# Službeni list C 283/11.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 283 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.11. kolovoza 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 283

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.11. kolovoza 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 13. do 16. veljače 2023.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022.–2023.Dnevne sjednice od 13. do 16. veljače 2023.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 15. veljače 2023. |
| 2023/C 283/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o situaciji u pogledu bivšeg predsjednika Gruzije Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP)) | 2 |
| 2023/C 283/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (2022/2839(RSP)) | 5 |
| | četvrtak, 16. veljače 2023. |
| 2023/C 283/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o položaju boraca za ljudska prava u Esvatiniju, posebice o ubojstvu Thulanija Maseka (2023/2551(RSP)) | 12 |
| 2023/C 283/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o nasilju nad oporbenim aktivistima u Ekvatorskoj Gvineji, posebice o slučaju Julija Obame Mefumana (2023/2552(RSP)) | 14 |
| 2023/C 283/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o neljudskim zatvorskim uvjetima Alekseja Navaljnog (2023/2553(RSP)) | 16 |
| 2023/C 283/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o strategiji EU-a za poticanje industrijske konkurentnosti, trgovine i kvalitetnih radnih mjesta (2023/2513(RSP)) | 18 |
| 2023/C 283/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o daljnjem postupanju u vezi s mjerama koje je zatražio Parlament u cilju jačanja integriteta europskih institucija (2023/2571(RSP)) | 27 |
| 2023/C 283/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o uspostavi neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2023/2555(RSP)) | 31 |
| 2023/C 283/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o godini dana ruske invazije i ratne agresije na Ukrajinu (2023/2558(RSP)) | 34 |
| 2023/C 283/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2022. (2022/2037(INI)) | 40 |
| 2023/C 283/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o razvoju biciklističke strategije EU-a (2022/2909(RSP)) | 48 |
| 2023/C 283/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Komunikaciji Komisije o osiguravanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva (2022/2982(RSP)) | 51 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 15. veljače 2023.

2023/C 283/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o situaciji u pogledu bivšeg predsjednika Gruzije Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP))

2

2023/C 283/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (2022/2839(RSP))

5

četvrtak, 16. veljače 2023.

2023/C 283/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o položaju boraca za ljudska prava u Esvatiniju, posebice o ubojstvu Thulanija Maseka (2023/2551(RSP))

12

2023/C 283/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o nasilju nad oporbenim aktivistima u Ekvatorskoj Gvineji, posebice o slučaju Julija Obame Mefumana (2023/2552(RSP))

14

2023/C 283/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o neljudskim zatvorskim uvjetima Alekseja Navaljnog (2023/2553(RSP))

16

2023/C 283/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o strategiji EU-a za poticanje industrijske konkurentnosti, trgovine i kvalitetnih radnih mjesta (2023/2513(RSP))

18

2023/C 283/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o daljnjem postupanju u vezi s mjerama koje je zatražio Parlament u cilju jačanja integriteta europskih institucija (2023/2571(RSP))

27

2023/C 283/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o uspostavi neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2023/2555(RSP))

31

2023/C 283/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o godini dana ruske invazije i ratne agresije na Ukrajinu (2023/2558(RSP))

34

2023/C 283/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2022. (2022/2037(INI))

40

2023/C 283/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o razvoju biciklističke strategije EU-a (2022/2909(RSP))

48

2023/C 283/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Komunikaciji Komisije o osiguravanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva (2022/2982(RSP))

51

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 14. veljače 2023. |
| 2023/C 283/13 | Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o izmjeni odluke od 10. ožujka 2022. o osnivanju Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (ING2) te o prilagodbi njegova naziva i odgovornosti (2023/2566(RSO)) | 60 |
| 2023/C 283/14 | Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o osnivanju pododbora za javno zdravlje (2023/2565(RSO)) | 64 |
| 2023/C 283/15 | P9_TA(2023)0032Prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine te Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene KraljevineZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane | 65 |
| 2023/C 283/16 | P9_TA(2023)0033Program Unije za sigurnu povezivost 2023. – 2027.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023. – 2027. (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.–2027. | 66 |
| 2023/C 283/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE)) | 68 |
| 2023/C 283/18 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE)) | 69 |
| 2023/C 283/19 | P9_TA(2023)0036Poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornostZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ | 74 |
| 2023/C 283/20 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o detaljnim aranžmanima za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS)) | 76 |
| 2023/C 283/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS)) | 100 |
| 2023/C 283/22 | P9_TA(2023)0039Standardne vrijednosti emisija CO2 za automobile i kombijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nova osobna vozila i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije | 127 |
| | srijeda, 15. veljače 2023. |
| 2023/C 283/23 | P9_TA(2023)0040Izmjena Uredbe o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF)Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu zahtjeva koji se odnose na politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja i opsega imovine prihvatljive za ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava i diversifikacije portfelja te pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima | 128 |
| 2023/C 283/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sjeverne Makedonije o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Sjevernoj Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE)) | 129 |
| 2023/C 283/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju Poljske da u interesu Europske unije ratificira izmjenu Konvencije o zaštiti i upravljanju resursima aljaške kolje u središnjem Beringovu moru (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE)) | 130 |
| 2023/C 283/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Rumunjske Europskoj uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE)) | 131 |
| 2023/C 283/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE)) | 132 |
| 2023/C 283/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o nacrtu provedbenih odredbi za Statut Europskog ombudsmana (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE)) | 142 |
| 2023/C 283/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE)) | 149 |
| | četvrtak, 16. veljače 2023. |
| 2023/C 283/30 | P9_TA(2023)0052Prijelazne odredbe za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvodeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode | 163 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 14. veljače 2023.

2023/C 283/13

Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o izmjeni odluke od 10. ožujka 2022. o osnivanju Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (ING2) te o prilagodbi njegova naziva i odgovornosti (2023/2566(RSO))

60

2023/C 283/14

Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o osnivanju pododbora za javno zdravlje (2023/2565(RSO))

64

2023/C 283/15

P9_TA(2023)0032Prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine te Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene KraljevineZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane

65

2023/C 283/16

P9_TA(2023)0033Program Unije za sigurnu povezivost 2023. – 2027.Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023. – 2027. (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.–2027.

66

2023/C 283/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

68

2023/C 283/18

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

69

2023/C 283/19

P9_TA(2023)0036Poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornostZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ

74

2023/C 283/20

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o detaljnim aranžmanima za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

76

2023/C 283/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

100

2023/C 283/22

P9_TA(2023)0039Standardne vrijednosti emisija CO2 za automobile i kombijeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nova osobna vozila i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije

2

2

127

srijeda, 15. veljače 2023.

2023/C 283/23

P9_TA(2023)0040Izmjena Uredbe o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF)Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu zahtjeva koji se odnose na politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja i opsega imovine prihvatljive za ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava i diversifikacije portfelja te pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima

128

2023/C 283/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sjeverne Makedonije o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Sjevernoj Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

129

2023/C 283/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju Poljske da u interesu Europske unije ratificira izmjenu Konvencije o zaštiti i upravljanju resursima aljaške kolje u središnjem Beringovu moru (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

130

2023/C 283/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Rumunjske Europskoj uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

131

2023/C 283/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

132

2023/C 283/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o nacrtu provedbenih odredbi za Statut Europskog ombudsmana (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

142

2023/C 283/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

149

četvrtak, 16. veljače 2023.

2023/C 283/30

P9_TA(2023)0052Prijelazne odredbe za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvodeZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode

in vitro

in vitro

163

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

11.8.2023

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 283/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022.–2023.

Dnevne sjednice od 13. do 16. veljače 2023.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 15. veljače 2023.

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/2

---

P9_TA(2023)0046

Situacija u pogledu bivšeg predsjednika Gruzije Mihaila Sakašvilija

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o situaciji u pogledu bivšeg predsjednika Gruzije Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP))

(2023/C 283/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gruziji, posebno Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o kršenju slobode medija i sigurnosti novinara u Gruziji (1) i Rezoluciju od 14. prosinca 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Gruziji, posebno Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o kršenju slobode medija i sigurnosti novinara u Gruziji (1) i Rezoluciju od 14. prosinca 2022. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (3), te odjeljak 1.4. kratkoročnih i srednjoročnih prioriteta utvrđenih u Preporuci br. 1/2022 Vijeća za pridruživanje EU-a i Gruzije od 16. kolovoza 2022. o Programu pridruživanja EU-a i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (3), te odjeljak 1.4. kratkoročnih i srednjoročnih prioriteta utvrđenih u Preporuci br. 1/2022 Vijeća za pridruživanje EU-a i Gruzije od 16. kolovoza 2022. o Programu pridruživanja EU-a i Gruzije za razdoblje 2021. – 2027. (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2022. naslovljenu „Mišljenje Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2022)0405) i zaključke Europskog vijeća od 23. – 24. lipnja 2022. o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2022. naslovljenu „Mišljenje Komisije o zahtjevu Gruzije za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2022)0405) i zaključke Europskog vijeća od 23. – 24. lipnja 2022. o zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 45/111 o osnovnim načelima postupanja sa zatvorenicima i Rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/175 o standardnim minimalnim pravilima Ujedinjenih naroda za postupanje sa zatvorenicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 45/111 o osnovnim načelima postupanja sa zatvorenicima i Rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/175 o standardnim minimalnim pravilima Ujedinjenih naroda za postupanje sa zatvorenicima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2463 (2022) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 13. listopada 2022. naslovljenu „Daljnja eskalacija agresije Ruske Federacije na Ukrajinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2463 (2022) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 13. listopada 2022. naslovljenu „Daljnja eskalacija agresije Ruske Federacije na Ukrajinu”,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je bivši gruzijski predsjednik Mihail Sakašvili pritvoren u listopadu 2021., kada se vratio u Gruziju nakon osam godina egzila; |
| --- | --- |

A.

budući da je bivši gruzijski predsjednik Mihail Sakašvili pritvoren u listopadu 2021., kada se vratio u Gruziju nakon osam godina egzila;

| B. | budući da ga je 2018. gruzijski sud u odsutnosti osudio na zatvorsku kaznu u trajanju od šest godina na temelju optužbi za zlouporabu vlasti, što je Mihail Sakašvili odbacio kao politički motivirano; budući da mu se trenutačno sudi zbog dodatnih optužbi; |
| --- | --- |

B.

budući da ga je 2018. gruzijski sud u odsutnosti osudio na zatvorsku kaznu u trajanju od šest godina na temelju optužbi za zlouporabu vlasti, što je Mihail Sakašvili odbacio kao politički motivirano; budući da mu se trenutačno sudi zbog dodatnih optužbi;

| C. | budući da je u studenome 2021. Sakašvili premješten u zatvorsku bolnicu nakon štrajka glađu i navoda o pogoršanju njegova zdravlja; budući da je u svibnju 2022. premješten u civilnu kliniku na zatvorski odjel nakon što su neovisni liječnici iznijeli mišljenje da mu se u suprotnom ne bi poboljšalo stanje; budući da se od tada njegovo zdravlje nastavilo pogoršavati, da je znatno smršavio i prema nedavnim medicinskim izvješćima još uvijek ne prima odgovarajuću skrb, što izaziva zabrinutost za njegov život; |
| --- | --- |

C.

budući da je u studenome 2021. Sakašvili premješten u zatvorsku bolnicu nakon štrajka glađu i navoda o pogoršanju njegova zdravlja; budući da je u svibnju 2022. premješten u civilnu kliniku na zatvorski odjel nakon što su neovisni liječnici iznijeli mišljenje da mu se u suprotnom ne bi poboljšalo stanje; budući da se od tada njegovo zdravlje nastavilo pogoršavati, da je znatno smršavio i prema nedavnim medicinskim izvješćima još uvijek ne prima odgovarajuću skrb, što izaziva zabrinutost za njegov život;

| D. | budući da je u toksikološkom izvješću koje su 28. studenoga 2022. pripremili dr. David E. Smith i njegovi suradnici zaključeno da je ispitivanje uzoraka kose i noktiju Mihaila Sakašvilija pokazalo prisutnost teških metala i ostalih agensa te da mnogi patološki simptomi koje pokazuje Mihail Sakašvili upućuju na trovanje teškim metalima dok je bio u zatvoru, što doprinosi brzom slabljenju njegova zdravlja; budući da je u prosincu 2022. gruzijska nevladina organizacija protiv mučenja Empathy Centre objavila medicinsko izvješće o zdravstvenom stanju Mihaila Sakašvilija na temelju liječničkog pregleda koji je provela liječnička komisija od deset gruzijskih i šest međunarodnih stručnjaka; budući da je prema tom izvješću Mihailu Sakašviliju dijagnosticirano više od 20 poremećaja, od kojih je deset ozbiljnih, te da se u njemu navodi da je njegovo stanje nespojivo sa zatvorskom kaznom; budući da se u izvješću navodi da će neki uvjeti prouzročiti nepovratno pogoršanje zdravlja, smanjenje očekivanog životnog vijeka, pa čak i smrt ako Sakašvili ne dobije odgovarajuću zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

D.

budući da je u toksikološkom izvješću koje su 28. studenoga 2022. pripremili dr. David E. Smith i njegovi suradnici zaključeno da je ispitivanje uzoraka kose i noktiju Mihaila Sakašvilija pokazalo prisutnost teških metala i ostalih agensa te da mnogi patološki simptomi koje pokazuje Mihail Sakašvili upućuju na trovanje teškim metalima dok je bio u zatvoru, što doprinosi brzom slabljenju njegova zdravlja; budući da je u prosincu 2022. gruzijska nevladina organizacija protiv mučenja Empathy Centre objavila medicinsko izvješće o zdravstvenom stanju Mihaila Sakašvilija na temelju liječničkog pregleda koji je provela liječnička komisija od deset gruzijskih i šest međunarodnih stručnjaka; budući da je prema tom izvješću Mihailu Sakašviliju dijagnosticirano više od 20 poremećaja, od kojih je deset ozbiljnih, te da se u njemu navodi da je njegovo stanje nespojivo sa zatvorskom kaznom; budući da se u izvješću navodi da će neki uvjeti prouzročiti nepovratno pogoršanje zdravlja, smanjenje očekivanog životnog vijeka, pa čak i smrt ako Sakašvili ne dobije odgovarajuću zdravstvenu skrb;

| E. | budući da se prema mišljenju koje je gruzijski javni pravobranitelj podnio gradskom sudu u Tbilisiju zdravlje Mihaila Sakašvilija tijekom proteklih mjeseci dramatično pogoršalo, njegovo je stanje ocijenjeno kao teško te bi zbog toga trebao biti pušten na slobodu radi liječenja u skladu s člankom 283. gruzijskog Zakona o kaznenom postupku; budući da je 6. veljače 2023. sudac suda u Tbilisiju presudio protiv puštanja Mihaila Sakašvilija ili odgode njegove kazne zbog zdravstvenih razloga; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema mišljenju koje je gruzijski javni pravobranitelj podnio gradskom sudu u Tbilisiju zdravlje Mihaila Sakašvilija tijekom proteklih mjeseci dramatično pogoršalo, njegovo je stanje ocijenjeno kao teško te bi zbog toga trebao biti pušten na slobodu radi liječenja u skladu s člankom 283. gruzijskog Zakona o kaznenom postupku; budući da je 6. veljače 2023. sudac suda u Tbilisiju presudio protiv puštanja Mihaila Sakašvilija ili odgode njegove kazne zbog zdravstvenih razloga;

| F. | budući da je Mihail Sakašvili u više navrata tražio da ga se preseli u inozemstvo radi odgovarajućeg liječenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je Mihail Sakašvili u više navrata tražio da ga se preseli u inozemstvo radi odgovarajućeg liječenja;

| G. | budući da su voditelj delegacije EU-a i voditelji misija država članica EU-a prisutnih u Gruziji na nekoliko sastanaka s gruzijskim vlastima izrazili zabrinutost zbog pogoršanja zdravlja Mihaila Sakašvilija i naglasili odgovornost gruzijskih tijela za zaštitu njegovih prava; |
| --- | --- |

G.

budući da su voditelj delegacije EU-a i voditelji misija država članica EU-a prisutnih u Gruziji na nekoliko sastanaka s gruzijskim vlastima izrazili zabrinutost zbog pogoršanja zdravlja Mihaila Sakašvilija i naglasili odgovornost gruzijskih tijela za zaštitu njegovih prava;

| H. | budući da su mnoge ključne gruzijske organizacije civilnog društva potpisale izjave u kojima pozivaju vladu da preuzme odgovornost za spašavanje života i zdravlja Mihaila Sakašvilija, kao što su izjava od 14. prosinca 2022. naslovljena „Vlada bi trebala snositi odgovornost za zdravstveno stanje Mihaila Sakašvilija” i izjava od 2. veljače 2023. o suđenju Mihailu Sakašviliju; |
| --- | --- |

H.

budući da su mnoge ključne gruzijske organizacije civilnog društva potpisale izjave u kojima pozivaju vladu da preuzme odgovornost za spašavanje života i zdravlja Mihaila Sakašvilija, kao što su izjava od 14. prosinca 2022. naslovljena „Vlada bi trebala snositi odgovornost za zdravstveno stanje Mihaila Sakašvilija” i izjava od 2. veljače 2023. o suđenju Mihailu Sakašviliju;

| I. | budući da su mnogi predstavnici međunarodne zajednice pozvali na trenutačno oslobađanje Mihaila Sakašvilija, uključujući Parlamentarnu skupštinu Vijeća Europe u Rezoluciji br. 2463 (2022); |
| --- | --- |

I.

budući da su mnogi predstavnici međunarodne zajednice pozvali na trenutačno oslobađanje Mihaila Sakašvilija, uključujući Parlamentarnu skupštinu Vijeća Europe u Rezoluciji br. 2463 (2022);

| J. | budući da su gruzijske vlasti dosad odbile brojne javne pozive da se Mihail Sakašvili oslobodi i da mu se omogući liječenje u inozemstvu; budući da su gruzijske vlasti odbile zahtjeve zastupnika u Europskom parlamentu, međunarodnih stručnjaka, pa čak i gruzijskog javnog pravobranitelja za posjet Mihailu Sakašviliju u zatvoru; budući da su visoki dužnosnici gruzijske vladajuće stranke više puta dali neprihvatljive izjave o zdravstvenom stanju i situaciji bivšeg predsjednika Sakašvilija; |
| --- | --- |

J.

budući da su gruzijske vlasti dosad odbile brojne javne pozive da se Mihail Sakašvili oslobodi i da mu se omogući liječenje u inozemstvu; budući da su gruzijske vlasti odbile zahtjeve zastupnika u Europskom parlamentu, međunarodnih stručnjaka, pa čak i gruzijskog javnog pravobranitelja za posjet Mihailu Sakašviliju u zatvoru; budući da su visoki dužnosnici gruzijske vladajuće stranke više puta dali neprihvatljive izjave o zdravstvenom stanju i situaciji bivšeg predsjednika Sakašvilija;

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pogoršanja zdravlja bivšeg predsjednika Mihaila Sakašvilija i dosadašnjeg neadekvatnog odgovora gruzijskih vlasti; smatra da je postupanje sa zatvorenicima, kao što je bivši predsjednik Mihail Sakašvili, ključan pokazatelj jasno izraženih europskih težnji gruzijske vlade i njezine predanosti europskim vrijednostima, uključujući status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja poziv gruzijskim vlastima da oslobode bivšeg predsjednika Mihaila Sakašvilija i da mu omoguće odgovarajuće liječenje u inozemstvu zbog humanitarnih razloga te kao način za smanjenje političke polarizacije; prima na znanje nedavnu izjavu gruzijske predsjednice u kojoj poziva sve strane da riješe slučaj Mihaila Sakašvilija kako bi se politika ponovno mogla usredotočiti na napredak zemlje u pogledu europskih reformi te predsjednicu poziva da iskoristi svoje ustavno pravo i pomiluje Sakašvilija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća gruzijske vlasti da imaju odgovornost osigurati zdravlje i dobrobit bivšeg predsjednika, pružiti mu odgovarajuće liječenje i poštovati njegova temeljna prava i osobno dostojanstvo u skladu s gruzijskim ustavom i međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Europsko viječe i Komisiju da se aktivnije uključe u oslobađanje bivšeg predsjednika Mihaila Sakašvilija te da se aktivnije angažiraju za to da mu se omogući odgovarajuće liječenje u inozemstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe činjenicu da će kontinuirani neuspjeh u poboljšanju situacije bivšeg predsjednika Mihaila Sakašvilija dodatno štetiti ugledu Gruzije i otežati izglede te zemlje da postane kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji; smatra da bi smrt Mihaila Sakašvilija u pritvoru bila težak udarac za gruzijsku demokraciju i međunarodni ugled Gruzije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da u već polariziranoj političkoj klimi u Gruziji daljnji pritvor Mihaila Sakašvilija samo produbljuje jaz između vlade i oporbe te narušava povjerenje javnosti u demokratske institucije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da slučaj Mihaila Sakašvilija dodatno naglašava važnost provedbe istinske reforme pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da nastave sustavno pratiti sudske rasprave u vezi s Mihailom Sakašvilijem, i one o optužbama protiv njega i one o njegovu zahtjevu da ga se transferira u inozemstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjednici, vladi i parlamentu Gruzije. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL C 493, 27.12.2022., str. 104.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0442.

(3)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(4)  SL L 218, 23.8.2022., str. 40.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/5

---

P9_TA(2023)0048

Prioriteti EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (2022/2839(RSP))

(2023/C 283/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena i njezinu prioritetnu temu „Inovacije i tehnološke promjene te obrazovanje u digitalnom dobu radi postizanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja svih žena i djevojčica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena i njezinu prioritetnu temu „Inovacije i tehnološke promjene te obrazovanje u digitalnom dobu radi postizanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja svih žena i djevojčica”,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a iz 1979. o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030., načelo „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj održivog razvoja br. 4, kojim se nastoji postići uključivo i kvalitetno obrazovanje, cilj održivog razvoja br. 5, kojim se nastoji postići rodna ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojčice, cilj održivog razvoja br. 8, kojim se nastoji postići održiv i gospodarski rast, cilj održivog razvoja održivog razvoja br. 9, kojim se nastoji uvelike povećati pristup informacijskoj tehnologiji, cilj održivog razvoja br. 10, kojim se nastoje osigurati jednake mogućnosti i smanjiti nejednakosti te cilj br. 13 o klimatskim promjenama, kojim se uvode mogućnosti za hvatanje u koštac s temeljnim uzrocima rodne neravnopravnosti, a time i za jačanje otpornosti žena na klimatske promjene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030., načelo „nitko ne smije biti zapostavljen”, a posebno cilj održivog razvoja br. 4, kojim se nastoji postići uključivo i kvalitetno obrazovanje, cilj održivog razvoja br. 5, kojim se nastoji postići rodna ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojčice, cilj održivog razvoja br. 8, kojim se nastoji postići održiv i gospodarski rast, cilj održivog razvoja održivog razvoja br. 9, kojim se nastoji uvelike povećati pristup informacijskoj tehnologiji, cilj održivog razvoja br. 10, kojim se nastoje osigurati jednake mogućnosti i smanjiti nejednakosti te cilj br. 13 o klimatskim promjenama, kojim se uvode mogućnosti za hvatanje u koštac s temeljnim uzrocima rodne neravnopravnosti, a time i za jačanje otpornosti žena na klimatske promjene,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 16. prosinca 2020. naslovljene „Jačanje napora za sprečavanje i iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama” (A/RES/75/161) i „Pravo na privatnost u digitalnom dobu” (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 16. prosinca 2020. naslovljene „Jačanje napora za sprečavanje i iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama” (A/RES/75/161) i „Pravo na privatnost u digitalnom dobu” (A/RES/75/176),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 5. srpnja 2018. naslovljenu „Ubrzavanje napora za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama: sprečavanje i odgovor na nasilje nad ženama i djevojčicama u digitalnom kontekstu” (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 5. srpnja 2018. naslovljenu „Ubrzavanje napora za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama: sprečavanje i odgovor na nasilje nad ženama i djevojčicama u digitalnom kontekstu” (A/HRC/RES/38/5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji od 11. svibnja 2011. (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji od 11. svibnja 2011. (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a „Spotlight”, čiji je cilj uklanjanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a „Spotlight”, čiji je cilj uklanjanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama,

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a o digitalnom obrazovanju za razdoblje 2021. – 2027., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a o digitalnom obrazovanju za razdoblje 2021. – 2027.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena u vanjskim odnosima za razdoblje 2021.–2025. (GAP III), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena u vanjskim odnosima za razdoblje 2021.–2025. (GAP III),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za rodnu ravnopravnosti za razdoblje 2020. – 2025. od 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za rodnu ravnopravnosti za razdoblje 2020. – 2025. od 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilje na internetu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilje na internetu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o postizanju ekonomske neovisnosti žena s pomoću poduzetništva i samozapošljavanja (5) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o postizanju ekonomske neovisnosti žena s pomoću poduzetništva i samozapošljavanja (5)

| — | uzimajući u obzir članak 157. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 157. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Vijeću o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (O-000004/2023 – B9-0011/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Vijeću o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (O-000004/2023 – B9-0011/2023),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (O-000005/2023 – B9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o prioritetima EU-a za 67. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (O-000005/2023 – B9-0012/2023),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| A. | budući da je rodna ravnopravnost temeljno načelo EU-a sadržano u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i članku 23. Povelje; budući da je rodno osviještena politika stoga važan alat za integraciju spomenutog načela u sve politike, mjere i djelovanja EU-a, uključujući vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna ravnopravnost temeljno načelo EU-a sadržano u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i članku 23. Povelje; budući da je rodno osviještena politika stoga važan alat za integraciju spomenutog načela u sve politike, mjere i djelovanja EU-a, uključujući vanjsko djelovanje;

| B. | budući da se na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, održanoj 1995. u Pekingu, 189 zemalja iz cijelog svijeta, uključujući Europsku uniju i države članice, obvezalo predano raditi na rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica; budući da je u cilju održivog razvoja br. 5 Programa održivog razvoja, koji su 2015. usvojile države članice UN-a, godina 2030. utvrđena kao rok za ostvarivanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica; budući da se u cilju održivog razvoja br. 5.b izričito poziva na intenzivniju upotrebu razvojne tehnologije, posebno informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), radi promicanja osnaživanja žena i djevojčica; |
| --- | --- |

B.

budući da se na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, održanoj 1995. u Pekingu, 189 zemalja iz cijelog svijeta, uključujući Europsku uniju i države članice, obvezalo predano raditi na rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica; budući da je u cilju održivog razvoja br. 5 Programa održivog razvoja, koji su 2015. usvojile države članice UN-a, godina 2030. utvrđena kao rok za ostvarivanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica; budući da se u cilju održivog razvoja br. 5.b izričito poziva na intenzivniju upotrebu razvojne tehnologije, posebno informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), radi promicanja osnaživanja žena i djevojčica;

| C. | budući da se u Pekinškoj platformi za djelovanje iz 1995. ističe da je od presudne važnosti da žene imaju koristi od tehnologije, ali i da sudjeluju u procesu od faze osmišljavanja do faze primjene, praćenja i ocjenjivanja; isto je tako istaknuta veza između pristranog poučavanja i prakse prema kojoj se pri stjecanju obrazovanja iz područja matematike, znanosti i tehničkog osposobljavanja djevojčice često obeshrabruju te im se takva edukacija uskraćuje; budući da rodno osjetljivo obrazovanje koristi cijelim društvima jer doprinosi općoj društvenoj dobrobiti, gospodarskom rastu i inovacijama; budući da rodni stereotipovi negativno utječu na samopouzdanje djevojčica potrebno da bi pohađale studij iz područja STEM-a i IKT-a, čime se ograničava njihova sposobnost zapošljavanja u bolje plaćenim sektorima s visokom stopom rasta; budući da su rodno osjetljivo obrazovanje i osposobljavanje alati koji su ključni za borbu protiv štetnih rodnih stereotipova; budući da je 2023. proglašena Europskom godinom vještina i da bi trebala ukazati na problem nedovoljnog broja žena u karijerama i obrazovanju u području STEM-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Pekinškoj platformi za djelovanje iz 1995. ističe da je od presudne važnosti da žene imaju koristi od tehnologije, ali i da sudjeluju u procesu od faze osmišljavanja do faze primjene, praćenja i ocjenjivanja; isto je tako istaknuta veza između pristranog poučavanja i prakse prema kojoj se pri stjecanju obrazovanja iz područja matematike, znanosti i tehničkog osposobljavanja djevojčice često obeshrabruju te im se takva edukacija uskraćuje; budući da rodno osjetljivo obrazovanje koristi cijelim društvima jer doprinosi općoj društvenoj dobrobiti, gospodarskom rastu i inovacijama; budući da rodni stereotipovi negativno utječu na samopouzdanje djevojčica potrebno da bi pohađale studij iz područja STEM-a i IKT-a, čime se ograničava njihova sposobnost zapošljavanja u bolje plaćenim sektorima s visokom stopom rasta; budući da su rodno osjetljivo obrazovanje i osposobljavanje alati koji su ključni za borbu protiv štetnih rodnih stereotipova; budući da je 2023. proglašena Europskom godinom vještina i da bi trebala ukazati na problem nedovoljnog broja žena u karijerama i obrazovanju u području STEM-a;

| D. | budući da je glavni tajnik UN-a António Guterres digitalizaciju opisao kao jednu od dviju seizmičkih promjena koje će oblikovati 21. stoljeće, pri čemu su druga klimatske promjene; budući da je smislen pristup digitalnim uslugama postao ključan za uključiv društveni i gospodarski angažman; |
| --- | --- |

D.

budući da je glavni tajnik UN-a António Guterres digitalizaciju opisao kao jednu od dviju seizmičkih promjena koje će oblikovati 21. stoljeće, pri čemu su druga klimatske promjene; budući da je smislen pristup digitalnim uslugama postao ključan za uključiv društveni i gospodarski angažman;

| E. | budući da se uslugama internetskog bankarstva koristi 62 % muškaraca i samo 57 % žena; budući da su unatoč smanjenju rodnog digitalnog jaza u svim regijama žene u mnogim najsiromašnijim zemljama svijeta i dalje digitalno marginalizirane, naročito u udaljenim i ruralnim područjima, pri čemu najmanje 1,7 milijardi žena na globalnom jugu još nije umreženo (6); budući da taj jaz ne ovisi o općoj razini pristupa IKT-u u nekoj zemlji, njezinoj gospodarskoj situaciji, razini dohotka ili geografskom položaju i da se povećava kako tehnologija postaje naprednija i skuplja (7); budući da bi umrežavanje dodatnih 600 milijuna žena i djevojčica moglo povećati svjetski bruto domaći proizvod (BDP) za čak 18 milijardi USD (8); |
| --- | --- |

E.

budući da se uslugama internetskog bankarstva koristi 62 % muškaraca i samo 57 % žena; budući da su unatoč smanjenju rodnog digitalnog jaza u svim regijama žene u mnogim najsiromašnijim zemljama svijeta i dalje digitalno marginalizirane, naročito u udaljenim i ruralnim područjima, pri čemu najmanje 1,7 milijardi žena na globalnom jugu još nije umreženo (6); budući da taj jaz ne ovisi o općoj razini pristupa IKT-u u nekoj zemlji, njezinoj gospodarskoj situaciji, razini dohotka ili geografskom položaju i da se povećava kako tehnologija postaje naprednija i skuplja (7); budući da bi umrežavanje dodatnih 600 milijuna žena i djevojčica moglo povećati svjetski bruto domaći proizvod (BDP) za čak 18 milijardi USD (8);

| F. | budući da samo rodno osjetljiva digitalna transformacija može osigurati potrebne mogućnosti za promjenu negativnih rodno uvjetovanih obrazaca zapošljavanja; budući da se žene u sudjelovanju u svim aspektima digitalne tranzicije i dalje suočavaju sa strukturnim i kulturnim preprekama, što se može štetno odraziti na njihov pristup tržištu rada i položaj na njemu; budući da su žene danas nedovoljno zastupljene u bolje plaćenim sektorima s visokom stopom rasta, kao što su zanimanja u području IKT-a i STEM-a, dok su pak prekomjerno zastupljene na neplaćenim i nesigurnim radnim mjestima (9); budući da premali broj žena koje rade u području inovativnih i disruptivnih tehnologija može negativno utjecati na osmišljavanje, razvoj i primjenu novih tehnologija, što dovodi do ponavljanja aktualnih diskriminirajućih praksi i stereotipa, uključujući razvoj rodno pristranih algoritama; budući da je važno da žene i djevojčice budu sastavni dio procesa digitalne transformacije ne bi li slijedom toga mogle postati ključni akteri u inovacijama i tehnološkim promjenama te u potpunosti iskorištavati njihove prednosti; |
| --- | --- |

F.

budući da samo rodno osjetljiva digitalna transformacija može osigurati potrebne mogućnosti za promjenu negativnih rodno uvjetovanih obrazaca zapošljavanja; budući da se žene u sudjelovanju u svim aspektima digitalne tranzicije i dalje suočavaju sa strukturnim i kulturnim preprekama, što se može štetno odraziti na njihov pristup tržištu rada i položaj na njemu; budući da su žene danas nedovoljno zastupljene u bolje plaćenim sektorima s visokom stopom rasta, kao što su zanimanja u području IKT-a i STEM-a, dok su pak prekomjerno zastupljene na neplaćenim i nesigurnim radnim mjestima (9); budući da premali broj žena koje rade u području inovativnih i disruptivnih tehnologija može negativno utjecati na osmišljavanje, razvoj i primjenu novih tehnologija, što dovodi do ponavljanja aktualnih diskriminirajućih praksi i stereotipa, uključujući razvoj rodno pristranih algoritama; budući da je važno da žene i djevojčice budu sastavni dio procesa digitalne transformacije ne bi li slijedom toga mogle postati ključni akteri u inovacijama i tehnološkim promjenama te u potpunosti iskorištavati njihove prednosti;

| G. | budući da broj studentica u svijetu danas premašuje broj njihovih muških kolega i da su 2019. žene činile udio od 54 % u ukupnom broju osoba sa sveučilišnom diplomom (10), a da pritom u tercijarnom obrazovanju studij u području STEM-a pohađa samo 18 % žena, dok udio muškaraca iznosi 35 % (11); budući da velik broj žena odustaje od visokog obrazovanja i karijera u sektoru STEM-a ili ne iskorištava akademske mogućnosti u tom sektoru zbog nejednakih rodnih uloga u obiteljskom životu, uključujući nejednaku raspodjelu neplaćenih obveza skrbi između žena i muškaraca unutar kućanstava, lošu ravnotežu između poslovnog i privatnog života, organizacijska ograničenja, uznemiravanje i pristranost na radnom mjestu te nedostatak prilika za napredovanje u karijeri; budući da će manjak raznolikosti u sektorima i zanimanjima u području STEM-a utjecati na profitabilnost poduzeća i gospodarski prosperitet; nepoticanje žena na sudjelovanje u digitalnom sektoru moglo bi značiti da će poduzeća propustiti priliku za stvaranje rasta BDP-a od 16 milijardi EUR u okviru europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

G.

budući da broj studentica u svijetu danas premašuje broj njihovih muških kolega i da su 2019. žene činile udio od 54 % u ukupnom broju osoba sa sveučilišnom diplomom (10), a da pritom u tercijarnom obrazovanju studij u području STEM-a pohađa samo 18 % žena, dok udio muškaraca iznosi 35 % (11); budući da velik broj žena odustaje od visokog obrazovanja i karijera u sektoru STEM-a ili ne iskorištava akademske mogućnosti u tom sektoru zbog nejednakih rodnih uloga u obiteljskom životu, uključujući nejednaku raspodjelu neplaćenih obveza skrbi između žena i muškaraca unutar kućanstava, lošu ravnotežu između poslovnog i privatnog života, organizacijska ograničenja, uznemiravanje i pristranost na radnom mjestu te nedostatak prilika za napredovanje u karijeri; budući da će manjak raznolikosti u sektorima i zanimanjima u području STEM-a utjecati na profitabilnost poduzeća i gospodarski prosperitet; nepoticanje žena na sudjelovanje u digitalnom sektoru moglo bi značiti da će poduzeća propustiti priliku za stvaranje rasta BDP-a od 16 milijardi EUR u okviru europskog gospodarstva;

| H. | budući da su prema podacima Međunarodne organizacije rada na globalnoj razini žene plaćene otprilike 20 % manje od muškaraca; budući da je rodno uvjetovana razlika u plaćama u sektorima u kojima prevladavaju muškarci, kao što su IKT i tehnološka poduzeća, još veća; budući da žene zarađuju otprilike 28 % manje od svojih muških kolega zaposlenih na istim tehnološkim radnim mjestima (12); |
| --- | --- |

H.

budući da su prema podacima Međunarodne organizacije rada na globalnoj razini žene plaćene otprilike 20 % manje od muškaraca; budući da je rodno uvjetovana razlika u plaćama u sektorima u kojima prevladavaju muškarci, kao što su IKT i tehnološka poduzeća, još veća; budući da žene zarađuju otprilike 28 % manje od svojih muških kolega zaposlenih na istim tehnološkim radnim mjestima (12);

| I. | budući da su ekonomska neovisnost i osnaživanje žena ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i jamčenje prava žena; budući da to uključuje sposobnost punog sudjelovanja u društvu, među ostalim u vidu kontrole nad vlastitim vremenom, životom i tjelesnom autonomijom, postizanjem samoaktualizacije i jednakim pristupom tržištima rada, građanskim sudjelovanjem i donošenjem gospodarskih odluka na svim razinama; budući da je za promicanje ekonomske neovisnosti potrebno prepoznati i kompenzirati sektore rada u kojima prevladavaju žene, a koji su sustavno nedovoljno plaćeni i podcijenjeni, te provesti odgovarajuće mjere kako bi se zajamčilo ravnopravno sudjelovanje žena na tržištima rada, jednaka plaća za jednak rad ili rad jednake vrijednosti, pristup prilikama za dostojanstven rad kao i raspodjela i priznavanje odgovornosti u kućanstvu i skrbi; |
| --- | --- |

I.

budući da su ekonomska neovisnost i osnaživanje žena ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i jamčenje prava žena; budući da to uključuje sposobnost punog sudjelovanja u društvu, među ostalim u vidu kontrole nad vlastitim vremenom, životom i tjelesnom autonomijom, postizanjem samoaktualizacije i jednakim pristupom tržištima rada, građanskim sudjelovanjem i donošenjem gospodarskih odluka na svim razinama; budući da je za promicanje ekonomske neovisnosti potrebno prepoznati i kompenzirati sektore rada u kojima prevladavaju žene, a koji su sustavno nedovoljno plaćeni i podcijenjeni, te provesti odgovarajuće mjere kako bi se zajamčilo ravnopravno sudjelovanje žena na tržištima rada, jednaka plaća za jednak rad ili rad jednake vrijednosti, pristup prilikama za dostojanstven rad kao i raspodjela i priznavanje odgovornosti u kućanstvu i skrbi;

| J. | budući da žene koje se suočavaju s višestrukim intersekcijskim oblicima diskriminacije osobito teško stupaju u sektor STEM; budući da se žene koje žive u siromaštvu i žene iz područja s ograničenom infrastrukturom, a osobito iz ruralnih područja, suočavaju s digitalnom, rodnom i ruralnom diskriminacijom te preprekama u pristupu digitalnim tehnologijama i njihovoj upotrebi zbog cjenovne nepristupačnosti, niske razine digitalne pismenosti i negativnih društvenih normi; |
| --- | --- |

J.

budući da žene koje se suočavaju s višestrukim intersekcijskim oblicima diskriminacije osobito teško stupaju u sektor STEM; budući da se žene koje žive u siromaštvu i žene iz područja s ograničenom infrastrukturom, a osobito iz ruralnih područja, suočavaju s digitalnom, rodnom i ruralnom diskriminacijom te preprekama u pristupu digitalnim tehnologijama i njihovoj upotrebi zbog cjenovne nepristupačnosti, niske razine digitalne pismenosti i negativnih društvenih normi;

| K. | budući da žene čine vrlo mali postotak ulagača rizičnog kapitala, anđela ulagača i ulagača; budući da znatno manji broj žena radi na takvim položajima te kao osnivači i vlasnici privatnih i start-up poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da žene čine vrlo mali postotak ulagača rizičnog kapitala, anđela ulagača i ulagača; budući da znatno manji broj žena radi na takvim položajima te kao osnivači i vlasnici privatnih i start-up poduzeća;

| L. | budući da je rodna dimenzija digitalne transformacije prepoznata u strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. i Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III; budući da je promicanje jednakog pristupa žena neiskorištenom potencijalu digitalnih tehnologija ključno za digitalnu strategiju EU-a i za održiv rast; |
| --- | --- |

L.

