtte til større investeringsprojekter er et nødvendigt incitament til investering i den pågældende region, foretager den en afvejning af de positive og de negative virkninger. Den overvejer i denne forbindelse nøje, hvilke virkninger støtten kan få på samhørigheden i Fællesskabet overordnet set. Kommissionen agter ikke at følge denne meddelelse slavisk, men vil foretage en samlet vurdering på basis af de forskellige kriteriers relative betydning. Intet enkeltelement vil få tillagt afgørende betydning i denne afvejningsproces, ligesom ingen kombination af elementer alene er nok til at sikre, at støtten opfylder kravene. |
| --- | --- |

52.

Har Kommissionen konstateret, at regional investeringsstøtte til større investeringsprojekter er et nødvendigt incitament til investering i den pågældende region, foretager den en afvejning af de positive og de negative virkninger. Den overvejer i denne forbindelse nøje, hvilke virkninger støtten kan få på samhørigheden i Fællesskabet overordnet set. Kommissionen agter ikke at følge denne meddelelse slavisk, men vil foretage en samlet vurdering på basis af de forskellige kriteriers relative betydning. Intet enkeltelement vil få tillagt afgørende betydning i denne afvejningsproces, ligesom ingen kombination af elementer alene er nok til at sikre, at støtten opfylder kravene.

| 53. | Kommissionen er af den opfattelse, at samhørigheden i Fællesskabet vil have større gavn af, at en investering placeres i en ringere stillet region (defineret ved et højere regionalstøtteloft) end i en bedre stillet region. Det vil således sige for så vidt angår scenario 2, hvor der skal gives dokumentation for en sammenligning med en alternativ placering, at en vurdering, hvori det konkluderes, at investeringen, hvis der ikke ydes støtte, ville blive placeret i en ringere stillet region (dvs. med flere regionale ulemper og et højere maksimum for regionalstøtteintensiteten) eller i en region, der skønnes at have samme regionale ulemper som målregionen (dvs. samme maksimum for regionalstøtteintensiteten), i den overordnede afvejningsproces vil være et negativt element, som næppe kan opvejes af eventuelle positive elementer, da dette ville være i modstrid med selve formålet med regionalstøtte. Omvendt gælder det, at de positive virkninger af regionalstøtte, der blot opvejer forskellene i nettoomkostninger i forhold til en investerings placering i en mere udviklet region (dvs. som opfylder både ovennævnte proportionalitetskrav og kravet om »positive virkninger« med hensyn til målsætning, formålstjenlighed og tilskyndelsesvirkning), normalt vil veje tungere i afvejningsprocessen end eventuelle negative virkninger på et alternativt placeringssted for en ny investering |
| --- | --- |

53.

Kommissionen er af den opfattelse, at samhørigheden i Fællesskabet vil have større gavn af, at en investering placeres i en ringere stillet region (defineret ved et højere regionalstøtteloft) end i en bedre stillet region. Det vil således sige for så vidt angår scenario 2, hvor der skal gives dokumentation for en sammenligning med en alternativ placering, at en vurdering, hvori det konkluderes, at investeringen, hvis der ikke ydes støtte, ville blive placeret i en ringere stillet region (dvs. med flere regionale ulemper og et højere maksimum for regionalstøtteintensiteten) eller i en region, der skønnes at have samme regionale ulemper som målregionen (dvs. samme maksimum for regionalstøtteintensiteten), i den overordnede afvejningsproces vil være et negativt element, som næppe kan opvejes af eventuelle positive elementer, da dette ville være i modstrid med selve formålet med regionalstøtte. Omvendt gælder det, at de positive virkninger af regionalstøtte, der blot opvejer forskellene i nettoomkostninger i forhold til en investerings placering i en mere udviklet region (dvs. som opfylder både ovennævnte proportionalitetskrav og kravet om »positive virkninger« med hensyn til målsætning, formålstjenlighed og tilskyndelsesvirkning), normalt vil veje tungere i afvejningsprocessen end eventuelle negative virkninger på et alternativt placeringssted for en ny investering

| 54. | Foreligger der pålidelig dokumentation for, at statsstøtte vil resultere i, at der andre steder i EU, hvor der allerede er investeret i samme sektor, vil opstå et væsentligt tab af arbejdspladser, dvs. arbejdspladser, som ellers sandsynligvis ville være blevet bevaret på mellemlangt sigt, vil der i afvejningsprocessen blive taget hensyn til de sociale og økonomiske virkninger på de pågældende steder. |
| --- | --- |

54.

Foreligger der pålidelig dokumentation for, at statsstøtte vil resultere i, at der andre steder i EU, hvor der allerede er investeret i samme sektor, vil opstå et væsentligt tab af arbejdspladser, dvs. arbejdspladser, som ellers sandsynligvis ville være blevet bevaret på mellemlangt sigt, vil der i afvejningsprocessen blive taget hensyn til de sociale og økonomiske virkninger på de pågældende steder.

| 55. | Kommissionen afslutter den formelle undersøgelsesprocedure i artikel 6 i forordning (EF) nr. 659/1999 ved en beslutning på grundlag af artikel 7 i samme forordning. |
| --- | --- |

55.

Kommissionen afslutter den formelle undersøgelsesprocedure i artikel 6 i forordning (EF) nr. 659/1999 ved en beslutning på grundlag af artikel 7 i samme forordning.

| 56. | Kommissionen kan beslutte enten at godkende støtten, underkaste den betingelser, eller forbyde den (23). Vedtager Kommissionen en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i nævnte forordning, kan den fastlægge vilkår, der begrænser en potentiel konkurrencefordrejning og sikrer støttens proportionalitet. Således kan den bl.a. nedsætte det anmeldte støttebeløb eller den anmeldte støtteintensitet til et niveau, der skønnes at være proportionalt og dermed foreneligt med det fælles marked. |
| --- | --- |

56.

Kommissionen kan beslutte enten at godkende støtten, underkaste den betingelser, eller forbyde den (23). Vedtager Kommissionen en betinget beslutning, jf. artikel 7, stk. 4, i nævnte forordning, kan den fastlægge vilkår, der begrænser en potentiel konkurrencefordrejning og sikrer støttens proportionalitet. Således kan den bl.a. nedsætte det anmeldte støttebeløb eller den anmeldte støtteintensitet til et niveau, der skønnes at være proportionalt og dermed foreneligt med det fælles marked.

---

(1)  EUT C 54 af 4.3.2006, s. 13.

(2)  http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.html

(3)  Som defineret i punkt 60 og i fodnote 54 og 55 i retningslinjerne.

(4)  Jf. punkt 4.3 i retningslinjerne.

(5)  Jf. punkt 67 i retningslinjerne.

(6)  Jf. punkt 64 i retningslinjerne.

(7)  Jf. punkt 24 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter fra 2002 (EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8, i den ændrede udgave EUT C 263 af 1.11.2003, s. 3).

(8)  Jf. punkt 68 i retningslinjerne.

(9)  Jf. punkt 11 og 20 i statsstøttehandlingsplanen (KOM(2005) 107 endelig udg.).

(10)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(11)  Jf. afsnit 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(12)  Jf. punkt 38 i retningslinjerne.

(13)  Jf. punkt 68 i retningslinjerne.

(14)  Sådanne investeringer kan skabe forhold, der åbner mulighed for yderligere investeringer, der kan overleve uden ekstra støtte.

(15)  Er der tvivl om definitionen af det relevante marked, afgrænses dette af Kommissionen i den beslutning om iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure, den træffer på grundlag af EF-traktatens artikel 88, stk. 2.

(16)  En stærk markedsposition betyder, at virksomheden kan influere på markedspriser, produktion, udvalget af varer/tjenesteydelser, deres kvalitet samt andre forhold, der er bestemmende for konkurrencen på markedet over et længere tidsrum.

(17)  Kommissionen kan i denne forbindelse benytte sig af Herfindahl-Hirschman-indekset (HHI). Dette giver en summarisk oversigt over markedsstrukturerne. Hvor et marked har få aktører, og flere af disse har en forholdsvis stor markedsandel, giver det mindre anledning til konkurrencemæssige betænkeligheder, hvis en støttemodtager sidder inde med en stor andel af markedet.

