# Euroopa Liidu C 272/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 272 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik1. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 272

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik1. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 272/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11108 – MERIDIAM / AWSA I / AWSA II / A2 ROUTE / AESA) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 272/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11108 – MERIDIAM / AWSA I / AWSA II / A2 ROUTE / AESA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 272/02 | Euro vahetuskurss — 31. juuli 2023 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 272/02

Euro vahetuskurss — 31. juuli 2023

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 272/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11205 – INPEX CORPORATION / ENEL GREEN POWER / ENEL GREEN POWER AUSTRALIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2023/C 272/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11215 – PAI PARTNERS / HG / AZETS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| 2023/C 272/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11168 – WARBURG PINCUS / ADVENT INTERNATIONAL / BAXTER PHARMACEUTICAL SOLUTIONS AND BAXTER ONCOLOGY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 272/06 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4. | 9 |
| 2023/C 272/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 15 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 272/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11205 – INPEX CORPORATION / ENEL GREEN POWER / ENEL GREEN POWER AUSTRALIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2023/C 272/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11215 – PAI PARTNERS / HG / AZETS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

2023/C 272/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11168 – WARBURG PINCUS / ADVENT INTERNATIONAL / BAXTER PHARMACEUTICAL SOLUTIONS AND BAXTER ONCOLOGY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 272/06

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4.

9

2023/C 272/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11108 – MERIDIAM / AWSA I / AWSA II / A2 ROUTE / AESA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 272/01)

19. juulil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11108 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11108 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/2

---

Euro vahetuskurss (1)

31. juuli 2023

(2023/C 272/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1023 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,73 |
| DKK | Taani kroon | 7,4529 |
| GBP | Inglise nael | 0,85765 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,5895 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9619 |
| ISK | Islandi kroon | 144,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,1805 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,900 |
| HUF | Ungari forint | 386,93 |
| PLN | Poola zlott | 4,4070 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9349 |
| TRY | Türgi liir | 29,7126 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6436 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4566 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5966 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7773 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4660 |
| KRW | Korea vonn | 1 405,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,5511 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8808 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 622,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9703 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,522 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,732 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2031 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,4088 |
| INR | India ruupia | 90,6690 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1023

JPY

Jaapani jeen

156,73

DKK

Taani kroon

7,4529

GBP

Inglise nael

0,85765

SEK

Rootsi kroon

11,5895

CHF

Šveitsi frank

0,9619

ISK

Islandi kroon

144,30

NOK

Norra kroon

11,1805

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,900

HUF

Ungari forint

386,93

PLN

Poola zlott

4,4070

RON

Rumeenia leu

4,9349

TRY

Türgi liir

29,7126

AUD

Austraalia dollar

1,6436

CAD

Kanada dollar

1,4566

HKD

Hongkongi dollar

8,5966

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7773

SGD

Singapuri dollar

1,4660

KRW

Korea vonn

1 405,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,5511

CNY

Hiina jüaan

7,8808

IDR

Indoneesia ruupia

16 622,65

MYR

Malaisia ringit

4,9703

PHP

Filipiini peeso

60,522

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,732

BRL

Brasiilia reaal

5,2031

MXN

Mehhiko peeso

18,4088

INR

India ruupia

90,6690

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11205 – INPEX CORPORATION / ENEL GREEN POWER / ENEL GREEN POWER AUSTRALIA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 272/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Enel Green Power S.p.A. („EGP“, Itaalia), mis kuulub gruppi Enel Group (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Enel Green Power S.p.A. („EGP“, Itaalia), mis kuulub gruppi Enel Group (Itaalia),

| — | INPEX CORPORATION („INPEX“, Jaapan), |
| --- | --- |

—

INPEX CORPORATION („INPEX“, Jaapan),

| — | Enel Green Power Australia Pty Ltd („EGPA“, Austraalia), mis kuulub gruppi Enel Group, |
| --- | --- |

—

Enel Green Power Australia Pty Ltd („EGPA“, Austraalia), mis kuulub gruppi Enel Group,

| — | Enel Green Power Australia Trust („Master Trust“, Austraalia), mis kuulub gruppi Enel Group. |
| --- | --- |

—

Enel Green Power Australia Trust („Master Trust“, Austraalia), mis kuulub gruppi Enel Group.

EGP ja INPEX omandavad ettevõtjate EGPA ja Master Trust üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EGP on Enel Groupi taastuvenergia haru, mille peakorter asub Roomas. EGP tegutseb kogu maailmas (otse või tütarettevõtjate kaudu) taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmise ja müümise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

EGP on Enel Groupi taastuvenergia haru, mille peakorter asub Roomas. EGP tegutseb kogu maailmas (otse või tütarettevõtjate kaudu) taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmise ja müümise valdkonnas,

| — | INPEX on uurimis- ja tootmisettevõte, mille peakorter asub Jaapanis Tokyos. Ta tegeleb nafta, maagaasi ja muude maavarade uurimise, arendamise, tootmise ja müügiga ja muu seotud tegevusega ning investeerib nendes valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja annab neile laenu, |
| --- | --- |

—

INPEX on uurimis- ja tootmisettevõte, mille peakorter asub Jaapanis Tokyos. Ta tegeleb nafta, maagaasi ja muude maavarade uurimise, arendamise, tootmise ja müügiga ja muu seotud tegevusega ning investeerib nendes valdkondades tegutsevatesse ettevõtetesse ja annab neile laenu,

| — | EGPA ja Master Trust investeerivad taastuvenergiaprojektidesse ja pakuvad täielikku taastuvenergia platvormi, mis töötab välja projekte ja käitab neid. Samuti tegelevad nad energia jaemüügi ja energiaga kauplemisega. EGPA ja Master Trust tegutsevad ainult Austraalias. |
| --- | --- |