budući da je rodna dimenzija digitalne transformacije prepoznata u strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. i Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III; budući da je promicanje jednakog pristupa žena neiskorištenom potencijalu digitalnih tehnologija ključno za digitalnu strategiju EU-a i za održiv rast;

| M. | budući da rodno uvjetovano nasilje nije ograničeno na fizičko nasilje, već uključuje i rodno uvjetovano nasilje na internetu; budući da je prema procjenama svaka deseta žena od 15. godine života već doživjela neki oblik nasilja na internetu (13); budući da se tijekom pandemije bolesti COVID-19 rodno uvjetovano nasilje eksponencijalno povećalo, uključujući nasilje na internetu i nasilje potpomognuto IKT-om; budući da je anketa zaklade World Wide Web Foundation provedena 2020. među ispitanicima iz 180 zemalja pokazala da je 52 % mladih žena i djevojčica doživjelo zlostavljanje na internetu, a 64 % ispitanika reklo je da poznaje nekoga tko je doživio taj oblik nasilja; |
| --- | --- |

M.

budući da rodno uvjetovano nasilje nije ograničeno na fizičko nasilje, već uključuje i rodno uvjetovano nasilje na internetu; budući da je prema procjenama svaka deseta žena od 15. godine života već doživjela neki oblik nasilja na internetu (13); budući da se tijekom pandemije bolesti COVID-19 rodno uvjetovano nasilje eksponencijalno povećalo, uključujući nasilje na internetu i nasilje potpomognuto IKT-om; budući da je anketa zaklade World Wide Web Foundation provedena 2020. među ispitanicima iz 180 zemalja pokazala da je 52 % mladih žena i djevojčica doživjelo zlostavljanje na internetu, a 64 % ispitanika reklo je da poznaje nekoga tko je doživio taj oblik nasilja;

| N. | budući da je svaka peta djevojčica (19 %) odustala od upotrebe platformi društvenih medija ili ju je znatno smanjila nakon što je doživjela uznemiravanje, dok je svaka deseta djevojčica (12 %) promijenila način na koji se izražava (14); budući da više od trećine djevojčica (37 %) koje pripadaju etničkoj manjini i koje su pretrpjele zlostavljanje navodi da su metom bile zbog svoje rase ili etničke pripadnosti, dok više od polovine osoba (56 %) koje se identificiraju kao lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne, interseksualne ili queer osobe (LGBTIQ+) tvrdi da ih se uznemirava zbog rodnog identiteta ili seksualne orijentacije; |
| --- | --- |

N.

budući da je svaka peta djevojčica (19 %) odustala od upotrebe platformi društvenih medija ili ju je znatno smanjila nakon što je doživjela uznemiravanje, dok je svaka deseta djevojčica (12 %) promijenila način na koji se izražava (14); budući da više od trećine djevojčica (37 %) koje pripadaju etničkoj manjini i koje su pretrpjele zlostavljanje navodi da su metom bile zbog svoje rase ili etničke pripadnosti, dok više od polovine osoba (56 %) koje se identificiraju kao lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne, interseksualne ili queer osobe (LGBTIQ+) tvrdi da ih se uznemirava zbog rodnog identiteta ili seksualne orijentacije;

| O. | budući da povećana upotreba novih pametnih uređaja i interneta stvari pruža dodatne mogućnosti za zlouporabe uz pomoć tehnologije; |
| --- | --- |

O.

budući da povećana upotreba novih pametnih uređaja i interneta stvari pruža dodatne mogućnosti za zlouporabe uz pomoć tehnologije;

| P. | budući da je obrazovanje ključno za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja na internetu, među ostalim na temelju digitalne pismenosti i vještina kao što su kiberhigijena i pristojno ophođenje na internetu, kao i za izgradnju rodno uključivog obrazovnog okruženja koje je osjetljivo na rodne stereotipove, što bi trebao biti glavni element svake javne politike čija je svrha borba protiv rodno uvjetovanog nasilja na internetu; budući da tehnologija može imati važnu ulogu u sprečavanju nasilja na internetu; |
| --- | --- |

P.

budući da je obrazovanje ključno za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja na internetu, među ostalim na temelju digitalne pismenosti i vještina kao što su kiberhigijena i pristojno ophođenje na internetu, kao i za izgradnju rodno uključivog obrazovnog okruženja koje je osjetljivo na rodne stereotipove, što bi trebao biti glavni element svake javne politike čija je svrha borba protiv rodno uvjetovanog nasilja na internetu; budući da tehnologija može imati važnu ulogu u sprečavanju nasilja na internetu;

| Q. | budući da razvoj novih načina rada i mogućnosti rada na daljinu podrazumijeva niz izazova i prilika za žene i ravnotežu između njihova poslovnog i privatnog života; budući da razvoj novih mogućnosti učenja na daljinu ženama i djevojčicama pruža nove mogućnosti za premošćivanje digitalnog i obrazovnog jaza; |
| --- | --- |

Q.

budući da razvoj novih načina rada i mogućnosti rada na daljinu podrazumijeva niz izazova i prilika za žene i ravnotežu između njihova poslovnog i privatnog života; budući da razvoj novih mogućnosti učenja na daljinu ženama i djevojčicama pruža nove mogućnosti za premošćivanje digitalnog i obrazovnog jaza;

| 1. | upućuje Vijeću sljedeće preporuke:






  (a) | da potvrdi neupitnu predanost EU-a Pekinškoj platformi za djelovanje i naknadnim revizijskim konferencijama te njihovim brojnim djelovanjima usmjerenima na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da potvrdi neupitnu predanost EU-a Pekinškoj platformi za djelovanje i naknadnim revizijskim konferencijama te njihovim brojnim djelovanjima usmjerenima na rodnu ravnopravnost;

| (b) | da zajamči potpunu uključenost Parlamenta i njegova Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u postupak odlučivanja o stajalištu EU-a na 67. sjednici Komisije UN-a o statusu žena te da prije pregovora osigura da raspolaže odgovarajućim informacijama i ima pristup dokumentu o stajalištu EU-a; |
| --- | --- |

(b)

da zajamči potpunu uključenost Parlamenta i njegova Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u postupak odlučivanja o stajalištu EU-a na 67. sjednici Komisije UN-a o statusu žena te da prije pregovora osigura da raspolaže odgovarajućim informacijama i ima pristup dokumentu o stajalištu EU-a;

| (c) | da zajamči da EU pokazuje snažno vodstvo i zauzima jedinstveno stajalište o važnosti osnaživanja žena i djevojčica u svoj njihovoj raznolikosti te postizanja rodne ravnopravnosti u digitalnoj transformaciji; da poduzme robusne mjere kako bi se jednoglasno osudilo aktualno nazadovanje u području rodne ravnopravnosti, uključujući politike i pokušaje ugrožavanja prava žena, njihove autonomije i emancipacije u svim područjima; da podupre pozive na standardizaciju prava žena; |
| --- | --- |

(c)

da zajamči da EU pokazuje snažno vodstvo i zauzima jedinstveno stajalište o važnosti osnaživanja žena i djevojčica u svoj njihovoj raznolikosti te postizanja rodne ravnopravnosti u digitalnoj transformaciji; da poduzme robusne mjere kako bi se jednoglasno osudilo aktualno nazadovanje u području rodne ravnopravnosti, uključujući politike i pokušaje ugrožavanja prava žena, njihove autonomije i emancipacije u svim područjima; da podupre pozive na standardizaciju prava žena;

| (d) | da najoštrije osudi upotrebu silovanja i seksualnog nasilja kao ratnog oružja u oružanim sukobima, a osobito njihovo kontinuirano korištenje u neopravdanom ruskom napadu na Ukrajinu kao i u drugim sukobima, primjerice u regiji Tigraj u Etiopiji; da osudi sve oblike rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje na internetu, kao i sve oblike rodno uvjetovane diskriminacije, s obzirom na to da je riječ o kršenjima ljudskih prava koja sprečavaju ostvarivanje rodne ravnopravnosti, a time i stvaranje istinski ravnopravnih društava; |
| --- | --- |

(d)

da najoštrije osudi upotrebu silovanja i seksualnog nasilja kao ratnog oružja u oružanim sukobima, a osobito njihovo kontinuirano korištenje u neopravdanom ruskom napadu na Ukrajinu kao i u drugim sukobima, primjerice u regiji Tigraj u Etiopiji; da osudi sve oblike rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje na internetu, kao i sve oblike rodno uvjetovane diskriminacije, s obzirom na to da je riječ o kršenjima ljudskih prava koja sprečavaju ostvarivanje rodne ravnopravnosti, a time i stvaranje istinski ravnopravnih društava;

| (e) | da se obveže na snažnu potporu radu organizacije UN Women, središnjeg aktera u sustavu UN-a za unaprjeđenje prava žena u svoj njihovoj raznolikosti i okupljanje svih relevantnih dionika kako bi se generirale promjene u politikama i koordinirala djelovanja; da pozove sve države članice UN-a, zajedno s EU-om, da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za organizaciju UN Women; |
| --- | --- |

(e)

da se obveže na snažnu potporu radu organizacije UN Women, središnjeg aktera u sustavu UN-a za unaprjeđenje prava žena u svoj njihovoj raznolikosti i okupljanje svih relevantnih dionika kako bi se generirale promjene u politikama i koordinirala djelovanja; da pozove sve države članice UN-a, zajedno s EU-om, da osiguraju odgovarajuća financijska sredstva za organizaciju UN Women;

| (f) | da ponovno potvrdi obveze u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja svih žena i djevojčica preuzete na relevantnim sastancima na vrhu i konferencijama UN-a, uključujući Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju te njezin program djelovanja i zaključne dokumente njezinih preispitivanja; |
| --- | --- |

(f)

da ponovno potvrdi obveze u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja svih žena i djevojčica preuzete na relevantnim sastancima na vrhu i konferencijama UN-a, uključujući Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju te njezin program djelovanja i zaključne dokumente njezinih preispitivanja;

| (g) | da istakne potrebu za olakšavanjem i povećanjem pristupa žena informacijama i obrazovanju na globalnoj razini, među ostalim u području znanosti, tehnologije i ekonomije, čime bi se poboljšalo njihovo znanje, vještine i mogućnosti; da istakne važnost jamčenja rodno osviještene politike u digitalnom obrazovanju na svim razinama i potrebu za eliminacijom digitalnog rodnog jaza i svih oblika rodne diskriminacije u pristupu obrazovanju na svim razinama, od ranog djetinjstva do visokog obrazovanja, u formalnom, neformalnom i informalnom okruženju te od planiranja infrastrukture do osposobljavanja nastavnika; da istakne da je za prevladavanje digitalne nejednakosti i ostvarivanje punog potencijala žena i djevojčica diljem svijeta potreban opsežniji ljudski i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(g)

da istakne potrebu za olakšavanjem i povećanjem pristupa žena informacijama i obrazovanju na globalnoj razini, među ostalim u području znanosti, tehnologije i ekonomije, čime bi se poboljšalo njihovo znanje, vještine i mogućnosti; da istakne važnost jamčenja rodno osviještene politike u digitalnom obrazovanju na svim razinama i potrebu za eliminacijom digitalnog rodnog jaza i svih oblika rodne diskriminacije u pristupu obrazovanju na svim razinama, od ranog djetinjstva do visokog obrazovanja, u formalnom, neformalnom i informalnom okruženju te od planiranja infrastrukture do osposobljavanja nastavnika; da istakne da je za prevladavanje digitalne nejednakosti i ostvarivanje punog potencijala žena i djevojčica diljem svijeta potreban opsežniji ljudski i gospodarski razvoj;

| (h) | da se zalaže za bolji pristup djevojčica, žena i osoba s različitim rodnim identitetima univerzalno dostupnoj, sigurnoj i zaštićenoj digitalnoj povezivosti, dopirući u tom kontekstu i do ruralnih i udaljenih područja; |
| --- | --- |

(h)

da se zalaže za bolji pristup djevojčica, žena i osoba s različitim rodnim identitetima univerzalno dostupnoj, sigurnoj i zaštićenoj digitalnoj povezivosti, dopirući u tom kontekstu i do ruralnih i udaljenih područja;

| (i) | da istakne potrebu za jamčenjem univerzalnog i punog pristupa informacijama na internetu o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, uključujući pravo na siguran i zakonit pobačaj, te da se uvedu pouzdani postupci kojima bi se spriječila upotreba osobnih podataka protiv osoba koje zatraže obavljanje pobačaja; |
| --- | --- |

(i)

da istakne potrebu za jamčenjem univerzalnog i punog pristupa informacijama na internetu o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, uključujući pravo na siguran i zakonit pobačaj, te da se uvedu pouzdani postupci kojima bi se spriječila upotreba osobnih podataka protiv osoba koje zatraže obavljanje pobačaja;

| (j) | da ponovno istakne potrebu za jačanjem uključenosti i sudjelovanja žena i djevojčica u društvu; da ponovno istakne potrebu za ubrzanjem napretka u području rodne ravnopravnosti, među ostalim promicanjem zakona, politika, proračuna i institucija kojima se doprinosi postizanju rodne ravnopravnosti; da, isto tako, ponovno istakne potrebu za većim ulaganjem u rodnu statistiku jer je trenutačno dostupno manje od polovice podataka potrebnih za praćenje cilja održivog razvoja br. 5; |
| --- | --- |

(j)

da ponovno istakne potrebu za jačanjem uključenosti i sudjelovanja žena i djevojčica u društvu; da ponovno istakne potrebu za ubrzanjem napretka u području rodne ravnopravnosti, među ostalim promicanjem zakona, politika, proračuna i institucija kojima se doprinosi postizanju rodne ravnopravnosti; da, isto tako, ponovno istakne potrebu za većim ulaganjem u rodnu statistiku jer je trenutačno dostupno manje od polovice podataka potrebnih za praćenje cilja održivog razvoja br. 5;

| (k) | da uvidi da se oporavak nakon pandemije treba odvijati u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom te da će kompetencije u području STEM-a imati sve važniju ulogu u gospodarstvu budućnosti. |
| --- | --- |

(k)

da uvidi da se oporavak nakon pandemije treba odvijati u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom te da će kompetencije u području STEM-a imati sve važniju ulogu u gospodarstvu budućnosti.

| (l) | da uzme u obzir da su odgovori na pandemiju bolesti COVID-19 ubrzali proces digitalne tranzicije i da će budući svijet rada podrazumijevati veću potražnju za tehnološkim stručnjacima; da u tom kontekstu konstatira da postoji kontinuirana rodna segregacija u obrazovanju u području IKT-a i zanimanjima u području IKT-a te da bi se stoga, ako se ne pronađe odgovarajuće rješenje, digitalni jaz mogao dodatno produbiti; |
| --- | --- |

(l)

da uzme u obzir da su odgovori na pandemiju bolesti COVID-19 ubrzali proces digitalne tranzicije i da će budući svijet rada podrazumijevati veću potražnju za tehnološkim stručnjacima; da u tom kontekstu konstatira da postoji kontinuirana rodna segregacija u obrazovanju u području IKT-a i zanimanjima u području IKT-a te da bi se stoga, ako se ne pronađe odgovarajuće rješenje, digitalni jaz mogao dodatno produbiti;

| (m) | da zajamči da se u svim politikama povezanima s digitalnom tranzicijom uzimaju u obzir rodno specifične potrebe i da ne utječu negativno na žene, djevojčice i osobe različitih rodnih identiteta; da pokaže veću predanost u prikupljanju i analizi podataka iskazanih po spolu, uključujući, ali ne ograničavajući se na spol, dohodak, obrazovanje, zapošljavanje i dob kako bi se omogućio razvoj utemeljenih i inovativnih politika potrebnih za bolje razumijevanje i reguliranje digitalnog prostora ako se žele postići ravnopravniji ishodi, te u prikupljanju i analizi podataka o marginaliziranim skupinama kako bi se obuhvatio i problem osoba koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom; |
| --- | --- |

(m)

da zajamči da se u svim politikama povezanima s digitalnom tranzicijom uzimaju u obzir rodno specifične potrebe i da ne utječu negativno na žene, djevojčice i osobe različitih rodnih identiteta; da pokaže veću predanost u prikupljanju i analizi podataka iskazanih po spolu, uključujući, ali ne ograničavajući se na spol, dohodak, obrazovanje, zapošljavanje i dob kako bi se omogućio razvoj utemeljenih i inovativnih politika potrebnih za bolje razumijevanje i reguliranje digitalnog prostora ako se žele postići ravnopravniji ishodi, te u prikupljanju i analizi podataka o marginaliziranim skupinama kako bi se obuhvatio i problem osoba koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom;

| (n) | da iznova istakne da su ekonomska neovisnost i osnaživanje žena ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i jamčenje prava žena; da istakne važnost pristupa žena u svoj njihovoj raznolikosti novim mogućnostima zapošljavanja u digitalnoj tranziciji kako bi se osiguralo da su radna mjesta u području STEM-a jednako korisna i dostupna svima; da naglasi potrebu za podupiranjem ženskog poduzetništva i da se istodobno fokusira na pitanje rodnih normi i stereotipova koji žene i djevojčice usmjeravaju podalje od tehnologije; da naglasi potrebu za podupiranjem digitalnih inovatorica u raznim industrijskim ekosustavima radi izgradnje uključivog digitalnog gospodarstva; da se bori protiv rodnih stereotipova i promiče više ženskih uzora, čime bi se snažno utjecalo na mogućnosti djevojaka i žena za pronalazak karijernih putova u području STEM-a, ali i drugih digitalnih uloga, te da promiče povećanje broja žena na vodećim položajima u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

(n)

da iznova istakne da su ekonomska neovisnost i osnaživanje žena ključni za postizanje rodne ravnopravnosti i jamčenje prava žena; da istakne važnost pristupa žena u svoj njihovoj raznolikosti novim mogućnostima zapošljavanja u digitalnoj tranziciji kako bi se osiguralo da su radna mjesta u području STEM-a jednako korisna i dostupna svima; da naglasi potrebu za podupiranjem ženskog poduzetništva i da se istodobno fokusira na pitanje rodnih normi i stereotipova koji žene i djevojčice usmjeravaju podalje od tehnologije; da naglasi potrebu za podupiranjem digitalnih inovatorica u raznim industrijskim ekosustavima radi izgradnje uključivog digitalnog gospodarstva; da se bori protiv rodnih stereotipova i promiče više ženskih uzora, čime bi se snažno utjecalo na mogućnosti djevojaka i žena za pronalazak karijernih putova u području STEM-a, ali i drugih digitalnih uloga, te da promiče povećanje broja žena na vodećim položajima u digitalnom sektoru;

| (o) | da naglasi važnost reagiranja na problem različite zastupljenosti žena na internetskim platformama i društvenim medijima u vidu boljeg razumijevanja relevantne tehnologije, digitalnih vještina i pristupa digitalnim sredstvima; da istakne važnost spomenutog djelovanja jer ono doprinosi angažmanu žena u domenama mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

(o)

da naglasi važnost reagiranja na problem različite zastupljenosti žena na internetskim platformama i društvenim medijima u vidu boljeg razumijevanja relevantne tehnologije, digitalnih vještina i pristupa digitalnim sredstvima; da istakne važnost spomenutog djelovanja jer ono doprinosi angažmanu žena u domenama mira i sigurnosti;

| (p) | da surađuje s Ujedinjenim narodima kako bi se osiguralo da globalni digitalni sporazum, koji će biti usvojen 2024. i kojim se žele utvrditi zajednička načela za otvorenu, slobodnu i sigurnu digitalnu budućnost za sve, bude rodno osjetljiv i da se njime uzimaju u obzir specifične potrebe žena i djevojaka u digitalnoj transformaciji, pri čemu se nikoga neće zapostaviti; |
| --- | --- |

(p)

da surađuje s Ujedinjenim narodima kako bi se osiguralo da globalni digitalni sporazum, koji će biti usvojen 2024. i kojim se žele utvrditi zajednička načela za otvorenu, slobodnu i sigurnu digitalnu budućnost za sve, bude rodno osjetljiv i da se njime uzimaju u obzir specifične potrebe žena i djevojaka u digitalnoj transformaciji, pri čemu se nikoga neće zapostaviti;

| (q) | da naglasi da je rodno uvjetovano nasilje na internetu često samo nastavak rodno uvjetovanog nasilja izvan interneta te da se to činjenično stanje mora uzeti u obzir u svim učinkovitim političkim razmatranjima; da ponovno istakne potrebu za učinkovitim politikama i mjerama za sprečavanje, suzbijanje i kriminalizaciju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje na internetu; da prizna da je važno u obzir uzeti preklapanje rodno uvjetovanog nasilja na internetu i trgovine ljudima uvjetovane seksualnim iskorištavanjem žena i djevojčica; da podrži pozive za eliminaciju seksualnog iskorištavanja na internetu, uključujući trgovinu ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, kao i druge oblike napadanja i zlostavljanja žena i djece; |
| --- | --- |

(q)

da naglasi da je rodno uvjetovano nasilje na internetu često samo nastavak rodno uvjetovanog nasilja izvan interneta te da se to činjenično stanje mora uzeti u obzir u svim učinkovitim političkim razmatranjima; da ponovno istakne potrebu za učinkovitim politikama i mjerama za sprečavanje, suzbijanje i kriminalizaciju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje na internetu; da prizna da je važno u obzir uzeti preklapanje rodno uvjetovanog nasilja na internetu i trgovine ljudima uvjetovane seksualnim iskorištavanjem žena i djevojčica; da podrži pozive za eliminaciju seksualnog iskorištavanja na internetu, uključujući trgovinu ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, kao i druge oblike napadanja i zlostavljanja žena i djece;

| (r) | da promiče kampanje informiranja, programe osposobljavanja i obrazovne programe, među ostalim u području digitalne edukacije, pismenosti i vještina, koji bi trebali biti usmjereni i na mlađe generacije kako bi se suzbilo rodno uvjetovano nasilje na internetu; |
| --- | --- |

(r)

da promiče kampanje informiranja, programe osposobljavanja i obrazovne programe, među ostalim u području digitalne edukacije, pismenosti i vještina, koji bi trebali biti usmjereni i na mlađe generacije kako bi se suzbilo rodno uvjetovano nasilje na internetu;

| (s) | da intenzivira međunarodne napore u borbi protiv nekažnjavanja počinitelja rodno uvjetovanog nasilja na internetu; da naglasi da treba pronaći pravna i sociološka rješenja za sve slučajeve rodno uvjetovanog nasilja na internetu i rodno uvjetovanog nasilja uz pomoć tehnologije, pri čemu valja razmotriti pitanja kao što su distribucija i manipulacija intimnim slikama i informacijama bez pristanka, upotreba tehnologija za proizvodnju uvjerljivog krivotvorenog sadržaja (tzv. deepfake) s ciljem generiranja štetnih slika, govor mržnje na internetu, uznemiravanje na internetu, uhođenje na internetu, zlostavljanje na internetu, hakiranje, krađa identiteta i dijeljenje sadržaja bez pristanka; da promiče pristup informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i njihovu upotrebu kao alata za borbu protiv rodne diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja kao i postizanje odgovarajuće ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

(s)

da intenzivira međunarodne napore u borbi protiv nekažnjavanja počinitelja rodno uvjetovanog nasilja na internetu; da naglasi da treba pronaći pravna i sociološka rješenja za sve slučajeve rodno uvjetovanog nasilja na internetu i rodno uvjetovanog nasilja uz pomoć tehnologije, pri čemu valja razmotriti pitanja kao što su distribucija i manipulacija intimnim slikama i informacijama bez pristanka, upotreba tehnologija za proizvodnju uvjerljivog krivotvorenog sadržaja (tzv. deepfake) s ciljem generiranja štetnih slika, govor mržnje na internetu, uznemiravanje na internetu, uhođenje na internetu, zlostavljanje na internetu, hakiranje, krađa identiteta i dijeljenje sadržaja bez pristanka; da promiče pristup informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i njihovu upotrebu kao alata za borbu protiv rodne diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja kao i postizanje odgovarajuće ravnoteže između poslovnog i privatnog života;

| (t) | da istakne potrebu za zaštitom demokracije i ljudskih prava u digitalnom prostoru, kao što su sloboda izražavanja, pravo na privatnost i zaštita podataka; da istakne opasnosti s kojima se na internetu suočavaju borkinje za ljudska prava, političarke, novinarke i druge žene te LGBTIQ+ aktivistice s obzirom na to da se nasilje i uznemiravanje na internetu često koriste za ušutkavanje ženskih glasova; da promiče napore usmjerene na njihovu zaštitu; |
| --- | --- |

(t)

da istakne potrebu za zaštitom demokracije i ljudskih prava u digitalnom prostoru, kao što su sloboda izražavanja, pravo na privatnost i zaštita podataka; da istakne opasnosti s kojima se na internetu suočavaju borkinje za ljudska prava, političarke, novinarke i druge žene te LGBTIQ+ aktivistice s obzirom na to da se nasilje i uznemiravanje na internetu često koriste za ušutkavanje ženskih glasova; da promiče napore usmjerene na njihovu zaštitu;

| (u) | da se zalaže za snažniju regulaciju internetskih platformi, s posebnim naglaskom na zaštiti prava žena i iskorjenjivanju rodno uvjetovanog nasilja na internetu; |
| --- | --- |

(u)

da se zalaže za snažniju regulaciju internetskih platformi, s posebnim naglaskom na zaštiti prava žena i iskorjenjivanju rodno uvjetovanog nasilja na internetu;

| (v) | da naglasi potrebu za zaštitom i promicanjem prava skupina koje se suočavaju s višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije, uključujući žene s invaliditetom, rasizirane žene, uključujući crnkinje i nebijelkinje, migrantice i pripadnice etničkih manjina, starije žene, žene s nižim stupnjem obrazovanja, žene sa zdravstvenim problemima, samohrane majke i LGBTIQ+ žene u ruralnim i rijetko naseljenim područjima; da radi na promicanju koncepta borbe protiv višestruke diskriminacije i da intersekcijsku analizu uključi u sva tijela UN-a te u EU i njegove države članice; |
| --- | --- |

(v)

da naglasi potrebu za zaštitom i promicanjem prava skupina koje se suočavaju s višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije, uključujući žene s invaliditetom, rasizirane žene, uključujući crnkinje i nebijelkinje, migrantice i pripadnice etničkih manjina, starije žene, žene s nižim stupnjem obrazovanja, žene sa zdravstvenim problemima, samohrane majke i LGBTIQ+ žene u ruralnim i rijetko naseljenim područjima; da radi na promicanju koncepta borbe protiv višestruke diskriminacije i da intersekcijsku analizu uključi u sva tijela UN-a te u EU i njegove države članice;

| (w) | da zajamči da se u svim politikama povezanima s digitalnom tranzicijom uzimaju u obzir rodno specifične potrebe i da ne utječu negativno na žene, djevojčice i osobe različitih rodnih identiteta; |
| --- | --- |

(w)

da zajamči da se u svim politikama povezanima s digitalnom tranzicijom uzimaju u obzir rodno specifične potrebe i da ne utječu negativno na žene, djevojčice i osobe različitih rodnih identiteta;

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(2)  SL C 456, 10.11.2021., str. 232.

(3)  SL C 67, 8.2.2022., str. 137.

(4)  SL C 251, 30.6.2022., str. 2.

(5)  SL C 465, 6.12.2022., str. 54.

(6)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/The-digital-revolution-Implications-for-gender-equality-and-womens-rights-25-years-after-Beijing-en.pdf.

(7)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-10/CSW67%20EGM%20Draft%20Concept%20Note.pdf.

(8)  https://www.itu.int/women-and-girls/women-in-ict/.

(9)  Brifing EPRS-a, „Beijing Platform for Action, 25-year review and future priorities” (Pekinška platforma za djelovanje, pregled nakon 25 godina i izgledi za budućnost), 27. veljače 2020., dostupno na: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194.

(10)  UNESCO-IESALC i Times Higher Education „Gender Equality: How global University are performance” (Rodna ravnopravnost: koliko su uspješna svjetska sveučilišta), 2022.

(11)  UNICEF i Međunarodna telekomunikacijska unija „Towards an equal future: Reimagining girls’ education through STEM” (Prema ravnopravnoj budućnosti: redefiniranje obrazovanja djevojčica u okviru STEM-a), UNICEF, New York, listopad 2020.

(12)  https://www.womenintech.co.uk/women-technology-survey-2019.

(13)  https://eige.europa.eu/publications/cyber-violence-against-women-and-girls.

(14)  https://plan-international.org/news/2020/10/05/abuse-and-harassment-driving-girls-off-facebook-instagram-and-twitter/.

---

četvrtak, 16. veljače 2023.

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/12

---

P9_TA(2023)0049

Položaj boraca za ljudska prava u Esvatiniju, posebice ubojstvo Thulanija Maseka

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o položaju boraca za ljudska prava u Esvatiniju, posebice o ubojstvu Thulanija Maseka (2023/2551(RSP))

(2023/C 283/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Esvatini posljednja apsolutna monarhija u Africi i da su u toj državi ljudska prava i temeljne slobode ograničeni, a političke stranke zabranjene; |
| --- | --- |

A.

budući da je Esvatini posljednja apsolutna monarhija u Africi i da su u toj državi ljudska prava i temeljne slobode ograničeni, a političke stranke zabranjene;

| B. | budući da je 21. siječnja 2023. Thulani Maseko, istaknuti odvjetnik za ljudska prava i sindikalna pitanja te predsjednik esvatinijske prodemokratske organizacije Multi-Stakeholder Forum, poznat po nastojanjima za promicanje demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava, ubijen u svojem domu samo nekoliko sati nakon što je kralj Mswati III. zaprijetio članovima esvatinijskog prodemokratskog pokreta; |
| --- | --- |

B.

budući da je 21. siječnja 2023. Thulani Maseko, istaknuti odvjetnik za ljudska prava i sindikalna pitanja te predsjednik esvatinijske prodemokratske organizacije Multi-Stakeholder Forum, poznat po nastojanjima za promicanje demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava, ubijen u svojem domu samo nekoliko sati nakon što je kralj Mswati III. zaprijetio članovima esvatinijskog prodemokratskog pokreta;

| C. | budući da su 2021. započeli prosvjedi u kojima se poziva na demokratske reforme i da je kraljevska vlada pokrenula brutalnu represiju nad aktivistima za ljudska prava, osvetivši im se proizvoljnim pritvaranjem, uznemiravanjem, prijetnjama i otmicama, blokadom pristupa internetu i zabranom prosvjeda; budući da su snage sigurnosti ubile nekoliko desetaka ljudi; budući da su radi gušenja sve glasnijih izraza neslaganja navodno angažirani plaćenici; |
| --- | --- |

C.

budući da su 2021. započeli prosvjedi u kojima se poziva na demokratske reforme i da je kraljevska vlada pokrenula brutalnu represiju nad aktivistima za ljudska prava, osvetivši im se proizvoljnim pritvaranjem, uznemiravanjem, prijetnjama i otmicama, blokadom pristupa internetu i zabranom prosvjeda; budući da su snage sigurnosti ubile nekoliko desetaka ljudi; budući da su radi gušenja sve glasnijih izraza neslaganja navodno angažirani plaćenici;

| D. | budući da su esvatinijski parlamentarni zastupnici Mthandeni Dube i Mduduzi Bacede Mabuza u zatvoru od srpnja 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da su esvatinijski parlamentarni zastupnici Mthandeni Dube i Mduduzi Bacede Mabuza u zatvoru od srpnja 2021.;

| E. | budući da snage sigurnosti sustavno zastrašuju sindikaliste i krše temeljna prava radnika; budući da su vlasti pritvorile i navodno mučile čelnike studentskih udruga; budući da se među probleme u području ljudskih prava u Esvatiniju ubrajaju i nekažnjavanje snaga sigurnosti te diskriminacija žena i manjina; |
| --- | --- |

E.

budući da snage sigurnosti sustavno zastrašuju sindikaliste i krše temeljna prava radnika; budući da su vlasti pritvorile i navodno mučile čelnike studentskih udruga; budući da se među probleme u području ljudskih prava u Esvatiniju ubrajaju i nekažnjavanje snaga sigurnosti te diskriminacija žena i manjina;

| 1. | oštro osuđuje ubojstvo Thulanija Maseka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva da se pod pokroviteljstvom Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda i UN-a provede brza, neovisna, nepristrana, transparentna i temeljita istraga napada na druge prodemokratske aktiviste i aktiviste za ljudska prava te navodnog novačenja plaćenika koji snagama sigurnosti pomažu u represiji oporbe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje rašireno kršenje ljudskih prava u Esvatiniju i poziva na trenutačno oslobađanje svih političkih zatvorenika, posebno zastupnika Mthandenija Dubea i Mduduzija Bacedea Mabuza, te na hitan prekid uznemiravanja, nasilja i pritiska na borce za ljudska prava, sindikaliste, prodemokratske aktiviste i političare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na esvatinijske vlasti da poštuju, promiču i štite ljudska prava, uključujući slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, te da omoguće tamošnjim državljanima da ostvare svoja građanska i politička prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da su zatvaranje političara i boraca za ljudska prava te zabrana sindikata jasno kršenje obveza Esvatinija u okviru Sporazuma iz Cotonoua; naglašava da vlasti te zemlje moraju poštovati načela Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na esvatinijske vlasti da poštuju preuzete obveze i bez odgode pokrenu sveobuhvatan dijalog sa svim relevantnim dionicima kako bi se posvetile radu na nacionalnom pomirenju i zaštiti ljudskih prava, vladavini prava i demokraciji, s konačnim ciljem uspostave trajnog mira, uz posredovanje i potporu Južnoafričke razvojne zajednice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU da preispita i, po potrebi, obustavi programe potpore za Esvatini ako postoji rizik da se sredstva koriste za aktivnosti kojima se krše ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Kraljevini Esvatiniji. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/14

---

P9_TA(2023)0050

Nasilje nad oporbenim aktivistima u Ekvatorskoj Gvineji, posebice slučaj Julija Obame Mefumana

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o nasilju nad oporbenim aktivistima u Ekvatorskoj Gvineji, posebice o slučaju Julija Obame Mefumana (2023/2552(RSP))

(2023/C 283/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da Ekvatorskom Gvinejom od 1979. vlada režim Teodora Obianga Ngueme, čije je dugogodišnje nepoštovanje i kršenje ljudskih prava dovelo do barbarskih činova kao što je progon stotina političkih protivnika, kritičara vlade i boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

A.

budući da Ekvatorskom Gvinejom od 1979. vlada režim Teodora Obianga Ngueme, čije je dugogodišnje nepoštovanje i kršenje ljudskih prava dovelo do barbarskih činova kao što je progon stotina političkih protivnika, kritičara vlade i boraca za ljudska prava;

| B. | budući da su krajem 2019. četiri člana oporbenog pokreta Ekvatorske Gvineje naziva Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), odnosno dvojica građana s dvojnim državljanstvom Španjolske i Ekvatorske Gvineje, Julio Obama Mefuman i Feliciano Efa Mangue, te dvojica državljana Ekvatorske Gvineje koji žive u Španjolskoj, Martín Obiang Ondo Mbasogo i Bienvenido Ndong Ono, oteti u Južnom Sudanu krajem 2019. te su zatim u predsjedničkom zrakoplovu Teodora Obianga odvedeni u Ekvatorijalnu Gvineju; |
| --- | --- |

B.

budući da su krajem 2019. četiri člana oporbenog pokreta Ekvatorske Gvineje naziva Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), odnosno dvojica građana s dvojnim državljanstvom Španjolske i Ekvatorske Gvineje, Julio Obama Mefuman i Feliciano Efa Mangue, te dvojica državljana Ekvatorske Gvineje koji žive u Španjolskoj, Martín Obiang Ondo Mbasogo i Bienvenido Ndong Ono, oteti u Južnom Sudanu krajem 2019. te su zatim u predsjedničkom zrakoplovu Teodora Obianga odvedeni u Ekvatorijalnu Gvineju;

| C. | budući da je Obami Mefumanu i Efi Mangueu uskraćena konzularna pomoć, da im je suđeno bez jamstva poštenog suđenja te da im je u ožujku 2020. u Ekvatorskoj Gvineji izrečena kazna zatvora na 60 odnosno 90 godina zatvora zbog optužbi za terorizam i sudjelovanja u navodnom pokušaju državnog udara protiv predsjednika Obianga 2017.; budući da su obojica navodno u više navrata mučena; |
| --- | --- |

C.

budući da je Obami Mefumanu i Efi Mangueu uskraćena konzularna pomoć, da im je suđeno bez jamstva poštenog suđenja te da im je u ožujku 2020. u Ekvatorskoj Gvineji izrečena kazna zatvora na 60 odnosno 90 godina zatvora zbog optužbi za terorizam i sudjelovanja u navodnom pokušaju državnog udara protiv predsjednika Obianga 2017.; budući da su obojica navodno u više navrata mučena;

| D. | budući da je Obama Mefuman umro 15. siječnja 2023. u Mongomu; |
| --- | --- |

D.

budući da je Obama Mefuman umro 15. siječnja 2023. u Mongomu;

| 1. | oštro osuđuje smrt španjolskog državljanina Obame Mefumana u pritvoru i smatra da je za to odgovoran diktatorski režim Ekvatorske Gvineje; poziva na repatrijaciju njegova tijela i oslobađanje trojice preostalih članova MLGE3R-a; apelira na Ekvatorsku Gvineju da u potpunosti surađuje sa španjolskim pravosudnim tijelima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog sustavne i organizirane strategije Obiangova diktatorskog režima u pogledu političkog progona i represije nad političkim protivnicima u zemlji i inozemstvu; oštro osuđuje barbarsku represiju koju ta zemlja provodi nad borcima za ljudska prava i nedostatak demokratskog prostora za političke protivnike i kritičare vlade, što dovodi do proizvoljnog pritvaranja, uznemiravanja, otmica, prisilnih premještaja, mučenja, ubojstava i smrtne kazne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva da se hitno i bezuvjetno prestane s maltretiranjem pripadnika demokratske oporbe te da se politički zatvorenici puste na slobodu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva tijela vlasti u Ekvatorskoj Gvineji da se hitno počnu pridržavati međunarodnog prava o ljudskim pravima i da zajamče da su svi pritvorenici zaštićeni od mučenja i zlostavljanja, da se drže u humanim uvjetima, da im se sudi na poštenim suđenjima i da mogu kontaktirati sa svojim obiteljima i odvjetnicima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče države članice i Komisiju da u svojim odnosima s vladom Ekvatorske Gvineje s izrazitom odlučnošću zahtijevaju okončanje svakog političkog progona i represije te pokretanje neovisne međunarodne istrage o smrti Obame Mefumana, kao i o situaciji političkih zatvorenika i boraca za ljudska prava u širem smislu; nadalje poziva na obustavu svake vrste vojne, policijske i sigurnosne suradnje te naglašava da svaka suradnja s režimom te zemlje mora biti uvjetovana poštovanjem ljudskih prava i demokratskom otvorenošću; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU da sankcionira članove režima koji su počinili kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iznimno je zabrinut zbog izvanteritorijalnog djelovanja vlade Ekvatorske Gvineje, uključujući ciljano uznemiravanje i otmicu političkih disidenta koji imaju državljanstvo ili status rezidenta trećih zemalja, među ostalim unutar EU-a; apelira na Europsku službu za vanjsko djelovanje, Europol, Eurojust i Komisiju da blisko surađuju s istražnim i pravosudnim tijelima država članica kako bi se ojačala zaštita građana EU-a i osoba s boravištem u EU-u; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Europol-u, Eurojust-u, vladama i parlamentima država članica, Afričkoj uniji, Zajednici luzofonih zemalja (port. Comunidade dos Países de Língua Portuguesa), glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i vladi Ekvatorske Gvineje. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/16

---

P9_TA(2023)0051

Nedavno pogoršanje neljudskih zatvorskih uvjeta Alekseja Navaljnog i drugih političkih zatvorenika u Rusiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o neljudskim zatvorskim uvjetima Alekseja Navaljnog (2023/2553(RSP))

(2023/C 283/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Aleksej Navaljni, istaknuta ruska politička ličnost i dobitnik Nagrade Saharov za 2021., kojega je Kremlj otrovao nervnim agensom novičokom, pritvoren od 17. siječnja 2021. i trenutačno je zatvoren u kažnjeničkoj koloniji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Aleksej Navaljni, istaknuta ruska politička ličnost i dobitnik Nagrade Saharov za 2021., kojega je Kremlj otrovao nervnim agensom novičokom, pritvoren od 17. siječnja 2021. i trenutačno je zatvoren u kažnjeničkoj koloniji;

| B. | budući da je po uhićenju Navaljni izložen zlostavljanju, uključujući mučenje, proizvoljno kažnjavanje i psihološki pritisak; budući da Navaljni u posljednjih osam mjeseci nije imao posjetitelja; |
| --- | --- |

B.

budući da je po uhićenju Navaljni izložen zlostavljanju, uključujući mučenje, proizvoljno kažnjavanje i psihološki pritisak; budući da Navaljni u posljednjih osam mjeseci nije imao posjetitelja;

| C. | budući da u ožujku ili travnju 2023. na temelju novih optuži treba započeti novo suđenje Navaljnom te da mu prijeti dodatna zatvorska kazna u trajanju do 35 godina; |
| --- | --- |

C.