(18)  Hindringer for adgangen til markedet omfatter retlige hindringer (i første række intellektuel ejendomsret), besparelser ved stordrift og fokuseret drift samt hindringer for adgangen til net og infrastrukturer. Ydes der støtte på et marked, hvor støttemodtageren er en fast etableret markedsaktør, kan eventuelle markedsbarrierer give støttemodtageren en endnu stærkere markedsposition, og dermed yderligere forværre de eventuelle negative virkninger af denne markedsmagt.

(19)  På et marked med stærke købere er det mindre sandsynligt, at støttemodtageren vil kunne forhøje sine priser over for disse købere.

(20)  I denne forbindelse forstås ved et »underpræsterende« marked, at markedets gennemsnitlige årlige vækst i referenceperioden ikke overstiger væksten i EØS’ BNP.

(21)  En større aktivitet og en bedre levestandard i det støttemodtagende område kan styrke efterspørgslen efter varer og serviceydelser fra andre dele af Fællesskabet.

(22)  Navnlig hvis de driver virksomhed på lokale markeder i regionen.

(23)  For så vidt angår støtte, der ydes på grundlag af en eksisterende regionalstøtteordning, bør det dog anføres, at medlemsstaterne fortsat har mulighed for at yde støtte af denne art op til et niveau svarende til det maksimumsbeløb, der ifølge de gældende regler kan ydes til investeringer med støtteberettigede omkostninger på 100 mio. EUR.

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5582 — Gonvarri/Severstal/JV)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/03

Den 4. september 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5582. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5582. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5518 — Fiat/Chrysler)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/04

Den 24. juli 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5518. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5518. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5585 — Centrica/Venture Production)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/05

Den 21. august 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5585. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5585. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/12

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5609 — ISP/RDM/Manucor)

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/06

Den 3. september 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på italiensk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5609. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32009M5609. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/13

---

Euroens vekselkurs (1)

15. september 2009

2009/C 223/07

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,4611 |
| JPY | japanske yen | 133,26 |
| DKK | danske kroner | 7,4430 |
| GBP | pund sterling | 0,88690 |
| SEK | svenske kroner | 10,2438 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5162 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6390 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,351 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 272,02 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7023 |
| PLN | polske zloty | 4,1635 |
| RON | rumænske leu | 4,2678 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,1781 |
| AUD | australske dollar | 1,7014 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5869 |
| HKD | hongkongske dollar | 11,3235 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0883 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0796 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 780,25 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 10,8246 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,9777 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3252 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 502,11 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,1175 |
| PHP | filippinske pesos | 70,622 |
| RUB | russiske rubler | 45,0950 |
| THB | thailandske bath | 49,524 |
| BRL | brasilianske real | 2,6464 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,4908 |
| INR | indiske rupee | 71,0680 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,4611

JPY

japanske yen

133,26

DKK

danske kroner

7,4430

GBP

pund sterling

0,88690

SEK

svenske kroner

10,2438

CHF

schweiziske franc

1,5162

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6390

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,351

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

272,02

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7023

PLN

polske zloty

4,1635

RON

rumænske leu

4,2678

TRY

tyrkiske lira

2,1781

AUD

australske dollar

1,7014

CAD

canadiske dollar

1,5869

HKD

hongkongske dollar

11,3235

NZD

newzealandske dollar

2,0883

SGD

singaporeanske dollar

2,0796

KRW

sydkoreanske won

1 780,25

ZAR

sydafrikanske rand

10,8246

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,9777

HRK

kroatiske kuna

7,3252

IDR

indonesiske rupiah

14 502,11

MYR

malaysiske ringgit

5,1175

PHP

filippinske pesos

70,622

RUB

russiske rubler

45,0950

THB

thailandske bath

49,524

BRL

brasilianske real

2,6464

MXN

mexicanske pesos

19,4908

INR

indiske rupee

71,0680

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/14

---

Uddannelse af nationale dommere i EU's konkurrenceret og retligt samarbejde mellem nationale dommere

2009/C 223/08

En ny indkaldelse af forslag til uddannelse af nationale dommere i EF-konkurrenceret og retligt samarbejde mellem nationale dommere er blevet offentliggjort på:

http://ec.europa.eu/dgs/competition/proposals2/

Frist for indgivelse af forslag: 13. november 2009 ad.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/15

---

STATSSTØTTE — DEN FRANSKE REPUBLIK

Statsstøtte C 4/09 (ex N 679/97) — Ændring af en ordning for støtte til radiofoni

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

2009/C 223/09

Ved brev af 11. februar 2009, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Den Franske Republik, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det brev, der er gengivet efter resuméet, sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektorat for Konkurrence |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| SPA 3 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIЁ |
| Fax +32 22961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Generaldirektorat for Konkurrence

Registreringskontoret for statsstøtte

SPA 3 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIЁ

Fax +32 22961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Disse bemærkninger vil blive meddelt Den Franske Republik. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

1.   PROCEDURE

Ved brev af 2. oktober 1997 fra Frankrigs faste repræsentation ved Den Europæiske Union, registreret den følgende dag, gav den franske regering som fastsat i EF-traktatens artikel 93, stk. 3, der senere er blevet til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, meddelelse om et udkast til dekret om ændring af ordningen for støtte til radiofoni, der var blevet indført ved dekret 92-1053 af 30. september 1992.

Ved brev af 10. november 1997 (SG(97) D/9265) underrettede Kommissionen Den Franske Republik om sin beslutning om ikke at rejse indsigelse mod ændringerne af ordningen i den form, de var blevet meddelt. Denne beslutning havde virkning indtil Kommissionens beslutning af 28. juli 2003 om støtte nr. NN 42/03 (ex N 752/02), hvori det erklæredes, at lovudkastet om ændring af ordningen for støtte til radiofoni, der var blevet godkendt ved beslutningen af 10. november 1997, var foreneligt med fællesmarkedet som fastsat i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Ved dom af 22. december 2008 (sag C-333/07 Régie Networks, som endnu ikke er offentliggjort i Domstolens samling) kendte Domstolen for De Europæiske Fællesskaber Kommissionens beslutning af 10. november 1997 for ugyldig. Interesserede tredjeparter henvises til begrundelsen for denne dom.

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

2.1.   Modtagere af støtte under ordningen

Ved det af de franske myndigheder meddelte udkast gennemføres støtteordningen, der er omhandlet i artikel 80 i lov nr. 86-1067 af 30. september 1986 om kommunikationsfrihed, som ændret ved artikel 25 i lov nr. 89-25 af 17. januar 1989 og artikel 27 i lov nr. 90-1170 af 29. december 1990, som bestemmer:

»Til radiofonitjenester, hvis kommercielle ressourcer, hidrørende fra meddelelser udsendt over radioen og med karakter af reklame for mærker eller sponsorer, er mindre end 20 % af deres samlede omsætning, ydes støtte efter de nærmere bestemmelser, som fastsættes ved dekret efter høring af Conseil d’État.«

2.2.   Metode til finansiering af støtteordningen

Metode til finansiering af støtteordningen

Ved artikel 1 i det af de franske myndigheder meddelte udkast, der blev til dekret nr. 97-1263 af 29. december 1997 (JORF af 30.12.1997, s. 19194), blev der indført en skattelignende afgift til fordel for en fond til støtte for radiofoni.

Artikel 2 i dekretudkastet bestemmer, at afgiften beregnes på grundlag af de beløb, som betales af annoncørerne for udsendelse af deres reklamemeddelelser på fransk område, og skal betales af reklamerne. Der skal derfor betales afgift af de beløb, der betales til stationer, der sender fra andre medlemsstater end Frankrig.

3.   INDLEDENDE GENNEMGANG AF DE ANMELDTE FORANSTALTNINGER

INDLEDENDE GENNEMGANG AF DE ANMELDTE FORANSTALTNINGER

3.1.   Statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

Statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1

Støtteordningen finansieres ved hjælp af midler, der stammer fra en skattelignende afgift, der har hjemmel i lovbestemmelser, og som opkræves af skatteadministrationen, og der er dermed tale om offentlige midler fra den franske stat.