—

EGPA ja Master Trust investeerivad taastuvenergiaprojektidesse ja pakuvad täielikku taastuvenergia platvormi, mis töötab välja projekte ja käitab neid. Samuti tegelevad nad energia jaemüügi ja energiaga kauplemisega. EGPA ja Master Trust tegutsevad ainult Austraalias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11205 – INPEX CORPORATION / ENEL GREEN POWER / ENEL GREEN POWER AUSTRALIA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11215 – PAI PARTNERS / HG / AZETS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 272/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | PAI Partners S.à.r.l. (Prantsusmaa), mis on ettevõtja PAI Partners SAS (Prantsusmaa) sajaprotsendilises omanduses olev tütarettevõte, edaspidi koos „PAI Partners“, |
| --- | --- |

—

PAI Partners S.à.r.l. (Prantsusmaa), mis on ettevõtja PAI Partners SAS (Prantsusmaa) sajaprotsendilises omanduses olev tütarettevõte, edaspidi koos „PAI Partners“,

| — | HgCapital LLP („Hg“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

HgCapital LLP („Hg“, Ühendkuningriik),

| — | Azets Topco Limited („Azets“, Jersey), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal Hg. |
| --- | --- |

—

Azets Topco Limited („Azets“, Jersey), mille üle on praegu valitsev mõju ettevõtjal Hg.

PAI Partners ja Hg omandavad ettevõtja Azets üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | PAI Partners on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille hallatavad fondid omandavad enamusosalusi ettevõtetes, mis tegutsevad üleilmselt äriteenuste, toidu- ja tarbekauba-, üldtööstus- ja tervishoiusektoris. |
| --- | --- |

—

PAI Partners on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, mille hallatavad fondid omandavad enamusosalusi ettevõtetes, mis tegutsevad üleilmselt äriteenuste, toidu- ja tarbekauba-, üldtööstus- ja tervishoiusektoris.

| — | Hg investeerib tarkvara- ja teenindusettevõtetesse, keskendudes Euroopale ja Ameerika Ühendriikidele, |
| --- | --- |

—

Hg investeerib tarkvara- ja teenindusettevõtetesse, keskendudes Euroopale ja Ameerika Ühendriikidele,

| — | Azets pakub raamatupidamis-, maksu-, auditi- ja nõustamisteenuseid, personali- ja palgaarvestusega seotud tugiteenuseid peamiselt VKEdele ning tegutseb kogu EMPs. |
| --- | --- |

—

Azets pakub raamatupidamis-, maksu-, auditi- ja nõustamisteenuseid, personali- ja palgaarvestusega seotud tugiteenuseid peamiselt VKEdele ning tegutseb kogu EMPs.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11215 – PAI PARTNERS / HG / AZETS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11168 – WARBURG PINCUS / ADVENT INTERNATIONAL / BAXTER PHARMACEUTICAL SOLUTIONS AND BAXTER ONCOLOGY)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 272/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Warburg Pincus LLC ja sellega seotud fondid („Warburg Pincus“, USA), |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC ja sellega seotud fondid („Warburg Pincus“, USA),

| — | Advent International Corporation ja sellega seotud fondid („Advent“, USA), |
| --- | --- |

—

Advent International Corporation ja sellega seotud fondid („Advent“, USA),

| — | Baxter Pharmaceutical Solutions LLC (USA) ja Baxter Oncology GmbH (Saksamaa) (edaspidi „BPS“). |
| --- | --- |

—

Baxter Pharmaceutical Solutions LLC (USA) ja Baxter Oncology GmbH (Saksamaa) (edaspidi „BPS“).

Warburg Pincus ja Advent omandavad ettevõtja BPS üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Warburg Pincus on üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmesugustes sektorites, nagu energeetika, finantsteenused, tervishoid ja tarbijad, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus on üleilmne börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja. Tema portfelli kuuluvad äriühingud tegutsevad mitmesugustes sektorites, nagu energeetika, finantsteenused, tervishoid ja tarbijad, tööstus- ja äriteenused ning tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsioon;

| — | Advent on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mille tegevus seisneb aktsiaosaluste omandamises ja investeerimisfondide valitsemises eri sektorites, nagu tervishoid, tööstus, tehnoloogia, jaekaubandus, tarbekaubad, vaba aja veetmine, ning äri- ja finantsteenused; |
| --- | --- |

—

Advent on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, mille tegevus seisneb aktsiaosaluste omandamises ja investeerimisfondide valitsemises eri sektorites, nagu tervishoid, tööstus, tehnoloogia, jaekaubandus, tarbekaubad, vaba aja veetmine, ning äri- ja finantsteenused;

| — | BPS on osa ettevõtjast Baxter International Inc. ja tegutseb ülemaailmselt ravimite lepingulise arenduse ja tootmise alal. Ta osutab valmisravimite lepingulise arenduse ja tootmise korraldamise teenuseid. |
| --- | --- |

—

BPS on osa ettevõtjast Baxter International Inc. ja tegutseb ülemaailmselt ravimite lepingulise arenduse ja tootmise alal. Ta osutab valmisravimite lepingulise arenduse ja tootmise korraldamise teenuseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11168 – WARBURG PINCUS / ADVENT INTERNATIONAL / BAXTER PHARMACEUTICAL SOLUTIONS AND BAXTER ONCOLOGY

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/9

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaati tehtava liidu muudatuse taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 4.