budući da u ožujku ili travnju 2023. na temelju novih optuži treba započeti novo suđenje Navaljnom te da mu prijeti dodatna zatvorska kazna u trajanju do 35 godina;

| D. | budući da su od početka ratne agresije na Ukrajinu ruske vlasti povećale represiju nad političkom oporbom i civilnim društvom; |
| --- | --- |

D.

budući da su od početka ratne agresije na Ukrajinu ruske vlasti povećale represiju nad političkom oporbom i civilnim društvom;

| E. | budući da su ponašanje Kremlja prema političkim protivnicima i političkim zatvorenicima, uključujući Navaljnog, kao i rat koji vodi protiv Ukrajine i demokratski nastrojenih Rusa, dokazi okrutnosti režima; |
| --- | --- |

E.

budući da su ponašanje Kremlja prema političkim protivnicima i političkim zatvorenicima, uključujući Navaljnog, kao i rat koji vodi protiv Ukrajine i demokratski nastrojenih Rusa, dokazi okrutnosti režima;

| 1. | pruža potporu Alekseju Navaljnom i svim drugim hrabrim ruskim političkim zatvorenicima u njihovoj borbi za demokraciju u Rusiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na oslobađanje Navaljnog i svih drugih političkih zatvorenika u Rusiji, među kojima su Dmitrij Ivanov, Vladimir Kara-Murza, Joan Kurmojarov, Viktoria Petrova, Maria Ponomarenko, Aleksandra Skočilenko, Dmitrij Talantov, Aleksej Gorinov, Ilija Jašin i drugi koji su kazneno gonjeni isključivo zbog svoje povezanosti s Navaljnim, protivljenja ratnoj agresiji na Ukrajinu ili u skladu s člankom 207. stavkom 3. ruskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahtijeva da se do njihova puštanja na slobodu uvjeti u kojima se nalaze Navaljni i svi ostali zatvorenici usklade s međunarodnim obvezama Rusije, posebno kad je riječ o pristupu Navaljnog liječnicima po vlastitom izboru i liječenju u civilnoj bolnici, kao i o njegovu pravu na premještaj u istražni zatvor s pristupom odvjetnicima i uz mogućnost komunikacije s obitelji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva institucije EU-a da nastave pratiti stanje ljudskih prava u Rusiji; apelira na EU da podupre rusko civilno društvo; potiče države članice da pruže pomoć ruskim borcima za ljudska prava, prodemokratskim aktivistima i neovisnim novinarima u Rusiji i izvan nje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da i Ukrajina i demokracija u Rusiji moraju pobijediti te da će obje pobjede biti i pobjede Alekseja Navaljnog; poziva EU i cijelu demokratsku zajednicu da izrade jasnu strategiju za doprinos objema pobjedama, što bi bio najbolji dokaz naše solidarnosti s Aleksejem Navaljnim i svima drugima koji se bore za demokratsku budućnost Rusije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se Putinu mora suditi zbog kaznenih djela počinjenih protiv vlastitog stanovništva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Vijeće da usvoji restriktivne mjere protiv osoba odgovornih za proizvoljne kaznene progone i mučenja prosvjednika protiv rata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te ruskim vlastima. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/18

---

P9_TA(2023)0053

Strategija EU-a za poticanje industrijske konkurentnosti, trgovine i kvalitetnih radnih mjesta

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o strategiji EU-a za poticanje industrijske konkurentnosti, trgovine i kvalitetnih radnih mjesta (2023/2513(RSP))

(2023/C 283/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. pod naslovom „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. pod naslovom „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenu „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020)0301),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenu „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan” (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenu „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan” (COM(2020)0590),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljenu „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” (COM(2021)0350),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Godišnje izvješće za 2021. o jedinstvenom tržištu” (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Godišnje izvješće za 2021. o jedinstvenom tržištu” (SWD(2021)0351),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Prema konkurentnom i čistom europskom čeliku” (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljen „Prema konkurentnom i čistom europskom čeliku” (SWD(2021)0353),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2022. naslovljenu „Provedba ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2022. naslovljenu „Provedba ažurirane nove industrijske strategije za Europu: usklađivanje potrošnje s politikom” (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2022/2481 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2022/2481 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi programa politike za digitalno desetljeće do 2030. (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. veljače 2023. naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” (COM(2023)0062), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. veljače 2023. naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” (COM(2023)0062),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. svibnja 2022. naslovljenu „Društvene i gospodarske posljedice ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. svibnja 2022. naslovljenu „Društvene i gospodarske posljedice ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2022. o odgovoru EU-a na porast cijena energije u Europi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. listopada 2022. o odgovoru EU-a na porast cijena energije u Europi (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenog 2018. o budućoj strategiji industrijske politike EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. studenog 2018. o budućoj strategiji industrijske politike EU-a,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2019. o budućoj strategiji industrijske politike EU-a: vizija za 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2019. o budućoj strategiji industrijske politike EU-a: vizija za 2030.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenoga 2020. pod naslovom „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. studenoga 2020. pod naslovom „Oporavak kojim se pospješuje prijelaz prema dinamičnijoj, otpornijoj i konkurentnijoj europskoj industriji”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. prosinca 2020. o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. prosinca 2020. o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi industrijska strategija EU-a europskoj industriji trebala omogućiti poticanje zelene i digitalne tranzicije te istodobno obranu njezine otvorene strateške autonomije, očuvanje njezine konkurentnosti na globalnom tržištu, održavanje visoke razine zaposlenosti i kvalitetnih radnih mjesta u Europi te jačanje njezine sposobnosti za inovacije i proizvodnju u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da bi industrijska strategija EU-a europskoj industriji trebala omogućiti poticanje zelene i digitalne tranzicije te istodobno obranu njezine otvorene strateške autonomije, očuvanje njezine konkurentnosti na globalnom tržištu, održavanje visoke razine zaposlenosti i kvalitetnih radnih mjesta u Europi te jačanje njezine sposobnosti za inovacije i proizvodnju u Europi;

| B. | budući da je u geopolitičkom svijetu koji se mijenja ključno ojačati europsku industrijsku konkurentnost, smanjiti europsku ovisnost o trećim zemljama u pogledu ključnih i strateških materijala, proizvoda i tehnologija te osigurati cjenovno pristupačnu, čistu i sigurnu energiju za vlastite industrije; |
| --- | --- |

B.

budući da je u geopolitičkom svijetu koji se mijenja ključno ojačati europsku industrijsku konkurentnost, smanjiti europsku ovisnost o trećim zemljama u pogledu ključnih i strateških materijala, proizvoda i tehnologija te osigurati cjenovno pristupačnu, čistu i sigurnu energiju za vlastite industrije;

| C. | budući da se globalna utrka za oblikovanje budućnosti proizvodnje tehnologije čiste energije ubrzava, potaknuta masovnim javnim intervencijama svjetskih sila, kao što je Zakon SAD-a o smanjenju inflacije; |
| --- | --- |

C.

budući da se globalna utrka za oblikovanje budućnosti proizvodnje tehnologije čiste energije ubrzava, potaknuta masovnim javnim intervencijama svjetskih sila, kao što je Zakon SAD-a o smanjenju inflacije;

| D. | budući da je za jačanje otvorene strateške autonomije EU-a potrebna kombinacija različitih rješenja, uključujući smanjenu upotrebu energije i materijala, jačanje proizvodnih kapaciteta EU-a, ulaganje u strateške sektore te u istraživanje i razvoj, i diversifikaciju dobavljača osnivanjem sektorskih partnerstava i saveza kao i vijeća za trgovinu i tehnologiju s partnerskim državama; |
| --- | --- |

D.

budući da je za jačanje otvorene strateške autonomije EU-a potrebna kombinacija različitih rješenja, uključujući smanjenu upotrebu energije i materijala, jačanje proizvodnih kapaciteta EU-a, ulaganje u strateške sektore te u istraživanje i razvoj, i diversifikaciju dobavljača osnivanjem sektorskih partnerstava i saveza kao i vijeća za trgovinu i tehnologiju s partnerskim državama;

| E. | budući da bi industrijskom strategijom Unije trebalo osigurati i dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, izbjeći poremećaje na tržištu i omogućiti jednake uvjete za sve sudionike unutar i izvan EU-a; budući da su za nju potrebni i snažan nadzor i provedba jedinstvenog tržišta kako bi se poduzećima iz EU-a dala konkurentska prednost i zauzela čelna pozicija u globalnoj tranziciji na klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

E.

budući da bi industrijskom strategijom Unije trebalo osigurati i dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta, izbjeći poremećaje na tržištu i omogućiti jednake uvjete za sve sudionike unutar i izvan EU-a; budući da su za nju potrebni i snažan nadzor i provedba jedinstvenog tržišta kako bi se poduzećima iz EU-a dala konkurentska prednost i zauzela čelna pozicija u globalnoj tranziciji na klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo;

| F. | budući da ne raspolažu sve države članice jednakim fiskalnim mogućnostima za davanje državnih potpora; budući da bi neusklađeni odgovor Europske unije i država članica, koje imaju različite fiskalne mogućnosti za davanje državnih potpora, mogao izazvati rizik od rascjepkanosti jedinstvenog tržišta; budući da su samo dvije države članice prijavile vrlo veliku većinu državnih potpora odobrenih na temelju privremenog okvira za krizne situacije; |
| --- | --- |

F.

budući da ne raspolažu sve države članice jednakim fiskalnim mogućnostima za davanje državnih potpora; budući da bi neusklađeni odgovor Europske unije i država članica, koje imaju različite fiskalne mogućnosti za davanje državnih potpora, mogao izazvati rizik od rascjepkanosti jedinstvenog tržišta; budući da su samo dvije države članice prijavile vrlo veliku većinu državnih potpora odobrenih na temelju privremenog okvira za krizne situacije;

| G. | budući da se u planu Komisije potvrđuje da bi EU, kako bi odgovorio na aktualne izazove, trebao dati brži pristup dostatnim financijskim sredstvima, koristeći se privatnim sredstvima, državnim potporama, sredstvima EU-a i novim europskim fondom za suverenost kojim bi se mogla poduprijeti europska industrijska strategija; |
| --- | --- |

G.

budući da se u planu Komisije potvrđuje da bi EU, kako bi odgovorio na aktualne izazove, trebao dati brži pristup dostatnim financijskim sredstvima, koristeći se privatnim sredstvima, državnim potporama, sredstvima EU-a i novim europskim fondom za suverenost kojim bi se mogla poduprijeti europska industrijska strategija;

| H. | budući da bi Parlament uvijek trebao imati ulogu proračunskog tijela u svakom proračunskom okruženju kako bi se zajamčila demokratska odgovornost i transparentnost do kraja aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); |
| --- | --- |

H.

budući da bi Parlament uvijek trebao imati ulogu proračunskog tijela u svakom proračunskom okruženju kako bi se zajamčila demokratska odgovornost i transparentnost do kraja aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO);

| I. | budući da nam je ruska ratna agresija na Ukrajinu pokazala da se mir u Europi ne može uzimati zdravo za gotovo; budući da su njezine posljedice, uključujući rast cijena energije i inflaciju, dovele do neviđenih gospodarskih previranja i krize troškova života u Europi, čiji je razvoj vrlo neizvjestan; |
| --- | --- |

I.

budući da nam je ruska ratna agresija na Ukrajinu pokazala da se mir u Europi ne može uzimati zdravo za gotovo; budući da su njezine posljedice, uključujući rast cijena energije i inflaciju, dovele do neviđenih gospodarskih previranja i krize troškova života u Europi, čiji je razvoj vrlo neizvjestan;

| J. | budući da se industrija s velikom potrošnjom energije, koja zapošljava osam milijuna radnika u Europi, suočava s visokim cijenama energije, pri čemu su cijene plina oko šest puta veće od prosjeka tijekom prethodnih 10 godina i više od četiri puta veće nego u Sjedinjenim Američkim Državama; |
| --- | --- |

J.

budući da se industrija s velikom potrošnjom energije, koja zapošljava osam milijuna radnika u Europi, suočava s visokim cijenama energije, pri čemu su cijene plina oko šest puta veće od prosjeka tijekom prethodnih 10 godina i više od četiri puta veće nego u Sjedinjenim Američkim Državama;

| K. | budući da obrazovanje, strukovno osposobljavanje i visoko obrazovanje imaju globalni i relevantan utjecaj na kvalitetu radnih mjesta i na budućnost europske industrije u kontekstu otvorene strateške autonomije te zelene i digitalne tranzicije; budući da sveučilišna zajednica ima ključnu ulogu u pogledu inovacija i istraživanja u industriji; |
| --- | --- |

K.

budući da obrazovanje, strukovno osposobljavanje i visoko obrazovanje imaju globalni i relevantan utjecaj na kvalitetu radnih mjesta i na budućnost europske industrije u kontekstu otvorene strateške autonomije te zelene i digitalne tranzicije; budući da sveučilišna zajednica ima ključnu ulogu u pogledu inovacija i istraživanja u industriji;

| L. | budući da je cilj Unije postići najmanje 80 % pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem u državama članicama, u skladu s Direktivom o primjerenim minimalnim plaćama (6); |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj Unije postići najmanje 80 % pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem u državama članicama, u skladu s Direktivom o primjerenim minimalnim plaćama (6);

| M. | budući da je u industriji potrebno imati stabilna i predvidiva pravila kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za sve i suzbile nepoštene prakse iz trećih zemalja i unutar Unije; budući da bi EU i dalje trebao promicati otvoreno gospodarstvo koje se temelji na poštenom tržišnom natjecanju unutar Europe i u svojim odnosima s međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

M.

budući da je u industriji potrebno imati stabilna i predvidiva pravila kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za sve i suzbile nepoštene prakse iz trećih zemalja i unutar Unije; budući da bi EU i dalje trebao promicati otvoreno gospodarstvo koje se temelji na poštenom tržišnom natjecanju unutar Europe i u svojim odnosima s međunarodnim partnerima;

| N. | budući da to uključuje konsolidaciju partnerstava EU-a s Latinskom Amerikom i ratifikaciju sporazuma s Čileom, Novim Zelandom i s Meksikom; budući da to također uključuje ratifikaciju preostalog bilateralnog sporazuma s Mercosurom, pod uvjetom da su obveze preuzete prije ratifikacije u pogledu klimatskih promjena, krčenja šuma i drugih pitanja zadovoljavajuće; budući da to podrazumijeva i praćenje daljnjih pregovora i mogućeg sklapanja sporazuma s Australijom te zalaganje za početak pregovora o bilateralnom sporazumu o ulaganjima s Tajvanom, kao i za daljnji napredak našeg ravnopravnog partnerstva s Afrikom nakon sastanka na vrhu Europske unije i Afričke unije 2022.; budući da bi cilj trgovinske politike EU-a trebao biti osigurati da naši sporazumi o slobodnoj trgovini budu popraćeni snažnim poglavljima o održivom razvoju, koja uključuju sankcije koje se mogu primijeniti kao krajnja mjera, snažne radne standarde u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada te obveze u pogledu okoliša i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

N.

budući da to uključuje konsolidaciju partnerstava EU-a s Latinskom Amerikom i ratifikaciju sporazuma s Čileom, Novim Zelandom i s Meksikom; budući da to također uključuje ratifikaciju preostalog bilateralnog sporazuma s Mercosurom, pod uvjetom da su obveze preuzete prije ratifikacije u pogledu klimatskih promjena, krčenja šuma i drugih pitanja zadovoljavajuće; budući da to podrazumijeva i praćenje daljnjih pregovora i mogućeg sklapanja sporazuma s Australijom te zalaganje za početak pregovora o bilateralnom sporazumu o ulaganjima s Tajvanom, kao i za daljnji napredak našeg ravnopravnog partnerstva s Afrikom nakon sastanka na vrhu Europske unije i Afričke unije 2022.; budući da bi cilj trgovinske politike EU-a trebao biti osigurati da naši sporazumi o slobodnoj trgovini budu popraćeni snažnim poglavljima o održivom razvoju, koja uključuju sankcije koje se mogu primijeniti kao krajnja mjera, snažne radne standarde u skladu s konvencijama Međunarodne organizacije rada te obveze u pogledu okoliša i klimatskih promjena;

| O. | budući da je EU svjetski predvodnik u istraživanju i inovacijama, uključujući industrijske inovacije, zahvaljujući svojim vodećim svjetskim institucijama, inženjerskim poduzećima i visokokvalificiranoj radnoj snazi; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU svjetski predvodnik u istraživanju i inovacijama, uključujući industrijske inovacije, zahvaljujući svojim vodećim svjetskim institucijama, inženjerskim poduzećima i visokokvalificiranoj radnoj snazi;

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije od 1. veljače 2023. naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija”; smatra da bi europska industrijska strategija trebala biti osmišljena podjednako za osiguravanje europskog vodstva u tehnologijama čiste energije i za poboljšanje postojeće industrijske baze i podupiranje njezine transformacije u budućnosti kako bi se svim Europljanima osigurala visokokvalitetna radna mjesta i gospodarski rast radi postizanja ciljeva zelenog plana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost jačanja proizvodnih kapaciteta EU-a u ključnim strateškim tehnologijama, kao što su energija sunca i vjetra, dizalice topline, električne mreže, baterije, dugotrajna pohrana energije, proizvodnja elektrolizatora za obnovljivi vodik i montažni održivi građevinski materijali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je važno da Komisija u potpunosti razvije tranzicijske planove u kojima se utvrđuju djelovanja i mjere potpore potrebne kako bi se osiguralo da svi sektori zadrže svoju konkurentnost, uz dekarbonizaciju kako bi se doprinijelo klimatskim ciljevima i ciljevima zelenog plana Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije i Vijeća da uzmu u obzir sljedeća razmatranja kako bi se osiguralo da se planom postignu ciljevi otvorene strateške autonomije te zelene i digitalne tranzicije, da bude istinski europski, da jamči konkurentnost Europe, da teži razvoju industrijskih kapaciteta diljem Unije i da štiti integritet jedinstvenog tržišta, osiguravajući pritom da radna mjesta ostanu u Europi i da Europljani posjeduju odgovarajuće vještine za nošenje s aktualnim izazovima; |
| --- | --- |

4.

Predvidljivo i pojednostavljeno regulatorno okruženje

| 5. | naglašava da tranzicijski planovi moraju povećati dugoročnu sigurnost ulagača i regulatornu predvidljivost te služiti kao smjernice za buduće političke mjere koje pak moraju služiti kao smjerokaz za buduće odluke u području industrije i ulaganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da izradi učinkovitu strategiju za preraspodjelu, premještanje i vraćanje industrije u Europu, diversifikaciju lanaca opskrbe i smanjenje emisija stakleničkih plinova, uzimajući u obzir pozitivne učinke prelijevanja između država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da će se za promicanje uvođenja strateških tehnologija koristiti europske norme; smatra da europske norme imaju vrlo važnu ulogu u funkcioniranju jedinstvenog tržišta i da mogu povećati konkurentnost europske industrije, smanjiti troškove i poboljšati sigurnost te povećati produktivnu i inovativnu učinkovitost; ističe važnost snažne europske prisutnosti u međunarodnim tijelima za normizaciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da svoju industrijsku strategiju za konkurentnost prilagodi rastu i komercijalizaciji strateških tehnologija u Uniji radi premošćivanja jaza između stvaranja inovacija i uvođenja na tržište, osiguravanjem financiranja rizika za tehnologije u ranim fazama i demonstracijske projekte te razvojem lanaca vrijednosti u ranim fazama radi pružanja potpore tehnologijama komercijalne razine s nultom razinom emisija i drugim ekološki održivim proizvodima pred ostalima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je potrebno osigurati brze postupke izdavanja dozvola i predvidljivost u uspostavi novih projekata čiji je cilj upotreba čistih i obnovljivih izvora energije te kojima se poboljšava održivost postojećih projekata što je prije moguće, uz istodobno smanjenje administrativnog opterećenja na najmanju moguću mjeru i uz potpuno poštovanje regulatornog okvira; u tom kontekstu potiče Komisiju i države članice da što brže obrade zahtjeve za mjere potpore povezane s planiranjem, izgradnjom i radom takvih projekata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje prijedlog Komisije o Aktu o kritičnim sirovinama; podsjeća na važnost sigurnog pristupa kritičnim sirovinama kao preduvjeta za ekološku i digitalnu transformaciju, za postizanje naših klimatskih ciljeva, za konkurentne lance vrijednosti u Europi i za jačanje strateške neovisnosti; nadalje podsjeća na potrebu za izgradnjom tržišta recikliranja i stabilnih sekundarnih tržišta, kao i za istraživanjem o zamjenama za kritične sirovine; ustraje u tome da se u potpunosti iskoristi potencijal domaćih resursa kojima se poštuju odgovarajući standardi; čvrsto vjeruje da je za strateške europske projekte potrebno brže i transparentnije izdavanje dozvola, kao i pristup novim izvorima financiranja i dosljedan okvir za politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost pravedne tranzicije usmjerene na održavanje kvalitetnih radnih mjesta i zaposlenosti u Europi povećanjem industrijske konkurentnosti; poziva na donošenje odgovarajućih mjera za potporu reindustrijalizaciji i sprečavanje deindustrijalizacije europskih regija strateškim međuregionalnim investicijskim projektima i razvojnim planovima za ugrožene regije, posebno u regijama u tranziciji, ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ustraje u tome da bi Komisija u svojoj procjeni učinka trebala provesti test suverenosti kako bi se procijenio mogući učinak europskog zakonodavstva i fondova na stvaranje novih nepoželjnih ovisnosti, posebno ovisnosti o netržišnim gospodarstvima i nepouzdanim partnerima; također traži od Komisije da u tom pogledu provjeri ključno postojeće zakonodavstvo u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa; |
| --- | --- |

12.

Energija i ovisnost

| 13. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju opskrbu energijom za sljedeću zimu i da osmisle dodatne i ambiciozne planove, da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se ubrzali proizvodni kapaciteti za cjenovno pristupačnu, sigurnu i čistu energiju koja će biti dostupna našim industrijama te da povećaju uštedu energije i mjere energetske učinkovitosti; u tom kontekstu pozdravlja namjeru Komisije da reformira model tržišta električne energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost pokretanja tržišta vodika, uz rad na čistom vodiku, procjenjivanjem uloge različitih vrsta vodika, njegovom bržom i manje birokratskom proizvodnjom te izradom plana za hitno stvaranje potrebne infrastrukture; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ustraje u tome da su za ulagače i ostale gospodarske subjekte važni predvidljivost, sigurnost i dugoročni signali radi lakše provedbe i poticanja vitalnih promjena u cijelom gospodarstvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost jačanja otvorene strateške autonomije EU-a poticanjem njegovih kapaciteta u ključnim strateškim tehnologijama utvrđenima u komunikaciji Komisije naslovljenoj „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija”, kao i u drugim tehnologijama koje su presudne za europsku industrijsku konkurentnost, kao što su ključne razvojne tehnologije; pozdravlja pokretanje Europskog saveza za solarnu fotonaponsku industriju i Europske platforme za čistu tehnologiju krajem 2022.; |
| --- | --- |

16.

Regulatorno opterećenje

| 17. | ponovno ističe potrebu za smanjenjem nepotrebnog administrativnog opterećenja za poduzeća, posebno MSP-ove i start-up poduzeća, uz istodobno zadržavanje najviših standarda za potrošače i radnike te za zaštitu zdravlja i okoliša; i dalje podupire načelo „jedan za jedan” kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podupire činjenicu da je Komisija u okviru pripreme novog zakonodavstva uvela ispitivanje konkurentnosti, imajući na umu da bi pri svakoj procjeni također trebalo uzeti u obzir zaštitu i zaštitne mjere za radnike i socijalna prava; smatra da bi, kako bi se pomoglo u postizanju ciljeva politike Unije, mjerama predloženima u kontekstu ovoga plana trebalo, ako je to relevantno, iskorištavati i poticati propise koji pogoduju inovacijama, u skladu s načelom inovativnosti, u svrhu podupiranja bržeg i intenzivnijeg pretvaranja iznimne količine znanja u Uniji u inovacije; |
| --- | --- |

18.

Brži pristup dostatnim financijskim sredstvima i europskom fondu za suverenost

| 19. | ističe da se nove političke inicijative, ciljevi i zadaci koji se financiraju iz proračuna EU-a, uključujući projekte na razini EU-a i prekogranične projekte, moraju financirati dodatnim svježim novcem; ističe da je revizija VFO-a u sredini razdoblja pravodobna i jedinstvena prilika za uključivanje svih novih sredstava u proračun EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da provede jasnu procjenu troškova i nedostatka ulaganja, pri čemu treba uzeti u obzir i Zakon o smanjenju inflacije i njegov utjecaj na Uniju u cjelini i na pojedinačne države članice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da financiranje EU-a uvjetuju relevantnim zahtjevima povezanima s ciljevima javne politike, posebno socijalnim, ekološkim i financijskim zahtjevima, i poštovanjem radničkih prava, standarda i poboljšanih radnih uvjeta u EU-u, koje bi korisnici trebali ispunjavati sve dok primaju javnu potporu, pri čemu se istodobno treba osigurati pošteno i otvoreno tržišno natjecanje, jednaki uvjeti za naša poduzeća i poštovanje temeljnih načela na kojima se temelji naše jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da najnoviji geopolitički izazovi s kojima se Unija suočava pokazuju da EU mora poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurao svoju otvorenu stratešku autonomiju, među ostalim u području obrane; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe potrebu za jačanjem programa InvestEU u predstojećoj reviziji VFO-a sredinom njegova provedbenog razdoblja, u skladu s ciljevima zelenog plana; podsjeća na važnost revizije Uredbe o programu InvestEU (7) kako bi se proširilo područje primjene kapitalne potpore i stvorio dodatni prostor za ulaganja u strateškim sektorima s ciljem da se pomogne i drugim poduzećima osim MSP-ova i da se podupre poduzeća koja su pretrpjela posljedice ruske invazije na Ukrajinu, energetske krize, inflacije kao i ona koja bi još mogla biti pogođena Zakonom o smanjenju inflacije; ustraje na važnosti smanjenja administracije i pojednostavnjenja postupaka podnošenja zahtjeva kako bi se povećala sposobnost apsorpcije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je ključno da se prijedlog o novom europskom fondu za suverenost temelji na toj procjeni kako bi se njime odgovorilo na stvarne potrebe, mapiralo postojeće fondove, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost i trenutačni VFO, i kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristila postojeća sredstva koja još nisu iskorištena i osigurao svjež novac; ustraje u tome da se taj fond ne smije financirati na štetu kohezijskih fondova ili već odobrenih sredstava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da su nova vlastita sredstva ključni čimbenik koji Uniji omogućuje provedbu njezinih političkih prioriteta; naglašava da bi se uvođenjem takvih novih vlastitih sredstava osiguralo dugoročno održivo financiranje proračuna EU-a kako bi se izbjeglo financiranje novih prioriteta EU-a na štetu postojećih programa i politika EU-a; smatra da će se uvođenjem novih vlastitih sredstava, kako je dogovoreno u pravno obvezujućem Međuinstitucijskom sporazumu od 16. prosinca 2020., ostvariti trajne koristi; u tom pogledu potiče Komisiju i države članice uključene u pregovore o pojačanoj suradnji da učine sve što je u njihovoj moći da postignu dogovor o porezu na financijske transakcije prije kraja lipnja 2023.; nadalje, traži od Komisije da bude još ambicioznija i da iznese prijedloge za nova istinska vlastita sredstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi europski fond za suverenost trebao na sveobuhvatan način ojačati našu otvorenu stratešku autonomiju i zelenu i digitalnu tranziciju, da bi ga trebalo integrirati u VFO u okviru temeljite revizije trenutačnog VFO-a te da bi se njime trebala mobilizirati i privatna ulaganja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | također smatra da bi se tim fondom trebala financirati prekogranična energetska infrastruktura, uz istodobno izbjegavanje učinaka ovisnosti o fosilnim gorivima, te proizvodnja energije iz obnovljivih izvora i energetska učinkovitost, kako bi se ojačao put prema europskom zelenom planu, kibersigurnosti, industrijskoj konkurentnosti, kružnom gospodarstvu, sigurnosti opskrbe hranom i održivom razvoju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi se tim fondom također trebala povećati europska ulaganja diljem Unije u ključne strateške sektore, kao što su, među ostalim, zdravstvo, sirovine i svemir; smatra da su ta ulaganja ključna za povećanje naše otvorene strateške autonomije i smanjenje naše ovisnosti u strateškim sektorima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da je jedan od ciljeva tog fonda također izbjeći fragmentaciju koju uzrokuje donošenje programa na nacionalnoj razini i osigurati istinski ujedinjen europski odgovor na trenutačnu krizu; ističe višestruke prednosti koje djelovanje u okviru proračuna EU-a ima u odnosu na nekoordinirano pružanje državnih potpora na nacionalnoj razini; čvrsto se protivi svakom pokušaju da se pravila o državnim potporama učine fleksibilnijima, a da se pritom ne pruži europsko rješenje svim državama članicama koje nemaju velike fiskalne kapacitete za oslanjanje na goleme državne potpore; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ustraje u tome da bi se svaki novi fond trebao uspostaviti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i biti integriran u VFO, čime se osigurava puni nadzor Parlamenta; smatra da gornje granice VFO-a treba prilagoditi kako bi se uzeli u obzir svi novi fondovi, političke inicijative, ciljevi ili zadaće koje se financiraju iz proračuna EU-a; u tom kontekstu napominje da je proračun EU-a trenutačno izložen inflatornim pritiscima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju i Vijeće da ojačaju Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) kako bi se pružila potpora programima skraćenog radnog vremena, prihodima radnika i radnicima koji bi bili privremeno otpušteni zbog povećanja cijena energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da bi države članice trebale ostvariti puni potencijal postojećih instrumenata zelene javne nabave kako bi se sve razine upravljanja osnažile za donošenje pametnih i strateških odluka o javnoj nabavi te kako bi se ojačala industrijska baza EU-a; u tom pogledu poziva Komisiju da što prije izda strateške smjernice za javnu nabavu; potiče Komisiju da osmisli politička rješenja kako bi se potaknula održivija javna nabava; u tom kontekstu smatra da bi trebalo proširiti primjenu socijalnih i ekoloških kriterija za odabir ponude od strane javnih naručitelja jer bi se time doprinijelo poticanju održive tranzicije na usklađen i koordiniran način u svim državama članicama; poziva Komisiju da odlučno provodi socijalnu klauzulu postojeće Direktive EU-a o javnoj nabavi (8); podsjeća da bi u skladu s aktualnim pravom EU-a također trebalo biti moguće uključiti klauzule kojima se osigurava usklađenost s kolektivnim ugovorima, a da se pritom ne krši pravo Unije o ugovorima o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uvjeren je da je potencijal za integraciju inovativnih, socijalnih i ekoloških aspekata Direktive o javnoj nabavi dosad samo djelomično iskorišten u EU-u; poziva države članice i Komisiju da na najbolji način iskoriste postojeća pravila za poticanje proizvodnje i korištenja proizvoda proizvedenih u EU-u; poziva da se ta direktiva, uključujući partnerstva za inovacije, iskoristi da se ponovno stekne suverenitet nad ključnim sektorima, pomogne u poticanju socijalno i ekološki održivog gospodarstva i osnaže lokalna poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče Komisiju i države članice da obrate posebnu pozornost na energetski intenzivne sektore u poglavljima o planu REPowerEU koja se trenutačno izrađuju; smatra da bi, prema potrebi, trebalo ojačati financijsku potporu za tranziciju tog sektora kako bi se osigurala njegova konkurentnost i održivost u kontekstu visokih cijena energije; |
| --- | --- |

34.

Državne potpore

| 35. | duboko je uvjeren da je snažno reguliranje državnih potpora na jedinstvenom tržištu ključan dio gospodarskog blagostanja Europe jer olakšava snažno tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima za sve i bez narušavanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da bi pravila EU-a o državnim potporama trebalo pojednostaviti i da bi trebala omogućiti fleksibilnost kako bi se postigli europski strateški ciljevi; u tom pogledu pozdravlja pripremni rad Komisije na privremenom okviru za krize i tranziciju, među ostalim za poduzeća koja proizvode strateške proizvode, kao što su transformativne tehnologije, čiste inovativne tehnologije i za energetske svrhe; naglašava da bi fleksibilnost uvijek trebala biti ciljana, privremena, razmjerna i usklađena s ciljevima politike EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podržava Komisiju u predlaganju okvira za porezne poticaje kojima se ne narušava jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

37.

| 38. | međutim, naglašava da bi nekoordinirana pravila o državnim potporama diljem Europe otežala gospodarski oporavak i ugrozila opstanak jedinstvenog tržišta; smatra da je svrha kontrola državnih potpora poboljšati dobrobit potrošača i očuvati jednake uvjete za sve; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da Komisija mora uzeti u obzir mogući učinak bilo kakve reforme pravila o državnim potporama na jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zabrinut je zbog vremena obrade koje je potrebno za uspostavu važnih projekata od zajedničkog europskog interesa, kao i zbog dugog čekanja na odluke Komisije o prijavama državnih potpora; poziva Komisiju da reformira i pojednostavi sustav prijava tako da svaka prijava bude dovršena u roku od najviše šest mjeseci; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prepoznaje doprinos Uredbe EZ-a o koncentracijama (9) pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta i poziva Komisiju da nastavi promicati i provoditi njezina temeljna načela; istodobno potiče Komisiju da ubrza napore kako bi ispunila svoju obvezu preispitivanja svoje obavijesti o utvrđivanju mjerodavnog tržišta za potrebe prava tržišnog natjecanja EU-a kako bi ga prilagodila povećanom globalnom tržišnom natjecanju u odabranim ključnim strateškim sektorima; |
| --- | --- |

41.

Kvalitetnija radna mjesta i vještine

| 42. | naglašava da bi europska industrijska strategija trebala doprinijeti jačanju europskog modela socijalnog tržišnog gospodarstva; naglašava važnost promicanja rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti u tom kontekstu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da industrijski plan EU-a može doprinijeti postizanju pravedne tranzicije i njezinih ciljeva, uključujući stvaranje kvalitetnih radnih mjesta s pravednim radnim uvjetima i dobrom plaćom, promicanje kolektivnog pregovaranja i poštovanje kolektivnih ugovora; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe važnost pristupa osposobljavanju i prekvalifikaciji radnika u industrijama i sektorima koji trebaju proći bitne promjene kako bi se postigla zelena i digitalna tranzicija; naglašava da kvalifikacije i vještine za koje se izdaju diplome pružaju dodanu vrijednost radnicima i poboljšavaju njihov položaj na tržištu rada te da se mogu prenijeti kada osoba prelazi na drugo tržište rada; poziva na to da se javna politika u području vještina usmjeri na izdavanje diploma i potvrđivanje kvalifikacija i kompetencija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja doprinos plana osiguravanju visokokvalificirane radne snage za europsku industriju jačanjem relevantnosti vještina, upotrebom lokalnih paktova za vještine, uz istodobno podupiranje razvoja jedinstvenih kontaktnih točaka i lokalnih centara za razvoj vještina, te njegovu ambiciju da iskoristi talente unutar EU-a i poboljša prekograničnu mobilnost radne snage te da privuče kvalificiranu radnu snagu iz trećih zemalja preko europske baze talenata; poziva Komisiju da predloži plan za poboljšanje atraktivnosti Europe kao mjesta rada za inženjere i znanstvenike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na to da se industrijskim planom EU-a stvore sinergije i veze s uvriježenim obrazovnim politikama zbog velikog učinka tog sektora; naglašava potrebu za usklađivanjem s europskom strategijom za sveučilišta kako bi se potaknula suradnja s industrijskim ekosustavom, posebno provedbom strateških aktivnosti u području istraživanja i inovacija; naglašava važnost strukovnog osposobljavanja kako bismo imali kvalificirano osoblje sa zelenim i digitalnim vještinama u industrijama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava potrebu da se planom doprinese postizanju ciljeva za 2030., kako je utvrđeno u programu politike za digitalno desetljeće, među ostalim stvaranjem pristupa zapošljavanju za mlade koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) i osobe s nižim razinama vještina; |
| --- | --- |

47.

| 48. | skreće pozornost na činjenicu da je opće sudjelovanje u osposobljavanju u EU-u, iako u stalnom porastu, i dalje znatno ispod cilja prema kojemu do 2030. 60 % odraslog stanovništva svake godine treba sudjelovati u osposobljavanju, između ostalog i zbog manjka interesa i stava da ne postoji potreba za time; naglašava da su sustavi naknada na temelju vještina koristan alat za povećanje sudjelovanja u osposobljavanju; |
| --- | --- |

48.

Otvorena i poštena trgovina za otporne lance opskrbe

| 49. | podsjeća da svako peto radno mjesto u Uniji ovisi o izvozu; poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da promiču nova gospodarska partnerstva s demokratskim zemljama kako bi se Unija i njezini partneri mogli, između ostalog, zajedno suočiti s klimatskim promjenama i posljedicama ruske agresije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da procijeni trenutačne ovisnosti i pronađe alternativne izvore kako bi se diversificirali europski lanci opskrbe ključnim tehnologijama i sirovinama te ističe potrebu za boljom koordinacijom i zajedničkim naporima u cilju stvaranja otpornih lanaca opskrbe kako bi se zadovoljile industrijske potrebe EU-a; prima na znanje budući prijedlog akta o kritičnim sirovinama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja instrumente donesene tijekom ovog mandata s ciljem borbe protiv nepoštenih praksi trgovinskih partnera, posebno u pogledu javne nabave i stranih subvencija; poziva Komisiju da ih u potpunosti iskoristi; nadalje, poziva Komisiju da zauzme čvršći stav u pogledu rješavanja problema nepoštenog globalnog tržišnog natjecanja, kao što je ono uzrokovano neopravdanim državnim potporama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | također poziva Komisiju da iznese prijedlog „nove generacije partnerstava u svijetu”, čime bi se u potpunosti iskoristila moć gospodarskog i političkog utjecaja EU-a na njegove sadašnje trgovinske partnere kako bi se osiguralo da Unija dobije najbolji povrat za svoj industrijski izvoz i uvoz i istodobno promicale njezine vrijednosti i standardi, među ostalim ljudska prava i europski zeleni plan; poziva Komisiju da iskoristi sve instrumente trgovinske politike kojima Europa raspolaže za promicanje njezina blagostanja traženjem i stvaranjem novih trgovinskih partnerstava te da zaštiti jedinstveno tržište od poremećaja iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče Komisiju da osigura da se tim partnerstvima podupire prijelaz na zelenu industriju u EU-u i partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava potrebu za hitnom reformom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) kako bi se zajamčila njezina učinkovitost, očuvao globalni trgovinski sustav utemeljen na pravilima, izbjegla utrka za subvencijama i nepošteno tržišno natjecanje te osiguralo da imamo funkcionalno tijelo za rješavanje sporova koje će provoditi pravila dogovorena na multilateralnoj razini; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava važnost brže provedbe odredbi Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja kako bi se stvorila otpornost i ojačali strateški lanci opskrbe; |
| --- | --- |

55.

Američki Zakon o smanjenju inflacije

| 56. | izražava zabrinutost zbog odredbi američkog Zakona o smanjenju inflacije kojima se diskriminiraju poduzeća iz EU-a te poziva Komisiju da zajedno s administracijom SAD-a unutar radne skupine za Zakon o smanjenju inflacije pronađe rješenje koje je kompatibilno s WTO-om; međutim, prepoznaje cilj tog zakona da se promiču čista proizvodnja i inovacije u području čistih tehnologija te da se ubrzaju napori u području klime; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju i države članice da brzo procijene potencijalni učinak Zakona o smanjenju inflacije na europsku industriju i njezinu konkurentnost, uzimajući u obzir trenutačne izazove u pogledu rastegnutih lanaca opskrbe i visokih troškova energije, prijevoza i sirovina; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primjećuje da bi neke komponente američkog Zakona o smanjenju inflacije i velika količina mobiliziranih financijskih sredstava mogle predstavljati izazove za transatlantsku trgovinu i ulaganja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju da surađuje s SAD-om kako bi provedba Zakona o smanjenju inflacije bila u najvećoj mogućoj mjeri kompatibilna s europskim interesima; poziva Komisiju da posebno osigura da EU bude obuhvaćen iznimkama predviđenima Zakonom o smanjenju inflacije za zemlje koje sudjeluju u suradnji u području slobodne trgovine te da europski proizvodi budu prihvatljivi za porezne olakšice na isti način kao i proizvodi iz SAD-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da surađuje sa svjetonazorski sličnim zemljama kako bi utjecala na provedbu Zakona o smanjenju inflacije, posebno u strateškim sektorima za europsko gospodarstvo; naglašava da bi EU trebao biti spreman podnijeti pritužbu protiv Zakona o smanjenju inflacije putem sustava za rješavanje sporova ako se tijekom procjene pokaže da je njegova provedba i dalje diskriminatorna; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica i država kandidatkinja, Agenciji EU-a za temeljna prava, Revizorskom sudu, Europskom odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, radi distribucije podnacionalnim parlamentima i vijećima, Vijeću Europe i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0329.