Støtteordningen gælder kun for radiofonitjenester. Modtagerne af støtte under ordningen er virksomheder, hvis reklameressourcer er mindre end 20 % af deres samlede omsætning. Disse tjenester konkurrerer om lyttere og reklameindtægter, blandt andet med andre radiofonitjenester på fransk område. Der er risiko for, at samhandelen mellem medlemsstaterne vil blive påvirket af den anmeldte støtteordning.

Såfremt ordningen for støtte til radiofoni, som er genstand for anmeldelsen fra de franske myndigheder, falder ind under bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, skal Kommissionen undersøge, om den er forenelig med fællesmarkedet.

3.2.   Støttens forenelighed set i lyset af EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3

Støttens forenelighed set i lyset af EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3

Støtteordningen har som mål at fremme mangfoldigheden blandt radiofonitjenester og skal derfor sikre mediernes mangfoldighed på det franske område, hvilket er et legitimt, generelt, økonomisk mål. Undersøgelsen af støtten til modtagerne vil dermed kunne foretages ud fra de betingelser, der er anført i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Den metode, som benyttes til finansiering af støtteordningen, er baseret på den pågældende skattelignende afgift og udgør en integrerende del af foranstaltningen, hvilket Domstolen i øvrigt har fastslået i dommen i sagen Régie Networks (præmis 99-112). Det indebærer, at Kommissionen skal tage den pågældende afgift i betragtning, når den undersøger støtteordningens forenelighed med fællesmarkedet.

I den forbindelse fremstår den omhandlede reklameafgift som værende i strid med det almindelige princip, som Kommissionen regelmæssigt har gentaget, og som Domstolen stadfæstede i dom af 25. juni 1970, Frankrig mod Kommissionen (sag 47/69, Sml., s. 487), hvorefter indførte varer eller tjenesteydelser skal fritages fra enhver skattelignende afgift til brug for finansiering af en støtteordning, hvis eneste modtagere er nationale virksomheder, sådan som Domstolen fastslog i dommen i sagen Régie Networks (præmis 115).

Régie Networks

På baggrund heraf er Kommissionen på nuværende tidspunkt i tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtteordning er forenelig med fællesmarkedet, især set ud fra de i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), nævnte kriterier. Kommissionen bemærker sig, at hvis finansieringsmetoden er ulovlig, vil det medføre, at støtteordningen fra begyndelsen og i sin helhed har været ulovlig.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (1) kan al ulovlig støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

1

BREVETS ORDLYD

»Par la présente, la Commission européenne a l’honneur d’informer la République française qu’après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

Par lettre du 2 octobre 1997 de la Représentation Permanente de la France auprès de l'Union européenne, enregistrée le lendemain, le gouvernement français a notifié au titre de l'article 93, paragraphe 3 du Traité CE — devenu depuis l'article 88, paragraphe 3 du Traité CE — un projet de décret visant à modifier le régime d'aide à l'expression radiophonique qui avait été mis en place par le décret 92-1053 du 30 septembre 1992.

Par lettre du 10 novembre 1997 [SG(97) D/9265], la Commission a informé la République française de sa décision de ne pas soulever d'objection aux modifications du régime, telles que notifiées. Cette décision a produit ses effets jusqu'à la décision de la Commission en date du 28 juillet 2003, relative à la mesure d'aide NN 42/03 (ex N 752/02) qui a déclaré compatible avec le marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE, le projet de loi visant à modifier le régime d'aides à l'expression radiophonique ayant été approuvé par la décision du 10 novembre 1997.

Par son arrêt du 22 décembre 2008 (affaire C-333/07 Régie Networks, non encore publié au recueil), la Cour de Justice des Communautés européennes a déclaré invalide la décision de la Commission du 10 novembre 1997.

La déclaration d'invalidité de la Cour amène la Commission à prendre toutes les mesures nécessaires pour remédier à l'illégalité constatée et donc à réexaminer les informations ci-dessus fournies par les autorités françaises.

2.   DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L’AIDE

2.1.   Bénéficiaires du régime d'aides

Le projet notifié par les autorités françaises met en application le régime d'aides prévu à l’article 80 de la loi no 86-1067, du 30 septembre 1986, relative à la liberté de communication, tel que modifié par les articles 25 de la loi no 89-25, du 17 janvier 1989, et 27 de la loi no 90-1170, du 29 décembre 1990, qui dispose:

«Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total bénéficient d’une aide selon les modalités fixées par décret en Conseil d’État.

Le financement de cette aide est assuré par un prélèvement sur les ressources provenant de la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

La rémunération perçue par les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne lors de la diffusion de messages destinés à soutenir des actions collectives ou d’intérêt général n’est pas prise en compte pour la détermination du seuil visé à l’alinéa 1er du présent article».

2.2.   Mode de financement du régime d'aides

Mode de financement du régime d'aides

Pour ce qui est du volet financement du régime d'aides, l'article 1 du projet notifié par les autorités françaises le 2 Octobre 1997, qui est devenu le décret no 97-1263, du 29 décembre 1997, portant création d’une taxe parafiscale au profit d’un fonds de soutien à l’expression radiophonique (JORF du 30 décembre 1997, p. 19194), dispose:

o

«Il est institué, à compter du 1er janvier 1998 et pour une durée de cinq ans, une taxe parafiscale sur la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision [(ci-après la “taxe sur les régies publicitaires”)] destinée à financer un fonds d’aide aux titulaires d’une autorisation de service de radiodiffusion sonore par voie hertzienne dont les ressources commerciales provenant de messages diffusés à l’antenne et présentant le caractère de publicité de marque ou de parrainage sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Cette taxe a pour objet de favoriser l’expression radiophonique.»

er

L’article 2 de du projet de décret dispose:

«La taxe est assise sur les sommes, hors commission d’agence et hors taxe sur la valeur ajoutée, payées par les annonceurs pour la diffusion de leurs messages publicitaires à destination du territoire français.

Elle est due par les personnes qui assurent la régie de ces messages publicitaires.

Un arrêté conjoint des ministres chargés du budget et de la communication fixe le tarif d’imposition par paliers de recettes trimestrielles perçues par les régies assujetties dans les limites suivantes:

[...]»

L’article 4 de ce même projet de décret prévoit que cette taxe est assise, liquidée et recouvrée par la direction générale des impôts pour le compte du Fonds de soutien à l’expression radiophonique selon les mêmes règles, garanties et sanctions que celles qui sont prévues pour la taxe sur la valeur ajoutée.

3.   EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

EVALUATION DES MESURES NOTIFIEES

3.1.   Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

Présence d’aide au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE

L’article 87, paragraphe 1 du traité CE dispose que:

«Sauf dérogations prévues par le présent traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions».

Ces conditions d'application sont examinées ci-après.

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Aide accordée par l'État au moyen de ressources d'État

Le régime d'aides est financé au moyen de ressources provenant d'une taxe parafiscale prévue par des dispositions législatives et règlementaires et perçue par l'administration fiscale, qui grève la publicité diffusée par voie de radiodiffusion sonore et de télévision.

Les aides sont donc accordées au moyen de ressources publiques de l'État français.

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

L’effet de fausser ou menacer de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou productions

Le régime d'aides favorise uniquement la prestation de services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne. Les bénéficiaires du régime d'aides sont des prestataires de tels services dont les ressources publicitaires sont inférieures à 20 % de leur chiffre d’affaires total. Ces services sont en situation de concurrence quant à la captation d'audience et de recettes publicitaires, notamment avec d'autres services de radiodiffusion sonore sur le territoire français dont les ressources commerciales dépassent ce seuil et qui, eux, ne bénéficient pas du soutient publique au titre du régime d'aides.

Les aides en question faussent donc ou, à tout le moins, menacent de fausser la concurrence entre ces deux catégories de prestataires de services.

Affectation des échanges entre États membres

Affectation des échanges entre États membres

Les services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne émis à partir du territoire français, notamment par les bénéficiaires du régime d'aides, peuvent être captés dans d'autres États membres, fût-ce seulement dans des zones transfrontalières. De même, il apparaît que la taxe parafiscale prévue par les dispositions législatives et règlementaires notifiées grève aussi les ressources publicitaires de services prestés à partir d'autres États membres vers le territoire français.