(2023/C 272/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„Мелник“

PDO-BG-A1472-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 24.3.2021.

1.   Taotleja ja õigustatud huvi

Veinide degusteerimise piirkondlik komitee „Pirin“ (RLVK)

„Pirin“ RLVK on registreeritud vastavalt veini ja alkohoolsete jookide õigusaktile ning selle liikmed on tootjad, kellel on õigustatud huvi muuta kaitstud päritolunimetuse „Мелник“ tootespetsifikaati.

2.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☐ | Viinamarjasaaduse kategooria |
| --- | --- |

☐

Viinamarjasaaduse kategooria

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☐ | Turustamispiirangud |
| --- | --- |

☐

Turustamispiirangud

3.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

3.1.   Geograafilise piirkonna laiendamine

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Мелник“ määratletud piirkond hõlmab praegu vaid Drangovo küla Blagoevgradi maakonna Petrichi vallas. Piirkonnas on üksnes väike arv viinamarjaistandusi; neid iseloomustab piiratud tootmine ja vähene turuosa. Praegune piiritlemine on piirkonna jaoks takistuseks vajaliku turuosa leidmisel ja kaitstud päritolunimetusega veinide „Мелник“ lisaväärtuse saavutamisel. Piirkond tuleb üle vaadata, et see oleks õigesti määratletud, võttes arvesse tõsiasja, et mullastiku ja kliima omadused on samasugused laiemal alal, kus on kättesaadavad sordid, millest toodetakse kindlate organoleptiliste omadustega veine. Neis tingimustes võib piirkond taastada oma turumaine ja saavutada veinide kvaliteedile vastava turuosa. Käesoleva taotluse koostamiseks korraldati piirkonnas laiaulatuslik ja sealhulgas ka ajalugu käsitlev uuring. Uuriti mullastiku omadusi, koostati kliimakaart ja lisati dokument, millel on näidatud piirkonna maatükid koos sortide nimekirja ja jaotusega. Laiendamine mõjutab seost piirkonnaga ilma seda kahjustamata, kuna see ei avalda mõju mullastiku eripärale ja kliimatingimustele ega inimteguritele kaitstud päritolunimetusega veini „Мелник“ tootmisel. Lisatakse Blagoevgradi maakonna järgmised paikkonnad:

| — | Sandanski vallas Lehovo, Novo Hodzhovo, Piperitsa, Petrovo, Yanovo, Vranya, Katuntsi, Kalimantsi, Harsovo, Zlatolist, Zornitsa, Vinogradi, Hotovo, Lozenitsa, Levunovo, Novo Delchevo, Damyanitsa, Spatovo, Sklave, Leshnitsa, Polenitsa, Ploski, Debrene, Dzhigurovo, Laskarevo, Ladarevo, Lyubovka, Gorna Sushitsa, Rozhen, Kovachevo, Chereshnitsa, Gorno Spanchevo ja Belevehchevo küla ning Sandanski linn; |
| --- | --- |

—

Sandanski vallas Lehovo, Novo Hodzhovo, Piperitsa, Petrovo, Yanovo, Vranya, Katuntsi, Kalimantsi, Harsovo, Zlatolist, Zornitsa, Vinogradi, Hotovo, Lozenitsa, Levunovo, Novo Delchevo, Damyanitsa, Spatovo, Sklave, Leshnitsa, Polenitsa, Ploski, Debrene, Dzhigurovo, Laskarevo, Ladarevo, Lyubovka, Gorna Sushitsa, Rozhen, Kovachevo, Chereshnitsa, Gorno Spanchevo ja Belevehchevo küla ning Sandanski linn;

| — | Petrichi vallas Kulata, Chuchuligovo, Dolno Spanchevo, Marino Pole, Topolnitsa, Drangovo, Kapatovo, Mitino, Marikostinovo, Kromidovo, Novo Konomladi, General Todorov, Rupite, Starchevo, Karnalovo, Mihnevo ja Belasitsa küla ning Petrichi linn; |
| --- | --- |

—

Petrichi vallas Kulata, Chuchuligovo, Dolno Spanchevo, Marino Pole, Topolnitsa, Drangovo, Kapatovo, Mitino, Marikostinovo, Kromidovo, Novo Konomladi, General Todorov, Rupite, Starchevo, Karnalovo, Mihnevo ja Belasitsa küla ning Petrichi linn;

| — | Strumyani vallas Ilindentsi, Drakata, Mikrevo ja Kamenitsa küla; |
| --- | --- |

—

Strumyani vallas Ilindentsi, Drakata, Mikrevo ja Kamenitsa küla;

| — | Kresna vallas Kresna linn ja Dolna Gradeshnitsa küla. |
| --- | --- |

—

Kresna vallas Kresna linn ja Dolna Gradeshnitsa küla.

See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 3 „Kaitstud päritolunimetusega veini „Мелник“ tootmispiirkond“ ja koonddokumendi punkti 6 „Määratletud geograafiline piirkond“.