(2)  SL L 323, 19.12.2022., str. 4.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0347.

(5)  SL C 425, 20.10.2021., str. 43.

(6)  Direktiva (EU) 2022/2041 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (SL L 275, 25.10.2022., str. 33.).

(7)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).

(8)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

(9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/27

---

P9_TA(2023)0054

Daljnje postupanje u vezi s mjerama koje je zatražio Parlament u cilju jačanja integriteta europskih institucija

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o daljnjem postupanju u vezi s mjerama koje je zatražio Parlament u cilju jačanja integriteta europskih institucija (2023/2571(RSP))

(2023/C 283/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir mjere za jačanje integriteta, neovisnosti i odgovornosti, koje je Konferencija predsjednika usvojila 8. veljače 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjere za jačanje integriteta, neovisnosti i odgovornosti, koje je Konferencija predsjednika usvojila 8. veljače 2023.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2),

| — | uzimajući u obzir govor predsjednice Komisije o stanju Unije tijekom 2022. od 14. rujna 2022. i program rada Komisije za 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednice Komisije o stanju Unije tijekom 2022. od 14. rujna 2022. i program rada Komisije za 2023.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. svibnja 2021. Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. svibnja 2021. Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta članova u Europskom parlamentu (2005/684/EC, Euratom) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta članova u Europskom parlamentu (2005/684/EC, Euratom) (5),

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Poslovnika i Kodeks ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Poslovnika i Kodeks ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su aktualne istrage koje vode belgijske vlasti otkrile potkrijepljene sumnje na korupciju, pranje novca i sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji u kojoj sudjeluju tri zastupnika u Europskom parlamentu, jedan bivši zastupnik i drugo osoblje, posebno od strane Maroka i Katara, ali i drugih država; |
| --- | --- |

A.

budući da su aktualne istrage koje vode belgijske vlasti otkrile potkrijepljene sumnje na korupciju, pranje novca i sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji u kojoj sudjeluju tri zastupnika u Europskom parlamentu, jedan bivši zastupnik i drugo osoblje, posebno od strane Maroka i Katara, ali i drugih država;

| B. | budući da je 15. prosinca 2022. Europski parlament velikom većinom usvojio rezoluciju o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama; budući da se tom rezolucijom traži donošenje niza hitnih mjera za jačanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti institucija EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je 15. prosinca 2022. Europski parlament velikom većinom usvojio rezoluciju o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama; budući da se tom rezolucijom traži donošenje niza hitnih mjera za jačanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti institucija EU-a;

| C. | budući da je predsjednica Europskog parlamenta predstavila nacrte prijedloga o reformi etičkih pravila Parlamenta koji su usvojeni na sjednici Konferencije predsjednika početkom siječnja 2023.; |
| --- | --- |

C.

budući da je predsjednica Europskog parlamenta predstavila nacrte prijedloga o reformi etičkih pravila Parlamenta koji su usvojeni na sjednici Konferencije predsjednika početkom siječnja 2023.;

| D. | budući da su transparentnost i odgovornost preduvjeti za povjerenje građana u institucije EU-a; budući da korupcija stoga predstavlja ozbiljan napad na europsku demokraciju; budući da su nedavna otkrića dovela do povećanog interesa javnosti za mjere koje su na snazi kako bi se zajamčila transparentnost, neovisnost i odgovornost zastupnika u Europskom parlamentu te za mjere drugih institucija u tom području; budući da je povjerenje javnosti u Europski parlament poljuljano zbog optužbi za korupciju povezanu s vanjskim interesima; |
| --- | --- |

D.

budući da su transparentnost i odgovornost preduvjeti za povjerenje građana u institucije EU-a; budući da korupcija stoga predstavlja ozbiljan napad na europsku demokraciju; budući da su nedavna otkrića dovela do povećanog interesa javnosti za mjere koje su na snazi kako bi se zajamčila transparentnost, neovisnost i odgovornost zastupnika u Europskom parlamentu te za mjere drugih institucija u tom području; budući da je povjerenje javnosti u Europski parlament poljuljano zbog optužbi za korupciju povezanu s vanjskim interesima;

| E. | budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju; budući da institucije EU-a i njihovi dužnosnici moraju štititi integritet demokratskih načela i vrijednosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju; budući da institucije EU-a i njihovi dužnosnici moraju štititi integritet demokratskih načela i vrijednosti;

| F. | budući da su unutarnji mehanizmi praćenja i upozoravanja u institucijama EU-a potpuno podbacili u otkrivanju aktualne korupcije i vanjskog upletanja; budući da su se postojeće zaštitne mjere i mehanizmi sankcija pokazali neučinkovitima u odvraćanju od navedenog kaznenog ponašanja; |
| --- | --- |

F.

budući da su unutarnji mehanizmi praćenja i upozoravanja u institucijama EU-a potpuno podbacili u otkrivanju aktualne korupcije i vanjskog upletanja; budući da su se postojeće zaštitne mjere i mehanizmi sankcija pokazali neučinkovitima u odvraćanju od navedenog kaznenog ponašanja;

| 1. | ponovno izražava dubok šok i osudu u pogledu nedavnih optužbi o korupciji sadašnjih i bivših zastupnika u Europskom parlamentu i iznova ističe svoju politiku nulte tolerancije na korupciju u bilo kojem obliku i na bilo kojoj razini; ustraje u činjenici da opseg istraga koje su u tijeku zahtijeva od Parlamenta i institucija EU-a da na međuinstitucijskoj razini i nepristrano reagiraju nedvosmislenim jedinstvom i nepokolebljivom odlučnošću i da poduzmu snažne i hitne mjere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da nikad nije izrečena financijska kazna za kršenje Kodeksa ponašanja zastupnika unatoč najmanje 26 kršenja evidentiranih u godišnjim izvješćima Savjetodavnog odbora o ponašanju zastupnika; smatra da je iznimno važno osigurati potpunu provedbu postojećih pravila o transparentnosti i odgovornosti, uključujući financijske sankcije za kršenje Kodeksa ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu; traži reviziju popisa zastupničkih aktivnosti koje se mogu sankcionirati kako bi se doprinijelo poboljšanju usklađenosti s njihovim obvezama i odgovornostima, uključujući reviziju članka 176. Poslovnika EP-a, kako bi se uspostavio čvrst i vidljiv okvir koji je provediv i odvraćajući; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su zakoni ključni za borbu protiv korupcije i kriminalnog ponašanja, ali da se samo njima ne može spriječiti kriminalno ponašanje pojedinačnih zastupnika, bivših zastupnika, članova osoblja ili dužnosnika Europskog parlamenta ili drugih europskih institucija; ustraje u tome da je potrebno otkriti i ukloniti eventualne rupe u pravilima i postupcima institucija koje olakšavaju nezakonito ponašanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da sve institucije EU-a imaju uspostavljene mehanizme za pitanja transparentnosti i odgovornosti; ističe da je te postojeće mehanizme i alate potrebno preispitati i prema potrebi izmijeniti, među ostalim u cilju otkrivanja izloženosti vanjskom upletanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da su u slučaju članova i bivših članova pod istragom nevladine organizacije navodno korištene kao vektori stranog uplitanja u europski parlamentarizam; poziva na reviziju postojećih propisa u cilju povećanja transparentnosti i odgovornosti nevladinih organizacija, posebno u vezi s upravljanjem, proračunom, vanjskim utjecajem i osobama pod znatnom kontrolom; ističe da nevladine organizacije koje primaju novac od trećih strana koje se ne moraju upisati u registar transparentnosti moraju otkriti izvore svojega financiranja pružanjem istih informacija kao i svi redovito registrirani subjekti; zahtijeva da se, ako se te informacije ne objave, sva javna financijska sredstva EU-a namijenjena toj nevladinoj organizaciji odmah zamrznu; poziva na sveobuhvatnu financijsku prethodnu provjeru nevladinih organizacija prije njihova upisa u registar transparentnosti EU-a, objavljivanje ugovornih sporazuma između Europske komisije i nevladinih organizacija te jasnu definiciju nevladinih organizacija kojima je dopušteno upisivanje u registar transparentnosti i koje ispunjavaju uvjete za primanje sredstava EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno ističe svoju potpunu potporu prijedlozima za jačanje transparentnosti, integriteta i odgovornosti, kako je navedeno u rezoluciji od 15. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su početni prijedlozi za jačanje integriteta, neovisnosti i odgovornosti koje je 8. veljače 2023. iznijela predsjednica Europskog parlamenta nužan prvi korak prema hitnoj potrebi da institucija djeluje kako bi se zajamčila odgovornost, transparentnost i integritet institucija EU-a; napominje da su planom koji je usvojila Konferencija predsjednika obuhvaćene neke mjere koje je Parlament izglasao u prosincu 2022. i da se njime ne isključuje razmatranje drugih mjera u okviru šireg procesa reformi; obvezuje se da će provoditi sve mjere donesene rezolucijom iz prosinca i ponavlja svoju ambiciju da poduzme sve potrebne mjere kako bi se zajamčila odgovornost, transparentnost i integritet institucija EU-a; odsad se obvezuje na otvoren i transparentan proces kako bi se javnosti pokazala snažna predanost reformi i vratilo povjerenje građana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži da se bez odgode i u potpunosti provedu sve mjere i zahtjevi usvojeni u rezoluciji iz prosinca; traži da se poduzmu dodatne i opsežnije mjere, posebno u pogledu zaštite zviždača, praćenja, izvješćivanja i nadzora; traži da se donesu odluke i iznesu razmatranja u pogledu transparentnosti, odgovornosti i integriteta u okviru javnih sastanaka, čime bi se u načelu zajamčila odgovornost i nadzor, osim ako legitimna i sve veća zabrinutost ne zahtijeva povjerljivost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Posebnom odboru za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje i jačanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti u Europskom parlamentu (INGE2) povjerava zadatak da utvrdi moguće nedostatke u pravilima Parlamenta i izradi prijedloge reformi u skladu s rezolucijom iz prosinca, nadovezujući se na rad Odbora za ustavna pitanja i suradnjom s njim te najboljim praksama drugih parlamenata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe svoj dugogodišnji poziv Komisiji da što prije iznese prijedlog za osnivanje neovisnog i učinkovitog etičkog tijela, u skladu s rezolucijom Parlamenta od 16. rujna 2021.; žali zbog činjenice da Komisija još nije iznijela takav prijedlog, unatoč tome što ga je predsjednica Komisije 2019. uvrstila u mandatno pismo povjerenice Věre Jourove te žali zbog toga što akcijski plan predsjednice Europskog parlamenta ne uključuje nikakve mjere za ubrzanje tog postupka; apelira na Komisiju da najkasnije do ožujka 2023. iznese svoj prijedlog o osnivanju neovisnog etičkog tijela, u skladu s rezolucijom Parlamenta iz veljače 2022. o osnivanju neovisnog etičkog tijela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog toga što usvojene mjere ne uključuju prijedloge za vjerodostojnu reformu Savjetodavnog odbora o ponašanju zastupnika; obvezuje se da će reformirati Savjetodavni odbor u skladu sa svojim prijedlogom o neovisnom etičkom tijelu sve dok neovisno etičko tijelo EU-a ne bude u mogućnosti preuzeti trenutačnu ulogu Savjetodavnog odbora, čime bi mogao samoinicijativno nadzirati zastupnike, dopuštajući svakome da podnese obrazložene pritužbe, uvesti proaktivne provjere izjava o financijskim interesima zastupnika i osigurati učinkovitiji i transparentniji sustav strožih sankcija protiv zastupnika i bivših zastupnika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje dodatnu provjeru parlamentarnih asistenata i osoblja koje radi u osjetljivim političkim područjima, posebno u području vanjskih poslova, sigurnosti i obrane; smatra da bi se osoblje koje radi u takvim područjima moglo smatrati politički izloženim osobama u skladu s definicijom iz Direktive o sprečavanju pranja novca; smatra da bi za putovanja koja plaćaju treće zemlje trebalo biti potrebno prethodno odobrenje posebnog tijela Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je ključno uvesti „razdoblje mirovanja” za zastupnike u razdoblju od šest mjeseci po isteku njihovih mandata i smatra da bi to razdoblje trebalo definirati uzimajući u obzir pravila koja se primjenjuju na bivše zastupnike pri preuzimanju aktivnosti lobiranja povezanih s europskim institucijama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obvezuje se da će tajništvu registra transparentnosti zajamčiti odgovarajuća sredstva kako bi se zajamčila točnost unosa o aktivnostima lobiranja interesnih skupina, lobija i nevladinih organizacija i kako bi lobiranje postalo transparentnije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži da se zastupnicima zabrani obavljanje plaćenih popratnih aktivnosti koje bi mogle dovesti do sukoba interesa s njihovim mandatom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja mjere donesene radi povećanja transparentnosti financijskih izjava zastupnika, za koje je potrebno više informacija o popratnim poslovima zastupnika i njihovim vanjskim aktivnostima, uključujući točan iznos dodatnih prihoda koje zarađuju i klijente u čije ime rade uz naknadu; ponovno ističe da bi trebalo razmotriti dodatne zaštitne mjere protiv korupcije, kao što je prijavljivanje imovine zastupnika na početku i na kraju svakog mandata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na to da se obveza zastupnika da prijave sve zakazane sastanke s diplomatskim predstavnicima trećih zemalja i trećim stranama obuhvaćenima područjem primjene registra transparentnosti proširi i na akreditirane parlamentarne asistente i osoblje, koji rade na specifičnim izvješćima ili rezolucijama, ili u situacijama u kojima zastupnici imaju aktivnu ulogu te jasan i neposredan utjecaj na razvoj specifičnih dokumenata, osim u posebnim slučajevima kao što su slučajevi u kojima bi imenovanje pojedinca ili organizacije ugrozilo zaštitu života ili integriteta bilo koje osobe; kada drugi uvjerljivi razlozi od javnog interesa zahtijevaju povjerljivost; u vezi s aktivnostima koje fizičke osobe provode nastupajući isključivo u vlastito ime a ne u suradnji s drugima; ili u vezi sa spontanim sastancima ili sastancima isključivo privatne ili društvene naravi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je Parlament u svojoj rezoluciji iz prosinca tražio reviziju Pravilnika o osoblju, a posebno njegova članka 22. točke (c), kako bi ga se uskladilo sa standardima Direktive o zviždačima; ponavlja taj poziv i nadalje traži reviziju pravila o zviždačima primjenjivih na asistente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja mjere donesene u pogledu predstavnika Katra nakon otkrića; međutim, ponovno izražava duboku zabrinutost zbog navoda o podmićivanju od strane marokanskih vlasti te traži primjenu istih mjera za predstavnike Maroka; ponovno ističe svoju predanost potpunom istraživanju i rješavanju slučajeva korupcije u kojima sudjeluju zemlje koje žele kupiti utjecaj u Parlamentu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | krajnje odlučno ponovno ističe da bi Parlament trebao nastaviti govoriti protiv kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice da se korupcijski skandal upotrebljava u svrhu pokretanja nepromišljene kampanje ocrnjivanja nevladinih organizacija i širenja pogrešnih informacija o nedostatku transparentnosti njihova financiranja; ponovno ističe svoju nepokolebljivu potporu organizacijama civilnog društva koje se zalažu za ljudska prava i okoliš uz potpuno poštovanje pravila o transparentnosti i integritetu europskih institucija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da se postojeći etički okvir za povjerenike mora proširiti kako bi se uklonili postojeći zakonodavni nedostaci, primjerice nepostojanje statuta za povjerenike; ističe da je taj proces usko povezan s parlamentarnom kontrolom i nadzorom; stoga smatra da svaki takav statut povjerenika mora biti sastavljen u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom; poziva Komisiju da prijedlog statuta za povjerenike predstavi u sklopu paketa za obranu europske demokracije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i Vijeće da surađuju s Parlamentom na provedbi potrebnih reformi kako bi se zajamčila prevencija i pripravnost za jačanje transparentnosti i odgovornosti institucija EU-a te za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podržava poduzimanje hitnih koraka za provedbu svih mjera koje je Parlament već podržao; poziva odbor INGE2 i druga nadležna tijela Parlamenta da što prije, a najkasnije do ljeta, revidiraju etička pravila te traži javnu procjenu postignutog napretka u roku od šest mjeseci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te Predsjedništvu Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0448.

(2)  SL C 117, 11.3.2022., str. 159.

(3)  SL C 506, 15.12.2021., str. 127.

(4)  SL L 207, 11.6.2021., str. 1.

(5)  SL L 262, 7.10.2005., str. 1.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/31

---

P9_TA(2023)0055

Uspostava neovisnog tijela EU-a za etička pitanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o uspostavi neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2023/2555(RSP))

(2023/C 283/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 9., članak 10., članak 15. stavak 3. i članak 17. stavak 3. i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 298., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 9., članak 10., članak 15. stavak 3. i članak 17. stavak 3. i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 298.,

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 18. ožujka 2022. upućeno Vijeću, uključujući daljnje postupanje Komisije nakon nezakonodavne rezolucije Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 18. ožujka 2022. upućeno Vijeću, uključujući daljnje postupanje Komisije nakon nezakonodavne rezolucije Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja,

| — | uzimajući u obzir mandatno pismo predsjednice Komisije od 1. prosinca 2019. upućeno Věri Jourovoj, kandidatkinji za potpredsjednicu za vrijednosti i transparentnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandatno pismo predsjednice Komisije od 1. prosinca 2019. upućeno Věri Jourovoj, kandidatkinji za potpredsjednicu za vrijednosti i transparentnost,

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju za razdoblje 2019. – 2024. koje je 16. srpnja 2019. predstavila Ursula von der Leyen u svojstvu kandidatkinje za predsjednicu Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju za razdoblje 2019. – 2024. koje je 16. srpnja 2019. predstavila Ursula von der Leyen u svojstvu kandidatkinje za predsjednicu Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2),

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir Poslovnik, a posebno članke 2., 10. i 11., članak 176. stavak 1., članke od 1. do 3., članak 4. stavak 6., članke 5. i 6. Priloga I. i Prilog II., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik, a posebno članke 2., 10. i 11., članak 176. stavak 1., članke od 1. do 3., članak 4. stavak 6., članke 5. i 6. Priloga I. i Prilog II.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu br. 31 (EEZ), br. 11 (EZAE), o utvrđivanju Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu br. 31 (EEZ), br. 11 (EZAE), o utvrđivanju Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju (3),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se predsjednica Komisije u svojim političkim smjernicama u srpnju 2019. obvezala uspostaviti tijelo za etička pitanja; budući da je potpredsjednica Komisije za vrijednosti i transparentnost u svojem mandatnom pismu preuzela istu obvezu; budući da je Parlament već izrazio potporu takvom tijelu; budući da Komisija ipak još nije podnijela prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o osnivanju neovisnog tijela za etička pitanja; |
| --- | --- |

A.

budući da se predsjednica Komisije u svojim političkim smjernicama u srpnju 2019. obvezala uspostaviti tijelo za etička pitanja; budući da je potpredsjednica Komisije za vrijednosti i transparentnost u svojem mandatnom pismu preuzela istu obvezu; budući da je Parlament već izrazio potporu takvom tijelu; budući da Komisija ipak još nije podnijela prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o osnivanju neovisnog tijela za etička pitanja;

| B. | budući da su nedavna otkrića korupcije s pravom povećala javni i politički nadzor nad postojećim standardima i praksama unutar Parlamenta i drugih institucija; budući da su neovisnost, transparentnost i odgovornost javnih institucija i njihovih izabranih predstavnika, povjerenika i dužnosnika od iznimne važnosti za poticanje povjerenja građana, koje je neophodno za legitimno funkcioniranje demokratskih institucija; |
| --- | --- |

B.

budući da su nedavna otkrića korupcije s pravom povećala javni i politički nadzor nad postojećim standardima i praksama unutar Parlamenta i drugih institucija; budući da su neovisnost, transparentnost i odgovornost javnih institucija i njihovih izabranih predstavnika, povjerenika i dužnosnika od iznimne važnosti za poticanje povjerenja građana, koje je neophodno za legitimno funkcioniranje demokratskih institucija;

| C. | budući da u institucijama EU-a već postoje etički standardi, ali su vrlo fragmentirani i oslanjaju se isključivo na samoregulatorni pristup; budući da bi osnivanje neovisnog tijela za etička pitanja moglo doprinijeti jačanju povjerenja u institucije EU-a, kao i njihovog demokratskog legitimiteta; |
| --- | --- |

C.

budući da u institucijama EU-a već postoje etički standardi, ali su vrlo fragmentirani i oslanjaju se isključivo na samoregulatorni pristup; budući da bi osnivanje neovisnog tijela za etička pitanja moglo doprinijeti jačanju povjerenja u institucije EU-a, kao i njihovog demokratskog legitimiteta;

| D. | budući da je u skladu s doktrinom Meroni, koju je utvrdio Sud Europske unije, nadležnosti institucija EU-a moguće delegirati vanjskim tijelima, među ostalim i kad se te nadležnosti još ne izvršavaju; |
| --- | --- |

D.

budući da je u skladu s doktrinom Meroni, koju je utvrdio Sud Europske unije, nadležnosti institucija EU-a moguće delegirati vanjskim tijelima, među ostalim i kad se te nadležnosti još ne izvršavaju;

| 1. | ponavlja svoju veliku šokiranost i osudu navodnih koruptivnih djela u Europskom parlamentu i ističe svoju politiku nulte tolerancije na korupciju u bilo kojem obliku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoju potporu uspostavi neovisnog tijela za etička pitanja, kako je navedeno u njegovoj rezoluciji od 16. rujna 2021., kako bi se vratilo povjerenje građana u institucije EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče Komisiju da do kraja ožujka 2023. podnese svoj prijedlog o osnivanju neovisnog tijela za etička pitanja za Europski parlament i Komisiju koje je otvoreno za sudjelovanje svih institucija i agencija EU-a te da prije ljetne stanke dovrši pregovore o strukturi, upravljanju, imenu, sastavu i ovlastima tog tijela kao i o svim drugim pitanjima koja bi se mogla pojaviti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da je potrebno jasno razlikovati kaznena djela, kršenje institucionalnih pravila i neetično ponašanje; podsjeća da bi neovisno tijelo za etička pitanja trebalo raditi na uspostavi zajedničke definicije sukoba interesa za institucije EU-a na temelju najviših standarda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi novom tijelu EU-a za etička pitanja trebalo delegirati niz dogovorenih zadataka predlaganja i savjetovanja o slučajevima i pravilima za povjerenike, zastupnike u Europskom parlamentu i osoblje uključenih institucija prije, tijekom i, u nekim slučajevima nakon isteka mandata ili završetka službe, u skladu s primjenjivim pravilima; smatra da bi, u cilju osiguranja dosljedne primjene etičkih standarda i predvidljivosti, savjeti trebali biti obvezujući za neovisno etičko tijelo EU-a u pogledu njegovog stajališta o istoj temi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da bi tijelo trebalo imati pravo samostalno pokrenuti istrage i provesti ih na licu mjesta i na temelju dokaza koristeći se informacijama koje prikupi ili primi od trećih strana; podsjeća da bi tijelo također trebalo imati mogućnost provjeriti istinitost izjava o financijskim interesima i imovini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su u slučaju „Katargate” nevladine organizacije navodno korištene kao vektori vanjskog upletanja u europsku demokraciju; poziva na reviziju postojećih propisa u cilju povećanja transparentnosti i odgovornosti predstavnika interesnih skupina u njihovoj interakciji sa zastupnicima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da se u njegovu prijedlogu predviđa tijelo od devet osoba sastavljeno od etičkih stručnjaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe potrebu da tijelo zaštiti zviždače, posebno europske javne dužnosnike, kako bi mogli izražavati zabrinutost u pogledu mogućih kršenja pravila bez straha od odmazde; preporučuje reviziju Pravilnika o osoblju, a posebno njegova članka 22. točke (c), kako bi ih se uskladilo sa standardima Direktive o zviždačima (4); ponavlja svoje pozive Predsjedništvu da u međuvremenu hitno revidira interna pravila Parlamenta o provedbi članka 22. točke (c) Pravilnika o osoblju kako bi ih se uskladilo sa zaštitnim mjerama predviđenima u Direktivi o zviždačima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da neovisno tijelo za etička pitanja ima mogućnost suradnje i razmjene informacija s relevantnim tijelima EU-a kao što su Europski ured za borbu protiv prijevara, Ured europskog javnog tužitelja, Europski ombudsman i Europski revizorski sud, u okviru njihovih mandata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | preporučuje usvajanje usklađenih i primjerenih razdoblja mirovanja u svim institucijama EU-a i jačanje njihove provedbe; uviđa da se pojava „rotirajućih vrata” odnosi i na nevladine organizacije te poziva na dodatnu analizu sukoba interesa u tom pogledu; poziva da se u cilju ograničavanja mogućih sukoba interesa zastupnicima u Europskom parlamentu zabrani obavljanje plaćenih dodatnih poslova ili aktivnosti u ime organizacija ili pojedinaca obuhvaćenih područjem primjene registra transparentnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | predlaže da se unutar Europskog parlamenta bez odgode učvrste i u potpunosti ojačaju postupci sankcioniranja istodobno radeći na osnivanju neovisnog tijela za etička pitanja; u tom pogledu podsjeća na nedavne primjedbe Europske ombudsmanice u vezi sa Savjetodavnim odborom Parlamenta; ističe da Europska ombudsmanica predlaže da se ojača neovisnost Savjetodavnog odbora te da mu se proaktivno daju ovlasti za praćenje, istraživanje i osiguravanje usklađenosti s etičkim pravilima, posebno Kodeksom ponašanja, kao i da mu se osiguraju dostatna sredstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obvezuje se da će raditi što je brže moguće u skladu s načelom lojalne suradnje kako bi se pregovori dovršili do ljeta; poziva svoju Konferenciju predsjednika da imenuje svoje pregovarače i pošalje pismo za otvaranje pregovora s Komisijom i drugim institucijama, agencijama i tijelima koji su voljni pridružiti se; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0448.

(2)  SL C 117, 11.3.2022., str. 159.

(3)  SL P 045, 14.6.1962., str. 1385.

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/34

---

P9_TA(2023)0056

Godina dana ruske invazije i ratne agresije na Ukrajinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o godini dana ruske invazije i ratne agresije na Ukrajinu (2023/2558(RSP))

(2023/C 283/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i o Rusiji, posebno nakon eskalacije rata Rusije protiv Ukrajine u veljači 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i o Rusiji, posebno nakon eskalacije rata Rusije protiv Ukrajine u veljači 2022.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (1) te popratno područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Ukrajine, potpisan 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (1) te popratno područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Ukrajine, potpisan 2014.,

| — | uzimajući u obzir Povelju UN-a, Hašku konvenciju, Ženevske konvencije i njihove dodatne protokole te Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju UN-a, Hašku konvenciju, Ženevske konvencije i njihove dodatne protokole te Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Ukrajine za članstvo u EU-u od 28. veljače 2022. i naknadno odobrenje statusa zemlje kandidatkinje od strane Europskog vijeća 23. lipnja 2022. na temelju pozitivne ocjene Komisije i u skladu sa stajalištima Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Ukrajine za članstvo u EU-u od 28. veljače 2022. i naknadno odobrenje statusa zemlje kandidatkinje od strane Europskog vijeća 23. lipnja 2022. na temelju pozitivne ocjene Komisije i u skladu sa stajalištima Europskog parlamenta,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon 24. sastanka na vrhu između EU-a i Ukrajine održanog 3. veljače 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon 24. sastanka na vrhu između EU-a i Ukrajine održanog 3. veljače 2023.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 9. veljače 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 9. veljače 2023.,

| — | uzimajući u obzir govor ukrajinskog predsjednika Volodimira Zelenskoga nakon njegova posjeta Parlamentu 9. veljače 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor ukrajinskog predsjednika Volodimira Zelenskoga nakon njegova posjeta Parlamentu 9. veljače 2023.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da Rusija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu ratnu agresiju na Ukrajinu; budući da ta ratna agresija predstavlja očito i nedvojbeno kršenje Povelje UN-a i temeljnih načela međunarodnog prava; budući da Ukrajina trpi rusku agresiju još od studenoga 2013., kada su izbili prosvjedi protiv odluke tadašnjeg predsjednika da obustavi potpisivanje Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine; budući da rusko djelovanje u Ukrajini tijekom protekle godine i dalje ugrožava mir i sigurnost u Europi i diljem svijeta; |
| --- | --- |

A.

budući da Rusija od 24. veljače 2022. provodi nezakonitu, neizazvanu i neopravdanu ratnu agresiju na Ukrajinu; budući da ta ratna agresija predstavlja očito i nedvojbeno kršenje Povelje UN-a i temeljnih načela međunarodnog prava; budući da Ukrajina trpi rusku agresiju još od studenoga 2013., kada su izbili prosvjedi protiv odluke tadašnjeg predsjednika da obustavi potpisivanje Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine; budući da rusko djelovanje u Ukrajini tijekom protekle godine i dalje ugrožava mir i sigurnost u Europi i diljem svijeta;

| B. | budući da su ruske snage izvele neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu; budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima i stotine djece, te da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo; budući da je Rusija, nakon što je ranije pripojila Krimski poluotok, 30. rujna 2022. jednostrano proglasila pripojenje ukrajinskih oblasti Donecka, Hersona, Luhanska i Zaporižje, koje su djelomično bile pod ruskom okupacijom; budući da je ruski pokušaj etničkog čišćenja okupiranih dijelova Ukrajine uključivao masovne zločine; budući da Rusija nastoji uništiti ukrajinski nacionalni identitet i izbrisati ukrajinsku kulturu i državnost; |
| --- | --- |

B.

budući da su ruske snage izvele neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu; budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima i stotine djece, te da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo; budući da je Rusija, nakon što je ranije pripojila Krimski poluotok, 30. rujna 2022. jednostrano proglasila pripojenje ukrajinskih oblasti Donecka, Hersona, Luhanska i Zaporižje, koje su djelomično bile pod ruskom okupacijom; budući da je ruski pokušaj etničkog čišćenja okupiranih dijelova Ukrajine uključivao masovne zločine; budući da Rusija nastoji uništiti ukrajinski nacionalni identitet i izbrisati ukrajinsku kulturu i državnost;

| C. | budući da su milijuni Ukrajinaca raseljeni unutar i izvan Ukrajine jer su pobjegli od ruske agresije; budući da će zbog kontinuirane ruske agresije na Ukrajinu ljudi i dalje biti prisiljeni bježati iz svojih domova; budući da će zbog ruskih ratnih zločina generacija ukrajinske djece biti traumatizirana, dok će milijuni ukrajinskih civila i vojnog osoblja trebati liječenje zbog duševne boli, depresije, tjeskobe i posttraumatskog stresnog poremećaja; |
| --- | --- |

C.

budući da su milijuni Ukrajinaca raseljeni unutar i izvan Ukrajine jer su pobjegli od ruske agresije; budući da će zbog kontinuirane ruske agresije na Ukrajinu ljudi i dalje biti prisiljeni bježati iz svojih domova; budući da će zbog ruskih ratnih zločina generacija ukrajinske djece biti traumatizirana, dok će milijuni ukrajinskih civila i vojnog osoblja trebati liječenje zbog duševne boli, depresije, tjeskobe i posttraumatskog stresnog poremećaja;

| D. | budući da je oslobođenje ukrajinskih teritorija dovelo do otkrivanja jasnih dokaza o strukturnim i raširenim kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koje su počinile ruske snage i njihovi pomagači, kao što su izvansudska pogubljenja i pokopi u masovnim grobnicama, silovanje i drugi oblici seksualnog nasilja, mučenje, upotreba civila kao ljudskih štitova, prisilno raseljavanje civila (uključujući djecu) u Rusiju, uništavanje ekosustavâ, upotreba eksplozivnog oružja s dalekosežnim učinkom, uključujući nezakonito kazetno streljivo u gusto naseljenim područjima, te ciljano uništenje civilne infrastrukture, uključujući bolnice, domove i škole; |
| --- | --- |

D.

budući da je oslobođenje ukrajinskih teritorija dovelo do otkrivanja jasnih dokaza o strukturnim i raširenim kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koje su počinile ruske snage i njihovi pomagači, kao što su izvansudska pogubljenja i pokopi u masovnim grobnicama, silovanje i drugi oblici seksualnog nasilja, mučenje, upotreba civila kao ljudskih štitova, prisilno raseljavanje civila (uključujući djecu) u Rusiju, uništavanje ekosustavâ, upotreba eksplozivnog oružja s dalekosežnim učinkom, uključujući nezakonito kazetno streljivo u gusto naseljenim područjima, te ciljano uništenje civilne infrastrukture, uključujući bolnice, domove i škole;

| E. | budući da su žene i djevojčice posebno ugrožene tijekom humanitarnih kriza i kriza raseljavanja jer su one, naime, i dalje u nerazmjernom broju žrtve rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

E.

budući da su žene i djevojčice posebno ugrožene tijekom humanitarnih kriza i kriza raseljavanja jer su one, naime, i dalje u nerazmjernom broju žrtve rodno uvjetovanog nasilja;

| F. | budući da se zbog ruske blokade ukrajinskog izvoza žitarica tijekom prošle godine pojavila prijetnja gladi za milijune ljudi u Ukrajini i izvan nje, što je podsjetilo na gladomor; |
| --- | --- |

F.

budući da se zbog ruske blokade ukrajinskog izvoza žitarica tijekom prošle godine pojavila prijetnja gladi za milijune ljudi u Ukrajini i izvan nje, što je podsjetilo na gladomor;

| G. | budući da ruska ratna agresija pokazuje kolonijalni stav Moskve prema svojim susjedima; budući da će sve dok je Rusija imperijalistička država uvijek postojati prijetnja agresije na europski kontinent; budući da su brojni međunarodni akteri priznali Rusiju kao državnog sponzora terorizma i državu koja se koristi terorističkim sredstvima, nakon čega bi sada trebale uslijediti konkretne mjere; |
| --- | --- |

G.

budući da ruska ratna agresija pokazuje kolonijalni stav Moskve prema svojim susjedima; budući da će sve dok je Rusija imperijalistička država uvijek postojati prijetnja agresije na europski kontinent; budući da su brojni međunarodni akteri priznali Rusiju kao državnog sponzora terorizma i državu koja se koristi terorističkim sredstvima, nakon čega bi sada trebale uslijediti konkretne mjere;

| H. | budući da je Ukrajina sada priznata zemlja kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji i da je primila golemu potporu Europske unije u svim područjima, uključujući dosad nezabilježenu vojnu potporu; budući da ukupna pomoć Ukrajini na koju su se EU, njegove države članice i europske financijske institucije obvezali od veljače 2022. doseže najmanje 67 milijardi EUR, uključujući vojnu pomoć; |
| --- | --- |

H.

budući da je Ukrajina sada priznata zemlja kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji i da je primila golemu potporu Europske unije u svim područjima, uključujući dosad nezabilježenu vojnu potporu; budući da ukupna pomoć Ukrajini na koju su se EU, njegove države članice i europske financijske institucije obvezali od veljače 2022. doseže najmanje 67 milijardi EUR, uključujući vojnu pomoć;

| I. | budući da je, unatoč ruskoj agresiji i nesigurnoj socioekonomskoj situaciji, ukrajinska vlada uspjela postići određeni uspjeh u provedbi reformi decentralizacije i demokratizacije; |
| --- | --- |

I.

budući da je, unatoč ruskoj agresiji i nesigurnoj socioekonomskoj situaciji, ukrajinska vlada uspjela postići određeni uspjeh u provedbi reformi decentralizacije i demokratizacije;

| J. | budući da je ruska ratna agresija najveći vojni sukob na europskom kontinentu od kraja Drugog svjetskog rata i da je odraz sve većeg sukoba autoritarizma i demokracije; |
| --- | --- |

J.