Il en résulte que les échanges entre États membres sont ou risquent d'être affectés par le régime d'aides notifié.

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Conclusion sur la présence d'aide d'État

Dans ces conditions, à ce stade et sous réserve des observations de la France et des tiers intéressés, la Commission estime que le régime d'aide à l'expression radiophonique objet de la notification des autorités françaises tombe sous le coup des dispositions prévues par l'article 87, paragraphe 1 du traité CE. Pour autant que cette mesure constitue une aide d'État, la Commission se doit d'analyser sa compatibilité avec le marché commun.

3.2.   Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

Compatibilité de l’aide à la lumière de l’article 87, paragraphes 2 et 3 du traité CE

De par son objet et son champ d'application, la mesure d'aide notifiée ne satisfait manifestement pas aux dérogations prévues dans le paragraphe 2 de l'article 87 du traité CE ni dans les alinéas a) et b) du paragraphe 3 dudit article.

De par son but de favoriser la pluralité des stations prestant des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne sur le territoire français, notamment en soutenant celles dont les ressources publicitaires sont les plus faibles, le régime d'aide vise à garantir la pluralité des médias sur le territoire français, qui est un objectif économique général légitime. Ainsi, l'examen du volet d'aide aux bénéficiaires pourrait être fait au regard des conditions énoncées dans l'alinéa c) du paragraphe 3 de l'article 87 du traité CE. Celui-ci dispose que: «Peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun: (...) les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun (...)».

Toutefois, il ressort de l'examen de l'information fournie par les autorités françaises que le mode de financement du régime d'aides au moyen de la taxe parafiscale en question fait partie intégrante de la mesure, comme l'a constaté par ailleurs la Cour dans son arrêt Régie Networks (points 99 à 112).

En effet, ainsi qu'elle a pu le rappeler dans son arrêt Régie Networks (point 89): «la Cour a jugé que le mode de financement d’une aide peut rendre l’ensemble du régime d’aides qu’il sert à financer incompatible avec le marché commun. Dès lors, l’examen d’une aide ne saurait être séparé des effets de son mode de financement. Tout au contraire, l’examen d’une mesure d’aide par la Commission doit nécessairement aussi prendre en considération le mode de financement de l’aide dans le cas où ce dernier fait partie intégrante de la mesure (voir en ce sens, notamment, arrêts van Calster e.a., précité, point 49, ainsi que du 15 juillet 2004, Pearle e.a., C-345/02, Rec. p. I7139, point 29)».

Régie Networks

Il en résulte que la Commission se doit de prendre en considération ladite taxe lors de son examen de la compatibilité du régime d'aides avec le marché commun. A cet égard, la taxe sur les régies publicitaires en cause apparaît contraire au principe général, régulièrement réaffirmé par la Commission et confirmé par la Cour dans son arrêt du 25 juin 1970, France/Commission (47/69, Rec. p. 487), selon lequel les produits ou services importés doivent être exonérés de toute taxe parafiscale destinée à financer un régime d’aides dont seules bénéficient des entreprises nationales, comme l'a constaté la Cour dans son arrêt Régie Networks (point 115).

Régie Networks

La Commission considère à ce stade que la non exonération des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne prestés en France à partir de stations sises dans d'autres États membres et qui ne peuvent en aucun cas prétendre bénéficier des aides octroyées au titre du régime notifié altère les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Quand bien même le but général du volet d'aide aux bénéficiaires visé par le régime notifié est légitime et pourrait être déclaré compatible avec le marché commun, il en est tout autrement du mode de financement du régime, qui n'est pas dissociable de celui-là dans l'examen de la compatibilité.

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Conclusion sur la compatibilité de l'aide d'État avec le marché commun

Dans ces conditions, à ce stade, la Commission a des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun du régime d'aides notifié, notamment à l'aune des critères énoncés dans l'article 87, paragraphe 3, alinéa c) CE. La Commission note qu'une illégalité du mode de financement entacherait d'illégalité ab initio le régime d'aides.

ab initio

4.   CONCLUSION

CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes sérieux que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation des mesures dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France que toute aide incompatible pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

La Commission invite la République française à lui transmettre ses observations, notamment sur les aspects suivants:

| — | Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Le rendement annuel de la taxe parafiscale finançant le régime et, dans la mesure où celui-ci différerait, le montant total des aides versées par an entre 1998 et 2002.

| — | Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002. |
| --- | --- |

—

Une description des bénéficiaires du régime d'aides suivant une typologie par catégories et selon des critères objectifs quant au chiffre d'affaires, domaine d'activité (émissions culturelles, musicales, associatives etc.) et l'estimation de leur nombre par catégorie entre 1998 et 2002.

| — | Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres. |
| --- | --- |

—

Le nombre des contributeurs à la taxe parafiscale finançant le régime assorti de fourchettes de contribution moyenne annuelle entre 1998 et 2002 en identifiant, parmi ceux-ci, ceux prestant en France des services de radiodiffusion sonore par voie hertzienne à partir de stations sises dans d'autres États membres.

| — | Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE. |
| --- | --- |

—

Les mesures qu'envisagerait éventuellement de prendre la République française pour ce qui est du remboursement de la taxe parafiscale payée entre 1998 et 2002 par les opérateurs prestant en France des services de radiodiffusion à partir de stations ou régies sises dans d'autres États membres, notamment au regard des modifications concernant la taxe parafiscale finançant le régime d'aides, qui ont fait l'objet de la décision de la Commission du 28 juillet 2003, (Aide d'État NN 42/03 (ex N 752/02) déclarant compatible avec le marché commun ledit régime tel que modifié au titre de l'article 87, paragraphe 3 alinéa c) CE.

| — | Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission. |
| --- | --- |

—

Toute argumentation concernant les circonstances exceptionnelles ou les considérations de sécurité juridique intervenant dans l'espèce qui pourraient être invoquées par rapport au recouvrement des aides versées pendant la période couverte par l'invalidité de la décision du 10 novembre 1997 de la Commission.

Par la présente, la Commission avise la France qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.«

Journal officiel de l’Union européenne

---

(1)  EUT L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

---

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/20

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 223/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»HOPFEN AUS DER HALLERTAU«

EF-Nr. DE-PGI-005-0529-14.03.2006

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder de vigtigste oplysninger i varespecifikationen til orientering.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresse: | Mohrenstraße 37 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Navn:

Bundesministerium der Justiz

Adresse:

Mohrenstraße 37

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Tlf.

+49 3020259333

Fax

+49 3020258251

E-mail:

—

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V. |
| --- | --- |
| Adresse: | Kellerstraße 1 |
| 85283 Wolnzach |
| DEUTSCHLAND |

Navn:

Hopfenpflanzerverband Hallertau e.V.

Adresse:

Kellerstraße 1

85283 Wolnzach

DEUTSCHLAND

Tlf.

+49 8442957200

Fax

+49 8442957270

E-mail:

info@deutscher-hopfen.de

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) andet ( )

3.   Produktets art:

| Humle, kategori 1.8: | Andre produkter omfattet af traktatens bilag I. |
| --- | --- |

Humle, kategori 1.8:

Andre produkter omfattet af traktatens bilag I.

4.   Varespecifikation:

(Resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006).

4.1.   Navn:

»Hopfen aus der Hallertau«.