3.2.   Uute veiniviinamarjasortide lisamine

Viimase 20 aasta jooksul on viinamarjaistanduste territoriaalne jaotus kavandatavas Melniku piirkonnas läbi teinud olulisi muutusi. Muutunud on ka sordiline struktuur. Täheldatav on sügav ja püsiv huvi kohalike viinamarjasortide ja Bulgaaria jaoks uute viinamarjasortide kasvatamise ja neist veini valmistamise vastu. On kindlaks tehtud, et sordid sobivad suurepäraselt piirkonna tingimustega, ja neist valmistatud veinide vastu kasvab turuhuvi. See muudatus võimaldab laiendada pakutavate veinide valikut vastavalt tarbijate nõudlusele. Taotletakse järgmiste sortide lisamist:

| — | valgete veinide jaoks: „Misket Sandanski“, „Keratsuda“, „Tamyanka“, „Muscat Ottonel“, „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Viognier“ ja „Pinot Gris“; |
| --- | --- |

—

valgete veinide jaoks: „Misket Sandanski“, „Keratsuda“, „Tamyanka“, „Muscat Ottonel“, „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Viognier“ ja „Pinot Gris“;

| — | punaste ja roosade veinide jaoks: „Shiroka Melnishka Loza“, „Ranna Melnishka Loza (Melnik 55)“, „Melnik 82“, „Melnik 1300“, „Rubin“, „Ruen“, „Melnishki Rubin“, „Cabernet Sauvignon“, „Syrah“, „Mourvèdre“, „Cabernet Franc“, „Pinot Noir“ ja „Grenache“. |
| --- | --- |

—

punaste ja roosade veinide jaoks: „Shiroka Melnishka Loza“, „Ranna Melnishka Loza (Melnik 55)“, „Melnik 82“, „Melnik 1300“, „Rubin“, „Ruen“, „Melnishki Rubin“, „Cabernet Sauvignon“, „Syrah“, „Mourvèdre“, „Cabernet Franc“, „Pinot Noir“ ja „Grenache“.

See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 5 „Kaitstud päritolunimetusega veini „Мелник“ tootmiseks ette nähtud veiniviinamarjasordid“ ja koonddokumendi punkti 7 „Peamised veiniviinamarjasordid“.

3.3.   Valge veini tootmise lisamine

Seoses laienenud sordistruktuuri ja turunõudlusega on heaks kiidetud valge veini tootmine. Valged veinid on omanäolised ja kvaliteetsed, sest valged sordid on alal hästi kohanenud. Valged veinid täiendavad piirkonna eripära ja nende eristuvus tuleneb mullastiku ja kliima omadustest ning inimteguritest. See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 2 „Toodetud vein, omadused“ ja punkti 6 „Seos geograafilise piirkonnaga“ ning koonddokumendi punkti 4 „Veini(de) kirjeldus“, punkti 5 „Veinivalmistustavad“ ja punkti 8 „Seos(t)e kirjeldus“.

3.4.   Kohaldatavate viljelustavade muutmine

Uute viinamarjaistanduste rajamise ja olemasolevate istanduste ümberkorraldamise tulemusel ning selleks et võtta arvesse konkreetset kliimat ja parandada veinitootmise jõudlust, tohib kasutada järgmisi lõikamismeetodeid: Guyot’ lõikus ja lehtrikujuline (goblet) lõikus. Viinamarjaistanduste struktuuri muutmisest tulenevalt on lubatud tihedus maksimaalselt 500 viinapuud dekaari (1 000 m2) kohta või 5 000 viinapuud hektari kohta. See muudatus mõjutab tootespetsifikaadi punkti 6 „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja koonddokumendi punkti 5 „Veinivalmistustavad“.

3.5.   100 kg viinamarjade maksimaalne saagis (100 kg viinamarjadest valmistatud vein)

Kuna valge veini toodang on kinnitatud, on valgete veinide puhul lisatud maksimaalne saagis 60 l (vein, mis saadakse 100 kg viinamarjadest veini valmistamisel). Muudatus puudutab tootespetsifikaadi punkti 6 ja koonddokumendi punkti 5 „Veinivalmistustavad“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Мелник

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. kategooria. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Valge vein

Valgeid veine toodetakse sortidest „Misket Sandanski“, „Keratsuda“, „Tamyanka“, „Muscat Ottonel“, „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Viognier“ ja „Pinot Gris“, kas ühe sordi või mitme sordi viinamarjadest (kuvee). Veinid on täidlased, nende värvus ulatub selgest õlgkollasest elava kuldkollaseni, veinidel on rikkalik lõhnabukett valgete lillede nootidest õrna tsitruse ning küdooniakeedise, kirsi ja virsiku puuviljaliste aroomideni. Maksimaalse üldalkoholisisalduse suhtes kehtivad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa sätted.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 g/l, väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

4,0 g/l, väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Punane vein

Punaseid veine toodetakse sortidest „Shiroka Melnishka Loza“, „Ranna Melnishka Loza (Melnik 55)“, „Melnik 82“, „Melnik 1300“, „Rubin“, „Ruen“, „Melnishki Rubin“, „Merlot“, „Cabernet Sauvignon“, „Syrah“, „Mourvèdre“, „Cabernet Franc“, „Pinot Noir“ ja „Grenache“, kas ühe sordi või mitme sordi viinamarjadest (kuvee). Veinid on värvuselt rubiinpunased kuni tumepunased, intensiivsete aroomide ja mitmesuguste lõhnadega metsamarjadest eksootiliste vürtsideni, nagu nelk, kaneel ja kuivatatud ürdid. Nad on tanniinised ja ekstraktirikkad, täidlased ja pikaajalise laagerdumise märkimisväärse potentsiaaliga. Maksimaalse üldalkoholisisalduse suhtes kehtivad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa sätted.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 g/l, väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 15 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