budući da je ruska ratna agresija najveći vojni sukob na europskom kontinentu od kraja Drugog svjetskog rata i da je odraz sve većeg sukoba autoritarizma i demokracije;

| 1. | ponovno izražava nepokolebljivu solidarnost s ukrajinskim narodnom i ukrajinskim vodstvom te potporu neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno snažno osuđuje nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu ratnu agresiju Rusije na Ukrajinu, kao i upletenost bjeloruskog režima; zahtijeva da Rusija i njezine savezničke snage okončaju sva vojna djelovanja, osobito napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, i da Rusija povuče sve vojne snage, savezničke snage i vojnu opremu s čitavog međunarodno priznatog državnog područja Ukrajine te da okonča prisilno deportiranje ukrajinskih civila i pusti na slobodu sve pritvorene Ukrajince; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odaje počast hrabrom ukrajinskom narodu, koji su s pravom dobitnici Nagrade Saharov za slobodu mišljenja za 2023. i koji hrabro brane svoju zemlju, suverenitet, neovisnost i teritorijalnu cjelovitost, kao i slobodu, demokraciju, vladavinu prava i europske vrijednosti, od brutalnog režima kojim se nastoji ugroziti naša demokracija te oslabiti i razdijeliti naša Unija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava najiskreniju sućut obiteljima i bližnjima hrabrih boraca koji su žrtvovali svoje živote u obrani Ukrajine, njezina naroda, slobode i demokracije; poziva EU i njegove države članice da nastave pružati i povećaju potporu za liječenje i rehabilitaciju ozlijeđenih ukrajinskih branitelja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava odlučnost da pomogne ukrajinskom narodu da zadrži duh otpornosti i vjeru u bolje sutra kada će zavladati mir u Ukrajini i Europi, kada nijedan dio ukrajinskog teritorija neće biti pod ruskom okupacijom te se nijedan ukrajinski ili drugi građanin neće osjećati u opasnosti ili pod napadom zbog želje za životom u miru, sigurnosti i blagostanju te uz poštovanje europskih vrijednosti i načela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pohvaljuje solidarnost koju su građani EU-a, civilno društvo, države članice i sama Unija pokazali prema Ukrajini i njezinom narodu; podržava stalno produljivanje Direktive o privremenoj zaštiti (2) za osobe koje zbog ruske ratne agresije na Ukrajinu bježe iz te zemlje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vjeruje da će ishod rata i stav međunarodne zajednice biti ključni za svako buduće djelovanje ostalih autoritarnih režima koji pomno prate tijek rata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je glavni cilj Ukrajine pobijediti u ratu protiv Rusije, što podrazumijeva njezinu sposobnost da otjera sve ruske snage, pomagače i savezničke snage s međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; smatra da se taj cilj može ostvariti samo kontinuiranom, trajnom i sve većom opskrbom Ukrajine svim vrstama oružja, bez odstupanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahtijeva da Ruska Federacija trajno prestane kršiti ili ugrožavati suverenitet, neovisnost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine i ostalih susjednih zemalja; napominje da ruska agresija nije ograničena na Ukrajinu jer ima štetan učinak na sigurnost i gospodarstvo svih zemalja Istočnog partnerstva EU-a, posebno na Republiku Moldovu, koja se stalno suočava s ruskim političkim ucjenama, sigurnosnim prijetnjama i provokacijama, čiji je cilj destabilizacija vlade i podrivanje demokracije te zbog kojih bi moglo doći do udaljavanja te zemlje s njezina europskog puta; prima na znanje nedavnu izjavu predsjednice Republike Moldove Maije Sandu o opasnosti od državnog udara u zemlji; poziva EU i njegove države članice da nastave podupirati Republiku Moldovu jer bi njezine ranjivosti mogle oslabiti otpornost Ukrajine i utjecati na sigurnost Europe; poziva EU i njegove države članice da u okviru inicijative EU-a za Istočno partnerstvo promiču solidarnost i suradnju te da se koriste svim potrebnim sredstvima kako bi na odgovarajući način odgovorili na nove prijetnje i osigurali stabilnost i blagostanje te regije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da predsjednik Putin, drugi ruski čelnici i njihovi bjeloruski saveznici koji su donijeli planove i dali naredbe za početak ove ratne agresije na Ukrajinu moraju snositi odgovornost za zločin agresije koji su počinili; nadalje, inzistira na tome da sudionici koji pomažu ruskom režimu također moraju odgovarati za svoju ulogu u ratnoj agresiji Rusije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj poziv Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i državama članicama da se založe za preuzimanje odgovornosti za zločine počinjene tijekom ruske ratne agresije na Ukrajinu, posebno za zločin agresije, ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i navodni genocid; stoga ponovno poziva Komisiju, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da s Ukrajinom i međunarodnom zajednicom surađuju na uspostavi posebnog suda za istragu i kazneni progon zločina agresije koji su ruski čelnici i njihovi saveznici počinili protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva potpredsjednika Komisije / visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) te države članice i njihove diplomatske službe da nastave što tješnje i intenzivnije surađivati s međunarodnim partnerima kako bi se povećalo jedinstvo međunarodne zajednice u osudi i borbi protiv ruske ratne agresije te u utvrđivanju odgovornosti za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i zločin agresije; ponovno ističe da pruža punu podršku radu Međunarodnog kaznenog suda u cilju doprinosa ukidanju prakse nekažnjavanja počinitelja najtežih zločina koji su od važnosti za međunarodnu zajednicu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | najoštrije osuđuje korištenje seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja kao oružja u ratu i naglašava da to predstavlja ratni zločin; poziva EU i zemlje koje su prihvatile žene i djevojčice koje su pobjegle iz Ukrajine da zajamče pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno hitnim kontracepcijskim sredstvima, među ostalim za osobe koje su preživjele silovanje, te da podrže pružanje tih usluga u Ukrajini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe kontinuiranu potrebu za pružanjem humanitarne pomoći Ukrajini, kao i za zadovoljavanjem potreba milijuna osoba raseljenih iz Ukrajine i unutar nje, posebno onih koje pripadaju ranjivim skupinama; ponavlja da se kontinuiranim prisilnim premještanjem i deportacijom ukrajinske djece, uključujući djecu iz ustanova, u Rusiju i time što ih ruske obitelji prisilno posvajaju krši ukrajinsko i međunarodno pravo; naglašava da prisilno premještanje djece koja pripadaju jednoj skupini u drugu skupinu predstavlja kazneno djelo genocida, u skladu s člankom II. Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida; u tom pogledu poziva međunarodnu zajednicu da podrže napore ukrajinskih vlasti u prikupljanju, dokumentiranju i očuvanju dokaza o kršenjima ljudskih prava počinjenima tijekom ruskog rata protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja i u potpunosti podržava izjavu predsjednika Zelenskog iz njegova obraćanja Europskom parlamentu kada je izjavio: „Ovo je naša Europa. Ovo su naša pravila. Ovo je naš način života. A za Ukrajinu to je povratak kući”; ponovno potvrđuje predanost koju je izrazio u pogledu članstva Ukrajine u Europskoj uniji; ponovno poziva na inovativnu, komplementarnu i fleksibilnu suradnju između trenutačnog rada na provedbi Sporazuma o pridruživanju koji je na snazi i procesa pregovora o pristupanju, čime bi se omogućila postupna integracija Ukrajine u jedinstveno tržište EU-a i sektorske programe, uključujući pristup fondovima EU-a u odgovarajućim područjima, kako bi ukrajinski građani mogli imati koristi od pristupanja tijekom cijelog procesa, a ne samo nakon njegova dovršetka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je ruska ratna agresija iz temelja promijenila geopolitičku situaciju u Europi, što zahtijeva odvažne, hrabre i sveobuhvatne političke, sigurnosne i financijske odluke EU-a; u tom kontekstu ponovno ističe potporu odluci Europskog vijeća da se Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje za pristupanje EU-u; poziva Ukrajinu, Komisiju i Vijeće da započnu s pripremama za početak pristupnih pregovora ove godine; smatra da članstvo Ukrajine u EU-u predstavlja geostrateško ulaganje u ujedinjenu i snažnu Europu te da odražava vodstvo, odlučnost i viziju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja odluku Europskog vijeća da se Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje za pristupanje EU-u; ističe da se pristupanje EU-u mora odvijati u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji, na temelju poštovanja relevantnih postupaka i pod uvjetom da su ispunjeni utvrđeni kriteriji, posebno tzv. kriteriji iz Kopenhagena za članstvo u EU-u, te da se taj proces i dalje temelji na zaslugama te usvajanju i provedbi relevantnih reformi, posebno u području demokracije, vladavine prava, ljudskih prava, tržišnoga gospodarstva i primjene pravne stečevine EU-a; poziva ukrajinsku vladu da nastavi s jačanjem lokalne samouprave, što je reforma koja je dobila znatne pohvale na nacionalnoj i međunarodnoj razini, te da uspjeh decentralizacijske reforme uključi u opću strukturu procesa sanacije, oporavka i obnove Ukrajine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno potvrđuje potporu pružanju vojne pomoći Ukrajini dokle god to bude potrebno; uvažava napore koje su države članice uložile u pružanje vojne potpore, a potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik Unije u koordinaciju te potpore kako bi se Ukrajini omogućilo da ostvari svoje legitimno pravo na samoobranu od ruske ratne agresije; ponovno poziva države članice da svejedno znatno povećaju i ubrzaju svoju vojnu potporu kako bi se Ukrajini omogućilo ne samo da se brani od ruskih napada nego i da ponovno stekne potpunu kontrolu nad cijelim svojim međunarodno priznatim teritorijem; poziva države članice, SAD, Ujedinjenu Kraljevinu i Kanadu da brzo ispune svoje obećanje da će Ukrajinu opremiti modernim borbenim tenkovima; naglašava važnost održavanja bliske koordinacije i jedinstva među ukrajinskim saveznicima u pogledu analize ključnih zahtjeva ukrajinskih vlasti za teško naoružanje i napredne sustave protuzračne obrane; poziva da se ozbiljno razmotri mogućnost opskrbe Ukrajine zapadnim borbenim zrakoplovima, helikopterima i odgovarajućim raketnim sustavima te znatnog povećanja isporuka streljiva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Vijeće da nastavi s politikom sankcija protiv Rusije i Bjelarusa te da pritom prati, preispituje i pojačava djelotvornost i učinak te politike; poziva Komisiju i države članice da osiguraju brzu provedbu i strogu primjenu svih sankcija; poziva Vijeće da do kraja veljače 2023. donese deseti paket sankcija, da znatno proširi područje primjene sankcija, osobito onih za gospodarstvo i energetski sektor u vidu zabrane uvoza fosilnih goriva, uranija i dijamanata iz Rusije te onih protiv konkretnih osoba i subjekata, da sankcionira sve osobe povezane s takozvanom skupinom Wagner i drugim naoružanim skupinama, paravojnim postrojbama i pomagačima koje financira Rusija, uključujući one koji su aktivni na okupiranom teritoriju Ukrajine, te da se plinovodi Sjeverni tok 1 i 2 potpuno napuste kako bi se prestao financirati Putinov ratni stroj novcem EU-a; poziva sve države članice da ostanu ujedinjene u svojem odgovoru na rusku ratnu agresiju na Ukrajinu, a sve zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za članstvo u EU-u da se usklade s politikom sankcija EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži od Komisije da provede procjenu učinka u pogledu djelotvornosti sankcija na ruske ratne napore te u pogledu zaobilaženja sankcija; podsjeća da je kršenje restriktivnih mjera dodano na EU-ov popis kaznenih djela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Poziva EU i njezine države članice da poduzmu daljnje mjere za nastavljanje međunarodne izolacije Ruske Federacije, među ostalim u pogledu članstva Rusije u međunarodnim organizacijama i tijelima kao što je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | duboko je zabrinut zbog izvješća da nekoliko trećih zemalja surađuje s Rusijom kako bi joj pomogle da zaobiđe sankcije, uključujući izvješća da Iran i Sjeverna Koreja Rusiji kontinuirano isporučuju vojnu opremu, da kineska obrambena poduzeća u državnom vlasništvu Rusiji šalju opremu s dvojnom namjenom, navigacijsku opremu, tehnologiju za ometanje i dijelove borbenih zrakoplova, izvješća o aktivnostima neprijavljenih tankera i traži od Komisije da zajamči da plin iz Rusije, kojoj su izrečene sankcije EU-a, ne može doći na tržište Europske unije ni obilaznim putovima ni pod krinkom uvoza plina iz trećih zemalja, npr. Azerbajdžana; poziva EU, države članice i njihove saveznike da povećaju učinkovitost već nametnutih sankcija, da poduzmu hitne korake kako bi zaustavili svaki pokušaj zaobilaženja tih sankcija te da rade na mehanizmu sekundarnih sankcija kojim bi se uklonile sve rupe u zakonu; osuđuje one zemlje koje pomažu Rusiji da izbjegne učinke nametnutih sankcija i poziva EU da strogo kazneno progoni poduzeća, udruge ili pojedince koji sudjeluju u zaobilaženju sankcija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i suzakonodavce da dovrše pravni režim kojim bi se omogućili zapljena ruske imovine koju je EU zamrznuo i njezino korištenje u svrhu ispravljanja različitih posljedica ruske agresije na Ukrajinu, uključujući obnovu Ukrajine i naknadu žrtvama ruske agresije; naglašava svoje uvjerenje da Rusija nakon završetka rata mora biti obvezna platiti odštetu koja će joj biti izrečena kako bi značajno pridonijela obnovi Ukrajine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno osuđuje nedavnu odluku Međunarodnog olimpijskog odbora (IOC) da se ruskim i bjeloruskim sportašima omogući da se natječu u kvalifikacijama za Olimpijske igre u Parizu 2024. pod neutralnom zastavom, što je u suprotnosti s višedimenzionalnom izolacijom tih zemalja i što će oba režima iskoristiti u svrhu propagande; poziva države članice i međunarodnu zajednicu da izvrše pritisak na Međunarodni olimpijski odbor kako bi poništio tu odluku, koja je sramotna za međunarodni sportski svijet, te da zauzme slično stajalište o svim drugim sportskim, kulturnim ili znanstvenim događanjima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU i njegove države članice da aktivno podupiru diplomatske napore Međunarodne agencije za atomsku energiju, koja je predložila uspostavu zone nuklearne sigurnosti i zaštite oko ukrajinske nuklearne elektrane u Zaporižji; naglašava važnost očuvanja integriteta infrastrukture i osiguravanja jednostavnog pristupa lokalitetima misije IAEA-e; poziva institucije EU-a i države članice da Rosatomu zabrane aktualna ulaganja u ključnu infrastrukturu u EU-u te da se obustave sve njegove aktivnosti u EU-u; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva institucije EU-a da prošire mogućnosti za ukrajinske izabrane predstavnike i dužnosnike da uče o radu institucija EU-a i da sudjeluju u njihovu radu kao promatrači; poziva na pokretanje postupaka za osnivanje akademije javne uprave u okviru Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU i njegove države članice da strateški i proaktivno rade na suzbijanju hibridnih prijetnji i na sprečavanju upletanja Rusije u političke, izborne i druge demokratske procese Ukrajine i EU-a, a posebno zlonamjernih radnji kojima je cilj manipuliranje javnim mišljenjem i ugrožavanje europske integracije; poziva EU i njegove države članice da povećaju otpornost na dezinformacije i disruptivne kampanje osmišljene kako bi se ugrozili demokratski procesi i stvorile podjele u Ukrajini i Europskoj uniji te da taj propust riješe tako da osiguraju da europska radiotelevizijska poduzeća i televizijski kanali ne pružaju usluge nijednom ruskom televizijskom kanalu koji je pod sankcijama niti doprinose širenju ruskih dezinformacija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Opću skupštinu UN-a da ratnu agresiju Rusije na Ukrajinu zadrži na svojem dnevnom redu i poziva partnere EU-a diljem svijeta da nastave pružati političku i humanitarnu potporu Ukrajini u obrani njezine neovisnosti, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da pojačaju suradnju sa svjetskim čelnicima iz drugih regija u pogledu potpore Ukrajini i da povećaju međunarodni pritisak na ruski režim; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zahvalnost zemljama koje su pokazale dosad nezabilježeno jedinstvo, solidarnost i potporu Ukrajini od prvih sati rata i koje to i dalje čine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava solidarnost i potporu hrabrim ljudima u Rusiji i Bjelarusu koji prosvjeduju protiv ratne agresije Rusije na Ukrajinu; zahtijeva da države članice zaštite i odobre azil Rusima i Bjelorusima koje se proganja zbog proturatnih izjava ili prosvjedovanja protiv rata, kao i ruskim i bjeloruskim dezerterima i osobama koje se pozivaju na priziv savjesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku, vladi i Verhovnoj radi Ukrajine; Ujedinjenim narodima, Međunarodnom olimpijskom odboru te ruskim i bjeloruskim vlastima. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(2)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/40

---

P9_TA(2023)0057

Europska središnja banka – godišnje izvješće za 2022.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2022. (2022/2037(INI))

(2023/C 283/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2021.,

| — | uzimajući u obzir povratne informacije od 28. travnja 2022. koje je ESB dao kao odgovor na sadržaj rezolucije Europskog parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije od 28. travnja 2022. koje je ESB dao kao odgovor na sadržaj rezolucije Europskog parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2020.,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan ESB-a za borbu protiv klimatskih promjena od 4. srpnja 2022. usmjeren na daljnju integraciju pitanja klimatskih promjena u njegove operacije monetarne politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan ESB-a za borbu protiv klimatskih promjena od 4. srpnja 2022. usmjeren na daljnju integraciju pitanja klimatskih promjena u njegove operacije monetarne politike,

| — | uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi ESB-a za europodručje od 8. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi ESB-a za europodručje od 8. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir brzu procjenu Eurostata od 30. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brzu procjenu Eurostata od 30. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir ESB-ove rezultate testiranja otpornosti na stres u pogledu klimatskih rizika od 8. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ESB-ove rezultate testiranja otpornosti na stres u pogledu klimatskih rizika od 8. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir europsku gospodarsku prognozu Komisije za ljeto 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku gospodarsku prognozu Komisije za ljeto 2022.,

| — | uzimajući u obzir podatke Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o svjetskim gospodarskim izgledima za 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir podatke Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o svjetskim gospodarskim izgledima za 2022.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra iz lipnja i srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra iz lipnja i srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum sklopljen u sklopu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum sklopljen u sklopu Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 1., članak 125., članak 127. stavke 1. i 2., članak 130., članak 282. stavak 2. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 1., članak 125., članak 127. stavke 1. i 2., članak 130., članak 282. stavak 2. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir monetarne dijaloge s predsjednicom ESB-a Christine Lagarde od 7. veljače, 20. lipnja, 26. rujna i 28. studenoga 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir monetarne dijaloge s predsjednicom ESB-a Christine Lagarde od 7. veljače, 20. lipnja, 26. rujna i 28. studenoga 2022.,

| — | uzimajući u obzir da je Upravno vijeće ESB-a 21. srpnja 2022. odobrilo instrument zaštite transmisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Upravno vijeće ESB-a 21. srpnja 2022. odobrilo instrument zaštite transmisije,

| — | uzimajući u obzir odluke Upravnog vijeća ESB-a u području monetarne politike o povećanju kamatnih stopa ESB-a u srpnju, rujnu, studenome i prosincu 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Upravnog vijeća ESB-a u području monetarne politike o povećanju kamatnih stopa ESB-a u srpnju, rujnu, studenome i prosincu 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće ESB-a od 29. rujna 2022. o napretku ostvarenom tijekom faze ispitivanja za projekt digitalnog eura, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESB-a od 29. rujna 2022. o napretku ostvarenom tijekom faze ispitivanja za projekt digitalnog eura,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (2),

| — | uzimajući u obzir članke 3. i 13. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3. i 13. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 142. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 142. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0022/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0022/2023),

| A. | budući da će se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2022. za osnovni scenarij gospodarski rast smanjiti s 3,1 % za 2022. na 0,9 % za 2023., a zatim će se oporaviti na 1,9 % 2024.; budući da su određene temeljne pretpostavke te prognoze već zastarjele; budući da u vezi s izgledima za gospodarsku aktivnost u europodručju postoji izražena heterogenost među zemljama i visoka razina neizvjesnosti, što je povezano s ratnim zbivanjima u Ukrajini i energetskom krizom, zbog čega brojne neovisne prognoze predviđaju recesiju; |
| --- | --- |

A.

budući da će se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2022. za osnovni scenarij gospodarski rast smanjiti s 3,1 % za 2022. na 0,9 % za 2023., a zatim će se oporaviti na 1,9 % 2024.; budući da su određene temeljne pretpostavke te prognoze već zastarjele; budući da u vezi s izgledima za gospodarsku aktivnost u europodručju postoji izražena heterogenost među zemljama i visoka razina neizvjesnosti, što je povezano s ratnim zbivanjima u Ukrajini i energetskom krizom, zbog čega brojne neovisne prognoze predviđaju recesiju;

| B. | budući da je zbog ničim izazvane, nemoralne i neopravdane ruske agresije na Ukrajinu ozbiljno ugroženo povjerenje te su cijene energije i hrane osjetno porasle, što je u kombinaciji s ostalim poremećajima u opskrbi u Kini pogoršalo postojeće pritiske u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

B.

budući da je zbog ničim izazvane, nemoralne i neopravdane ruske agresije na Ukrajinu ozbiljno ugroženo povjerenje te su cijene energije i hrane osjetno porasle, što je u kombinaciji s ostalim poremećajima u opskrbi u Kini pogoršalo postojeće pritiske u lancu opskrbe;

| C. | budući da je glavni cilj ESB-a održati stabilnost cijena, koju je definirao kao inflaciju od 2 % u srednjoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

C.

budući da je glavni cilj ESB-a održati stabilnost cijena, koju je definirao kao inflaciju od 2 % u srednjoročnom razdoblju;

| D. | budući da se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2022. očekuje da će se ukupna inflacija smanjiti s 8,1 % 2022. godine na 5,5 % 2023. i 2,3 % 2024. godine; budući da je 2,3 % i dalje malo iznad ciljane stope ESB-a; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema projekcijama ESB-a iz rujna 2022. očekuje da će se ukupna inflacija smanjiti s 8,1 % 2022. godine na 5,5 % 2023. i 2,3 % 2024. godine; budući da je 2,3 % i dalje malo iznad ciljane stope ESB-a;

| E. | budući da je prema podacima Eurostata stopa nezaposlenosti u srpnju 2022. iznosila 6 % u EU-u i 6,6 % u europodručju te da je neujednačena u različitim dijelovima EU-a i unutar država članica, uz stope nezaposlenosti među mladima koje su i dalje mnogo više (14 % u EU-u i 14,2 % u europodručju); budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih i dalje ozbiljan problem koji se treba riješiti u EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema podacima Eurostata stopa nezaposlenosti u srpnju 2022. iznosila 6 % u EU-u i 6,6 % u europodručju te da je neujednačena u različitim dijelovima EU-a i unutar država članica, uz stope nezaposlenosti među mladima koje su i dalje mnogo više (14 % u EU-u i 14,2 % u europodručju); budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih i dalje ozbiljan problem koji se treba riješiti u EU-u;

| F. | budući da se ESB u okviru svojeg mandata obvezao doprinijeti ciljevima Pariškog sporazuma; budući da klimatske promjene mogu ugroziti djelotvornost monetarne politike, utjecati na rast te povećati cijene i makroekonomsku nestabilnost; |
| --- | --- |

F.

budući da se ESB u okviru svojeg mandata obvezao doprinijeti ciljevima Pariškog sporazuma; budući da klimatske promjene mogu ugroziti djelotvornost monetarne politike, utjecati na rast te povećati cijene i makroekonomsku nestabilnost;

| G. | budući da je funkcioniranje mehanizma transmisije monetarne politike preduvjet da bi ESB mogao ispuniti svoj mandat u pogledu stabilnosti cijena; |
| --- | --- |

G.

budući da je funkcioniranje mehanizma transmisije monetarne politike preduvjet da bi ESB mogao ispuniti svoj mandat u pogledu stabilnosti cijena;

| H. | budući da se vanjska vrijednost eura u odnosu na američki dolar znatno pogoršala tijekom proteklih nekoliko mjeseci; budući da se energijom i energetskim izvedenicama trguje u američkim dolarima i da deprecijacija tečaja eura u odnosu na dolar dodatno doprinosi inflaciji; |
| --- | --- |

H.

budući da se vanjska vrijednost eura u odnosu na američki dolar znatno pogoršala tijekom proteklih nekoliko mjeseci; budući da se energijom i energetskim izvedenicama trguje u američkim dolarima i da deprecijacija tečaja eura u odnosu na dolar dodatno doprinosi inflaciji;

| I. | budući da je prema istraživanju Eurobarometra iz lipnja i srpnja 2022. potpora javnosti europskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji s eurom kao jedinstvenom valutom na najvišoj razini dosad, odnosno na 80 % u europodručju i 72 % na razini čitavog EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema istraživanju Eurobarometra iz lipnja i srpnja 2022. potpora javnosti europskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji s eurom kao jedinstvenom valutom na najvišoj razini dosad, odnosno na 80 % u europodručju i 72 % na razini čitavog EU-a;

| J. | budući da ESB polaže račune Europskom parlamentu kao instituciji koja predstavlja građane EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da ESB polaže račune Europskom parlamentu kao instituciji koja predstavlja građane EU-a;

Opći pregled

| 1. | duboko je zabrinut zbog ničim izazvane ruske ratne agresije na Ukrajinu i njezinih ozbiljnih, nepredvidivih i dugotrajnih posljedica za europsko gospodarstvo i društvo, osobito za najizloženije i najranjivije skupine kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i kućanstva s nižim primanjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da dosad nezabilježene krize iziskuju dosad nezabilježene, inovativne i odvažne odluke o monetarnoj politici; |
| --- | --- |

2.

| 3. | razumije nesigurnost i složeno okruženje koji su pokretač monetarne politike; izražava duboku zabrinutost zbog povijesno visokih razina inflacije; pozdravlja odlučnost ESB-a da se pripremi za poduzimanje mjera kada to bude potrebno radi očuvanja financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je glavna zadaća ESB-a osigurati stabilnost cijena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | svjestan je da bi ESB mogao smanjiti cijene snažnim smanjenjem ukupne potražnje primjenom instrumenata monetarne politike kojima raspolaže, istodobno uvažavajući činjenicu da bi se time povećao rizik od negativnog učinka na rast i zapošljavanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatira da je aktualna inflacija ponajviše uvjetovana ponudom, osobito cijenama energije i hrane, koje sada utječu na temeljnu inflaciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatira i da tradicionalni instrumenti monetarne politike imaju ograničen utjecaj na rješavanje problema inflacije koja je ponajviše uvjetovana ponudom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je statutarna neovisnost ESB-a preduvjet za ispunjavanje njegova mandata, kako je utvrđeno Ugovorima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja pristupanje Republike Hrvatske europodručju, koja je u siječnju 2023. postala njegova 20. država članica; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatira da su se tijekom pandemije fiskalna i monetarna politika međusobno podupirale, uz suradnju svih institucija EU-a i država članica u okviru njihovih mandata, čime je spriječeno da se ponovi scenarij iz financijske krize 2008. te podsjeća na pouke izvučene iz njezinih uzroka i odgovora na nju; naglašava da održavanje stabilnosti cijena danas zahtijeva još tješnju koordinaciju fiskalne i monetarne politike jer pružanje odgovora na šokove na strani ponude zahtijeva veću otpornost opskrbnog lanca i energetske reforme, uključujući prelazak na više izvora obnovljive energije i predvidljiv okvir za ulaganja; slaže se s upozorenjem predsjednice Lagarde da je „od ključne važnosti da fiskalna potpora koja služi za zaštitu [...] kućanstava od utjecaja viših cijena bude privremena i ciljana. Time se ograničava rizik od poticanja inflacijskih pritisaka, što ujedno olakšava zadaću monetarne politike da se osigura stabilnost cijena i doprinosi očuvanju održivosti duga” (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja izjavu predsjednice Lagarde da je zbog trenutačne geopolitičke krize potreban napredak u fiskalnoj integraciji EU-a; pozdravlja dugotrajnu potporu ESB-a brzom dovršetku bankovne unije i naglašava rizike uzrokovane ozbiljnim kašnjenjima; pozdravlja potporu koju ESB pruža uspostavi potpuno razvijenog europskog sustava osiguranja depozita; potvrđuje da su podjela rizika i smanjenje rizika međusobno povezani i da institucionalni sustavi zaštite imaju ključnu ulogu u zaštiti i stabilizaciji institucija članica; pozdravlja dosadašnji napredak u pogledu smanjenja neprihodonosnih kredita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva ESB da redovito nastavi pratiti kretanja i objavljivati informacije o međunarodnoj ulozi eura; naglašava da jačanje uloge eura zahtijeva produbljivanje i dovršetak uspostave europske ekonomske i monetarne unije kako bi se smanjila stvarna i percipirana osjetljivost europodručja na makroekonomske šokove; konstatira da će se povećanjem privlačnosti eura kao valute pričuve dodatno poboljšati njegova međunarodna upotreba i povećati sposobnost EU-a da neovisno oblikuje svoj politički stav, što je ključni element u zaštiti europskog ekonomskog suvereniteta; |
| --- | --- |

12.

Monetarna politika

| 13. | zabrinut je zbog toga što je inflacija u europodručju dosegnula rekordne razine s prosječnom inflacijom za 2022. od 8,4 %; naglašava da je ukupna inflacija u listopadu 2022. porasla na rekordno visoku razinu od 10,6 %, koja se do prosinca 2022. smanjila na 9,2 %; ističe da je energija daleko najvažniji pokretač inflacije (40,8 %), nakon čega slijede cijene hrane (11,8 %); konstatira da ESB predviđa ukupnu stopu inflacije od 6,3 % za 2023., 3,4 % za 2024. i 2,3 % za 2025., uz pozitivne rizike uglavnom zbog poremećaja u opskrbi energijom i hranom; konstatira da je inflacija trenutačno znatno viša od ciljane stope ESB-a od 2 %; konstatira da temeljna inflacija trenutačno iznosi 5,2 %; podsjeća da je glavna zadaća ESB-a osigurati stabilnost cijena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je u okviru preispitivanja strategije ESB-a ponovno potvrđena srednjoročna orijentacija ciljeva inflacije i da je kao ciljna vrijednost postavljena simetrična inflacija od 2 % u srednjoročnom razdoblju; poziva ESB da dosljedno cilja na tu inflaciju tijekom ovog srednjoročnog razdoblja, uključujući tijekom trenutačnog kriznog razdoblja; poziva ESB da definira pojam „srednjoročno”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prima na znanje nedavne odluke ESB-a o povećanju stopa za 50 baznih bodova u srpnju, 75 baznih bodova u rujnu, 75 baznih bodova u studenome, 50 baznih bodova u prosincu 2022. i 50 baznih bodova u siječnju 2023.; konstatira da trenutačna kamatna stopa iznosi 3,0 %; prima na znanje izjavu predsjednice Lagarde da ESB namjerava „dodatno povećati kamatne stope tijekom nekoliko sljedećih sastanaka sve dok se inflacija ne spusti na ciljanu razinu”; konstatira da su nominalne kamatne stope i dalje ispod neutralne stope; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatira da ESB raspolaže instrumentima za smanjenje ukupne potražnje kako bi u srednjoročnom razdoblju smanjio inflaciju na ciljanu razinu; zabrinut je zbog posljedica takvih monetarnih odluka na rast i zapošljavanje, zbog čega je potrebno provesti procjenu proporcionalnosti; poziva ESB da razmotri uravnoteženiju i postupniju prilagodbu politike s obzirom na visoku razinu nesigurnosti; poziva na podrobnija obrazloženja svih budućih odluka o stopama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da su ruska agresija na Ukrajinu i ovisnost o uvoznim fosilnim gorivima uzrok velikog dijela nedavnog izraženog povećanja cijena, pri čemu ukupna inflacija odražava nagli porast cijena nafte i plina; konstatira da je aktualna inflacija ponajviše uvjetovana ponudom; konstatira i da tradicionalni instrumenti monetarne politike imaju ograničen utjecaj na rješavanje problema inflacije koja je ponajviše uvjetovana cijenama energije i hrane; prima na znanje opetovanu konstataciju ESB-a da povećanje kamatnih stopa neće smanjiti cijene energije niti kratkoročno utjecati na inflaciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | duboko je zabrinut zbog rizika od fragmentacije s obzirom na razlike u razinama inflacije među zemljama europodručja, koje su se u kolovozu 2022. kretale između 25,2 % u Estoniji i 6,6 % u Francuskoj; smatra da to ugrožava jedinstvenost monetarne politike ESB-a i njezinu transmisiju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je zbog toga što je „dobit u posljednje vrijeme jedan od glavnih čimbenika ukupne domaće inflacije, više nego ikada u povijesti”, kao što je istaknula članica Izvršnog odbora Isabel Schnabel (4); poziva ESB da redovito objavljuje podatke o tome koliko dobiti doprinosi inflaciji; konstatira da monetarna politika nije pravi odgovor na taj čimbenik inflacije, odnosno prekomjernu tržišnu moć, na koju se bolji odgovor može pružiti u okviru drugih politika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva ESB da razvije vjerodostojnu komunikacijsku strategiju popraćenu brzim i konkretnim mjerama kako bi se europskim građanima poslala jasna poruka da će se inflacija u srednjoročnom razdoblju smanjiti; duboko je zabrinut zbog toga što su inflacijska očekivanja potrošača tijekom sljedećih 12 mjeseci i medijan očekivane inflacije tijekom sljedeće tri godine znatno iznad ciljane razine, točnije na 5,0 % odnosno 2,9 % (5); sa zabrinutošću konstatira da to daje naslutiti da inflacijska očekivanja ostaju bez uporišta; konstatira da je utjecaj na inflacijska očekivanja jedan od glavnih razloga za to što ESB povećava stope; poziva ESB da dodatno razmotri ulogu inflacijskih očekivanja i način na koji na njih utječu najave i mjere ESB-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje nedostatak konsenzusa u akademskoj zajednici o ulozi inflacijskih očekivanja u stvarnim stopama inflacije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | posebno je zabrinut zbog toga što je nedavni pad tečaja eura u odnosu na američki dolar postao glavni čimbenik inflacije cijena energije; primjećuje da je nedavni pad eura u odnosu na američki dolar stoga čimbenik inflacije cijena energije s obzirom na to da se energetskim izvedenicama trguje u američkim dolarima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konstatira da je MMF u svojem svjetskim gospodarskim izgledima za 2022. zaključio da su rizici od spiralnog rasta plaća ograničeni; konstatira da će otporna tržišta rada i određena razina nadoknade gubitka kupovne moći vjerojatno doprinijeti snažnom rastu plaća; poziva ESB da itekako pomno prati taj rizik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zabrinut je zbog toga što se ESB u svojem okviru za kolateral i dalje oslanja na privatne agencije za kreditni rejting za rejting državnih obveznica; ponavlja poziv ESB-u da se prestane oslanjati na te agencije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je ujednačena transmisija monetarne politike ključna za ostvarenje mandata ESB-a u pogledu stabilnosti cijena; ističe da zbog prekomjernih razlika u prinosima na državne obveznice kreditni uvjeti nisu usklađeni s ujednačenom transmisijom monetarne politike; prima na znanje odluku ESB-a od 15. lipnja 2022. da primijeni fleksibilnost pri reinvestiranju otkupljenih vrijednosnih papira dospjelih u okviru hitnog programa kupnje zbog pandemije; prima na znanje uvođenje instrumenta zaštite transmisije kako bi se podržala učinkovita transmisija monetarne politike u cijelom europodručju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konstatira da je kombinacija jeftinih ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja i viših kamatnih stopa stvorila rizik od toga da se europskim bankama omogući da ostvare dodatnu dobit koja će se mjeriti u milijardama; pozdravlja odluku koju je ESB donio na sastanku u listopadu da se spriječi ta arbitraža; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zabrinut je zbog nedostatka koordinacije monetarne politike među glavnim središnjim bankama u svijetu; zabrinut je i zbog toga što će ciklus istodobnog povećanja kamatne stope diljem svijeta dovesti do dosad nezabilježenog pooštravanja uvjeta monetarne politike; poziva ESB da pokrene međunarodni dijalog s drugim središnjim bankama; |
| --- | --- |

27.

Sporedni ciljevi

| 28. | podsjeća da je tijekom monetarnog dijaloga u studenome 2021. predsjednica ESB-a izjavila da „u okviru sporednih ciljeva svakako imamo gospodarski razvoj, zaštitu okoliša i borbu protiv klimatskih promjena i tako dalje. Jasno je da o njima treba voditi računa, osobito ako su te sporedne ciljeve vrlo jasno postavile i druge institucije, a osobito Europski parlament”; predlaže da se ova rezolucija iskoristi za pružanje doprinosa ESB-u u pogledu sekundarnih ciljeva (6); |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da se, ne dovodeći u pitanje cilj stabilnosti cijena, UFEU-om od ESB-a zahtijeva da podupire opće ekonomske politike Unije u skladu s člankom 3. UEU-a; ističe da među ciljevima ESB-a postoji jasna hijerarhija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatira da monetarne politike ESB-a usmjerene na ispunjavanje njegove glavne zadaće podliježu procjeni proporcionalnosti; konstatira da se procjenom proporcionalnosti uzima u obzir učinak mjera monetarne politike na šire gospodarstvo i ekonomske politike, o kojima je riječ u ovom odjeljku; naglašava da će ESB, ako bude suočen s izborom između različitih skupova politika koji jednako pogoduju stabilnosti cijena, odabrati one koje najbolje podupiru opće ekonomske politike EU-a (7); |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva ESB da u svojem godišnjem izvješću u jednom zasebnom poglavlju objasni kako tumači svoje sporedne ciljeve i koje korake poduzima da ih ostvari te da navede učinke svoje monetarne politike na opće ekonomske politike EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da su visoka razina društveno, ekološki i gospodarski održivog rasta te izrazito konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo s ciljem pune zaposlenosti ključni gospodarski ciljevi; podsjeća na važnost europskog stupa socijalnih prava; naglašava da se ti ciljevi mogu najbolje ostvariti kada slobodno tržište djeluje u stabilnom makroekonomskom okruženju koje se temelji na predvidivim razinama cijena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe ključnu ulogu MSP-ova u gospodarstvu EU-a te gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji, zapošljavanju i provedbi usporedne tranzicije (digitalne i klimatske); |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaže da ESB u okviru svoje procjene proporcionalnosti povode računa o tome da troškove njegovih operacija monetarne politike ne bi trebali neproporcionalno snositi društveni slojevi s nižim primanjima i najranjivije skupine te da procijeni učinak svojih operacija monetarne politike na te skupine, imajući na umu da razlike u bogatstvu i primanjima negativno utječe na djelotvornost transmisije monetarne politike (8); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva ESB da se, kao neovisna institucija, pri obavljanju svojih zadaća i dalje suzdržava od donošenja politički motiviranih odluka; |
| --- | --- |

35.

Borba protiv klimatskih promjena

| 36. | konstatira da su za poticanje zelenih ulaganja potrebni stabilnost cijena i stabilno makroekonomsko okruženje te da bi oni, među ostalim, doprinijeli stvaranju pravih uvjeta za provedbu Pariškog sporazuma; poziva ESB da procijeni u kojoj mjeri klimatske promjene utječu na njegovu sposobnost održavanja stabilnosti cijena; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da je ESB, kao jedna od institucija EU-a, vezan obvezama EU-a u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje odluku Upravnog vijeća da poduzme daljnje korake kako bi se pitanja povezana s klimatskim promjenama uključila u okvir Eurosustava za monetarnu politiku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da je koncept tržišne neutralnosti povezan s načelom „otvorenog tržišnog gospodarstva sa slobodnim tržišnim natjecanjem”; poziva ESB da se, poštujući svoju neovisnost, pozabavi nefunkcioniranjem tržišta i osigura učinkovitu raspodjelu resursa u dugoročnom razdoblju, istodobno zadržavajući najvišu moguću razinu apolitičnosti i poštujući načelo neutralnosti tržišta; konstatira da je ESB već u nekoliko navrata odstupao od tržišne neutralnosti; ističe da se takve odluke ne smiju donositi nauštrb postizanja glavnog cilja ESB-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prima na znanje najavu ESB-a da će dekarbonizirati svoja držanja korporativnih obveznica, i to prilagodbom sastava svojega portfelja; naglašava da su programi ESB-a za kupnju imovine nekonvencionalna mjera monetarne politike koju bi trebalo provoditi samo u izvanrednim ekonomskim okolnostima; naglašava i da su ta držanja nusproizvod ranije borbe protiv niske inflacije te da ulaganja nisu među ciljevima monetarne politike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | povrh toga prima na znanje najavu o ozelenjivanju ESB-ova okvira za kolateral, koje će doprinijeti smanjenju financijskog rizika u bilanci ESB-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja najavu ESB-a o dodatnom poboljšanju alata i kapaciteta Eurosustava za procjenu rizika kako bi se povelo više računa o rizicima povezanima s klimom i okolišem, primjerice u okviru njihovih internih sustava za procjenu kreditnog rizika; posebno pozdravlja suradnju ESB-a s agencijama za kreditni rejting kako bi se povećala transparentnost u pogledu načina na koji one u rejtinge uračunavaju klimatske rizike i njihove ambicije u pogledu zahtjeva za objavljivanje informacija o klimatskim rizicima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja akcijski plan ESB-a i njegov detaljan plan djelovanja u vezi s klimatskim promjenama kako bi se pitanja klimatskih promjena dodatno uključila u njegov okvir politike i povezane modele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja ESB-ovo testiranje otpornosti na klimatske rizike osmišljeno kako bi se procijenila otpornost banaka i korporacija na rizik klimatske tranzicije; primjećuje da rezultati objavljeni 8. srpnja 2022. pokazuju da većina banaka nema čvrste okvire za testiranje otpornosti na stres u pogledu klimatskih rizika i da ne raspolaže relevantnim podacima; poziva ESB da izda praktične smjernice i smanji birokraciju; konstatira da bi se nadzor nad bankama trebao temeljiti na rizičnosti, a ne na sekundarnim aspektima; poziva banke da ulože dodatne napore u kvantifikaciju klimatskih rizika i upravljanje tim rizicima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava ESB-ova postignuća u pogledu smanjenja vlastitih emisija ugljika u razdoblju od 2020. do 2021. za 10,7 %; |
| --- | --- |

45.

Transparentnost, odgovornost, rodna ravnopravnost i drugi aspekti

| 46. | naglašava potrebu za daljnjim poboljšanjem mehanizama odgovornosti i transparentnosti ESB-a; konstatira da su se, iako je ESB proširio svoje instrumente i ciljeve izvan problematike stabilnosti cijena, njegove prakse u pogledu odgovornosti izmijenile su se tek djelomično; sa zanimanjem iščekuje formalno utvrđivanje, u pismenom obliku, trenutačnih praksi u pogledu odgovornosti između ESB-a i Europskog parlamenta; ponavlja poziv ESB-u da poveća odgovornost prema Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja sadržajne i detaljne povratne informacije koje je ESB dao kao odgovor na rezoluciju Parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2020.; poziva ESB da i dalje ispunjava svoje obveze u pogledu odgovornosti i da nastavi svake godine objavljivati pismene povratne informacije kao odgovor na rezolucije Parlamenta o godišnjim izvješćima ESB-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva ESB da bolje izvješćuje o svojim stajalištima u Bazelskom odboru za nadzor nad bankama, uključujući u pismenom obliku; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja novu komunikacijsku politiku ESB-a koja uključuje pristupačnije načine objašnjavanja i predstavljanja političkih odluka ESB-a građanima i dionicima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja pozornost koju ESB pridaje rizicima od kibernapada; potiče ESB da nastavi biti pozoran, posebno u svjetlu geopolitičkog konteksta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ESB da pojača praćenje razvoja kriptovaluta i povezanih rizika u pogledu kibersigurnosti, pranja novca, financiranja terorizma i drugih kriminalnih radnji povezanih s anonimnošću koju pruža kriptoimovina; u tom kontekstu prima na znanje stupanje na snagu Uredbe o tržištima kriptoimovine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | žali zbog toga što su samo dva člana Izvršnog odbora i Upravnog vijeća ESB-a žene; ponavlja da bi kandidature za Izvršni odbor trebale biti rodno uravnotežene te da bi se popisi kandidata koji su ušli u uži izbor trebali podnositi Parlamentu; duboko žali zbog toga što su države članice, umjesto da dostave popis kandidata koji su ušli u uži izbor, nedavno predložile broj kandidata jednak broju upražnjenih funkcija; podsjeća da se Parlament prethodno obvezao da neće razmatrati popise kandidata u užem izboru na kojima se ne poštuje načelo rodne ravnoteže, u skladu sa svojom rezolucijom o rodnoj ravnoteži u kandidaturama za ekonomske i monetarne poslove EU-a; poziva države članice europodručja da učine ono što trebaju i da u potpunosti uključe načelo rodne ravnopravnosti u svoje postupke imenovanja kako bi se za položaj guvernera nacionalnih središnjih banaka zajamčile rodno ravnopravne mogućnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | žali zbog toga što u organizacijskoj strukturi ESB-a i dalje postoji rodna neravnoteža, posebno u pogledu udjela žena na višim rukovodećim položajima; konstatira da najnoviji dostupni statistički podaci o tom pitanju datiraju iz 2019. i da pokazuju da je udio žena na svim rukovodećim položajima u ESB-u porastao na 30,3 %, a na višim rukovodećim položajima na 30,8 %; pozdravlja novu strategiju ESB-a za poboljšanje rodne ravnoteže, uključujući cilj povećanja udjela žena do 2026. na između 40 % i 51 %; poziva ESB da u okviru svojeg godišnjeg izvješća izvješćuje o napretku u tom području; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podržava cilj ESB-a da poveća zastupljenost žena poticanjem žena da napreduju u tom području; stoga pozdravlja inicijative kao što je stipendija ESB-a za žene u ekonomiji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prima na znanje ESB-ov pravilnik o osoblju u pogledu mogućih sukoba interesa i potiče njegovu ambicioznu primjenu; prima na znanje i aktualno preispitivanje njegova etičkog okvira; upozorava na odluku Europskog ombudsmana od 26. listopada 2022. u kojoj su iznesene preporuke u tom pogledu, posebno o „rotirajućim vratima” u ESB-u, nakon nedavnog slučaja prelaska jednog visokopozicioniranog ekonomista u jednu američku investicijsku banku (9); poziva ESB da razdoblje mirovanja koje se primjenjuje na djelatnike u višim platnim razredima proširi i na zaposlenike u nižim platnim razredima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva ESB da izradi strategiju o postupanju s lobistima i poveća transparentnost kontakata i na razini djelatnika izvan Upravnog vijeća; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja činjenicu da se 2021. broj krivotvorenih novčanica eura smanjio na najnižu razinu od 2003. (12 novčanica na milijun); poziva ESB da pojača borbu protiv krivotvorenja i suradnju s Europolom, Interpolom i Komisijom u ostvarivanju tog cilja; poziva ESB da, ne dovodeći u pitanje ovlasti država članica, uspostavi sustav za bolje praćenje velikih transakcija s ciljem borbe protiv pranja novca, utaje poreza te financiranja terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja napredak ESB-a u pogledu projekta digitalnog eura, kao i dijalog s Parlamentom u tom pogledu; sa zanimanjem iščekuje završetak 24-mjesečne faze ispitivanja za projekt digitalnog eura i odluku Upravnog vijeća o početku postupka uvođenja digitalnog eura, nakon što suzakonodavci osiguraju pravnu osnovu za to na temelju prijedloga Komisije koji je u pripremi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe očekivane koristi kao što su povećanje učinkovitosti i veća financijska uključenost; slaže se s ESB-om da bi digitalni euro morao zadovoljiti niz minimalnih zahtjeva, uključujući stabilnost, sigurnost, učinkovitost i zaštitu privatnosti; naglašava da bi digitalni euro mogao dopuniti, ali ne i zamijeniti gotovinu kao sredstvo plaćanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva ESB da pri osmišljavanju digitalnog eura na odgovarajući način uzme u obzir rizike za bankarski sektor i opće kreditiranje realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

60.

| 61. | duboko žali zbog odluke ESB-a da u testiranje prototipova sučelja za digitalni euro uključi Amazon; naglašava da je to poduzeće potencijalni konkurent u tom području i da ga stoga ne bi trebalo staviti u takav položaj, posebno zato što ne dobiva nikakvu novčanu naknadu za taj angažman; naglašava i da eksternalizacija infrastrukture za digitalni euro jednom tehnološkom poduzeću iz SAD-a oslabljuje stratešku autonomiju EU-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na daljnje poboljšanje internog okvira ESB-a za zviždače i njegovo usklađivanje s Direktivom EU-a o zviždačima (10); |
| --- | --- |

62.

| 63. | predlaže osnivanje neovisnog ureda za evaluacije po uzoru na MMF, koji bi mogao provoditi evaluacije politika ESB-a i procjene učinka različitih opcija u okviru relevantnih politika, a da se pritom ne ugrozi neovisnost ESB-a; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(2)  SL C 479, 16.12.2022., str. 75.