4.2.   Beskrivelse:

| | Botanik:
  Humle tilhører hamp-familien (cannabinaceae) og nældeordenen (urticeae). Det er en tvekønnet plante, dvs. han- og hunblomster ikke befinder sig på én og samme plante. Det er kun hunplanter, som udvikler humlekopper (humlekogler). |
| --- | --- |

Botanik:

Humle tilhører hamp-familien (cannabinaceae) og nældeordenen (urticeae). Det er en tvekønnet plante, dvs. han- og hunblomster ikke befinder sig på én og samme plante. Det er kun hunplanter, som udvikler humlekopper (humlekogler).

| | Produkt(er):
  Den beskyttelse efter forordning (EF) nr. 510/2006, der ansøges om for betegnelsen for Hallertau-humle, vedrører udelukkende de tørrede humlekopper (lupuli strobulus) og de deraf udviklede, højtforarbejdede produkter i form af humlepellets eller humleekstrakter. Konventionelle humleprodukter omfatter eksempelvis pellets af type 90 og lupulinberigede pellets af type 45 samt CO2-humleekstrakt og ethanol-humleekstrakt. Ved pelleteringen formales humlen og formes under pres, og ved ekstraktionen udvindes indholdsstofferne i pellets ved hjælp af opløsningsmidlet CO2 og ethanol. |
| --- | --- |

Produkt(er):

Den beskyttelse efter forordning (EF) nr. 510/2006, der ansøges om for betegnelsen for Hallertau-humle, vedrører udelukkende de tørrede humlekopper (lupuli strobulus) og de deraf udviklede, højtforarbejdede produkter i form af humlepellets eller humleekstrakter. Konventionelle humleprodukter omfatter eksempelvis pellets af type 90 og lupulinberigede pellets af type 45 samt CO2-humleekstrakt og ethanol-humleekstrakt. Ved pelleteringen formales humlen og formes under pres, og ved ekstraktionen udvindes indholdsstofferne i pellets ved hjælp af opløsningsmidlet CO2 og ethanol.

| | Anvendelse:
  Hallertau-humle og de deraf forarbejdede produkter anvendes for over 99 %'s vedkommende til ølfremstilling, hvor bitterstofferne og de flygtige olier i Hallertau-humlesorter i betydelig grad påvirker den specifikke ølurt.
  I Hallertau, der har verdens største sammenhængende humledyrkningsareal, dyrkes i dag ca. 1⁄3 den samlede verdensproduktion af humle. Sortsspektret for de dyrkede humlesorter er tilsvarende stort, hvad angår både bitre sorter og aromatiske sorter. |
| --- | --- |

Anvendelse:

Hallertau-humle og de deraf forarbejdede produkter anvendes for over 99 %'s vedkommende til ølfremstilling, hvor bitterstofferne og de flygtige olier i Hallertau-humlesorter i betydelig grad påvirker den specifikke ølurt.

I Hallertau, der har verdens største sammenhængende humledyrkningsareal, dyrkes i dag ca. 1⁄3 den samlede verdensproduktion af humle. Sortsspektret for de dyrkede humlesorter er tilsvarende stort, hvad angår både bitre sorter og aromatiske sorter.

I Hallertau dyrkes der eksempelvis følgende bitre sorter:

| — | Hallertauer Magnum |
| --- | --- |

—

Hallertauer Magnum

| — | Hallertauer Taurus |
| --- | --- |

—

Hallertauer Taurus

| — | Herkules |
| --- | --- |

—

Herkules

| — | Northern Brewer. |
| --- | --- |

—

Northern Brewer.

De aromatiske sorter i Hallertau er eksempelvis:

| — | Hallertauer Tradition |
| --- | --- |

—

Hallertauer Tradition

| — | Perle |
| --- | --- |

—

Perle

| — | Spalter Select |
| --- | --- |

—

Spalter Select

| — | Saphir |
| --- | --- |

—

Saphir

| — | Hallertauer Mittelfrüh |
| --- | --- |

—

Hallertauer Mittelfrüh

| — | Hersbrucker Spät. |
| --- | --- |

—

Hersbrucker Spät.

4.3.   Geografisk område:

Det samlede geografiske område for humledyrkningsområdet Hallertau omfatter landkredsene Eichstätt, Freising, Kehlheim, Landshut, Nürnberger Land og Pfaffenhofen.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Som følge af den eksisterende officielle betegnelsesprocedure for sorter, årgang og dyrkningsområde findes der i dag i den samlede produktionskæde fra produktion hos humledyrkeren via humleforarbejdningen til bryggerierne et lukket og officielt kontrolleret sporbarhedssystem. Ved kontrollen gennemføres der for hvert afsætnings- og forarbejdningstrin en officiel certificeringsprocedure, som registreres af kontrolinstansen. Efter humlehøsten undersøges alle humlepartier af et laboratorium, og efter den officielle certificeringsprocedure overtages de af de virksomheder, der forhandler og forarbejder humlen.

4.5.   Fremstillingsmetode:

| | Humledyrkning:
  Hallertau-humle dyrkes på humlestativer i dyrkningsområdet. Forårsarbejdet begynder i marts med tilskæring og trådophængning, efterfulgt af opbinding, udtynding, plantebeskyttelse og mekanisk jordbehandling. Afhængigt af sorten høstes humlen fra slutningen af august til midten af september. |
| --- | --- |

Humledyrkning:

Hallertau-humle dyrkes på humlestativer i dyrkningsområdet. Forårsarbejdet begynder i marts med tilskæring og trådophængning, efterfulgt af opbinding, udtynding, plantebeskyttelse og mekanisk jordbehandling. Afhængigt af sorten høstes humlen fra slutningen af august til midten af september.

| | Forarbejdning:
  For at bevare Hallertau-humlens kvalitet skal humlen straks efter høst og emballering opbevares køligt på det første afsætningstrin. De internationale humlehandelsvirksomheder har nu oprettet den fornødne lagerkapacitet i humledyrkningsområdet Hallertau. Efter kølelagringen af råhumlen forarbejdes Hallertau-humlen til humleprodukter (humlepellets og ekstrakter). Ved pelleteringen formales de tørrede humlekogler, og pellets fremstilles under tryk. Af de fremstillede pellets udvindes der ekstrakter. |
| --- | --- |

Forarbejdning:

For at bevare Hallertau-humlens kvalitet skal humlen straks efter høst og emballering opbevares køligt på det første afsætningstrin. De internationale humlehandelsvirksomheder har nu oprettet den fornødne lagerkapacitet i humledyrkningsområdet Hallertau. Efter kølelagringen af råhumlen forarbejdes Hallertau-humlen til humleprodukter (humlepellets og ekstrakter). Ved pelleteringen formales de tørrede humlekogler, og pellets fremstilles under tryk. Af de fremstillede pellets udvindes der ekstrakter.

4.6.   Tilknytning:

Humledyrkningen i Hallertau er en mere end 1 100 år gammel tradition, da humle første gang er nævnt i et dokument fra 860. Humledyrkningsområdet Hallertau byder på gode jordbunds- og klimaforhold for humledyrkningen. Beliggenheden i det tertiære bakkeland med den dybe og løse jordbund, det frostfrie klima fra slutningen af april, en gennemsnitstemperatur på 7,7 °C, et moderat antal solskinstimer på 1 673 timer om året og rigeligt nedbør på 816 mm om året spiller i den sammenhæng en særlig stor betydning. Som følge af de særlige klima- og jordbundsforhold i dyrkningsområdet værdsætter de internationale bryggerier i særlig grad Hallertau. Den gennem flere generationer udviklede knowhow hos humledyrkerne i Hallertau og den løbende kvalificerede rådgivning spiller en meget vigtig rolle for dyrkningen af Hallertau-humle, hvoraf omkring 70 % eksporteres til mere end 100 lande. For de fleste bryggerier over hele verden udgør Hallertau-humle i dag et omfattende kvalitetsbegreb og nyder den største nationale og internationale anseelse. Også den omhyggelige og skånsomme forarbejdning giver Hallertau-humle et godt ry i den internationale bryggerisektor. På grund af den høje kvalitet sværger nogle aftagere til disse produkter, som de næppe kan se fjernet fra deres produktion. Traditionsrige humle- og folkefester som f.eks. Wolnzacher Volksfest i august eller Mainburger Gallimarkt i begyndelsen af oktober eller det årlige valg af humledronningen forlener dyrkningsområdet med en uforlignelig charme.

4.7.   Kontrolorgan:

| Navn: | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt |
| --- | --- |
| Adresse: | Menzinger Straße 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Navn:

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Institut für Ernährungswirtschaft und Markt

Adresse:

Menzinger Straße 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Tlf.

+49 8917800333

Fax

+49 8917800332

E-mail:

—

4.8.   Mærkning:

—

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/23

---

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 223/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen ad.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»TARTA DE SANTIAGO«

EF-Nr.: ES-PGI-0005-0616-03.07.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Tarta de Santiago«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype (jf. bilag II):

| Kategori 2.4. | Brød, wienerbrød, kager og andet bagværk samt konfekturevarer. |
| --- | --- |

Kategori 2.4.