4,0 g/l, väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

15

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

Roosa vein

Roosasid veine toodetakse sortidest „Shiroka Melnishka Loza“, „Ranna Melnishka Loza (Melnik 55)“, „Melnik 82“, „Melnik 1300“, „Rubin“, „Ruen“, „Melnishki Rubin“, „Merlot“, „Cabernet Sauvignon“, „Syrah“, „Mourvèdre“, „Cabernet Franc“, „Pinot Noir“ ja „Grenache“, kas ühe sordi või mitme sordi viinamarjadest (kuvee). Neil on rikkalik värvipalett õrnkahvatutest kuni vaarikatoonideni. Küpsete maasikate ja mahlaste vaarikate aroomid on segunenud mineraalsete tsitrusenootidega, neile on iseloomulik õrn värskus, tugev maasikamaitse ja puuviljane pikk järelmaitse. Maksimaalse üldalkoholisisalduse suhtes kehtivad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa sätted.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 g/l, väljendatult viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

4,0 g/l, väljendatult viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

a.   Veinivalmistamise eritavad

Saagis (100 kg viinamarjadest valmistatud vein)

Veinivalmistamise asjakohane piirang

Veini toodetakse punaste, valgete ja roosade veinide traditsioonilist tootmismeetodit kasutades. Lubatud on laagerdumine tammevaatides.

100 kg viinamarjade maksimaalne saagis (100 kg viinamarjadest valmistatud vein)

| — | 65 l punast veini (65 %); |
| --- | --- |

—

65 l punast veini (65 %);

| — | 60 l valget veini (60 %); |
| --- | --- |

—

60 l valget veini (60 %);

| — | 60 l roosat veini (60 %). |
| --- | --- |

—

60 l roosat veini (60 %).

Kasvatusnõuded

Viljelustavad

Viinamarjade kasvatamise nõuded:

| — | viinapuude kujundamine: vihmavarjukujuline vorm, Moseri kujundusvorm, keskmise toestustraadiga kahepoolne nöörpuu vorm; Guyot’ lõikus või lehtrikujuline (goblet) lõikus; |
| --- | --- |

—

viinapuude kujundamine: vihmavarjukujuline vorm, Moseri kujundusvorm, keskmise toestustraadiga kahepoolne nöörpuu vorm; Guyot’ lõikus või lehtrikujuline (goblet) lõikus;

| — | lõikamine: kombineeritud ja madal lõikusviis, ühe viinapuu kohta jäetakse alles 54 punga. |
| --- | --- |

—

lõikamine: kombineeritud ja madal lõikusviis, ühe viinapuu kohta jäetakse alles 54 punga.

| — | istutuskaugused: ridade vahe on 2,0–3,4 m ja viinapuude vahe reas 1,0–1,5 m, maksimaalselt 500 viinapuud dekaari kohta või 5 000 viinapuud hektari kohta. |
| --- | --- |

—

istutuskaugused: ridade vahe on 2,0–3,4 m ja viinapuude vahe reas 1,0–1,5 m, maksimaalselt 500 viinapuud dekaari kohta või 5 000 viinapuud hektari kohta.

b.   Maksimaalne saagis

9 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veini „Мелник“ (tagatud ja kontrollitud päritolunimetus ehk GKNP) tootmise määratletud piirkond asub järgmiste paikkondade piires:

| — | Sandanski vallas Lehovo, Novo Hodzhovo, Piperitsa, Petrovo, Yanovo, Vranya, Katuntsi, Kalimantsi, Harsovo, Zlatolist, Zornitsa, Vinogradi, Hotovo, Lozenitsa, Levunovo, Novo Delchevo, Damyanitsa, Spatovo, Sklave, Leshnitsa, Polenitsa, Ploski, Debrene, Dzhigurovo, Laskarevo, Ladarevo, Lyubovka, Gorna Sushitsa, Rozhen, Kovachevo, Chereshnitsa, Gorno Spanchevo ja Belevehchevo küla ja Sandanski linn; |
| --- | --- |

—

Sandanski vallas Lehovo, Novo Hodzhovo, Piperitsa, Petrovo, Yanovo, Vranya, Katuntsi, Kalimantsi, Harsovo, Zlatolist, Zornitsa, Vinogradi, Hotovo, Lozenitsa, Levunovo, Novo Delchevo, Damyanitsa, Spatovo, Sklave, Leshnitsa, Polenitsa, Ploski, Debrene, Dzhigurovo, Laskarevo, Ladarevo, Lyubovka, Gorna Sushitsa, Rozhen, Kovachevo, Chereshnitsa, Gorno Spanchevo ja Belevehchevo küla ja Sandanski linn;

| — | Petrichi vallas Kulata, Chuchuligovo, Dolno Spanchevo, Marino Pole, Topolnitsa, Drangovo, Kapatovo, Mitino, Marikostinovo, Kromidovo, Novo Konomladi, General Todorov, Rupite, Starchevo, Karnalovo, Mihnevo ja Belasitsa küla ning Petrichi linn; |
| --- | --- |

—

Petrichi vallas Kulata, Chuchuligovo, Dolno Spanchevo, Marino Pole, Topolnitsa, Drangovo, Kapatovo, Mitino, Marikostinovo, Kromidovo, Novo Konomladi, General Todorov, Rupite, Starchevo, Karnalovo, Mihnevo ja Belasitsa küla ning Petrichi linn;

| — | Strumyani vallas Ilindentsi, Drakata, Mikrevo ja Kamenitsa küla; |
| --- | --- |

—

Strumyani vallas Ilindentsi, Drakata, Mikrevo ja Kamenitsa küla;

| — | Kresna vallas Kresna linn ja Dolna Gradeshnitsa küla. |
| --- | --- |

—

Kresna vallas Kresna linn ja Dolna Gradeshnitsa küla.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | Viognier |
| --- | --- |