(3)  Uvodne napomene monetarnog dijaloga od 26. rujna 2022.:

https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220926_ 1~0bd6fcc86c.hr.html.

(4)  Govor Isabel Schnabel o globalizaciji inflacije: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220511_ 1~e9ba02e127.hr.html.

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.pr230112~6cfbeda491.hr.html.

(6)  Stranica 15. transkripta monetarnog dijaloga iz studenoga 2021.: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp211115_annex_ 1~d1ef2075bb.en.pdf.

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220324~ 61c5afb6b9.hr.html.

(8)  https://www.bis.org/publ/othp50.htm.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/hr/decision/hr/162341.

(10)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/48

---

P9_TA(2023)0058

Razvoj biciklističke strategije EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o razvoju biciklističke strategije EU-a (2022/2909(RSP))

(2023/C 283/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir paket Komisije „Spremni za 55 %” od 14. srpnja 2021. o provedbi europskog zelenog plana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket Komisije „Spremni za 55 %” od 14. srpnja 2021. o provedbi europskog zelenog plana,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Štednja energije u EU-u” (COM(2022)0240), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Štednja energije u EU-u” (COM(2022)0240),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2021. naslovljenu „Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost” (COM(2021)0811), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2021. naslovljenu „Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost” (COM(2021)0811),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/73 оd 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/73 оd 17. siječnja 2019. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz električnih bicikala podrijetlom iz Narodne Republike Kine (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 12. listopada 2016. naslovljeno „Plan EU-a za biciklizam” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 12. listopada 2016. naslovljeno „Plan EU-a za biciklizam” (2),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 6/2020 naslovljeno „Održiva gradska mobilnost u EU-u: pravi napredak nije moguć bez predanosti država članica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 6/2020 naslovljeno „Održiva gradska mobilnost u EU-u: pravi napredak nije moguć bez predanosti država članica”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o reviziji smjernica za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o Okviru politike EU-a za sigurnost na cestama za razdoblje 2021.: preporuke za sljedeće korake u ostvarenju „vizije nula” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o Okviru politike EU-a za sigurnost na cestama za razdoblje 2021.: preporuke za sljedeće korake u ostvarenju „vizije nula” (4),

| — | uzimajući u obzir govor koji je 30. lipnja 2022. održao izvršni potpredsjednik Komisije Frans Timmermans na sastanku na vrhu o biciklizmu održanom u Kopenhagenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor koji je 30. lipnja 2022. održao izvršni potpredsjednik Komisije Frans Timmermans na sastanku na vrhu o biciklizmu održanom u Kopenhagenu,

| — | uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti i posebno članak 5. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti i posebno članak 5. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir „Deklaraciju o biciklizmu kao klimatski prihvatljivom načinu prijevoza” koju su donijele države članice i koja je podržana tijekom luksemburškog predsjedanja EU-om u listopadu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Deklaraciju o biciklizmu kao klimatski prihvatljivom načinu prijevoza” koju su donijele države članice i koja je podržana tijekom luksemburškog predsjedanja EU-om u listopadu 2015.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, posebno cilj br. 11 o održivim gradovima i zajednicama, u kojem se smatra da vožnja biciklom gradove i naselja čini uključivijima, sigurnijima, otpornijima i održivijima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a, posebno cilj br. 11 o održivim gradovima i zajednicama, u kojem se smatra da vožnja biciklom gradove i naselja čini uključivijima, sigurnijima, otpornijima i održivijima,

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije od 7. srpnja 2022. kao odgovor na pitanje upućeno Komisiji o razvoju strategije EU-a za biciklizam (O-000025/2022 – B9–0017/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije od 7. srpnja 2022. kao odgovor na pitanje upućeno Komisiji o razvoju strategije EU-a za biciklizam (O-000025/2022 – B9–0017/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam,

| A. | budući da je promet znatan izvor onečišćenja zraka i budući da su održivi načini prijevoza, kao što je vožnja biciklom, ključni za postizanje ciljeva EU-a u pogledu klime i smanjenja onečišćenja te za ostvarivanje njegovih ambicija iz inicijativa „Štednja energije u EU-u” i REPowerEU; |
| --- | --- |

A.

budući da je promet znatan izvor onečišćenja zraka i budući da su održivi načini prijevoza, kao što je vožnja biciklom, ključni za postizanje ciljeva EU-a u pogledu klime i smanjenja onečišćenja te za ostvarivanje njegovih ambicija iz inicijativa „Štednja energije u EU-u” i REPowerEU;

| B. | budući da biciklizam donosi brojne koristi, kao što su bolje zdravlje, smanjenje zagušenja cesta i onečišćenja bukom, bolja kvaliteta zraka, gospodarski rast te ekološke i društvene koristi; |
| --- | --- |

B.

budući da biciklizam donosi brojne koristi, kao što su bolje zdravlje, smanjenje zagušenja cesta i onečišćenja bukom, bolja kvaliteta zraka, gospodarski rast te ekološke i društvene koristi;

| C. | budući da je bicikl relativno jeftino prijevozno sredstvo koje si većina građana može priuštiti te da se njime promiče održivo gospodarstvo; |
| --- | --- |

C.

budući da je bicikl relativno jeftino prijevozno sredstvo koje si većina građana može priuštiti te da se njime promiče održivo gospodarstvo;

| D. | budući da je potrebna sigurnija biciklistička infrastruktura kako bi se ispunio potencijal biciklizma, koji je vrijedna alternativa za putovanje na kratkim udaljenostima; |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebna sigurnija biciklistička infrastruktura kako bi se ispunio potencijal biciklizma, koji je vrijedna alternativa za putovanje na kratkim udaljenostima;

| E. | budući da biciklistički ekosustav EU-a već obuhvaća više od 1 000 malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) i milijun radnih mjesta te da se do 2030. broj radnih mjesta može povećati za 2 milijuna; budući da električni bicikli predstavljaju priliku za rast biciklističke industrije jer pružaju potencijal za otvaranje zelenih radnih mjesta i zapošljavanje prekvalificiranih radnika iz drugih sektora; |
| --- | --- |

E.

budući da biciklistički ekosustav EU-a već obuhvaća više od 1 000 malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) i milijun radnih mjesta te da se do 2030. broj radnih mjesta može povećati za 2 milijuna; budući da električni bicikli predstavljaju priliku za rast biciklističke industrije jer pružaju potencijal za otvaranje zelenih radnih mjesta i zapošljavanje prekvalificiranih radnika iz drugih sektora;

| F. | budući da se nedostatak sigurnih mjesta za parkiranje bicikala i mjera za sprečavanje krađe, kao i nedostatak posebnih biciklističkih traka, smatraju dvjema glavnim preprekama privlačenju novih korisnika i ostvarivanju punog potencijala vožnje biciklom u gradovima; |
| --- | --- |

F.

budući da se nedostatak sigurnih mjesta za parkiranje bicikala i mjera za sprečavanje krađe, kao i nedostatak posebnih biciklističkih traka, smatraju dvjema glavnim preprekama privlačenju novih korisnika i ostvarivanju punog potencijala vožnje biciklom u gradovima;

| 1. | smatra da bi biciklizam trebalo prepoznati kao punopravni način prijevoza; traži od Komisije da razvije namjensku europsku strategiju za biciklizam kako bi se u Europi do 2030. udvostručio broj kilometara prijeđenih biciklom; poziva Komisiju da osigura da se na usklađen način prikupe podaci o biciklizmu, uključujući industrijske podatke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatira da se biciklizam intenzivirao kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i sve višu cijenu fosilnih goriva od početka ruske nezakonite vojne agresije na Ukrajinu; potiče regionalne i lokalne vlasti da razmotre održavanje biciklističke infrastrukture uspostavljene kao odgovor na pandemiju u okviru redovitih postupaka urbanističkog planiranja i da poduzmu konkretne mjere za pravilno uključivanje biciklizma u okvire za gradsku mobilnost, te da pritom prepoznaju njegov potencijal za doprinos boljoj povezanosti između prigradskih područja i gradskih središta, posebno biciklističkim autocestama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče, u cilju poticanja multimodalnosti, stvaranje sinergija između biciklizma i drugih načina prijevoza, kao što je osiguravanje više mjesta za bicikle u vlakovima i osiguravanje sigurnijih parkirališta za bicikle na kolodvorima i u čvorištima mobilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi u europskim politikama i potporama pri izgradnji ili nadogradnji infrastrukture mreže TEN-T trebalo uzeti u obzir omogućavanje vožnje biciklom, uključujući dodavanje biciklističkih traka paralelnih sa željezničkim prugama i unutarnjim plovnim putovima, ako je to izvedivo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče države članice i lokalne vlasti da znatno povećaju ulaganja u izgradnju odvojene biciklističke infrastrukture, da u svoje mreže planova mobilnosti integriraju cjenovno pristupačne električne bicikle i programe dijeljenja bicikala te da biciklizam bude ključno rješenje za urbana čvorišta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi planiranje gradske infrastrukture trebalo razvijati u skladu sa zakonodavstvom EU-a o sigurnosti na cestama, uključujući sigurnosne standarde za biciklizam; poziva Komisiju da ubrza svoj rad na smjernicama o zahtjevima u pogledu kvalitete visokokvalitetne i sigurne biciklističke infrastrukture iz Direktive o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (EU) 2019/1936 (5); naglašava potrebu za poboljšanjem tehnologija inteligentnih prometnih sustava kako bi mogle lakše prepoznavati bicikliste na cesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da prepozna industriju biciklizma, uključujući proizvodnju baterija za električne bicikle i kružno gospodarstvo, a posebno mala i srednja poduzeća, kao legitimne partnere u ekosustavu mobilnosti industrijske strategije EU-a te u programima industrijske infrastrukture i programima financiranja; poziva Komisiju i države članice da potiču projekte u području biciklizma i povezanih sektora kao što su, među ostalim, mobilnost, turizam, zdravstvo i sport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da podrže proizvodnju bicikala i komponenti s oznakom „Made in Europe” i time potaknu konkurentnost industrije EU-a tako što će se premostiti investicijski jaz, održavati jednaki uvjeti na globalnoj razini i potaknuti vraćanje proizvodnje i sigurnosti u opskrbni lanac te, kao i poticanjem visokokvalitetnih radnih mjesta, stvaranjem biciklističkih klastera i poboljšanjem strukovnog osposobljavanja povezanog s industrijom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da biciklizam bude dostupan osobama sa smanjenom pokretljivošću, kao i da biciklizam postane cjenovno pristupačan za ranjive skupine; konstatira da Europski socijalni fond za klimatsku politiku te strukturni i investicijski fondovi mogu pomoći onima koji su najviše pogođeni „siromaštvom u pogledu prijevoza” podupiranjem kupnje bicikala ili pristupa uslugama dijeljenja bicikala; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju, države članice te regionalne i lokalne vlasti da provedu obrazovne kampanje i osposobljavanja, uključujući informativne kampanje, kako bi se podigla razina osviještenosti o sigurnosti na cestama, uz podupiranje sigurne upotrebe bicikala i električnih bicikala; nadalje poziva Komisiju da predloži smjernice o sigurnom biciklizmu (kacige, dobna ograničenja, prijevoz djece itd.) te traži da se posebna pozornost posveti poticanju biciklizma među ženama i starijim osobama, posebno poboljšanjem sigurnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | u tom kontekstu konstatira da su pravilna provedba i praćenje ključni za sigurnost i zaštitu korisnika te poziva da se pozornost posveti provedbi postojećih pravila kako bi se osiguralo poštovanje usporednog postojanja različitih načina prijevoza; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potencijal električnih bicikala za povećanje biciklizma; konstatira da je potrebno hitno uvesti i učiniti dostupnima električne bicikle koji mogu dostići brzinu do 25 km/h, a to će se postići ispravnom pravnom klasifikacijom u zakonodavstvu EU-a i u nacionalnom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi pri planiranju stanovanja trebalo posvetiti dužnu pozornost sigurnim i zaštićenim parkiralištima za bicikle i mjestima za punjenje električnih bicikala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče poduzeća, javne organizacije i institucije da promiču biciklizam posebnim poticajima, uključujući programe za zaposlenike i osiguranje parkirališta za bicikle s punjačima za električne bicikle, te da osiguraju odgovarajuće sanitarne objekte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da biciklistički turizam i biciklizam u ruralnim područjima treba poduprijeti ubrzavanjem razvoja mreže EuroVelo i njezinih 17 staza, posebno osiguravanjem snažnije potpore i iskorištavanjem sinergija s mrežom TEN-T; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice da smanje stope PDV-a za isporuku, najam i popravak bicikala i električnih bicikala; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da 2024. proglasi Europskom godinom biciklizma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, državama članicama i njihovim parlamentima. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL L 16, 18.1.2019., str. 108.

(2)  SL C 88, 21.3.2017., str. 49.

(3)  SL C 456, 10.11.2021., str. 47.

(4)  SL C 132, 24.3.2022., str. 45.

(5)  Direktiva (EU) 2019/1936 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o izmjeni Direktive 2008/96/EZ o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture, (SL L 305, 26.11.2019., str. 1.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/51

---

P9_TA(2023)0059

Dostupnost gnojiva u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Komunikaciji Komisije o osiguravanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva (2022/2982(RSP))

(2023/C 283/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. studenoga 2022. naslovljenu „Osiguravanje dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva” (COM(2022)0590), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. studenoga 2022. naslovljenu „Osiguravanje dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva” (COM(2022)0590),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama za potporu gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama za potporu gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu” (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” (COM(2022)0133),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2022. naslovljenu „Štednja plina za sigurnu zimu” (COM(2022)0360), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2022. naslovljenu „Štednja plina za sigurnu zimu” (COM(2022)0360),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1009 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2003/2003 (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (8) („Direktiva o nitratima”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (8) („Direktiva o nitratima”),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. siječnja 2023. naslovljen „Čimbenici sigurnosti opskrbe hranom” (SWD(2023)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. siječnja 2023. naslovljen „Čimbenici sigurnosti opskrbe hranom” (SWD(2023)0004),

| — | uzimajući u obzir publikaciju Zajedničkog istraživačkog centra naslovljenu „Tehnički prijedlozi za sigurnu upotrebu prerađenog stajskog gnoja iznad praga za zone osjetljive na nitrate, koji je utvrđen Direktivom o nitratima (91/676/EEZ)” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Zajedničkog istraživačkog centra naslovljenu „Tehnički prijedlozi za sigurnu upotrebu prerađenog stajskog gnoja iznad praga za zone osjetljive na nitrate, koji je utvrđen Direktivom o nitratima (91/676/EEZ)” (9),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o osiguravanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva (O-000001/2023 – B9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o osiguravanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti gnojiva (O-000001/2023 – B9-0010/2023),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| A. | budući da su gnojiva i upravljanje hranjivim tvarima ključni za osiguravanje dostatne i kvalitetne proizvodnje hrane te da imaju važnu ulogu u globalnoj sigurnosti opskrbe hranom; budući da današnja nestašica gnojiva može utjecati na buduće usjeve; |
| --- | --- |

A.

budući da su gnojiva i upravljanje hranjivim tvarima ključni za osiguravanje dostatne i kvalitetne proizvodnje hrane te da imaju važnu ulogu u globalnoj sigurnosti opskrbe hranom; budući da današnja nestašica gnojiva može utjecati na buduće usjeve;

| B. | budući da proizvodnja i trošak mineralnih gnojiva uvelike ovise o dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti prirodnog plina te da su mineralna gnojiva istodobno odgovorna za do 2,1 % globalnih emisija stakleničkih plinova (10); budući da su za proizvodnju sastavnih dijelova gnojiva kao što su dušik i amonijak potrebne velike količine prirodnog plina; budući da plin predstavlja oko 80 % troškova proizvodnje gnojiva; |
| --- | --- |

B.

budući da proizvodnja i trošak mineralnih gnojiva uvelike ovise o dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti prirodnog plina te da su mineralna gnojiva istodobno odgovorna za do 2,1 % globalnih emisija stakleničkih plinova (10); budući da su za proizvodnju sastavnih dijelova gnojiva kao što su dušik i amonijak potrebne velike količine prirodnog plina; budući da plin predstavlja oko 80 % troškova proizvodnje gnojiva;

| C. | budući da su u EU-u premašene granice planeta za biogeokemijske tokove za ciklus dušika (3,3 puta) i ciklus fosfora (2 puta) (11); |
| --- | --- |

C.

budući da su u EU-u premašene granice planeta za biogeokemijske tokove za ciklus dušika (3,3 puta) i ciklus fosfora (2 puta) (11);

| D. | budući da, zbog nezakonite invazije Ruske Federacije na Ukrajinu 24. veljače 2022., globalna kriza povezana s mineralnim gnojivima i globalna energetska kriza ugrožavaju globalnu sigurnost opskrbe hranom i povećavaju cijene hrane, što može imati snažan učinak na najranjivije stanovništvo diljem svijeta koje uvelike ovisi o pristupu cjenovno pristupačnoj i hranjivoj hrani; |
| --- | --- |

D.

budući da, zbog nezakonite invazije Ruske Federacije na Ukrajinu 24. veljače 2022., globalna kriza povezana s mineralnim gnojivima i globalna energetska kriza ugrožavaju globalnu sigurnost opskrbe hranom i povećavaju cijene hrane, što može imati snažan učinak na najranjivije stanovništvo diljem svijeta koje uvelike ovisi o pristupu cjenovno pristupačnoj i hranjivoj hrani;

| E. | budući da velik dio prirodnog plina koji se koristi za proizvodnju gnojiva u EU-u povijesno dolazi iz Ruske Federacije; budući da je Ruska Federacija glavni svjetski dobavljač gnojiva i njihovih osnovnih komponenti; budući da je Rusija zloupotrijebila svoju dominaciju u opskrbi plinom i gnojivima kao političko oružje; budući da postoji opasnost da se daljnjom uporabom velikih količina mineralnih gnojiva pogoduje ruskim ratnim naporima te da se podupru drugi autokratski režimi; |
| --- | --- |

E.

budući da velik dio prirodnog plina koji se koristi za proizvodnju gnojiva u EU-u povijesno dolazi iz Ruske Federacije; budući da je Ruska Federacija glavni svjetski dobavljač gnojiva i njihovih osnovnih komponenti; budući da je Rusija zloupotrijebila svoju dominaciju u opskrbi plinom i gnojivima kao političko oružje; budući da postoji opasnost da se daljnjom uporabom velikih količina mineralnih gnojiva pogoduje ruskim ratnim naporima te da se podupru drugi autokratski režimi;

| F. | budući da inflacija ima velik utjecaj na europski poljoprivredni sektor, posebno zato što ozbiljno opterećuje aktualni proračun ZPP-a; |
| --- | --- |

F.

budući da inflacija ima velik utjecaj na europski poljoprivredni sektor, posebno zato što ozbiljno opterećuje aktualni proračun ZPP-a;

| G. | budući da je velik broj europskih proizvođača mineralnih gnojiva smanjio svoje poslovanje ili je u potpunosti obustavio proizvodnju, uglavnom zbog povećanja troškova prirodnog plina, ali i zbog oporezivanja i konkurencije iz zemalja s jednostavnijom birokracijom, što je dovelo do nestašica, povećanja cijena gnojiva i nižih prinosa koji proizlaze iz nemogućnosti poljoprivrednika da pristupe gnojivima koja su im potrebna kako bi ispunili svoje proizvodne potrebe i, u konačnici, utjecali na dostupnost i cjenovnu pristupačnost hrane; |
| --- | --- |

G.

budući da je velik broj europskih proizvođača mineralnih gnojiva smanjio svoje poslovanje ili je u potpunosti obustavio proizvodnju, uglavnom zbog povećanja troškova prirodnog plina, ali i zbog oporezivanja i konkurencije iz zemalja s jednostavnijom birokracijom, što je dovelo do nestašica, povećanja cijena gnojiva i nižih prinosa koji proizlaze iz nemogućnosti poljoprivrednika da pristupe gnojivima koja su im potrebna kako bi ispunili svoje proizvodne potrebe i, u konačnici, utjecali na dostupnost i cjenovnu pristupačnost hrane;

| H. | budući da najveći proizvođači gnojiva na svijetu ostvaruju rekordne dobiti (12); |
| --- | --- |

H.

budući da najveći proizvođači gnojiva na svijetu ostvaruju rekordne dobiti (12);

| I. | budući da su poljoprivrednici sada suočeni s pitanjem koliko mogu riskirati u donošenju odluka o sjetvi i proizvodnji ili čak s odlukom o potpunom prekidu svojih poljoprivrednih aktivnosti, s obzirom na to da su cijene gnojiva vrlo nestabilne te su se tijekom posljednje dvije godine povećale na razine koje dosad nisu bile zabilježene u Europi, što utječe na razinu prihoda poljoprivrednika, pa čak i na upravljanje poljoprivrednim gospodarstvom; budući da nije zajamčena dostupnost sirovina za proizvodnju gnojiva, što bi moglo uzrokovati nestašice na poljoprivrednim gospodarstvima tijekom sezone uzgoja; |
| --- | --- |

I.

budući da su poljoprivrednici sada suočeni s pitanjem koliko mogu riskirati u donošenju odluka o sjetvi i proizvodnji ili čak s odlukom o potpunom prekidu svojih poljoprivrednih aktivnosti, s obzirom na to da su cijene gnojiva vrlo nestabilne te su se tijekom posljednje dvije godine povećale na razine koje dosad nisu bile zabilježene u Europi, što utječe na razinu prihoda poljoprivrednika, pa čak i na upravljanje poljoprivrednim gospodarstvom; budući da nije zajamčena dostupnost sirovina za proizvodnju gnojiva, što bi moglo uzrokovati nestašice na poljoprivrednim gospodarstvima tijekom sezone uzgoja;

| J. | budući da je povećanje ulaznih troškova u poljoprivredi odlučujući čimbenik za visoke cijene prehrambenih proizvoda tijekom posljednje dvije godine; budući da trenutačno očekivane cijene usjeva žitarica za žetvu 2023. ne odražavaju nužno trenutačne ulazne troškove i da bi zbog toga povrati mogli biti niži od troškova proizvodnje; budući da u nekim državama članicama, posebno onima koje su u blizini ratnog područja u Ukrajini, prodajna cijena već sada nije pokrila troškove proizvodnje; budući da se zbog ulaganja u gnojiva unatoč cijenama koje su i dalje visoke poljoprivrednici suočavaju s rizikom od mogućeg kratkoročnog znatnog pada cijena gnojiva; |
| --- | --- |

J.

budući da je povećanje ulaznih troškova u poljoprivredi odlučujući čimbenik za visoke cijene prehrambenih proizvoda tijekom posljednje dvije godine; budući da trenutačno očekivane cijene usjeva žitarica za žetvu 2023. ne odražavaju nužno trenutačne ulazne troškove i da bi zbog toga povrati mogli biti niži od troškova proizvodnje; budući da u nekim državama članicama, posebno onima koje su u blizini ratnog područja u Ukrajini, prodajna cijena već sada nije pokrila troškove proizvodnje; budući da se zbog ulaganja u gnojiva unatoč cijenama koje su i dalje visoke poljoprivrednici suočavaju s rizikom od mogućeg kratkoročnog znatnog pada cijena gnojiva;

| K. | budući da zbog povećanih zahtjeva za likvidnost te zbog volatilnosti tržišta gnojiva mnogi mali trgovci nisu u mogućnosti riskirati i ući na tržište, čime se smanjuje tržišno natjecanje; budući da bi Komisija trebala poduzeti mjere za ublažavanje tog rizika kako bi se omogućilo intenzivnije tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

K.

budući da zbog povećanih zahtjeva za likvidnost te zbog volatilnosti tržišta gnojiva mnogi mali trgovci nisu u mogućnosti riskirati i ući na tržište, čime se smanjuje tržišno natjecanje; budući da bi Komisija trebala poduzeti mjere za ublažavanje tog rizika kako bi se omogućilo intenzivnije tržišno natjecanje;

| L. | budući da je u strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav postavljen cilj smanjenja gubitka hranjivih tvari za najmanje 50 %, pri čemu je potrebno osigurati da ne dođe do pogoršanja plodnosti tla; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 20. listopada 2021. o toj strategiji pozdravio navedeni cilj i ustrajao u potrebi da se osigura da ne dođe do pogoršanja plodnosti tla; budući da će ostvarenje tog cilja značiti da će se do 2030. upotreba gnojiva smanjiti za najmanje 20 %; |
| --- | --- |

L.

budući da je u strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav postavljen cilj smanjenja gubitka hranjivih tvari za najmanje 50 %, pri čemu je potrebno osigurati da ne dođe do pogoršanja plodnosti tla; budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 20. listopada 2021. o toj strategiji pozdravio navedeni cilj i ustrajao u potrebi da se osigura da ne dođe do pogoršanja plodnosti tla; budući da će ostvarenje tog cilja značiti da će se do 2030. upotreba gnojiva smanjiti za najmanje 20 %;

| M. | budući da je trenutačna kriza u pogledu dostupnosti mineralnih gnojiva ukazala na temeljnu ulogu stoke u održavanju ravnoteže europske poljoprivrede jer se zahvaljujući njoj proizvodnja usjeva održava zamjenom i dopunjavanjem mineralnih gnojiva; budući da i dalje postoje mnogi izvori organskih hranjivih tvari koji se trenutačno ne koriste u najvećoj mogućoj mjeri, kao što su stajski gnoj, digestat, izmet kukaca i kanalizacijski mulj; budući da prerada organskih hranjivih tvari u ekološke gnojidbene proizvode može imati važnu ulogu u postizanju ciljeva strategije „od polja do stola” i klimatskih ciljeva Unije; |
| --- | --- |

M.

budući da je trenutačna kriza u pogledu dostupnosti mineralnih gnojiva ukazala na temeljnu ulogu stoke u održavanju ravnoteže europske poljoprivrede jer se zahvaljujući njoj proizvodnja usjeva održava zamjenom i dopunjavanjem mineralnih gnojiva; budući da i dalje postoje mnogi izvori organskih hranjivih tvari koji se trenutačno ne koriste u najvećoj mogućoj mjeri, kao što su stajski gnoj, digestat, izmet kukaca i kanalizacijski mulj; budući da prerada organskih hranjivih tvari u ekološke gnojidbene proizvode može imati važnu ulogu u postizanju ciljeva strategije „od polja do stola” i klimatskih ciljeva Unije;

| N. | budući da su prema kombiniranom pokazatelju suše (CDI), uključujući prvih deset dana kolovoza 2022., za 47 % Europe na snazi uvjeti upozorenja o riziku od velike suše, dok je 17 % u stanju pripravnosti; budući da su regije u kojima su se uvjeti najviše pogoršali one koje su bile pogođene sušom u proljeće 2022. (13); |
| --- | --- |

N.

budući da su prema kombiniranom pokazatelju suše (CDI), uključujući prvih deset dana kolovoza 2022., za 47 % Europe na snazi uvjeti upozorenja o riziku od velike suše, dok je 17 % u stanju pripravnosti; budući da su regije u kojima su se uvjeti najviše pogoršali one koje su bile pogođene sušom u proljeće 2022. (13);

| O. | budući da upotreba oporabljenog dušika iz stajskog gnoja (RENURE) kao dijela sustava gospodarenja stajskim gnojem omogućuje napredak prema kružnijem gospodarstvu i povećanu resursnu učinkovitost u prehrambenom sustavu EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da upotreba oporabljenog dušika iz stajskog gnoja (RENURE) kao dijela sustava gospodarenja stajskim gnojem omogućuje napredak prema kružnijem gospodarstvu i povećanu resursnu učinkovitost u prehrambenom sustavu EU-a;

| P. | budući da je Zajednički istraživački centar Komisije donio kriterije za sigurnu upotrebu prerađenog stajskog gnoja iznad praga za zone osjetljive na nitrate, koji je utvrđen Direktivom o nitratima 91/676/EEZ; |
| --- | --- |

P.

budući da je Zajednički istraživački centar Komisije donio kriterije za sigurnu upotrebu prerađenog stajskog gnoja iznad praga za zone osjetljive na nitrate, koji je utvrđen Direktivom o nitratima 91/676/EEZ;

| 1. | skreće pozornost na prijavljeno povećanje cijena dušičnih gnojiva za 149 % u rujnu 2022. i pozdravlja komunikaciju Komisije o gnojivima i njezino nastojanje da osigura dostupnost i cjenovnu pristupačnost gnojiva po razumnim cijenama kako bi se osigurala otpornost poljoprivrednog sektora EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je dostupnost svih vrsta gnojiva i proizvodnje gnojiva ključna za opskrbu građana EU-a hranom i za globalnu sigurnost opskrbe hranom, kao i za osiguravanje plodnosti tla i izbjegavanje iscrpljivanja tla; napominje da je proizvodnja gnojiva također ključna za proizvodnju proizvoda AdBlue za potrebe prometnog sektora i CO2 za potrebe prehrambene industrije; zabrinut je zbog nezapamćenog povećanja cijena dušičnog gnojiva, čemu su doprinijele i visoke cijene prirodnog plina i prekinut pristup opskrbi plinom te naglašava da to može znatno utjecati na troškove poljoprivredne proizvodnje i konkurentnost poljoprivrednog sektora EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je ograničena dostupnost gnojiva 2022. dovela do iscrpljivanja zaliha preostalih gnojiva u tlu, što bi moglo znatno utjecati na proizvodnju hrane u Europi 2023.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su mjere koje je Komisija navela u svojoj komunikaciji dobar početak, posebno kao trenutačan odgovor na krizu u pogledu gnojiva, no da još uvijek nisu ni približno dovoljne za rješavanje poremećaja na tržištima gnojiva i osiguravanje dugoročne strateške autonomije u pogledu gnojiva; poziva Komisiju da razvije dugoročnu strategiju EU-a za gnojiva i da do lipnja 2023. predstavi dugoročnu održivu strategiju EU-a za hranjive tvari u tlu; poziva na brzo poduzimanje sveobuhvatnih mjera kako bi se izbjegla nova ovisnost o uvozu gnojiva ili energije i nositelja energije i zajamčila globalna sigurnost opskrbe hranom promicanjem održive proizvodnje hrane kojom se poštuje okoliš i koja je prilagođena klimatskim promjenama, pri čemu treba uzeti u obzir regionalni, europski i globalni gospodarski i socijalni kontekst; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su potrebna dugoročna rješenja na razini EU-a, posebno kako bi se izbjegli gospodarski poremećaji među poljoprivrednim sektorima država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da čak i kratkoročna nedostupnost ili nedostatak cjenovne pristupačnosti mogu ugroziti pravovremeni uzgoj usjeva, što negativno utječe na prihode poljoprivrednika; također podsjeća da to može doprinijeti nesigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na učinak povećanja ulaznih troškova na poljoprivredu EU-a i ističe da poljoprivrednici iz drugih regija kao što su Rusija i Južna Amerika gnojiva mogu kupiti po znatno nižim cijenama, čime se ugrožava konkurentnost poljoprivrednika u EU-u; |
| --- | --- |

7.

Kratkoročne mjere

| 8. | poziva države članice i Komisiju da razmotre mogućnost korištenja pričuve za poljoprivredu za financijsku godinu 2023. kako bi se poljoprivrednicima pružila hitna potpora s obzirom na eksponencijalno povećanje troškova gnojiva i posljedično povećanje troškova proizvodnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava, međutim, da upotreba krizne pričuve nije dovoljan financijski odgovor na izazove te da hvatanje u koštac s trenutačnom krizom iziskuje čvršći odgovor; poziva Komisiju i države članice da osiguraju potporu poljoprivrednicima dok se tržište ne stabilizira i dok ne postanu dostupne alternative mineralnim gnojivima; napominje da su uzastopna smanjenja proračuna ZPP-a zajedno s inflacijskim pritiscima dodatno smanjila održivost poljoprivrednika u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da u tom kontekstu u svojim nacionalnim planovima za krizne situacije prednost daju kontinuiranom i neprekinutom pristupu prirodnom plinu i električnoj energiji po prihvatljivim cijenama za proizvodnju gnojiva te povezanog proizvoda AdBlue i CO2 kako bi se zajamčila dugoročna sigurnost opskrbe hranom, konkurentnost na globalnom tržištu i funkcionalan prometni sektor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | boji se da potpora poljoprivrednicima i proizvođačima gnojiva u sklopu privremenog okvira za mjere državne potpore u kriznim situacijama može dovesti do rizika od ponovne nacionalizacije, fragmentacije i tržišnog natjecanja među različitim tržištima i među pojedinačnim poljoprivrednicima; naglašava da se prednost mora dati zajedničkim mjerama i naglašava potrebu za jednakim uvjetima i pravednom raspodjelom opskrbe diljem Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom kontekstu podsjeća da bi se preispitivanjem višegodišnjeg financijskog okvira sredinom programskog razdoblja mogao ojačati proračun ZPP-a te bi se u obzir mogao uzeti ozbiljan učinak inflacije na ulazne troškove i prihode poljoprivrednih gospodarstava; potiče EU da traži alternativne izvore financiranja izvan ZPP-a, da razvije relevantne mjere kako bi se osigurala cjenovna pristupačnost i dostupnost gnojiva u EU-u te da ublaži gospodarski učinak manjka gnojiva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća države članice da u okviru svojih strateških planova u sklopu ZPP-a mogu osmisliti posebne programe za ekologiju u cilju promicanja organske gnojidbe ili većeg razvoja optimalnih pH razina tla, što bi zahtijevalo manju upotrebu gnojiva i rezultiralo maksimalnom upotrebom ograničenih zaliha, ili sektorske intervencije u poglavlju „drugi sektori”, što može uključivati, među ostalim, mjere za poticanje razvoja alternativa mineralnoj gnojidbi, podupiranje zajedničkih i suradničkih pristupa scenarijima nestašice te primjenu inovacija i tehnologije za smanjenje upotrebe gnojiva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prepoznaje i na različite načine podupire ulogu poljoprivredno-prehrambenih zadruga zbog njihovih logističkih, organizacijskih i gospodarskih kapaciteta za promicanje lokalnih projekata proizvodnje gnojiva, uključujući i gnojiva koja se dobiju od stoke i alternative gnojivima koja se temelje na fosilnom gorivu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da podrži države članice u pronalaženju rješenja za učinkovitu uporabu strateških planova u okviru ZPP-kako bi pomogle u rješavanju problema povezanog s gnojivima; potiče države članice da prema potrebi revidiraju svoje nacionalne strateške planove u okviru ZPP-a kako bi se uklonili nedostaci te optimizirala i smanjila upotreba gnojiva i gubitak hranjivih tvari, potaknula zamjena i nadopuna mineralnog gnojiva hranjivim tvarima iz organskih izvora i ubrzale odgovarajuće mjere gnojidbe radi osiguranja plodnosti tla i optimalnih prinosa, te istodobno spriječilo istjecanje ugljika u regijama s nižim proizvodnim standardima; naglašava da bi se te revizije trebale provoditi pravodobno, pod uvjetom da se ne smanji količina i kvaliteta proizvodnje te da se ne bi trebale smatrati izmjenom njihovih nacionalnih strateških planova u okviru ZPP-a, koja je dopuštena samo jednom godišnje; ističe jasne koristi koje plodored usjeva s mahunarkama u tom kontekstu može ponuditi kao mjera gnojidbe, s obzirom na njegovu sposobnost fiksiranja nitrata, čime se smanjuje potreba za gnojidbenim sirovinama; poziva Komisiju da osigura da sve države članice svojim poljoprivrednicima pruže mogućnost korištenja postrnih usjeva u kontekstu dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče države članice da u potpunosti iskoriste potencijal nedavno donesene Uredbe (EU) 2019/1009, u kojoj su revidirana pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda EU-a na raspolaganje na tržištu i kojom se omogućuje otvaranje jedinstvenog tržišta EU-a za organska gnojiva i gnojiva na bazi biootpada tako što im se omogućuje pristup oznaci CE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da ažurira definiciju stajskoga gnoja u zakonodavstvu Unije uvođenjem jasne razlike između prerađenog i neprerađenog stajskog gnoja kako bi ih pravilno regulirala s obzirom na njihove različite sastave i rizike u pogledu onečišćenja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da prikupi znanstvene dokaze o učincima fermentiranog stajskog gnoja i drugih prerađenih organskih hranjivih tvari u pogledu klimatskih koristi i rizika od onečišćenja vode; poziva Komisiju da iskoristi prednosti uporabe fermentiranog stajskog gnoja i drugih prerađenih organskih hranjivih tvari za okoliš, ako su one znanstveno dokazane, i to promicanjem njihove upotrebe i po mogućnosti prilagodbom zakonodavstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog činjenice da ta komunikacija ne služi olakšavanju upotrebe organskih alternativa kemijskim gnojivima, kao što su RENURE, digestat iz biološkog otpada dobiven anaerobnom razgradnjom stajskog gnoja i bilo koji drugi učinkovit i provjeren instrument koji se može upotrebljavati i u poljoprivredi i u sektoru stočarstva, te poziva da se u tu svrhu izmijeni Prilog III. Direktivi o nitratima, pri čemu je potrebno poštovati načela učinkovitosti i sigurnosti; u međuvremenu, s obzirom na trenutačnu krizu, poziva na privremeno odstupanje jer proizvodi RENURE i digestat mogu zamijeniti kemijska gnojiva, a da pritom ne dođe do dodatnih emisija, gubitaka dušika ili proizvodnje stajskoga gnoja; poziva Komisiju da bez daljnje odgode, a najkasnije u svojem predstojećem akcijskom planu za integrirano upravljanje hranjivim tvarima (INMAP), predloži zakonodavne mjere za zakonitu i sigurnu provedbu kriterija koje je razvio Zajednički istraživački centar kako bi se omogućila sigurna upotreba proizvoda RENURE iznad pragova za zone osjetljive na nitrate, koji su utvrđeni Direktivom o nitratima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da upotreba izmeta kukaca kao gnojiva može imati važnu ulogu u zadovoljavanju potreba za hranjivim tvarima u tlu; u tom pogledu poziva Komisiju da što prije potakne upotrebu izmeta kukaca uklanjanjem nepotrebnih zakonodavnih i administrativnih opterećenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi svako kašnjenje u priznavanju ponovne upotrebe hranjivih tvari iz prerađenog stajskog gnoja pod istim uvjetima kao i za kemijska gnojiva produljilo nepostojanje jednakih uvjeta za gnojidbene proizvode jednakih svojstava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i Vijeće da produže privremenu obustavu uvoznih carina na sva mineralna gnojiva, osim na mineralna gnojiva ruskog ili bjelaruskog podrijetla, kako bi se povećala dostupnost gnojiva za poljoprivrednike, što bi imalo stabilizirajući učinak na cijene, te kako bi europsko tržište postalo dinamičnije poboljšanjem logistike i smanjenjem administrativnog opterećenja; naglašava da EU ne bi trebao jednu ovisnost zamijeniti drugom, ovog puta kroz uvozna gnojiva, niti ugroziti prijelaz na europsku industriju gnojiva s niskim emisijama ugljika, što bi dovelo do znatnog povećanja emisija CO2 na globalnoj razini i onemogućilo postizanje klimatskih ciljeva iz Pariza; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na uspostavu mehanizma za pomoć trgovcima u upravljanju rizikom od kupnje gnojiva u rasutom stanju; napominje da je potrebno osigurati da trgovci mogu ući na tržište sa smanjenim rizikom putem sustava kupnje unaprijed, koji bi ih zaštitio od akumulacije neodrživih razina duga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog činjenice da Komisija nije predstavila procjenu učinka posljedica smanjenja gubitaka hranjivih tvari za najmanje 50 % do 2030. te poziva na hitno djelovanje u tome smjeru; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da procijeni mogućnost donošenja pravila za uspostavu mehanizma zajedničke kupnje gnojiva na razini EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i Vijeće da poboljšaju funkcioniranje europskog tržišta gnojiva smanjenjem njegovih logističkih uskih grla i da osiguraju ravnotežu, posebno u pogledu uvoza, na način da se smanji administrativno opterećenje za uvoz gnojiva i trgovinu gnojivom te da se distributerima i poljoprivrednicima olakšaju kupnja i skladištenje izvan sezone; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje povećane potrebe trgovaca za likvidnošću kao i potrebu da se financijska sredstva stave na raspolaganje preko Europske središnje banke kako bi se olakšalo zaduživanje i kupnja gnojiva unaprijed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da izgradi strateške saveze s pouzdanim partnerima kako bi se olakšala nabava gnojiva u srednjoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da manipuliranje tržištem utječe na opskrbu gnojivom i da može utjecati na sklapanje terminskih ugovora za otkup žitarica i hrane za životinje te stoga dovodi do daljnje inflacije cijena hrane za potrošače; |
| --- | --- |

29.