Brød, wienerbrød, kager og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Traditionel galicisk kage fremstillet af ingredienser som mandler, sukker og æg, i de andele og efter de specifikationer, der er angivet i punkt 3.3 i nærværende dokument.

Organoleptiske egenskaber:

| — | Form: rund dækket af sukkerglasur med angivelse af Santiago-ordenens kors som særligt kendetegn. |
| --- | --- |

—

Form: rund dækket af sukkerglasur med angivelse af Santiago-ordenens kors som særligt kendetegn.

| — | Aroma: æggeblomme og mandel. |
| --- | --- |

—

Aroma: æggeblomme og mandel.

| — | Farve: hvid overflade på grund af pynten med sukkerglasur og gylden indeni. |
| --- | --- |

—

Farve: hvid overflade på grund af pynten med sukkerglasur og gylden indeni.

| — | Smag: mandel. |
| --- | --- |

—

Smag: mandel.

| — | Konsistens: svampet og grynet. |
| --- | --- |

—

Konsistens: svampet og grynet.

Præsentation: Findes i to grundudgaver, med bund, og uden bund. Endvidere findes der forskellige størrelser af hver udgave.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Ingredienserne i Tarta de Santiago (kage uden bund eller fyldet, hvis kagen har bund) er følgende:

| — | Mandler af bedste kvalitet, der skal udgøre mindst 33 % af blandingens samlede vægt. Mandlerne har et fedtindhold på over 50 % målt i usmuttet tilstand. Mandler af middelhavssorterne, som sædvanligvis anvendes (bl.a. »Comuna«, »Marcona«, »Mollar«, »Largueta« og »Planeta«) opfylder normalt denne specifikation. |
| --- | --- |

—

Mandler af bedste kvalitet, der skal udgøre mindst 33 % af blandingens samlede vægt. Mandlerne har et fedtindhold på over 50 % målt i usmuttet tilstand. Mandler af middelhavssorterne, som sædvanligvis anvendes (bl.a. »Comuna«, »Marcona«, »Mollar«, »Largueta« og »Planeta«) opfylder normalt denne specifikation.

| — | Raffineret sukker (saccharose) i en andel, der mindst udgør 33 % af blandingens samlede vægt. |
| --- | --- |

—

Raffineret sukker (saccharose) i en andel, der mindst udgør 33 % af blandingens samlede vægt.

| — | Æg, som mindst skal udgøre 25 % af blandingens samlede vægt. |
| --- | --- |

—

Æg, som mindst skal udgøre 25 % af blandingens samlede vægt.

| — | Revet citronskal og flormelis samt hedvin, brandy eller brændevin af presserester, afhængigt af hvilken opskrift der anvendes. |
| --- | --- |

—

Revet citronskal og flormelis samt hedvin, brandy eller brændevin af presserester, afhængigt af hvilken opskrift der anvendes.

For kager med bund må bunden højst udgøre 25 % af kagens samlede vægt og kan være af:

| — | Butterdej,, der består af hvedemel, smør, vand og salt. |
| --- | --- |

—

Butterdej,, der består af hvedemel, smør, vand og salt.

| — | Mørdej, der består af hvedemel, smør, raffineret sukker (saccharose), hele æg, mælk og salt. |
| --- | --- |

—

Mørdej, der består af hvedemel, smør, raffineret sukker (saccharose), hele æg, mælk og salt.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fremstilling og pyntning af »Tarta de Santiago«.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.:

Emballeringen skal foregå i de fremstillingslokaler, som er registreret hos kontrolorganet. Det forhold, at det er nødvendigt at foretage emballeringen i samme lokaler som fremstillingen, skyldes for det første, at kagen er skrøbelig (mørdej og glasurlag), hvilket vanskeliggør håndtering og transport uden den beskyttelse, som den behørige emballage giver. For det andet skyldes det behovet for at opretholde de rette hygiejneforhold og mindske kontamineringskilderne. Under de omstændigheder kan emballeringen siges at udgøre en del af fremstillingsprocessen.

Den anvendte emballage bør være ny og ren og hver enkelt kage emballeres separat. Emballagen bør endvidere være af et hensigtsmæssigt materiale for at fremme en korrekt holdbarhed og transport af produktet.

3.7.   Specifikke regler for mærkning:

De kager, der sælges under den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago«, skal, efter at være blevet certificeret som overholdende varespecifikationen og de relevante bestemmelser, forsynes med en forsegling, etiket eller kontroletiket med en alfanumerisk kode og et løbenummer, som kontrolorganet har godkendt og tildelt, hvor det officielle symbol for beskyttet geografisk betegnelse (se nedenfor) skal være anført.

Både på etiketter og kontroletiketter anføres obligatorisk: »Indicación Geográfica Protegida«»Tarta de Santiago«. Mærkningen »Indicación Geográfica Protegida«»Tarta de Santiago« skal obligatorisk fremgå af etiketter og emballage tillige med mere almene oplysninger i henhold til gældende lovgivning.

Image

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago« udgør hele den selvstyrende region Galicien.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

I Galicien har man spist produkter fremstillet af mandler siden gammel tid på trods af, at der i regionen næsten ikke findes mandeltræer. Det er således, at det traditionelle bagværk, som indgår i det, vi i dag kender som galicisk madkunst, er opstået.

Disse mandelprodukter blev i tidernes morgen spist af de velhavende, men senere blev de mere udbredt blandt jævne folk og indgår nu fuldstændigt som en typisk basisingrediens i traditionelle galiciske desserter, og Tarta de Santiago er en af de specialiteter, der har sine rødder i de ældste traditioner inden for finere galicisk bagværk.

5.2.   Produktets egenart:

Tarta de Santiago er en dessert, der klart skiller sig ud fra andre i såvel udseende som organoleptiske egenskaber, både hvad angår smagen og især farven og den svampede og grynede konsistens. Formen og Santiago-ordenens kors på kagens overside gør, at den er let at skelne fra andre.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Den ældste omtale af fremstilling og forbrug af den mandelkage, der nu om dage er kendt som Tarta de Santiago, stammer fra 1577 i forbindelse med en inspektion eller et besøg, som Pedro de Portocarrero aflagde på Santiagos universitet, og dennes undersøgelse af de mellemmåltider eller måltider, som professorerne fik som led i deres privilegier i forhold til deres akademiske grader.

De første pålidelige opskrifter er indeholdt i »Cuaderno de confitería«, som Luís Bartolomé de Leybar samlede omkring 1838, samt i opskriftsbogen »El confitero y el pastelero«. Sidstnævnte er skrevet af Eduardo Merín og var en meget nyttig bog for kokke, kroværter og konditorer. Disse skrifters kronologi og entydige galiciske oprindelse bekræfter såvel opskriftens alder som den nære forbindelse til den lokale gastronomiske tradition. Det forhold, at denne kage ikke er at finde i opskriftssamlinger i resten af det spanske område indtil det 20. århundrede, viser, at den ikke blev anset for at være almenkendt blandt kokke, og at den i meget lang tid blev betragtet som en regional specialitet. Alt dette understøtter idéen om, at kagen er af galicisk oprindelse og er tæt knyttet til galicisk tradition, gastronomi og smag.

I de traditionelle galiciske konditorier fremstilles Tarta de Santiago i øvrigt stadigt efter de opskrifter, der mindst stammer tilbage fra slutningen af af det 19. århundrede. Grundlæggeren af konditoriet »Casa Mora« i byen Santiago de Compostela begyndte i 1924 at pynte mandelkagerne med et billede af Santiago-ordenens kors. Denne idé fik stor succes og udbredtes straks til hele Galicien.

Sluttelig indgår Tarta de Santiago i det spanske landbrugs-, fiskeri- og fødevareministeriums oversigt fra 1996 over traditionelle spanske produkter, Inventario Espanñol de Productos Tradicionales, i afsnittet om bagværk, hvilket er et yderligere bevis på produktets tilknytning til den selvstyrende region Galicien.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

Bekendtgørelse af 29. december 2006 om godkendelse af ansøgningen af registreringen af den beskyttede geografiske betegnelse »Tarta de Santiago«.