Viognier

| | Grenache |
| --- | --- |

Grenache

| | Cabernet Sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon

| | Cabernet Franc |
| --- | --- |

Cabernet Franc

| | Keratsuda |
| --- | --- |

Keratsuda

| | Melnik 82 |
| --- | --- |

Melnik 82

| | Melnik Yubileen 1300 |
| --- | --- |

Melnik Yubileen 1300

| | Melnishki Rubin |
| --- | --- |

Melnishki Rubin

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Misket Sandanski – Muscat Sandanski |
| --- | --- |

Misket Sandanski – Muscat Sandanski

| | Mourvèdre |
| --- | --- |

Mourvèdre

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Gris

| | Pinot Noir |
| --- | --- |

Pinot Noir

| | Ranna Melnishka Loza – Melnik 55 |
| --- | --- |

Ranna Melnishka Loza – Melnik 55

| | Rubin |
| --- | --- |

Rubin

| | Ruen |
| --- | --- |

Ruen

| | Syrah – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah – Shiraz

| | Sauvignon Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon Blanc

| | Tamyanka - Temenuga |
| --- | --- |

Tamyanka - Temenuga

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

| | Shiroka Melnishka Loza - Melnik |
| --- | --- |

Shiroka Melnishka Loza - Melnik

8.   Seos(t)e kirjeldus

Määratletud geograafilise piirkonna viinamarjaistandused asuvad Edela-Bulgaarias Struma orus piki Melniku jõge, Kresna Gorge lõunaosas ja Osogovo-Belasitsa mägede jalamil. Piirkonnas on vahemereline üleminekukliima ja Egeuse mere soojust, mida toob sisse Struma jõgi, on tunda kogu aasta vältel. Talv on lühike, pehme ja lumeta, suvi kuum ning sügis pikk ja soe. Keskmine aastaringne temperatuur on 12,5–14 oC. Ajavahemik, mille kestel madalamates piirkondades püsib temperatuur üle 5 oC, kestab 280–290 päeva, mil temperatuuride kogusumma on kuni 4 800 oC. Ajavahemik temperatuuriga üle 10 oC kestab 225–230 päeva, temperatuuri kogusumma on 4 300–4 400 oC. Keskmine aastane sademete hulk on 470–670 mm. Kõige kuumemal kuul on päeva keskmine temperatuur 24,9 oC. Mullatüübid on järgmised: keskmiselt kuni tugevasti liivsavised mullad, rendsiina (paepealsed mullad) ja vähearenenud paepealsed mullad, kolluviaalsed ja alluviaalsed (lammised) niidumullad ja pruunid metsamullad.

Tüüpiline kliima, mida mõjutab Struma jõe kaudu tunnetatav Egeuse mere lähedus, lähedal asuvad Osogovo-Belasitsa mäed, soodsad mullastikutingimused ja ka inimese sekkumisest tulenevad piirangud – nende kõigi tulemuseks on piirkonnale omased veinid. Inimteguri rolli kajastavad sortide valik, viinapuude viljelustavad, viinamarjade saagikuse ja veinisaagise piiramine ning veinivalmistusmeetodid.

Piirkonnas toodetavad veinid on peenemaitselised ja nende organoleptilisi omadusi mõjutavad piirkonna eriline kliima ja mulla koostis. Tänu mullastiku- ja kliimatingimustele paistavad toodetavad veinid silma ekstraktirikkuse, suurepärase struktuuri ja hea aromaatse sisu poolest. Veinidele on omane eristuv struktuur ja organoleptilised omadused tänu asjakohasele sordivalikule; sordid on kohanenud piirkonna tüüpiliste muldadega, milleks on pruunid metsamullad, mis on kujunenud iidsetel kvaternaariajastu ladestustel, kolluviaalmullad, mis on moodustunud purdmaterjalil, rendsiinad lubjakivil, vähearenenud mullad lubjakivimaterjalidel ja alluviaalmullad jõesetetel. Piirkonna mullastik ja aluspind on väga sügavad, neil on keskmine kuni raske liivsavine koostis ning hea veesäilitusvõime ja veeläbilaskevõime. See võimaldab viinapuude juurtel tungida sügavale pinnasesse ja varustada taime tarvilike toitainetega – need tegurid mõjutavad otseselt veinide ekstraktirikkust. Piirkonna kõrged keskmised temperatuurid tähendavad, et viinamarjad küpsevad väga hästi, mis tagab nende töötlemisel kõrge kvaliteedi. Kui temperatuur ületab 10 oC enam kui 220 päeval aastas ja aasta kohta on ligikaudu 209 külmakraadideta päeva, on isegi kõige hiljem küpsevate sortide jaoks olemas täiuslikuks küpsemiseks vajalik temperatuur. Need jooned määravad ära piirkonnas toodetavate veinide tüüpilised organoleptilised omadused.

9.   Kohaldatavad lisanõuded (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

viinamarjade veiniks valmistamine ja töötlemine leiavad aset määratletud piirkonnas ja selle vahetus läheduses. Kaitstud päritolunimetusega veinide „Мелник“ tootmispiirkonna määratlemisel hõlmab selle vahetus läheduses asuv ala Blagoevgradi halduspiirkonda.