Srednjoročne i dugoročne mjere

| 30. | konstatira da sirovine za mineralna gnojiva, prirodni plin, fosfor i kalij uglavnom potječu iz zemalja izvan EU-a, često iz autokratskih režima, te da samodostatnost u pogledu mineralnih gnojiva kratkoročno ili čak srednjoročno nije realistična; stoga poziva na stavljanje većeg naglaska na srednjoročne i dugoročne mjere, uključujući ulaganja i nove poslovne modele, kojima se smanjuju ili uklanjaju potencijalno štetne ovisnosti o uvozu, a posebno izbjegava stvaranje novih takvih ovisnosti, povećava strateška autonomija EU-a u području gnojiva, posebno dekarbonizacijom i uvođenjem obnovljivih izvora energije koji se upotrebljavaju za proizvodnju zelenih gnojiva, omogućivanjem boljeg pristupa organskim gnojivima i hranjivim tvarima iz tokova recikliranog otpada te povećanjem kružnosti poljoprivrede, čime se jača otpornost poljoprivrednog sektora EU-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | navodi da je važan cilj novog mehanizma EU-a za ugljičnu prilagodbu na granicama sprečavanje istjecanja ugljika te da bi se on trebao kombinirati s drugim ciljevima EU-a, kao što je jamčenje sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na hitno djelovanje, uključujući osiguravanje odgovarajućih propisa i financiranja, kako bi se postojećoj industriji gnojiva u EU-u omogućila učinkovita i hitna dekarbonizacija proizvodnih procesa te na taj način uklonila ovisnost o prirodnom plinu, a poljoprivrednici u EU-u opskrbili obnovljivim i niskougljičnim gnojivima koja se ne temelje na fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da ruski plin, koji se upotrebljava u proizvodnji gnojiva, doprinosi financiranju rata u Ukrajini; stoga poziva na to da se što prije dodijele dostatna sredstva kako bi se okončala ovisnost o tom plinu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da je, u cilju smanjenja ovisnosti o prirodnom plinu, potrebno ubrzati proces dekarbonizacije i povećanja održivosti i otpornosti industrije dušičnih gnojiva upotrebom niskougljične i obnovljive energije koja se ne temelji na fosilnim gorivima i recikliranih hranjivih tvari za proizvodnju gnojiva, posebno dušika koji se dobiva kompostiranjem gnojiva u tom pogledu poziva Komisiju da iznese nove prijedloge kojima bi se potaknulo uvođenje malih i srednjih pogona za proizvodnju bioplina u proizvodnju gnojiva i energije diljem Europe, sa strateškim regionalnim fokusom, kako bi se poljoprivrednicima pružila potpora u stvaranju održivog vrijednosnog lanca EU-a kojim će se smanjiti ovisnost EU-a o trećim zemljama; smatra da do povećanja broja postrojenja za anaerobnu razgradnju u poljoprivredi, čija je glavna strateška svrha proizvodnja biometana i digestata, ne bi smjelo doći samo zahvaljujući financiranju u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da predloži srednjoročne i dugoročne mjere politike kako bi se omogućila upotreba proizvoda RENURE, tako što će ih se klasificirati kao zamjenu za kemijska gnojiva na temelju znanstvenih kriterija, i da te mjere iskoristi kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da smanje svoju ovisnost o kemijskim gnojivima i povećaju kružnost na poljoprivrednim gospodarstvima iskorištavanjem ostataka kao što je stajski gnoj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primjećuje potencijal europskih vjetroelektrana na moru da proizvode električnu energiju za proizvodnju vodika i amonijaka; poziva Komisiju da istraži izvedivost integriranog modela proizvodnje amonijaka i kao održivoga goriva za pomorski promet i kao održivog izvora gnojiva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da predstavi procjenu učinka u kojoj će sveobuhvatno analizirati opskrbu poljoprivrednih gospodarstava EU-a hranjivim tvarima iz mineralnih, organsko-mineralnih i organskih gnojiva, s naglaskom na osiguravanju dugoročnog cilja samodostatnosti u opskrbi hranjivim tvarima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava potrebu za razvojem terminala za ukapljeni prirodni plin koji će biti otporni na promjene u budućnosti koji će omogućiti rukovanje vodikom i amonijakom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da poljoprivrednici trebaju poboljšati gnojidbu i učinkovitost upotrebe hranjivih tvari poticanjem održivosti i optimizacije, posebno pristupom prilagođenim tehničkim savjetima, digitalizacijom, inovacijama, preciznom poljoprivredom i alatima za upravljanje hranjivim tvarima koji omogućuju poboljšanje poljoprivrednih praksi, kao i davanjem prednosti agroekološkim praksama i podržavanjem tih praksi; naglašava da ostvarenje toga iziskuje financijski napor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prepoznaje napredak postignut u zamjeni umjetnih gnojiva razvijenim, modernim agroekološkim metodama koje se koriste u svakodnevnoj poljoprivredi na inovativnim gospodarstvima; poziva na širenje tih praksi preko savjetodavnih službi, razmjena među poljoprivrednicima i škola; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na to da se veći naglasak stavi na kružno gospodarstvo i agroekologiju, a time i na veću usmjerenost istraživanja u okviru istraživačkih programa EU-a na razvoj inovacija, među ostalim ubrzavanjem upotrebe proizvoda RENURE i podupiranjem ponovnog otkrivanja, širenja i dijeljenja agroekološkog znanja, metoda i inovacija, posebno preko poljoprivrednih škola i savjetodavnih službi, kako bi se razvila nova gnojiva ili druga alternativna rješenja te potaknula precizna poljoprivreda; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da prikupi i razmjenjuje informacije i iskustva iz država članica o praksama kao što su optimizacija upotrebe gnojiva, recikliranje hranjivih tvari i upotreba alternativnih hranjivih tvari i da pritom vodi računa o preprekama s kojima se suočavaju u pogledu tih alternativa pri povećanju njihove upotrebe, te detaljno navede kako se te poteškoće mogu prevladati; potiče provedbu i unapređenje alata za održivost poljoprivrednih gospodarstava (FaST) na razini država članica kako bi se poljoprivrednicima u EU-u pružili personalizirani i točni savjeti o upravljanju hranjivim tvarima, uključujući zahtjeve u pogledu gnojiva; u tom pogledu podržava uvođenje alata za potporu donošenju digitalnih odluka, posebno u kolektivnom i kooperativnom okruženju, kako bi se prevladala ograničenja malih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prima na znanje znatnu priliku za smanjenje kolektivne ovisnosti Unije o kemijskim gnojivima učinkovitijom upotrebom organskog gnojiva koje proizvodi stoka, usjeva koji vežu dušik kao što je djetelina i tehnika upravljanja hranjivim tvarima; poziva Komisiju da financijski podupre upotrebu i razvoj tih mjera; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uviđa da je organsko gnojivo koje proizvodi stoka ključna sastavnica u prijelazu na održivije prehrambene sustave i da ima ključnu ulogu u mnogim sustavima ekološke poljoprivrede; |
| --- | --- |

44.

| 45. | apelira na Komisiju da diversificira izvore gnojiva i utvrdi nova ležišta minerala u EU-u te da na održiv način proširi postojeća kako bi se smanjila ovisnost o stranim tržištima i potaknuo proces samodostatnosti; ističe da EU mora dugoročno razviti opskrbu organskim gnojivima i agroekološkim tehnikama kako bi se smanjila ovisnost o dušičnim gnojivima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na brzo donošenje zakonodavstva o novim tehnikama uzgoja biljaka kojima će se povećati prinos usjeva bez povećanja potrebe za gnojivima, uključujući posebno nove genomske tehnike; poziva Komisiju i države članice da podrže istraživanje i razvoj novih tehnika uzgoja biljaka, uključujući nove genomske tehnike; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da preispita sve neiskorištene kapacitete za proizvodnju gnojiva u EU-u i da utvrdi mjesta na kojima postoji mogućnost za dodatne proizvodne kapacitete; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podržava proizvodnju zelenih gnojiva s pomoću lokalnih resursa i energije iz obnovljivih izvora, kao što je zeleni amonijak; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zalaže se za upotrebu mahunarki kako bi se održala i poboljšala kvaliteta tla, a da se pritom ne ugrozi postizanje cilja sigurnosti opskrbe hranom, te poziva na povećani uzgoj mahunarki na razini EU-a u cilju povećanja biološke raznolikost i vezanja dušika; poziva Komisiju da Europskom parlamentu pravodobno predstavi strategiju za bjelančevine koja će biti snažno usmjerena na mahunarke radi poboljšanja poljoprivrednih praksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da je potrebno poduprijeti testiranje tla i elemenata u tragovima na razini poljoprivrednih gospodarstava; naglašava da takvo znanje poljoprivrednicima omogućuje da učinkovitije planiraju aktivnosti gnojidbe, uzgoja i upravljanja tlom te da pruža osnovu za održivi program plodoreda; poziva Komisiju da pokrene inicijativu „testirajte svoje tlo besplatno”, kako je najavljeno u strategiji EU-a za tlo za 2030., te da uvede tehničku i financijsku potporu u obliku programa za ekologiju ili mjere iz drugog stupa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe važnost plodoreda usjeva za plodnost tla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava potrebu za pružanjem dodatne financijske potpore poljoprivrednicima pri upotrebi vapna, djeteline i vegetacijskih slojeva s više vrsta kako bi se pridonijelo rješavanju problema naše kolektivne ovisnosti o gnojivu i ispunili ciljevi strategije „od polja do stola”; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče povećanu upotrebu biostimulansa kako bi se gnojidba optimizirala poboljšanjem apsorpcije i učinkovitosti hranjivih tvari i kako bi se pojačala tolerancija usjeva na abiotički stres koji je rezultat utjecaja klimatskih promjena kao što su suše i ekstremne temperature, te kako bi se poboljšala njihova učinkovitost; u tom pogledu poziva Komisiju da ulaže u stručno znanje i broj stručnjaka koji će biti na raspolaganju Europskoj agenciji za sigurnost hrane i Komisiji kako bi se ubrzalo ocjenjivanje i odobravanje novih biostimulansa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uviđa da je ekološki uzgoj manje izložen povećanju cijena, no u očekivanju prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva, gnojidbena industrija u EU-u mora imati pristup potrebnom uvozu, uključujući plin, radi proizvodnje gnojiva unutar EU-a i kako bi se osiguralo da planovi za žetvu u EU-u ne budu ugroženi; poziva Komisiju da ubrza mjere koje je donijela u svojoj komunikaciji kako bi se uhvatilo u koštac s rizicima i ranjivostima utvrđenima u okviru Europskog mehanizma za pripravnost i odgovor na krize u području sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | također potiče upotrebu komposta i drugih izmjena tla kako bi se poboljšalo zdravlje tla i gnojidba te istodobno doprinijelo borbi protiv suše, pri čemu treba uzeti u obzir svojstva skladištenja vode tih proizvoda; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da dušikov oksid predstavlja znatan udio poljoprivrednih emisija u EU-u te stoga poziva na upotrebu gnojiva bez emisija dušikova oksida i davanje prednosti tim gnojivima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja činjenicu da je Komisija najavila akcijski plan za integrirano upravljanje hranjivim tvarima (INMAP); zalaže se za priznavanje važnosti uravnotežene prehrane usjeva za zdrava tla i proizvodnju hrane te nepristranu potragu za alternativnim sporednim tokovima i izvorima energije, koji su bogati hranjivim tvarima, uz istodobno promicanje upotrebe svog sigurnog biootpada i nusproizvoda životinjskog podrijetla; naglašava da bi se taj akcijski plan trebao usmjeriti na poboljšanje učinkovitosti uporabe hranjivih tvari, poticati razvoj zelenih gnojiva i optimizirati upotrebu mineralnih i organskih gnojiva s pomoću precizne poljoprivrede, planiranja upravljanja hranjivim tvarima i poboljšanog skladištenja i prijevoza, a da se pritom ne nameće nepotrebno dodatno opterećenje poljoprivrednicima, u potpunosti poštuju regulatorna ograničenja i poduzimaju mjere opreza protiv otpornosti na antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | napominje da ljudski otpad trenutačno predstavlja jednu od glavnih nezatvorenih petlji u ciklusu hranjivih tvari jer se hranjive tvari iz otpadnih voda uglavnom ne vraćaju u poljoprivredna tla; poziva Komisiju da dodatno potiče tehnike koje pomažu u prikupljanju hranjivih tvari iz kanalizacijskog mulja, među ostalim uvođenjem kriterija za prestanak statusa otpada za materijale koji se mogu oporabiti iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i razvojem kriterija za njihovu sigurnu primjenu na poljoprivrednim tlima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na to da prisutnost stoke na većini područja postane dugoročni cilj poljoprivrednih politika; smatra da bi ujednačenija dostupnost organskih gnojiva trebala biti dio strategije EU-a za njegovu poljoprivredu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na analizu mogućnosti proširenja regionalne fleksibilnosti u okviru Direktive o nitratima, pri čemu treba voditi računa o cilju smanjenja onečišćenja; poziva Komisiju da razmotri donošenje pravila o uravnoteženoj bilanci dušika po gospodarstvu i izuzećima od ograničenja od 170 kg dušika po hektaru godišnje za organska gnojiva i ekvivalentne proizvode, pri čemu treba voditi računa o različitim uvjetima u određenim državama članicama i regijama s povoljnim klimatskim uvjetima te uzeti u obzir učinkovitu upotrebu gnojiva, optimizaciju gnojidbe, uporabu biootpada i sekundarnih izvora hranjivih tvari te uporabu biostimulansa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izražava zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti na tržištu gnojiva i zalaže se za daljnje mjere za poboljšanje transparentnosti i informiranja javnosti kako na razini EU-a tako i na globalnoj razini, u pogledu tog tržišta i u pogledu sirovina koje se upotrebljavaju za proizvodnju gnojiva; poziva Komisiju da pomno prati višak dobiti svjetskih proizvođača gnojiva i da prema potrebi istraži sporazume o kartelima i dominantne položaje na tržištu, da ispita mogućnosti oporezivanja neočekivane dobiti i iznese prijedloge u tom pogledu kako bi se uhvatilo u koštac s nepoštenim tržišnim natjecanjem; poziva Komisiju da uspostavi tržišni opservatorij za praćenje međunarodne i domaće opskrbe gnojivom i zaliha gnojiva te da smanji učinak špekulacija na tržište; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konstatira da medijan udjela energije i gnojiva u ukupnim ulaznim troškovima u svim državama članicama EU-a iznosi 8 % odnosno 6 % tijekom godina, ali da postoje znatne razlike u udjelima troškova među zemljama i s obzirom na godinu (14); stoga smatra da je pravi trenutak i da je primjereno da se ubrza postupak vanjske konvergencije s ciljem osnaživanja poljoprivrednika u onim državama članicama u kojima taj proces još nije dovršen kako bi se mogli nositi s trenutačnim izazovima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da pripremi globalnu strategiju usmjerenu na smanjenje dominantne uloge Ruske Federacije na globalnim tržištima gnojiva i hrane, posebno u neposrednom susjedstvu EU-a, naglašavajući potrebu da svijet postane neovisan o ruskom izvozu te stvarajući mogućnosti za obnovljiva i niskougljična gnojiva i hranu bez fosilnih goriva u susjedstvu EU-a i u svijetu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče Komisiju da uzme u obzir studije učinka koje je proveo Zajednički istraživački centar, a u kojima se upozorava na negativne učinke koje bi ograničenje uporabe gnojiva moglo imati na proizvodnju i sigurnost opskrbe hranom u kratkom roku, ako se ne uvedu održive komercijalne alternative za poljoprivrednike; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  SL C 361, 20.9.2022., str. 2.

(2)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(3)  SL C 465, 17.11.2021., str. 11.

(4)  SL C 426, 9.11.2022., str. 1.

(5)  SL L 435, 6.12.2021., str. 1.

(6)  SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.

(7)  SL L 170, 25.6.2019., str. 1.

(8)  SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

(9)  Huygens, D., Orveillon, G., Lugato, E., Tavazzi, S., Comero, S., Jones, A., Gawlik, B. i Saveyn, H., Tehnički prijedlozi za sigurnu uporabu prerađenog stajskog gnoja iznad praga za zone osjetljive na nitrate, koji je utvrđen Direktivom o nitratima (91/676/EEZ), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.

(10)  https://www.nature.com/articles/s41598-022-18773-w.

(11)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en, p 26.

(12)  https://grain.org/system/articles/pdfs/000/006/903/original/The%20Fertiliser%20Trap%20English%20-%20Embargoed%208th%20November%202022.pdf?16678382 16.

(13)  https://edo.jrc.ec.europa.eu/documents/news/GDO-EDODroughtNews202208_Europe.pdf.

(14)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 14. veljače 2023.

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/60

---

P9_TA(2023)0030

Izmjena odluke od 10. ožujka 2022. o osnivanju Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (INGE 2) te prilagodba njegova naziva i nadležnosti

Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o izmjeni odluke od 10. ožujka 2022. o osnivanju Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (ING2) te o prilagodbi njegova naziva i odgovornosti (2023/2566(RSO))

(2023/C 283/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir produljenje mandata posebnog odbora za tri mjeseca, kako je najavljeno na plenarnoj sjednici 18. i 19. siječnja 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir produljenje mandata posebnog odbora za tri mjeseca, kako je najavljeno na plenarnoj sjednici 18. i 19. siječnja 2023.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020)0790),

| — | uzimajući u obzir paket Akta o digitalnim uslugama, uključujući Prijedlog uredbe o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825), i Prijedlog uredbe o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket Akta o digitalnim uslugama, uključujući Prijedlog uredbe o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825), i Prijedlog uredbe o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o europskim medijima u digitalnom desetljeću: akcijski plan za potporu oporavku i transformaciji (1),

| — | uzimajući u obzir Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2018. te Smjernice za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2021. (COM(2021)0262) te preporuke Europske skupine regulatora za audiovizualne medijske usluge za novi kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2018. te Smjernice za jačanje Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz 2021. (COM(2021)0262) te preporuke Europske skupine regulatora za audiovizualne medijske usluge za novi kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija iz listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata od 16. prosinca 2020. (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata od 16. prosinca 2020. (COM(2020)0829),

| — | uzimajući u obzir instrumentarij EU-a za mjere ublažavanja rizika za kibersigurnost 5G tehnologije iz ožujka 2021.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumentarij EU-a za mjere ublažavanja rizika za kibersigurnost 5G tehnologije iz ožujka 2021.;

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2021 naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 09/2021 naslovljeno „Dezinformacije koje utječu na EU: poduzeti su određeni koraci, ali problem nije riješen”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008),

| — | uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (A9-0022/2022),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta od 27. travnja 2021. o sklapanju međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (4),

| — | uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika,

| A. | budući da vanjsko upletanje predstavlja tešku povredu univerzalnih vrijednosti i načela na kojima se EU temelji, primjerice ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti, solidarnosti, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, demokracije i vladavine prava; budući da postoje dokazi da zlonamjerni i autoritarni strani državni i nedržavni akteri pribjegavaju manipulaciji informacijama i drugim sličnim potezima radi upletanja u demokratske procese u EU-u; budući da se tim napadima građani obmanjuju i dovode u zabludu, da se utječe na njihove odluke na biralištu i da se osnažuju rasprave koje izazivaju razdor, dijele i polariziraju društvo te iskorištavaju njegove slabosti, da se promiče govor mržnje, pogoršava položaj ranjivih skupina za koje je vjerojatnije da će postati žrtve dezinformacija, narušava integritet demokratskih izbora i referenduma, potiče nepovjerenje u nacionalne vlade, javna tijela i liberalni demokratski poredak te da im je cilj destabilizacija europske demokracije; |
| --- | --- |

A.

budući da vanjsko upletanje predstavlja tešku povredu univerzalnih vrijednosti i načela na kojima se EU temelji, primjerice ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti, solidarnosti, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, demokracije i vladavine prava; budući da postoje dokazi da zlonamjerni i autoritarni strani državni i nedržavni akteri pribjegavaju manipulaciji informacijama i drugim sličnim potezima radi upletanja u demokratske procese u EU-u; budući da se tim napadima građani obmanjuju i dovode u zabludu, da se utječe na njihove odluke na biralištu i da se osnažuju rasprave koje izazivaju razdor, dijele i polariziraju društvo te iskorištavaju njegove slabosti, da se promiče govor mržnje, pogoršava položaj ranjivih skupina za koje je vjerojatnije da će postati žrtve dezinformacija, narušava integritet demokratskih izbora i referenduma, potiče nepovjerenje u nacionalne vlade, javna tijela i liberalni demokratski poredak te da im je cilj destabilizacija europske demokracije;

| B. | budući da je Rusija uoči i tijekom vojne agresije na Ukrajinu, koja je započela 24. veljače 2022., provodila zlonamjernu kampanju dezinformiranja nezapamćenih razmjera s ciljem obmanjivanja domaćeg stanovništva i cijele međunarodne zajednice država; |
| --- | --- |

B.

budući da je Rusija uoči i tijekom vojne agresije na Ukrajinu, koja je započela 24. veljače 2022., provodila zlonamjernu kampanju dezinformiranja nezapamćenih razmjera s ciljem obmanjivanja domaćeg stanovništva i cijele međunarodne zajednice država;

| C. | budući da su pokušaji upletanja državnih aktera iz trećih zemalja i nedržavnih aktera u funkcioniranje demokracije u EU-u i njegovim državama članicama te vršenje pritiska na vrijednosti iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji zlonamjernim upletanjem dio šireg trenda s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da su pokušaji upletanja državnih aktera iz trećih zemalja i nedržavnih aktera u funkcioniranje demokracije u EU-u i njegovim državama članicama te vršenje pritiska na vrijednosti iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji zlonamjernim upletanjem dio šireg trenda s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta;

| D. | budući da se zlonamjerni akteri i dalje žele upletati u izborne procese te iskorištavaju otvorenost i pluralizam naših društava kako bi napadali demokratske procese i otpornost EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da se zlonamjerni akteri i dalje žele upletati u izborne procese te iskorištavaju otvorenost i pluralizam naših društava kako bi napadali demokratske procese i otpornost EU-a i njegovih država članica;

| E. | budući da EU i njegove države članice trenutačno nemaju poseban režim sankcija povezanih sa stranim upletanjem i kampanjama dezinformiranja koje organiziraju strani državni akteri, što znači da ti akteri mogu sa sigurnošću pretpostaviti da će njihove kampanje za destabilizaciju EU-a proći bez posljedica za njih; |
| --- | --- |

E.

budući da EU i njegove države članice trenutačno nemaju poseban režim sankcija povezanih sa stranim upletanjem i kampanjama dezinformiranja koje organiziraju strani državni akteri, što znači da ti akteri mogu sa sigurnošću pretpostaviti da će njihove kampanje za destabilizaciju EU-a proći bez posljedica za njih;

| F. | budući da ne postoji zajednička definicija ni razumijevanje te pojave te da u postojećem zakonodavstvu i politikama na razini EU-a i na nacionalnoj razini kojima se nastoji otkriti, spriječiti i suzbiti strano upletanje i dalje ima mnogo nedostataka i propusta; |
| --- | --- |

F.

budući da ne postoji zajednička definicija ni razumijevanje te pojave te da u postojećem zakonodavstvu i politikama na razini EU-a i na nacionalnoj razini kojima se nastoji otkriti, spriječiti i suzbiti strano upletanje i dalje ima mnogo nedostataka i propusta;

| G. | budući da se očekuje da će se uoči lokalnih, regionalnih i nacionalnih izbora te izbora za Europski parlament 2024. strano upletanje, dezinformiranje i brojni napadi na demokraciju i prijetnje demokraciji biti sve brojniji i sofisticiraniji; |
| --- | --- |

G.

budući da se očekuje da će se uoči lokalnih, regionalnih i nacionalnih izbora te izbora za Europski parlament 2024. strano upletanje, dezinformiranje i brojni napadi na demokraciju i prijetnje demokraciji biti sve brojniji i sofisticiraniji;

| H. | budući da su prethodne preporuke Parlamenta za suzbijanje zlonamjernih operacija vanjskog upletanja u demokratske procese EU-a doprinijele općem razumijevanju EU-a i većoj osviještenosti o tom pitanju; |
| --- | --- |

H.

budući da su prethodne preporuke Parlamenta za suzbijanje zlonamjernih operacija vanjskog upletanja u demokratske procese EU-a doprinijele općem razumijevanju EU-a i većoj osviještenosti o tom pitanju;

| I. | budući da su saslušanja i rad Posebnog odbora INGE doprinijeli javnom priznavanju i kontekstualizaciji tih pitanja i omogućili da se postavi okvir za europsku raspravu o vanjskom upletanju u demokratske procese i dezinformiranje; |
| --- | --- |

I.

budući da su saslušanja i rad Posebnog odbora INGE doprinijeli javnom priznavanju i kontekstualizaciji tih pitanja i omogućili da se postavi okvir za europsku raspravu o vanjskom upletanju u demokratske procese i dezinformiranje;

| J. | budući da postoji potreba za daljnjim praćenjem tih preporuka; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji potreba za daljnjim praćenjem tih preporuka;

| K. | budući da je za rješavanje pitanja vanjskog zlonamjernog upletanja i dezinformiranja potrebna globalna multilateralna suradnja i potpora partnera sličnih stavova, između ostalih zastupnika u parlamentu; budući da su demokracije razvile napredne vještine i protustrategije za suočavanje s tim prijetnjama; |
| --- | --- |

K.

budući da je za rješavanje pitanja vanjskog zlonamjernog upletanja i dezinformiranja potrebna globalna multilateralna suradnja i potpora partnera sličnih stavova, između ostalih zastupnika u parlamentu; budući da su demokracije razvile napredne vještine i protustrategije za suočavanje s tim prijetnjama;

| L. | budući da je, zbog nedavnih slučajeva vanjskog upletanja i tekućih istraga korupcije u Europskom parlamentu, Parlament pozvao na utvrđivanje mogućih nedostataka u njegovim pravilima o transparentnosti, integritetu i borbi protiv korupcije kako bi se institucija bolje zaštitila; |
| --- | --- |

L.

budući da je, zbog nedavnih slučajeva vanjskog upletanja i tekućih istraga korupcije u Europskom parlamentu, Parlament pozvao na utvrđivanje mogućih nedostataka u njegovim pravilima o transparentnosti, integritetu i borbi protiv korupcije kako bi se institucija bolje zaštitila;

| 1. | odlučuje da će se posebni odbor odsad nazivati „Posebni odbor za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, i jačanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti u Europskom parlamentu” te da ima sljedeće odgovornosti:






  (a) | suradnja i savjetovanje sa stalnim odborima kad je riječ o njihovim ovlastima i odgovornostima u skladu s Prilogom VI. Poslovniku, nadzor postojećih i planiranih zakona i politika kako bi se otkrili mogući nedostaci, propusti i preklapanja koji bi se mogli iskoristiti za zlonamjerno upletanje u demokratske procese, među ostalim u pogledu sljedećih pitanja:






  i. | politika koje doprinose demokratskim procesima EU-a, otpornosti putem osvješćivanja situacije, medijske i informacijske pismenosti, medijskog pluralizma, neovisnog novinarstva i obrazovanja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

suradnja i savjetovanje sa stalnim odborima kad je riječ o njihovim ovlastima i odgovornostima u skladu s Prilogom VI. Poslovniku, nadzor postojećih i planiranih zakona i politika kako bi se otkrili mogući nedostaci, propusti i preklapanja koji bi se mogli iskoristiti za zlonamjerno upletanje u demokratske procese, među ostalim u pogledu sljedećih pitanja:

i.

politika koje doprinose demokratskim procesima EU-a, otpornosti putem osvješćivanja situacije, medijske i informacijske pismenosti, medijskog pluralizma, neovisnog novinarstva i obrazovanja;

| ii. | ometanja internetskih platformi, posebno dubinskom evaluacijom odgovornosti i učinaka koje vrlo velike internetske platforme imaju na demokraciju i demokratske procese u EU-u; |
| --- | --- |

ii.

ometanja internetskih platformi, posebno dubinskom evaluacijom odgovornosti i učinaka koje vrlo velike internetske platforme imaju na demokraciju i demokratske procese u EU-u;

| iii. | kritične infrastrukture i strateških sektora; |
| --- | --- |

iii.

kritične infrastrukture i strateških sektora;

| iv. | upletanja za vrijeme izbornih postupaka; |
| --- | --- |

iv.

upletanja za vrijeme izbornih postupaka;

| v. | prikrivenog financiranja političkih aktivnosti koje dolaze od stranih aktera i donatora; |
| --- | --- |

v.

prikrivenog financiranja političkih aktivnosti koje dolaze od stranih aktera i donatora;

| vi. | kibersigurnosti i otpornosti u pogledu kibernapada, ako su povezani s demokratskim procesima; |
| --- | --- |

vi.

kibersigurnosti i otpornosti u pogledu kibernapada, ako su povezani s demokratskim procesima;

| vii. | uloge nedržavnih aktera; |
| --- | --- |

vii.

uloge nedržavnih aktera;

| viii. | utjecaja upletanja na prava manjina i drugih diskriminiranih skupina; |
| --- | --- |

viii.

utjecaja upletanja na prava manjina i drugih diskriminiranih skupina;

| ix. | upletanja globalnih aktera putem kooptiranja elita, nacionalnih dijaspora, sveučilišta i kulturnih događaja; |
| --- | --- |

ix.

upletanja globalnih aktera putem kooptiranja elita, nacionalnih dijaspora, sveučilišta i kulturnih događaja;

| x. | odvraćanja, pripisivanja odgovornosti i kolektivnih protumjera, uključujući sankcije; |
| --- | --- |

x.

odvraćanja, pripisivanja odgovornosti i kolektivnih protumjera, uključujući sankcije;

| xi. | susjedstva i globalne suradnje te multilateralizma; |
| --- | --- |

xi.

susjedstva i globalne suradnje te multilateralizma;

| xii. | upletanja aktera sa sjedištem u EU-u i trećim zemljama; |
| --- | --- |

xii.

upletanja aktera sa sjedištem u EU-u i trećim zemljama;

| (b) | izrada prijedloga o tome kako ispraviti te nedostatke s ciljem poticanja pravne otpornosti EU-a i poboljšanja institucionalnog okvira EU-a, u bliskoj suradnji sa stalnim odborima u skladu s radnom praksom Posebnog odbora INGE 1; |
| --- | --- |

(b)

izrada prijedloga o tome kako ispraviti te nedostatke s ciljem poticanja pravne otpornosti EU-a i poboljšanja institucionalnog okvira EU-a, u bliskoj suradnji sa stalnim odborima u skladu s radnom praksom Posebnog odbora INGE 1;

| (c) | bliska suradnja s drugim institucijama EU-a, tijelima država članica, međunarodnim organizacijama, civilnim društvom te državnim i nedržavnim partnerima u trećim zemljama kako bi se ojačalo djelovanje EU-a protiv hibridnih prijetnji i dezinformacija, s tim da se u svim javnim aktivnostima Posebnog odbora INGE 2 poštuju prioriteti utvrđeni u ovoj odluci; |
| --- | --- |

(c)

bliska suradnja s drugim institucijama EU-a, tijelima država članica, međunarodnim organizacijama, civilnim društvom te državnim i nedržavnim partnerima u trećim zemljama kako bi se ojačalo djelovanje EU-a protiv hibridnih prijetnji i dezinformacija, s tim da se u svim javnim aktivnostima Posebnog odbora INGE 2 poštuju prioriteti utvrđeni u ovoj odluci;

| (d) | detaljno i strogo praćenje provedbe izvješća Posebnog odbora INGE 1 uz evaluaciju koraka koje su poduzele institucije EU-a; |
| --- | --- |

(d)

detaljno i strogo praćenje provedbe izvješća Posebnog odbora INGE 1 uz evaluaciju koraka koje su poduzele institucije EU-a;

| (e) | davanje doprinosa općoj institucijskoj otpornosti na vanjsko upletanje, hibridne prijetnje i dezinformacije uoči europskih izbora 2024.; |
| --- | --- |

(e)

davanje doprinosa općoj institucijskoj otpornosti na vanjsko upletanje, hibridne prijetnje i dezinformacije uoči europskih izbora 2024.;

| (f) | utvrđivanje nedostataka u pravilima Europskog parlamenta o transparentnosti, integritetu, odgovornosti i borbi protiv korupcije, razmatranje drugih srednjoročnih i dugoročnih mjera i izdavanje preporuka za reforme, nadovezujući se na rezolucije Europskog parlamenta i najbolje prakse drugih parlamenata i institucija, blisko surađujući s Odborom za ustavna pitanja i Odborom za vanjske poslove; |
| --- | --- |

(f)

utvrđivanje nedostataka u pravilima Europskog parlamenta o transparentnosti, integritetu, odgovornosti i borbi protiv korupcije, razmatranje drugih srednjoročnih i dugoročnih mjera i izdavanje preporuka za reforme, nadovezujući se na rezolucije Europskog parlamenta i najbolje prakse drugih parlamenata i institucija, blisko surađujući s Odborom za ustavna pitanja i Odborom za vanjske poslove;

| 2. | donosi odluku da sjednice Posebnog odbora moraju biti zatvorene za javnost ako se vrši saslušanje u vezi s dokazima povjerljive prirode, u slučaju svjedočenja koja uključuju osobne podatke, razmjena gledišta ili saslušanja nadležnih tijela o povjerljivim informacijama, uključujući znanstvene studije ili njihove dijelove kojima je odobren status povjerljivosti u skladu s člankom 63. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5); nadalje odlučuje da će svjedoci i stručnjaci imati pravo na davanje izjava ili svjedočenje iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da se popis osoba pozvanih na javne sjednice, popis nazočnih te zapisnik s tih sjednica javno objavljuju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da se povjerljivi dokumenti koje Posebni odbor zaprimi ocjenjuju u skladu s postupkom iz članka 221. Poslovnika Parlamenta te odlučuje da se te informacije koriste isključivo u svrhu sastavljanja završnog izvješća Posebnog odbora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se Posebni odbor sastoji od 33 člana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže Posebnom odboru da predstavi svoje završno izvješće s naglaskom na pitanjima iz stavka 1. točke (f) koje će se usvojiti na plenarnoj sjednici najkasnije do plenarne sjednice u srpnju 2023. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0428.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0448.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0130.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0396.

(5)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/64

---

P9_TA(2023)0031

Osnivanje pododbora za javno zdravlje

Odluka Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o osnivanju pododbora za javno zdravlje (2023/2565(RSO))

(2023/C 283/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i odgovornostima stalnih odbora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i odgovornostima stalnih odbora (1),

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 206. i 212. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 206. i 212. Poslovnika,

| 1. | odlučuje osnovati pododbor Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da je pododbor odgovoran za pitanja javnog zdravlja, a posebno za programe i posebne mjere u području javnog zdravlja, farmaceutskih i kozmetičkih proizvoda, zdravstvenih aspekata biološkog terorizma, Europske agencije za lijekove i Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje u dio VIII. točku 2. Priloga VI. Poslovniku dodati sljedeću rečenicu:
  „U tom kontekstu Odboru pomaže pododbor za javno zdravlje.” |
| --- | --- |

3.

„U tom kontekstu Odboru pomaže pododbor za javno zdravlje.”

| 4. | Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i dalje je odgovoran za razmatranje zakonodavnih prijedloga te se glasovanje provodi u njemu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se taj pododbor sastoji od 30 članova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s obzirom na odluke Konferencije predsjednika od 30. lipnja 2019. i 9. siječnja 2020. o sastavu predsjedništava pododborâ, odlučuje da se predsjedništva odborâ mogu sastojati od najviše četiri potpredsjednika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 160.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/65

---

P9_TA(2023)0032

Prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine te Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0089), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0089),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 43., 91., 100., 173., 182., 188., 189. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 43., 91., 100., 173., 182., 188., 189. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0059/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam te Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za ustavna pitanja (A9-0248/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za ustavna pitanja (A9-0248/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0068

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi)(EU) 2023/657).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/66

---

P9_TA(2023)0033

Program Unije za sigurnu povezivost 2023. – 2027.

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023. – 2027. (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0057),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 189. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0045/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 189. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0045/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 23. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 23. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0249/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0249/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2022)0039

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.–2027.

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2023/588).

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička politička izjava o financiranju Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023.– 2027.

Europski parlament i Vijeće, ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela u okviru godišnjeg proračunskog postupka, suglasni su s time da će financiranje Programa Unije za sigurnu povezivost za razdoblje 2023. – 2027. indikativno za razdoblje 2023. – 2027. biti osigurano kako slijedi:

| — | 200 milijuna EUR iz nedodijeljenih razlika do gornjih granica iz naslova 1. i naslova 5.; |
| --- | --- |

—

200 milijuna EUR iz nedodijeljenih razlika do gornjih granica iz naslova 1. i naslova 5.;

| — | 1 450 milijuna EUR iz doprinosa iz naslova 1., naslova 5. i naslova 6. |
| --- | --- |

—

1 450 milijuna EUR iz doprinosa iz naslova 1., naslova 5. i naslova 6.

Zajednička politička izjava o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u okviru programa Obzor Europa

U Zajedničkoj izjavi o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u vezi s istraživačkim programom (1) Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će u korist istraživačkog programa ponovno staviti na raspolaganje odobrena sredstva za preuzimanje obveza u iznosu do 0,5 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.) u razdoblju 2021. – 2027., što je posljedica potpunog ili djelomičnog neprovođenja projekata koji su dio okvirnog programa Obzor Europa ili njegova prethodnika Obzor 2020. (2), kako je predviđeno člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe.

U izjavi (3) o Uredbi (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 Europski parlament, Vijeće i Komisija usuglasili su da će indikativna raspodjela tog iznosa biti do 300 000 000 EUR u stalnim cijenama iz 2018. za klaster „Digitalizacija, industrija i svemir”, posebno za kvantna istraživanja.

Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela u okviru godišnjeg proračunskog postupka i ovlasti Komisije za izvršenje proračuna, Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će se u okviru klastera „Digitalizacija, industrija i svemir” programa Obzor Europa za istraživačke aktivnosti u području sigurne povezivosti dodijeliti indikativni iznos od 200 000 000 EUR u stalnim cijenama iz 2018.