Diario Oficial de Galicia número 5, del día 8 de enero de 2007 (Galiciens officielle tidende nr. 5 af 8. Januar 2007).

http://www.xunta.es/doc/Dog2007.nsf/a6d9af76b0474e95c1257251004554c3/9eff9ab5be0f8a9ec125725a004cf842/$FILE/00500D006P012.PDF

---

| 16.9.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/26

---

Offentliggørelse af en registreringsansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 223/12

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

«PEMENTO DE OÍMBRA»

EF-Nr.: ES-PGI-0005-0486-20.07.2005

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder de vigtigste oplysninger i varespecifikationen til orientering.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España |
| --- | --- |
| Adresse: | Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Navn:

Subdirección General de Calidad y Agricultura ecológica — Dirección General de Industrias y Mercados Agroalimentarios — Secretaría General de Medio Rural del Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino de España

Adresse:

Paseo Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Tlf.

+34 913475394

Fax

+34 913475410

E-mail:

sgcaae@mapya.es

2.   Ansøgende sammenslutning:

| Navn: | Hortoflor 2 SCG |
| --- | --- |
| Adresse: | Barbantes-estación |
| 32454 Cenlle (Ourense) |
| ESPAÑA |

Navn:

Hortoflor 2 SCG

Adresse:

Barbantes-estación

32454 Cenlle (Ourense)

ESPAÑA

Tlf.

+34 988280402

Fax

+34 988280399

E-mail:

hortoflor@hortoflor.com

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andet ( )

3.   Produktets art:

| 1. | Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet. |
| --- | --- |

1.

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006).

4.1.   Navn:

»Pemento de Oímbra«

4.2.   Beskrivelse:

Peberfrugter, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Pemento de Oímbra«, er frugter, der hører under den økotype af arten Capsicum annuum L, der traditionelt dyrkes i produktionsområdet med henblik på konsum; de markedsføres i frisk tilstand, endnu før frugten er helt moden.

Produktet har følgende egenskaber:

Fysiske og organoleptiske egenskaber:

| — | Form: regelmæssig og aflang frugtskal med 3 eller 4 frørum uden fremtrædende ribber |
| --- | --- |

—

Form: regelmæssig og aflang frugtskal med 3 eller 4 frørum uden fremtrædende ribber

| — | Vægt: 100-200 g pr. stk. |
| --- | --- |

—

Vægt: 100-200 g pr. stk.

| — | Frugtens længde: 10-20 cm |
| --- | --- |

—

Frugtens længde: 10-20 cm

| — | Basisbredde: 6-8 cm |
| --- | --- |

—

Basisbredde: 6-8 cm

| — | Tværsnit med 3 eller 4 frørum |
| --- | --- |

—

Tværsnit med 3 eller 4 frørum

| — | Frugttoppens form: spids eller afrundet |
| --- | --- |

—

Frugttoppens form: spids eller afrundet

| — | Skind: glat og skinnende, lysegrønt med næsten gullige nuancer |
| --- | --- |

—

Skind: glat og skinnende, lysegrønt med næsten gullige nuancer

| — | Frugtvæggens eller –kødets tykkelse: 6-8 mm |
| --- | --- |

—

Frugtvæggens eller –kødets tykkelse: 6-8 mm

| — | Smag: sød og mild, da frugten ikke indeholder capsicin, mellemstærk aroma |
| --- | --- |

—

Smag: sød og mild, da frugten ikke indeholder capsicin, mellemstærk aroma

Kemiske egenskaber (gennemsnitsværdier):

| — | Kemisk sammensætning: fugtindhold (93 %), proteiner (1,3 g/100 g frisk vægt). |
| --- | --- |

—

Kemisk sammensætning: fugtindhold (93 %), proteiner (1,3 g/100 g frisk vægt).

4.3.   Geografisk område:

Produktionsområdet omfatter området Verín (i Ourense), som indbefatter følgende kommuner: Oímbra, Verín, Castrelo do Val, Monterrei, Cualedro, Laza, Riós og Vilardevós.

Denne egn ligger i en dalsænkning ved floden Támega, hvor klimaet og jordbundsforholdene er særdeles gunstige for denne afgrøde.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Produktets sporbarhed sikres ved, at produktet identificeres i hvert produktions- og afsætningsled.

For at sikre, at kravene i varespecifikationen er opfyldt, fører kontrolinstansen et register over producenter og dyrkningsarealer, som løbende ajourføres.

Kun de peberfrugter, der dyrkes i overensstemmelse med kravene i varespecifikationen og de øvrige bestemmelser på de dyrkningsarealer og af de producenter, der er opført i det relevante register, er omfattet af BGB'en »Pemento de Oímbra«.

De registrerede personer er forpligtet til at oplyse, hvor stor en mængde peberfrugter med BGB de reelt har produceret og afsat, i dertil oprettede registre. Kontrolinstansen kontrollerer, om de mængder, som emballeringsvirksomhederne har afsat, stemmer overens med de mængder, som landbrugerne har leveret til dem, og at landbrugernes produktion svarer til høstudbyttet på de registrerede arealer.

Alle fysiske eller juridiske personer, der er opført i registret, og dyrkningsarealer, lagre, industrianlæg og produktionsfaciliteter er underkastet kontrolinstansens kontrol af, at produkter, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, opfylder kravene i varespecifikationen og de øvrige bestemmelser. Kontrollen foretages på grundlag af inspektion af dyrkningsarealer, lagre og industrianlæg, gennemgang af dokumentation og kontrol af overholdelsen af de fysiske egenskaber, der er anført under punkt 4.2, idet det også kontrolleres, at de høstede peberfrugter er hele, sunde, rene og uden skader. Der kan desuden foretages analyser af multirestkoncentrationer for at kontrollere, at de konstaterede pesticidværdier ligger under de maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL), der er fastsat i den for afgrøden gældende lovgivning.

4.5.   Produktionsmetode:

Udvælgelsen af planter og frugt med henblik på at fremskaffe frø, der skal bruges til spredning, foretages på traditionel vis af landbrugerne selv, som ud fra deres erfaringer vælger dem, som har de bedste egenskaber (størrelse, form og udseende) til den senere dyrkning af en peberfrugt af optimal kvalitet.

Produktets fremstillingsmetode beskrives nedenfor:

| — | Spredning og udplantning:
  Den modne (røde) frugt tørres, og frøene tages ud. Frøbeddene forberedes i begyndelsen af marts. Udplantningen på dyrkningsarealerne finder sted fra midten af maj. Hvert beplantningsafsnit er på ca. 50 × 40 cm. Planteskoleplanter dyrkes af godkendte producenter, der er opført i det relevante register. |
| --- | --- |

—

Spredning og udplantning:

Den modne (røde) frugt tørres, og frøene tages ud. Frøbeddene forberedes i begyndelsen af marts. Udplantningen på dyrkningsarealerne finder sted fra midten af maj. Hvert beplantningsafsnit er på ca. 50 × 40 cm. Planteskoleplanter dyrkes af godkendte producenter, der er opført i det relevante register.

| — | Produktionsbegrænsninger:
  BGB'en »Pemento de Oímbra« kan omfatte peberfrugter, der er fremdyrket enten som frilandskultur eller under dække. Det tilladte maksimale udbytte vil generelt være 4,5 kg/m2. |
| --- | --- |

—

Produktionsbegrænsninger:

BGB'en »Pemento de Oímbra« kan omfatte peberfrugter, der er fremdyrket enten som frilandskultur eller under dække. Det tilladte maksimale udbytte vil generelt være 4,5 kg/m2.

| — | Dyrkningsarbejde:
  Vanding er af afgørende betydning for, at denne afgrøde kan udvikle sig optimalt; planterne skal vandes »ved foden«, da deres blomster eller frugter ellers kan blive beskadiget.
  Den organiske gødning finder sted i form af en enkelt gang grundgødning med kvæg- eller fjerkrægylle.
  Potentielle skadegørere og sygdomme bekæmpes primært ved hjælp af desinficering af frø, behandling af frøbed og reduceret vanding. Hvis det er nødvendigt at benytte plantebeskyttelsesmidler, skal de aktive stoffer, der bruges, have mindst mulig indvirkning på miljøet, størst mulig effektivitet, mindst mulig toksicitet og restkoncentrationer, mindst mulig virkning for nyttige dyr og mindst mulig resistens. |
| --- | --- |

—

Dyrkningsarbejde:

Vanding er af afgørende betydning for, at denne afgrøde kan udvikle sig optimalt; planterne skal vandes »ved foden«, da deres blomster eller frugter ellers kan blive beskadiget.