Link tootespetsifikaadile

https://eavw.com/updocs/2323031679562021_PDO_Melnik_Specification-NEW.pdf

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 272/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 272/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 272/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt taotlusele vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Vit färsksaltad Östgötagurka“

ELi nr: PGI-SE-02824 – 14.12.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Vit färsksaltad Östgötagurka“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Rootsi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ on soolvees ja vürtsidega hapendatud valge kasvuhoonekurk. Kasutatakse järgmisi koostisaineid: sool (NaCl), vürtsid, till, säilitusained (naatriumbensoaat, kaaliumsorbaat) ja sidrunhape. Vürtside poolest võib koostis varieeruda, välja arvatud tilli osas, mis peab kindlasti olema lisatud. Soola ja vee vahekorra soolvees määravad tavaliselt tootjad.

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ on riknev värske toode. Kurke „Vit färsksaltad Östgötagurka“ müüakse tervelt või viilutatult.

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ on järgmiste omadustega.

Füüsikalised omadused

| | Terve „Vit färsksaltad Östgötagurka“ | Pikkus: 120–150 mm |
| --- | --- | --- |

Terve „Vit färsksaltad Östgötagurka“

Pikkus: 120–150 mm

| | Läbimõõt: 30–50 mm |
| --- | --- |

Läbimõõt: 30–50 mm

| | Kaal: 50–90 grammi |
| --- | --- |

Kaal: 50–90 grammi

| | Viilutatud „Vit färsksaltad Östgötagurka“ | Läbimõõt: 30–50 mm |
| --- | --- | --- |

Viilutatud „Vit färsksaltad Östgötagurka“

Läbimõõt: 30–50 mm

| | Paksus: 5–7 mm |
| --- | --- |

Paksus: 5–7 mm

| | Pealispind: krobeline |
| --- | --- |

Pealispind: krobeline

Järgnev kehtib nii tervete kui ka viilutatud kurkide „Vit färsksaltad Östgötagurka“ kohta:

| | Keemilised omadused | Soolasisaldus: 10–15 % |
| --- | --- | --- |

Keemilised omadused

Soolasisaldus: 10–15 %

| | Organoleptilised omadused | Värvus: | Koor: soe kollakasvalge roheliste toonidega (NSC S0520-G60Y kuni S0520-G50Y). |
| --- | --- | --- | --- |

Organoleptilised omadused

Värvus:

Koor: soe kollakasvalge roheliste toonidega (NSC S0520-G60Y kuni S0520-G50Y).

| | Seestpoolt: ühtlane värvus samal värviskaalal nagu toote „Vit färsksaltad Östgötagurka“ välispind. Kurgi viljaliha on sidrunkollane, samas kui südamik on mõnevõrra tumedamat rohelist tooni kui koor. |
| --- | --- |

Seestpoolt: ühtlane värvus samal värviskaalal nagu toote „Vit färsksaltad Östgötagurka“ välispind. Kurgi viljaliha on sidrunkollane, samas kui südamik on mõnevõrra tumedamat rohelist tooni kui koor.

| | Maitse: tuntav soolasus, mille tugevust mahendab valgele kurgile omane magusus. Maitses on ka tilli ja köömneid meenutav täidlane nüanss. |
| --- | --- |

Maitse: tuntav soolasus, mille tugevust mahendab valgele kurgile omane magusus. Maitses on ka tilli ja köömneid meenutav täidlane nüanss.

| | Järelmaitse: soolane tilli ja värske rohelise herne maiguga. |
| --- | --- |

Järelmaitse: soolane tilli ja värske rohelise herne maiguga.

| | Lõhn: sügav lõhnapalett mulla / maakeldri ning hernevõrsete ja vürtsitamata destilleeritud alkoholi nootidega. |
| --- | --- |

Lõhn: sügav lõhnapalett mulla / maakeldri ning hernevõrsete ja vürtsitamata destilleeritud alkoholi nootidega.

| | Konsistents: tihke ja krõmps, veidi vähem tihke südamikuga. |
| --- | --- |

Konsistents: tihke ja krõmps, veidi vähem tihke südamikuga.

| | Suus tekkiv tunne: meeldiv struktuur ja kõvadus hammustamisel. Eriomane soolasus ja tuntav krõmpsuvus, mis on suures osas säilitanud värskelt korjatud valgele kasvuhoonekurgile iseloomuliku värskuse. |
| --- | --- |

Suus tekkiv tunne: meeldiv struktuur ja kõvadus hammustamisel. Eriomane soolasus ja tuntav krõmpsuvus, mis on suures osas säilitanud värskelt korjatud valgele kasvuhoonekurgile iseloomuliku värskuse.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine: Sordist „Lilla Delikatessen“ valged kasvuhoonekurgid. Valge kasvuhoonekurk on 120–150 mm pikk ja läbimõõduga 30–50 mm. Värskelt korjatud kurk on valkjas kergelt roheka läikega. Kurgi koor on peenelt mügarlik ja suhteliselt kõva. Valge kasvuhoonekurgi viljaliha on sidrunkollane, samas kui suhteliselt väike südamik on värvuselt rohekas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Terve tootmisprotsess – alates valge kurgi kasvatamisest kuni valge kasvuhoonekurgi hapendamiseni soolvees – peab toimuma punktis 4 märgitud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Registreeritud nimetusega toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad

-

3.6.   Registreeritud nimetusega toote märgistamise erieeskirjad

-

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmise piirkond on Östergötlandi lään.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ omaduste ja geograafilise piirkonna seos põhineb geograafilise piirkonnaga seotud inimteguritel.

Toote eripära

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ on väljast sama sooja kollakasvalget värvi, sidrunkollase viljalihaga ja roheka südamikuga nagu värskelt korjatud valge kasvuhoonekurk. Maitset ja lõhna iseloomustab värskelt korjatud valge kurgi tüüpiline värskus.