Den organiske gødning finder sted i form af en enkelt gang grundgødning med kvæg- eller fjerkrægylle.

Potentielle skadegørere og sygdomme bekæmpes primært ved hjælp af desinficering af frø, behandling af frøbed og reduceret vanding. Hvis det er nødvendigt at benytte plantebeskyttelsesmidler, skal de aktive stoffer, der bruges, have mindst mulig indvirkning på miljøet, størst mulig effektivitet, mindst mulig toksicitet og restkoncentrationer, mindst mulig virkning for nyttige dyr og mindst mulig resistens.

| — | Høst:
  Høsten foretages manuelt, før frugten er fuldstændigt moden, og på det tidspunkt, som ifølge landbrugernes erfaring er det mest hensigtsmæssige for, at produktet kan markedsføres med de fysiske egenskaber, der er anført i punkt 4.2. Der høstes så mange gange, som det er nødvendigt, med de materielle (redskaber, kasser eller beholdere osv.) og menneskelige midler, der er nødvendige for at undgå, at produktet lider skade. |
| --- | --- |

—

Høst:

Høsten foretages manuelt, før frugten er fuldstændigt moden, og på det tidspunkt, som ifølge landbrugernes erfaring er det mest hensigtsmæssige for, at produktet kan markedsføres med de fysiske egenskaber, der er anført i punkt 4.2. Der høstes så mange gange, som det er nødvendigt, med de materielle (redskaber, kasser eller beholdere osv.) og menneskelige midler, der er nødvendige for at undgå, at produktet lider skade.

| — | Transport og oplagring:
  Peberfrugterne transporteres i stive beholdere, så de ikke bliver mast. Aflæsningen foregår således, at der er mindst mulig risiko for, at produktet skades under fald. Lagerrummene har korrekt ventilation. |
| --- | --- |

—

Transport og oplagring:

Peberfrugterne transporteres i stive beholdere, så de ikke bliver mast. Aflæsningen foregår således, at der er mindst mulig risiko for, at produktet skades under fald. Lagerrummene har korrekt ventilation.

| — | Markedsføring:
  Frugterne markedsføres i netposer med en vægt på 1-5 kg eller i kartonkasser med en vægt på 5-10 kg. De materialer, der benyttes, skal være godkendt i den gældende fødevarelovgivning. Hver emballage skal indeholde frugter, som er ensartede med hensyn til kvalitet, modningsgrad og farve. Der kan vælges andre emballeringsformer, hvis det fastslås, at det ikke skader produktets kvalitet. Markedsføringen spænder fra den 15. juni til den 15. oktober, idet denne periode kan ændres, hvis det af hensyn til produktets egenskaber er tilrådeligt på grund af de klimatiske forhold i den pågældende sæson. |
| --- | --- |

—

Markedsføring:

Frugterne markedsføres i netposer med en vægt på 1-5 kg eller i kartonkasser med en vægt på 5-10 kg. De materialer, der benyttes, skal være godkendt i den gældende fødevarelovgivning. Hver emballage skal indeholde frugter, som er ensartede med hensyn til kvalitet, modningsgrad og farve. Der kan vælges andre emballeringsformer, hvis det fastslås, at det ikke skader produktets kvalitet. Markedsføringen spænder fra den 15. juni til den 15. oktober, idet denne periode kan ændres, hvis det af hensyn til produktets egenskaber er tilrådeligt på grund af de klimatiske forhold i den pågældende sæson.

4.6.   Tilknytning:

Denne peberfrugt er en lokal økotype, som landbrugerne i det geografisk afgrænsede område har dyrket fra gammel tid. Som følge af den begrænsede produktion og udbredelse i årenes løb har dyrkningen ikke bredt sig uden for dette geografiske område, som også i dag er det eneste sted, hvor man producerer denne peberfrugt.

I 1998 opstod »Feira do Pemento« (peberfrugtfest) som afspejling af peberfrugtens berømmelse og popularitet; der er tale om en gastronomisk fest til fejring af »Pemento de Oímbra«, som hvert år afholdes i begyndelsen af august, og hvor der ud over prøvesmagning og fremstød for produktet organiseres gastronomiske konkurrencer og faglige konferencer for producenterne. Som bevis på produktets berømmelse er der adskillige restauranter i Verín-området, som har »Pemento de Oímbra« på deres kort; disse restauranter betragter peberfrugtens kulinariske kvaliteter og mange tilberedningsmuligheder som fremragende salgsreklame.

Dette omdømme stammer fra samspillet mellem mange faktorer, herunder plantematerialet, jordbundsforholdene og mikroklimaet i produktionsdalene.

Plantemateriale

Eftersom de lokale landbrugere gennem tiderne har bevaret og udvalgt de bedste planter, samtidig med at de har tilpasset produktionsmetoderne til de lokale forhold, har man opnået et produkt med specifikke egenskaber og en kvalitet, der har givet »Pemento de Oímbra« et betydeligt omdømme.

Jordbundsforhold

Jordbundsforholdene gør dette område endnu mere egnet til dyrkning af peberfrugten, idet jorden overvejende er lerjord og dyndet jord med rigt indhold af organisk materiale og dræningsforhold, som letter vandinfiltrationen; derfor kan planterne vandes ofte (planterne er følsomme over for tørke og skal derfor holdes konstant fugtige), men man skal undgå vandophobning (som kan kvæle frugterne eller medføre svamp i toppen af dem).

Klimatiske forhold

De klimatiske forhold i det afgrænsede område er særdeles gunstige for dyrkningen af økotypen Oímbra og forklarer, hvorfor den i så lang tid er blevet dyrket i dette område og har opnået sine specielle egenskaber.

»Pemento de Oímbra« er som størsteparten af søde peberfrugter en plante, som kræver meget lys (som i produktionsområdet, der vender mod sydøst) og en vis temperatur; netop disse miljøfaktorer er i det afgrænsede område optimale for hver enkelt af plantens udviklingsfaser.

Til spiringen skal temperaturen være mindst 13 °C, hvilket den i dette område er fra april måned; under udviklingen skal temperaturerne helst ligge på mellem 20 og 25 °C (i dagtimerne) og mellem 16 og 18 °C (om natten), hvilket svarer til områdets temperaturer fra juli til august. I september er nattemperaturerne (gennemsnitligt 14,4 °C) for lave til, at der de fleste år kan dyrkes sød peber af høj kvalitet i fri luft, hvorfor der i et vist omfang bruges tunneller i området.

4.7.   Kontrolinstans:

| Navn: | Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL) |
| --- | --- |
| Adresse: | Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo |
| 15703 Santiago de Compostela |
| ESPAÑA |

Navn:

Instituto Galego da Calidade Alimentaria (INGACAL)

Adresse:

Rúa Fonte dos Concheiros, 11 bajo

15703 Santiago de Compostela

ESPAÑA

Tlf.

+34 881997276

Fax

+34 981546676

E-mail:

ingacal@xunta.es

INGACAL er et offentligt organ under Consellería do Medio Rural de la Xunta de Galicia (den regionale regering i Galicien).

4.8.   Mærkning:

Peberfrugter, der markedsføres under BGB'en »Pemento de Oímbra«, skal være forsynet med en etiket med de enkelte producenters/emballeringsvirksomheders mærke og en kontroletiket med alfanumerisk kode og løbenummer godkendt af kontrolinstansen, ligesom de skal være forsynet med symbolet for den beskyttede geografiske betegnelse. Både selve etiketten og kontroletiketten skal være forsynet med angivelsen geografisk beskyttet betegnelse »Pemento de Oímbra«.

---