Suhteliselt kõva koore ja väikese südamiku tõttu on „Vit färsksaltad Östgötagurka“ palju krõmpsum kui värskelt soolatud rohelised kurgid. Toote „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tihke ja krõmpsuv konsistents muudab selle kurgi hammustamisel meeldivalt kõvaks.

Tootes „Vit färsksaltad Östgötagurka“ on valgele kurgile omane magusus tasakaalustatud rõhutatud soolasusega. Lõhn on külluslik, mulla, värskete hernevõrsete ja destilleeritud alkoholi nootidega.

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ erineb tavapäraselt müüdavatest muud tüüpi soolakurkidest, sest hapendamiseks kasutatavasse vürtsikasse soolvette ei ole lisatud suhkrut ega äädikat. „Vit färsksaltad Östgötagurka“ erineb ka äädikakurgist (ättiksgurka), mis on Rootsis palju enam levinud hapukurk ja millel on eriomane magushapukas äädika-, suhkru- ja sinepimaitse.

Geograafilise piirkonnaga seotud inimtegurid

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ on väga tüüpiline Östergötlandi spetsialiteet. Östergötlandis on hapendatud kurgid traditsiooniliselt valged ja valmistatud soolvees, samas kui mujal Rootsis on rahvas eelistanud äädika-, suhkru- ja soolalahuses hapendatud rohelisi kurke.

Hagdahli Akadeemia on andnud „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootjatele auhinna nende töö eest selle Östergötlandist pärit kulinaarse traditsiooni säilitamisel.

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ piirkondliku eelistuse päritolu Östergötlandis ei ole teada, kuid 19. sajandi lõpus avastati, et valgel kurgil on omadused (kõvem koor ja väiksem südamik), millest saab krõmpsuvamad värskelt soolatud kurgid kui rohelistest kurkidest, tingimusel et kurke käsitsetakse hapendamisprotsessi vältel õigesti.

Valge kurk, mida traditsiooniliselt kasvatatakse „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmiseks, on sordist „Lilla Delikatessen“. Kurke sordist „Lilla Delikatessen“ kasvatatakse Östergötlandi kasvuhoonetes ja korjatakse märtsist oktoobrini. Seepärast on „Vit färsksaltad Östgötagurka“ hooajaline toode, mida toodetakse ainult märtsist oktoobrini.

Sordist „Lilla Delikatesseni“ kurgi kasvatamine nõuab kasvatajalt erilist tööd. Erinevalt rohelistest kurkidest näiteks ei ole „Lilla Delikatessen“ isetolmlev. Selleks et kurk kannaks vilja, on tolmeldamisel vaja kasvataja abi, mis omakorda tähendab, et kurgitaimi tuleb tagasi lõigata ja viljeleda, et kasvataja saaks õisi tolmeldada.

Kasvatajad valmistavad seemned sordi „Lilla Delikatessen“ järgneval aastal tootmiseks põllumajandusettevõttes ise ette, valides teatava hulga kurgitaimi seemnete kasvatamiseks välja. Taimed valitakse välja selle järgi, kui head valge kurgi saaki suudab taim anda selliste kvaliteediomadustega (kurgi, viljaliha ja südamiku värvus ning koore kõvadus ja südamiku suurus), mis on nõutav „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmiseks.

Kurkidega „Vit färsksaltad Östgötagurka“ seostatud omaduste jaoks on väga oluline tootjate võime säilitada hapendamise ajal värskelt korjatud valge kasvuhoonekurgi tüüpiline värvus, krõmpsuvus ja värskus.

„Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmiseks peavad valged kurgid olema värskelt korjatud. Seepärast hapendatakse valgeid kurke iga päev. Selleks et valge kurk vastaks toote „Vit färsksaltad Östgötagurka“ kvaliteedinõuetele, peab värskelt korjatud kurk olema 12–15 cm pikk ja läbimõõduga 3–5 cm.

Värskelt korjatud valged kurgid pestakse veega, harjatakse puhtaks ja neisse torgatakse augud, nii et soolvesi imenduks kergemini tervesse kurki. Pärast seda valged kurgid sorteeritakse ja kontrollitakse nende kvaliteeti – tervete „Vit färsksaltad Östgötagurka“ kurkide tootmisel –, ning seejärel asetatakse tervelt tilli ja vürtsidega soolvette.

Viilutatud „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmisel lõigatakse pestud valged kurgid umbes 6 millimeetri paksusteks viiludeks noaga, mis jätab kurrulise lõikepinna. Seejärel pannakse viilud tilli ja vürtsidega soolvette.

Valge kurgi iseloomuliku värvuse ja krõmpsuvuse säilitamiseks peavad tootjad „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootmisel panema värskelt korjatud valged kurgid soolvette ühe kuni kahe päeva jooksul. Kui valget kurki säilitatakse kauem, muutub see pehmeks ja värvuselt kollaseks.

Iga „Vit färsksaltad Östgötagurka“ tootja kasutab soolvee valmistamisel oma enda retsepti. Soolvesi peab traditsiooniliselt sisaldama piisavalt soola selleks, et kanamuna jääks soolvees pinnale ujuma. Veepinnast välja ulatuv muna osa ei tohtinud aga olla suurem kui 25-öörine münt. Soolvesi sisaldab alati tilli, kuid täpne koostis vürtside osas on valikuline ja põhineb vanadel retseptidel, mida on sageli põlvest põlve edasi antud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/foretag-regler-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktbeskrivning_vit_farsksaltad-ostgotagurka_23-02-08.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---