---

(1)  SL C 444 I, 22.12.2020., str. 3.

(2)  Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

(3)  SL C 185, 12.5.2021., str. 1.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/68

---

P9_TA(2023)0034

Dobrovoljni partnerski sporazum EU-a i Gvajane: izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u EU

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 283/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09272/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09272/2022),

| — | uzimajući u obzir nacrt Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09271/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09271/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom, člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom, člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0432/2022),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 14. veljače 2023. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 14. veljače 2023. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0008/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0008/2023),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da njegovo stajalište proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kooperativne Republike Gvajane. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P9_TA(2023)0035.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/69

---

P9_TA(2023)0035

Dobrovoljni partnerski sporazum EU-a i Gvajane: izvršavanje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u EU (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

(2023/C 283/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog odluke Vijeća od 10. svibnja 2022. o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (COM(2022)0200), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog odluke Vijeća od 10. svibnja 2022. o sklapanju Dobrovoljnog partnerskog sporazuma između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (COM(2022)0200),

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća o sklapanju Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09272/2022),

| — | uzimajući u obzir nacrt Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09271/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Kooperativne Republike Gvajane o izvršavanju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma pri uvozu proizvoda od drvne sirovine u Europsku uniju (09271/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom u vezi s člankom 218. stavkom 6. prvim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. prvim podstavkom i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom u vezi s člankom 218. stavkom 6. prvim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0432/2022),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (1) (Uredba o FLEGT-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2173/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavljanju FLEGT sustava za izdavanje dozvola za uvoz drvne sirovine u Europsku zajednicu (1) (Uredba o FLEGT-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (2) (Uredba EU-a o drvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (2) (Uredba EU-a o drvu),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju od 15. siječnja 2020. o istoj temi (3),

| — | uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum postignut 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. zasjedanju Konferencije stranaka (COP 21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum),

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o ulozi EU-a u zaštiti i obnovi svjetskih šuma (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. svibnja 2003. naslovljenu „Izvršenje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT): prijedlog akcijskog plana EU-a” (COM(2003)0251) i plan rada za njegovu provedbu za razdoblje 2018. – 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. svibnja 2003. naslovljenu „Izvršenje zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT): prijedlog akcijskog plana EU-a” (COM(2003)0251) i plan rada za njegovu provedbu za razdoblje 2018. – 2022.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2021. o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706) (Uredba o krčenju šuma), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2021. o stavljanju na raspolaganje na tržištu Unije i izvozu iz Unije određenih roba i proizvoda povezanih s krčenjem i propadanjem šuma te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 995/2010 (COM(2021)0706) (Uredba o krčenju šuma),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 14. veljače 2023. (6) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 14. veljače 2023. (6) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0018/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0018/2023),

| A. | budući da su u studenome 2018. EU i Gvajana zaključili pregovore o dobrovoljnom partnerskom sporazumu o izvršenju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (FLEGT); budući da su 10. ožujka 2022. Gvajana i EU postigli dogovor o ažuriranom zajedničkom provedbenom okviru, odnosno detaljnom planu za provedbu dobrovoljnog partnerskog sporazuma, čiji je cilj poboljšati gospodarenje šumama i osigurati nadzor nad trgovinom zakonitom drvnom sirovinom; |
| --- | --- |

A.

budući da su u studenome 2018. EU i Gvajana zaključili pregovore o dobrovoljnom partnerskom sporazumu o izvršenju zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma (FLEGT); budući da su 10. ožujka 2022. Gvajana i EU postigli dogovor o ažuriranom zajedničkom provedbenom okviru, odnosno detaljnom planu za provedbu dobrovoljnog partnerskog sporazuma, čiji je cilj poboljšati gospodarenje šumama i osigurati nadzor nad trgovinom zakonitom drvnom sirovinom;

| B. | budući da šume pokrivaju otprilike 84 % teritorija Gvajane; budući da je riječ o površini od preko 7 milijuna hektara; budući da Gvajana ima drugu najveću šumsku zalihu ugljika po stanovniku na svijetu te se procjenjuje da je u tamošnjim šumama uskladišteno 21,8 milijardi tona ugljikova dioksida; budući da je oko 13 % gvajanskih šuma službeno proglašeno amerindijanskim seoskim zemljištima; budući da se gvajanska vlažna šumska ekoregija proteže većinom teritorija te zemlje; |
| --- | --- |

B.

budući da šume pokrivaju otprilike 84 % teritorija Gvajane; budući da je riječ o površini od preko 7 milijuna hektara; budući da Gvajana ima drugu najveću šumsku zalihu ugljika po stanovniku na svijetu te se procjenjuje da je u tamošnjim šumama uskladišteno 21,8 milijardi tona ugljikova dioksida; budući da je oko 13 % gvajanskih šuma službeno proglašeno amerindijanskim seoskim zemljištima; budući da se gvajanska vlažna šumska ekoregija proteže većinom teritorija te zemlje;

| C. | budući da su od 1996. uloženi napori u očuvanje i da je godišnja stopa krčenja šuma u Gvajani vrlo niska, u prosjeku oko 0,06 %; |
| --- | --- |

C.

budući da su od 1996. uloženi napori u očuvanje i da je godišnja stopa krčenja šuma u Gvajani vrlo niska, u prosjeku oko 0,06 %;

| D. | budući da Gvajana ima jednu od najviših razina biološke raznolikosti na svijetu; budući da se procjenjuje da u gvajanskim šumama živi oko 8 000 biljnih vrsta i više od 1 000 vrsta kopnenih kralježnjaka; budući da se otprilike 5 % svih biljnih vrsta smatra endemskim za Gvajanu; |
| --- | --- |

D.

budući da Gvajana ima jednu od najviših razina biološke raznolikosti na svijetu; budući da se procjenjuje da u gvajanskim šumama živi oko 8 000 biljnih vrsta i više od 1 000 vrsta kopnenih kralježnjaka; budući da se otprilike 5 % svih biljnih vrsta smatra endemskim za Gvajanu;

| E. | budući da nezakonito rudarenje i nezakonita sječa i dalje predstavljaju problem u Gvajani jer obje prakse štete šumama te zemlje; budući da se nestajanje šuma u Gvajani većinom pripisuje požarima (50 %) i rudarstvu (41 %), bez obzira na to jesu li zakoniti ili nezakoniti; budući da, iako se za prenamjenu zemljišta za poljoprivredu krči tek oko 5 % šuma, to ipak izaziva zabrinutost; |
| --- | --- |

E.

budući da nezakonito rudarenje i nezakonita sječa i dalje predstavljaju problem u Gvajani jer obje prakse štete šumama te zemlje; budući da se nestajanje šuma u Gvajani većinom pripisuje požarima (50 %) i rudarstvu (41 %), bez obzira na to jesu li zakoniti ili nezakoniti; budući da, iako se za prenamjenu zemljišta za poljoprivredu krči tek oko 5 % šuma, to ipak izaziva zabrinutost;

| F. | budući da su glavne gospodarske djelatnosti u Gvajani poljoprivreda, rudarenje boksita i zlata, drvna industrija, rudarenje minerala i ribarstvo; budući da se procjenjuje da šumarstvo Gvajane čini manje od 2 % njezina BDP-a i da se očekuje da će se ta brojka dodatno smanjivati s obzirom na to da se od 2015., kada su u gvajanskim teritorijalnim vodama otkrivene velike zalihe nafte, bilježi strelovit rast naftnog sektora; |
| --- | --- |

F.

budući da su glavne gospodarske djelatnosti u Gvajani poljoprivreda, rudarenje boksita i zlata, drvna industrija, rudarenje minerala i ribarstvo; budući da se procjenjuje da šumarstvo Gvajane čini manje od 2 % njezina BDP-a i da se očekuje da će se ta brojka dodatno smanjivati s obzirom na to da se od 2015., kada su u gvajanskim teritorijalnim vodama otkrivene velike zalihe nafte, bilježi strelovit rast naftnog sektora;

| G. | budući da šumarski sektor znatno doprinosi gospodarskom rastu Gvajane i zapošljava oko 20 000 ljudi, uglavnom u ruralnim područjima; budući da gvajanske šume čine 2 % BDP-a i predstavljaju 6 % ukupnog broja radnih mjesta; budući da bi se dobrovoljnim partnerskim sporazumom povećao potencijal šumarskog sektora otvaranjem novih radnih mjesta i doprinosom održivom gospodarskom rastu zemlje; |
| --- | --- |

G.

budući da šumarski sektor znatno doprinosi gospodarskom rastu Gvajane i zapošljava oko 20 000 ljudi, uglavnom u ruralnim područjima; budući da gvajanske šume čine 2 % BDP-a i predstavljaju 6 % ukupnog broja radnih mjesta; budući da bi se dobrovoljnim partnerskim sporazumom povećao potencijal šumarskog sektora otvaranjem novih radnih mjesta i doprinosom održivom gospodarskom rastu zemlje;

| H. | budući da Gvajana i EU-a imaju skromnu trgovinsku razmjenu drvne sirovine, pri čemu je 2018. iz Gvajane u Europu izvezeno svega 8 % tamošnje drvne sirovine, a tek oko polovice toga otišlo je u EU; budući da je najveći ukupni trgovinski partner Gvajane SAD, pri čemu je Singapur drugi; budući da je najveće izvozno tržište drvne sirovine azijsko-pacifička regija; budući da bi se dobrovoljnim partnerskim sporazumom stvorile nove prilike za izvoz iz Gvajane u EU i na nova tržišta, čime bi se povećale njezine razvojne mogućnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da Gvajana i EU-a imaju skromnu trgovinsku razmjenu drvne sirovine, pri čemu je 2018. iz Gvajane u Europu izvezeno svega 8 % tamošnje drvne sirovine, a tek oko polovice toga otišlo je u EU; budući da je najveći ukupni trgovinski partner Gvajane SAD, pri čemu je Singapur drugi; budući da je najveće izvozno tržište drvne sirovine azijsko-pacifička regija; budući da bi se dobrovoljnim partnerskim sporazumom stvorile nove prilike za izvoz iz Gvajane u EU i na nova tržišta, čime bi se povećale njezine razvojne mogućnosti;

| I. | budući da je u svibnju 2016. Gvajana ratificirala Pariški sporazum i da je u svojem izmijenjenom planu s nacionalno utvrđenim doprinosom preuzela niz obveza u pogledu održivog šumarstva, kao što je očuvanje dodatnih 2 milijuna hektara šuma; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svibnju 2016. Gvajana ratificirala Pariški sporazum i da je u svojem izmijenjenom planu s nacionalno utvrđenim doprinosom preuzela niz obveza u pogledu održivog šumarstva, kao što je očuvanje dodatnih 2 milijuna hektara šuma;

| J. | budući da radi povećanja dobrobiti svojih građana Gvajana treba prevladati izazove kao što su siromaštvo, nejednakost i diskriminacija, osobito prema pripadnicima zajednice LGBTI i autohtonim narodima, kao i korupcija te rasna i etnička polarizacija i nasilje, koji i dalje izazivaju zabrinutost; |
| --- | --- |

J.

budući da radi povećanja dobrobiti svojih građana Gvajana treba prevladati izazove kao što su siromaštvo, nejednakost i diskriminacija, osobito prema pripadnicima zajednice LGBTI i autohtonim narodima, kao i korupcija te rasna i etnička polarizacija i nasilje, koji i dalje izazivaju zabrinutost;

| K. | budući da se Gvajana obvezala izdvojiti financijska sredstva za potporu provedbi dobrovoljnog partnerskog sporazuma; budući da su se EU, Norveška i Ujedinjena Kraljevina također obvezali osigurati dodatna financijska sredstava u tu svrhu; |
| --- | --- |

K.

budući da se Gvajana obvezala izdvojiti financijska sredstva za potporu provedbi dobrovoljnog partnerskog sporazuma; budući da su se EU, Norveška i Ujedinjena Kraljevina također obvezali osigurati dodatna financijska sredstava u tu svrhu;

| L. | budući da je cilj dobrovoljnog partnerskog sporazuma osigurati da su sve pošiljke drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine iz Gvajane namijenjene tržištu EU-a usklađene s gvajanskim sustavom za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (GTLAS) i time ispunjavaju uvjete za dozvolu FLEGT; budući da će domaća drvna sirovina i drvna sirovina namijenjena svim izvoznim tržištima također morati biti u skladu s GTLAS-om; |
| --- | --- |

L.

budući da je cilj dobrovoljnog partnerskog sporazuma osigurati da su sve pošiljke drvne sirovine i proizvoda od drvne sirovine iz Gvajane namijenjene tržištu EU-a usklađene s gvajanskim sustavom za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (GTLAS) i time ispunjavaju uvjete za dozvolu FLEGT; budući da će domaća drvna sirovina i drvna sirovina namijenjena svim izvoznim tržištima također morati biti u skladu s GTLAS-om;

| M. | budući da dobrovoljni partnerski sporazum obuhvaća pet obveznih proizvoda od drvne sirovine iz Uredbe o FLEGT-u – trupce, piljenu drvnu sirovinu, željezničke pragove, šperploču i furnir – kao i prerađenu drvnu sirovinu, kolce i motke te građevnu stolariju i stolarske proizvode; |
| --- | --- |

M.

budući da dobrovoljni partnerski sporazum obuhvaća pet obveznih proizvoda od drvne sirovine iz Uredbe o FLEGT-u – trupce, piljenu drvnu sirovinu, željezničke pragove, šperploču i furnir – kao i prerađenu drvnu sirovinu, kolce i motke te građevnu stolariju i stolarske proizvode;

| N. | budući da će, u skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe o krčenju šuma, drvna sirovina za koju je izdana dozvola FLEGT i koja se uvoze u EU automatski ispunjavati uvjet zakonitosti; |
| --- | --- |

N.

budući da će, u skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe o krčenju šuma, drvna sirovina za koju je izdana dozvola FLEGT i koja se uvoze u EU automatski ispunjavati uvjet zakonitosti;

| O. | budući da je dobrovoljnim partnerskim sporazumom predviđen Zajednički odbor za praćenje i preispitivanje koji će biti odgovoran za provedbu i praćenje provedbe tog sporazuma; |
| --- | --- |

O.

budući da je dobrovoljnim partnerskim sporazumom predviđen Zajednički odbor za praćenje i preispitivanje koji će biti odgovoran za provedbu i praćenje provedbe tog sporazuma;

| P. | budući da svrha i očekivane koristi dobrovoljnih partnerskih sporazuma u području FLEGT-a nadilaze olakšavanje trgovine zakonitom drvnom sirovinom jer su namijenjeni i uvođenju sustavnih promjena u gospodarenje šumama, izvršavanje zakonodavstva, transparentnost i uključivanje raznih dionika u proces donošenja političkih odluka, osobito organizacija civilnog društva, organizacija radnika i autohtonih naroda, te pružanju potpore gospodarskoj integraciji i postizanju međunarodnih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

P.

budući da svrha i očekivane koristi dobrovoljnih partnerskih sporazuma u području FLEGT-a nadilaze olakšavanje trgovine zakonitom drvnom sirovinom jer su namijenjeni i uvođenju sustavnih promjena u gospodarenje šumama, izvršavanje zakonodavstva, transparentnost i uključivanje raznih dionika u proces donošenja političkih odluka, osobito organizacija civilnog društva, organizacija radnika i autohtonih naroda, te pružanju potpore gospodarskoj integraciji i postizanju međunarodnih ciljeva održivog razvoja;

| Q. | budući da zemlje širom svijeta koje imaju ili žele imati regulirana uvozna tržišta za zakonitu drvnu sirovinu imaju koristi od suradnje; budući da bi zajednički međunarodni standardi bili najdjelotvorniji alat u borbi protiv krčenja šuma i promicanju dugoročne pravne sigurnosti za poduzeća i potrošače; |
| --- | --- |

Q.

budući da zemlje širom svijeta koje imaju ili žele imati regulirana uvozna tržišta za zakonitu drvnu sirovinu imaju koristi od suradnje; budući da bi zajednički međunarodni standardi bili najdjelotvorniji alat u borbi protiv krčenja šuma i promicanju dugoročne pravne sigurnosti za poduzeća i potrošače;

| 1. | snažno podupire zaključenje pregovora o Dobrovoljnom partnerskom sporazumu u području FLEGT-a između EU-a i Gvajane; priznaje da je Dobrovoljni partnerski sporazum vrlo važan za tu zemlju te da predstavlja potencijal za jačanje trgovinskih odnosa između EU-a i Gvajane; smatra da uspješni pregovori o Dobrovoljnom parterskom sporazumu pokazuju važnost delegacija Unije u trećim zemljama i na taj će se način osigurati da se iz Gvajane u EU uvozi samo zakonito posječena drvna sirovina, promicati održive prakse gospodarenja šumama i održiva trgovina zakonito proizvedenom drvnom sirovinom, unaprijediti gospodarenje šumama, izvršenje zakona (uključujući obveze iz radnog prava te zaštitu i zdravlje na radu), ljudska prava, transparentnost, odgovornost i institucionalnu otpornost u Gvajani, zaštititi biološku raznolikost i pomoći u postizanju ciljeva održivog razvoja, istodobno doprinoseći poboljšanju trgovinskih odnosa između Gvajane i EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznaje da će potpuna provedba i izvršavanje Dobrovoljnog partnerskog sporazuma biti dugotrajan proces koji će zahtijevati donošenje niza zakonodavnih akata te odgovarajući administrativni kapacitet i stručno znanje kako bi se osiguralo njegovu provedbu i izvršavanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja visoku razinu sudjelovanja dionika tijekom cijelog pregovaračkog procesa; naglašava da faze provedbe i praćenja zahtijevaju istinsko savjetovanje i sudjelovanje više dionika, među ostalim smisleno sudjelovanje civilnog društva, predstavnika poduzeća, organizacija radnika te lokalnih i autohtonih zajednica u donošenju odluka kako bi se zajamčilo poštovanje prava posjeda zemljišta i načela dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka; podsjeća da je potrebno povećati transparentnost te osigurati djelotvorno objavljivanje informacija i pravodobnu dostupnost dokumenata lokalnom i autohtonom stanovništvu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i Delegaciju EU-a u Gvajani da u okviru sadašnjih i budućih instrumenata razvojne suradnje pruže dostatnu potporu za izgradnju kapaciteta te logističku i tehničku potporu kako bi se Gvajani omogućilo da ispuni preuzete obveze iz dobrovoljnog partnerskog sporazuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja nedavno donošenje zajedničkog provedbenog okvira i poziva vladu Gvajane da primijeni konkretan, vremenski ograničen i mjerljiv pristup; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost razvoja partnerstava i mehanizama suradnje za zajedničko rješavanje svih aspekata upravljanja šumama, uključujući u pogledu razmjene informacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dosadašnje napore Gvajane u postizanju napretka prema većoj transparentnosti i raduje se daljnjoj pozitivnoj suradnji u borbi protiv nezakonite sječe; naglašava da loše upravljanje i korupcija u sektoru šumarstva ubrzavaju nezakonitu sječu i uništavanje šuma; uviđa predanost Gvajane i političku volju za dobro gospodarenje šumama; naglašava da uspjeh dobrovoljnog partnerskog sporazuma u području FLEGT-a ovisi i o suzbijanju prijevara i korupcije u cijelom lancu opskrbe drvnom sirovinom; apelira na vladu Gvajane da unaprijedi prikupljanje podataka kako bi se poboljšala provedba sustava sljedivosti te da i dalje ustraje u zaustavljanju raširene korupcije i poduzme korake protiv drugih čimbenika koji potiču nezakonitu sječu i krčenje šuma, s posebnim naglaskom na carinska i druga tijela koja će imati središnju ulogu u provedbi i izvršavanju dobrovoljnog partnerskog sporazuma; naglašava da je potrebno okončati nekažnjavanje u sektoru šumarstva zaštitom boraca za ljudska prava u području okoliša i zviždača te osiguravanjem učinkovitih pravnih lijekova za kršenja ljudskih prava; u tom kontekstu pozdravlja to što je Gvajana ratificirala Sporazum iz Escazúa i naglašava da je potrebno zajamčiti potpuno priznavanje prava posjeda zemljišta lokalnih zajednica i autohtonih naroda, posebno amerindijanskih zajednica, među ostalim u kontekstu rudarstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da je proces pregovora o dobrovoljnom partnerskom sporazumu omogućio relevantnim sektorima da utvrde zajedničke ciljeve i prioritete radi suradnje u smjeru održivog gospodarenja šumama i trgovinske suradnje, kao i ponudio priliku zajednicama za participativno gospodarenje šumama na lokalnoj, regionalnoj, pa čak i nacionalnoj ili saveznoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se dobrovoljnim partnerskim sporazumom stvara odlična prilika za poticanje otvaranja radnih mjesta u šumarskom sektoru; naglašava da bi prakse gospodarenja šumama i trgovina zakonito proizvedenom drvnom sirovinom trebali biti društveno i gospodarski održivi kako bi se zajamčilo da izravno ili neizravno uključeni ljudi mogu imati koristi od trgovine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na uvođenje rodne analize u sve aktivnosti i projekte povezane s provedbom dobrovoljnog partnerskog sporazuma; poziva na kvantitativnu i kvalitativnu analizu posjeda zemljišta, vlasništva nad imovinom i financijske uključenosti u sektore na koje utječe trgovina raščlanjenu prema spolu; poziva Komisiju da podupre te napore tehničkim i ljudskim resursima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije da redovito izvješćuje Parlament o provedbi sporazuma, među ostalim o radu Zajedničkog odbora za praćenje i preispitivanje, kako bi se omogućila informirana odluka nakon što se predloži delegirani akt kojim se odobrava prihvaćanje dozvola FLEGT; stoga naglašava da bi trebalo promicati nove dobrovoljne partnerske sporazume s dodatnim partnerima; poziva Komisiju da provede iscrpnu procjenu učinka Dobrovoljnog partnerskog sporazuma i buduće uredbe o krčenju šuma na radnike i male proizvođače u šumarskom sektoru i drugim povezanim sektorima na koje će utjecati povećane kontrole i provjere sječe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da treba uzeti u obzir regionalnu dimenziju nezakonite sječe i prijevoza, prerade i trgovine nezakonitom drvnom sirovinom u cijelom lancu opskrbe; poziva na to da se to uključi u postupak evaluacije Dobrovoljnog partnerskog sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da EU ima vrlo važnu ulogu u poboljšanju kako ponude drvne sirovine tako i potražnje za njom kako bi se odbacila ona koja je nezakonito proizvedena i kako bi se zemljama izvoznicama pružila potpora u njihovim naporima u borbi protiv nezakonite sječe i korupcije koja dovodi do uništenja njihovih šuma, klimatskih promjena i kršenja ljudskih prava; uviđa da će u okviru novog prijedloga Uredbe o krčenju šuma dobrovoljni partnerski sporazumi ostati važan pravni okvir i za EU i za njegove partnerske zemlje; ističe da je to omogućeno dobrom suradnjom i angažmanom predmetnih partnerskih zemalja; podržava Komisiju u pronalaženju dodatnih potencijalnih partnera za buduće dobrovoljne partnerske sporazume u području FLEGT-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je održivo i uključivo gospodarenje i upravljanje šumama ključno za postizanje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma, prije svega s pomoću nacionalno utvrđenih doprinosa; podsjeća na važnost rudarstva kao glavnog pokretača krčenja tropskih šuma, što dovodi do znatne erozije i kontaminacije tla, povećane fragmentacije šuma i onečišćenja rijeka i tokova živom; napominje da Gvajana širi svoju naftnu, plinsku i rudarsku industriju; poziva vladu Gvajane da poduzme daljnje korake u suzbijanju nezakonitog rudarstva; sa zabrinutošću primjećuje nedostatak usklađenosti između propisa u sektoru šumarstva i onih u sektoru rudarstva; pozdravlja daljnje sporazume čiji je cilj dopuniti Dobrovoljni partnerski sporazum o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šuma kad je riječ o pitanjima okoliša; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da uspjeh cjelokupne inicijative FLEGT ovisi, među ostalim, o zaštiti boraca za ljudska prava u području okoliša i zviždača, poboljšanju sposobnosti malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) da svoje aktivnosti obavljaju zakonito i jamčenju učinkovite zaštite zemljišta i potpunom priznavanju običajnih prava lokalnih zajednica i autohtonih naroda, posebno amerindijanskih zajednica, uključujući pravo na davanje ili uskraćivanje njihove suglasnosti za svaku koncesiju za iskorištavanje drvne sirovine na njihovu zemljištu kao pitanje socijalne pravde; naglašava da bi se EU trebao oslanjati na tradicionalno znanje autohtonih naroda i drugih lokalnih zajednica u pogledu održivog gospodarenja šumama; u tom pogledu podsjeća na važnost sprečavanja nametanja bilo kakvog dodatnog administrativnog opterećenja MSP-ovima i pružanja pravne pomoći MSP-ovima kako bi se osigurala njihova usklađenost s novim međunarodnim sporazumima, instrumentima i dokumentima u vezi s okolišem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kooperativne Republike Gvajane. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL L 347, 30.12.2005., str. 1.

(2)  SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(3)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(4)  SL C 385, 22.9.2021., str. 10.

(5)  SL C 404, 6.10.2021., str. 175.

(6)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P9_TA(2023)0034.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/74

---

P9_TA(2023)0036

Poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavlja o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0231), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0231),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 175. stavak 3., članak 177. stavak 1., članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 175. stavak 3., članak 177. stavak 1., članak 192. stavak 1., članak 194. stavak 2. i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0183/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 26. srpnja 2022. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 26. srpnja 2022. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0260/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0260/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 486, 21.12.2022., str. 185.

(2)  SL C 333, 1.9.2022., str. 5.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 10. studenoga 2022. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0384).

---

P9_TC1-COD(2022)0164

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi(EU) 2023/435).

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/76

---

P9_TA(2023)0037

Biračka prava mobilnih građana Unije na izborima za Europski parlament

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o detaljnim aranžmanima za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje – preinaka)

(2023/C 283/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2021)0732), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2021)0732),

| — | uzimajući u obzir članak 22. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 22. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0021/2022),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1),

| — | uzimajući u obzir pismo od 8. studenoga 2022. Odbora za pravna pitanja upućeno Odboru za ustavna pitanja u skladu s člankom 110. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 8. studenoga 2022. Odbora za pravna pitanja upućeno Odboru za ustavna pitanja u skladu s člankom 110. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 110. i 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 110. i 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir stajalište Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u vidu amandmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u vidu amandmana,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0297/2022),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije s niže navedenim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani daje se aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj borave pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice. To pravo, potvrđeno i člankom 39. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), konkretizira načelo jednakosti i nediskriminacije na temelju državljanstva utvrđeno u članku 21. Ono proizlazi iz prava na slobodno kretanje i boravak iz članka 20. stavka 2. točke (a) i članka 21. UFEU-a te članka 45. Povelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani daje se aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj borave pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice. To pravo, potvrđeno i člankom 39. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), konkretizira načelo jednakosti i nediskriminacije na temelju državljanstva utvrđeno u članku 21. Ono proizlazi iz prava na slobodno kretanje i boravak iz članka 20. stavka 2. točke (a) i članka 21. UFEU-a te članka 45. Povelje.

| (2) | Ugovorom o Europskoj uniji iz 1992. („Ugovor iz Maastrichta”) obilježena je nova faza u procesu stvaranja sve tješnje povezane unije među narodima Europe uvođenjem pravnog koncepta građanstva EU-a s ciljem jačanja zaštite prava i interesa državljana njezinih država članica dodavanjem postojećih prava EU-a nizu novih političkih i izbornih prava.
  Člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani daje se aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj borave pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice. To pravo, potvrđeno i člankom 39. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), konkretizira načelo jednakosti i nediskriminacije na temelju državljanstva utvrđeno u članku 21. Ono proizlazi iz prava na slobodno kretanje i boravak iz članka 20. stavka 2. točke (a) i članka 21. UFEU-a te članka 45. Povelje.
  Pravo glasa i kandidiranja građanima također omogućuje učinkovito sudjelovanje u demokratskom životu Unije i sudjelovanje u Europskoj uniji kao političkom subjektu. Nužno je da svi građani Unije, uključujući mobilne građane Unije, građane s invaliditetom i građane u stanju beskućništva, mogu u potpunosti ostvariti svoja politička prava u kontekstu izbora za Europski parlament i kao kandidati i kao glasači. Postoji opasnost da bi europska mobilnost mogla spriječiti mobilne građane Unije u ostvarivanju temeljnih političkih prava utvrđenih europskim ugovorima, odnosno sudjelovanja u izborima za Europski parlament. Pravo mobilnih građana da glasuju i kandidiraju se trebalo bi se primjenjivati na svim izbornim listama i u svim izbornim jedinicama, uključujući u izbornoj jedinici na razini Unije u slučaju njezina osnivanja. |
| --- | --- |

(2)

Ugovorom o Europskoj uniji iz 1992. („Ugovor iz Maastrichta”) obilježena je nova faza u procesu stvaranja sve tješnje povezane unije među narodima Europe uvođenjem pravnog koncepta građanstva EU-a s ciljem jačanja zaštite prava i interesa državljana njezinih država članica dodavanjem postojećih prava EU-a nizu novih političkih i izbornih prava.
  Člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani daje se aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj borave pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice. To pravo, potvrđeno i člankom 39. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), konkretizira načelo jednakosti i nediskriminacije na temelju državljanstva utvrđeno u članku 21. Ono proizlazi iz prava na slobodno kretanje i boravak iz članka 20. stavka 2. točke (a) i članka 21. UFEU-a te članka 45. Povelje.
  Pravo glasa i kandidiranja građanima također omogućuje učinkovito sudjelovanje u demokratskom životu Unije i sudjelovanje u Europskoj uniji kao političkom subjektu. Nužno je da svi građani Unije, uključujući mobilne građane Unije, građane s invaliditetom i građane u stanju beskućništva, mogu u potpunosti ostvariti svoja politička prava u kontekstu izbora za Europski parlament i kao kandidati i kao glasači. Postoji opasnost da bi europska mobilnost mogla spriječiti mobilne građane Unije u ostvarivanju temeljnih političkih prava utvrđenih europskim ugovorima, odnosno sudjelovanja u izborima za Europski parlament. Pravo mobilnih građana da glasuju i kandidiraju se trebalo bi se primjenjivati na svim izbornim listama i u svim izbornim jedinicama, uključujući u izbornoj jedinici na razini Unije u slučaju njezina osnivanja.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Prema Zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 3. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj Odluci, cilj ove Direktive trebao bi biti učiniti izbore za Europski parlament dostupnijima, konkurentnijima i europskijima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Prema Zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 3. svibnja 2022. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, stavljanju izvan snage Odluke Vijeća (76/787/EZUČ, EEZ, Euratom) i Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima priloženog toj Odluci, cilj ove Direktive trebao bi biti učiniti izbore za Europski parlament dostupnijima, konkurentnijima i europskijima.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (24) Komisija je istaknula potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament kako bi se osiguralo da se njima podupire široko i uključivo sudjelovanje
  mobilnih građana EU-a
  . S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Direktive Vijeća 93/109/EZ na niz izbora i promjene uvedene izmjenama Ugovora, trebalo bi ažurirati više odredaba te direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (24) Komisija je istaknula potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament kako bi se osiguralo da se njima podupire široko i uključivo sudjelovanje
  mobilnih građana EU-a
  . S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Direktive Vijeća 93/109/EZ na niz izbora i promjene uvedene izmjenama Ugovora, trebalo bi ažurirati više odredaba te direktive.

| (4) | U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (24) Komisija je istaknula potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament kako bi se osiguralo da se njima podupire široko i uključivo sudjelovanje
  građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  . S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Direktive Vijeća 93/109/EZ na niz izbora i promjene uvedene izmjenama Ugovora, trebalo bi ažurirati više odredaba te direktive. |
| --- | --- |

(4)

U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (24) Komisija je istaknula potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament kako bi se osiguralo da se njima podupire široko i uključivo sudjelovanje
  građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  . S obzirom na iskustvo stečeno u primjeni Direktive Vijeća 93/109/EZ na niz izbora i promjene uvedene izmjenama Ugovora, trebalo bi ažurirati više odredaba te direktive.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Članak 20. stavak 2. UFEU-a ne dovodi u pitanje članak 223. stavak 1. UFEU-a, koji predviđa uspostavu jedinstvenog postupka u svim državama članicama u skladu s načelima koja su zajednička svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Članak 20. stavak 2. UFEU-a ne dovodi u pitanje članak 223. stavak 1. UFEU-a, koji predviđa uspostavu jedinstvenog postupka u svim državama članicama u skladu s načelima koja su zajednička svim državama članicama.

| (5) | Članak 20. stavak 2. UFEU-a ne dovodi u pitanje članak 223. stavak 1. UFEU-a, koji predviđa uspostavu jedinstvenog postupka
  za izbore u Europski parlament
  u svim državama članicama u skladu s načelima koja su zajednička svim državama članicama. |
| --- | --- |

(5)

Članak 20. stavak 2. UFEU-a ne dovodi u pitanje članak 223. stavak 1. UFEU-a, koji predviđa uspostavu jedinstvenog postupka
  za izbore u Europski parlament
  u svim državama članicama u skladu s načelima koja su zajednička svim državama članicama.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament pod istim uvjetima kao i državljani države članice u kojoj borave, trebalo bi pojasniti uvjete za registraciju i sudjelovanje na takvim izborima kako bi se osiguralo da se prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta postupa jednako kao s onima koji to jesu. Konkretno, prema građanima Unije koji žele glasovati i kandidirati se na izborima za Europski parlament u svojoj državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako u pogledu svih razdoblja boravka koja moraju biti ispunjena kao uvjet za ostvarivanje prava, kao i u pogledu dokaza o ispunjavanju takvog uvjeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament pod istim uvjetima kao i državljani države članice u kojoj borave, trebalo bi pojasniti uvjete za registraciju i sudjelovanje na takvim izborima kako bi se osiguralo da se prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta postupa jednako kao s onima koji to jesu. Konkretno, prema građanima Unije koji žele glasovati i kandidirati se na izborima za Europski parlament u svojoj državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako u pogledu svih razdoblja boravka koja moraju biti ispunjena kao uvjet za ostvarivanje prava, kao i u pogledu dokaza o ispunjavanju takvog uvjeta.

| (6) | Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament pod istim uvjetima kao i državljani države članice u kojoj borave, trebalo bi pojasniti uvjete za registraciju i sudjelovanje na takvim izborima kako bi se osiguralo da se prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta postupa jednako kao s onima koji to jesu. Konkretno, prema građanima Unije koji žele glasovati i kandidirati se na izborima za Europski parlament u svojoj državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako
  kao i prema državljanima te države članice
  u pogledu svih razdoblja boravka koja moraju biti ispunjena kao uvjet za ostvarivanje prava, kao i u pogledu dokaza o ispunjavanju takvog uvjeta. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament pod istim uvjetima kao i državljani države članice u kojoj borave, trebalo bi pojasniti uvjete za registraciju i sudjelovanje na takvim izborima kako bi se osiguralo da se prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta postupa jednako kao s onima koji to jesu. Konkretno, prema građanima Unije koji žele glasovati i kandidirati se na izborima za Europski parlament u svojoj državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako
  kao i prema državljanima te države članice
  u pogledu svih razdoblja boravka koja moraju biti ispunjena kao uvjet za ostvarivanje prava, kao i u pogledu dokaza o ispunjavanju takvog uvjeta.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Građani Unije koji nisu državljani trebali bi dobiti informacije o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja nakon što se registriraju kao rezidenti države članice čiji nisu državljani. Informacije koje se odnose na registraciju birača ili kandidata također bi se trebale redovito i pravodobno dostavljati, prije europskih izbora, svim biračima i osobama koje imaju pravo kandidirati se u skladu s uvjetima koji uređuju aktivno i pasivno biračko pravo iz ove Direktive. Osim toga, građani Unije koji nisu državljani trebali bi biti propisno obaviješteni, nakon što se registriraju kao birači i dovoljno prije izbora, o svojim posebnim pravima u okviru europskog izbornog sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Građani Unije koji nisu državljani trebali bi dobiti informacije o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja nakon što se registriraju kao rezidenti države članice čiji nisu državljani. Informacije koje se odnose na registraciju birača ili kandidata također bi se trebale redovito i pravodobno dostavljati, prije europskih izbora, svim biračima i osobama koje imaju pravo kandidirati se u skladu s uvjetima koji uređuju aktivno i pasivno biračko pravo iz ove Direktive. Osim toga, građani Unije koji nisu državljani trebali bi biti propisno obaviješteni, nakon što se registriraju kao birači i dovoljno prije izbora, o svojim posebnim pravima u okviru europskog izbornog sustava.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Sloboda građana Unije da odaberu državu članicu u kojoj će sudjelovati na izborima za Europski parlament
  mora
  se poštovati, istodobno poduzimajući mjere da se onemogući da itko glasuje ili se kandidira u više nego jednoj državi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Sloboda građana Unije da odaberu državu članicu u kojoj će sudjelovati na izborima za Europski parlament
  mora
  se poštovati, istodobno poduzimajući mjere da se onemogući da itko glasuje ili se kandidira u više nego jednoj državi;

| (7) | S obzirom na to da većina država članica dopušta građanima Unije koji nisu državljani države članice da u skladu s nacionalnim pravom zadrže svoje pravo glasa za izborne liste u matičnim zemljama, mogućnost izbora između dvije ili više zemalja za glasovanje zahtijeva pružanje jasnih informacija za građane Unije koji nisu državljani te koordinaciju među državama članicama kako bi se smanjio rizik od višestrukog glasovanja.
  Sloboda građana Unije da odaberu državu članicu u kojoj će sudjelovati na izborima za Europski parlament
  trebala bi
  se poštovati, istodobno poduzimajući mjere da se onemogući da itko glasuje ili se kandidira u više nego jednoj državi
  . Pri dobivanju informacija o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja u državi članici boravišta, građane Unije koji nisu državljani trebalo bi propisno obavijestiti o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja u njihovoj matičnoj zemlji ili u zemlji boravišta, u skladu s njihovim izborom i odgovarajućim primjenjivim nacionalnim odredbama. Građani Unije koji nisu državljani države članice trebali bi donijeti konačni izbor o državi članici u kojoj žele glasovati. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na to da većina država članica dopušta građanima Unije koji nisu državljani države članice da u skladu s nacionalnim pravom zadrže svoje pravo glasa za izborne liste u matičnim zemljama, mogućnost izbora između dvije ili više zemalja za glasovanje zahtijeva pružanje jasnih informacija za građane Unije koji nisu državljani te koordinaciju među državama članicama kako bi se smanjio rizik od višestrukog glasovanja.
  Sloboda građana Unije da odaberu državu članicu u kojoj će sudjelovati na izborima za Europski parlament
  trebala bi
  se poštovati, istodobno poduzimajući mjere da se onemogući da itko glasuje ili se kandidira u više nego jednoj državi
  . Pri dobivanju informacija o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja u državi članici boravišta, građane Unije koji nisu državljani trebalo bi propisno obavijestiti o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja u njihovoj matičnoj zemlji ili u zemlji boravišta, u skladu s njihovim izborom i odgovarajućim primjenjivim nacionalnim odredbama. Građani Unije koji nisu državljani države članice trebali bi donijeti konačni izbor o državi članici u kojoj žele glasovati.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U skladu s međunarodnim i europskim standardima, uključujući zahtjeve Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i pravo sadržano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego i osigurati jednostavno ostvarivanje njihovih biračkih prava uklanjanjem
  što više
  prepreka sudjelovanju na izborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U skladu s međunarodnim i europskim standardima, uključujući zahtjeve Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i pravo sadržano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego i osigurati jednostavno ostvarivanje njihovih biračkih prava uklanjanjem
  što više
  prepreka sudjelovanju na izborima.

| (8) | U skladu s međunarodnim i europskim standardima, uključujući zahtjeve Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i pravo sadržano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego i osigurati jednostavno ostvarivanje njihovih biračkih prava
  na demokratski, proporcionalan i jednostavan način
  uklanjanjem
  svih
  prepreka sudjelovanju na izborima. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s međunarodnim i europskim standardima, uključujući zahtjeve Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i pravo sadržano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego i osigurati jednostavno ostvarivanje njihovih biračkih prava
  na demokratski, proporcionalan i jednostavan način
  uklanjanjem
  svih
  prepreka sudjelovanju na izborima.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kako bi se građanima Unije olakšalo ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava u njihovoj zemlji boravišta, ti bi građani trebali biti upisani u popis birača dovoljno rano prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihovu registraciju trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i formalnu izjavu koja sadržava elemente kojima se dokazuje njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon registracije, građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati u popisu birača pod istim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt, čime bi im se omogućilo da ih se redovito informira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kako bi se građanima Unije olakšalo ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava u njihovoj zemlji boravišta, ti bi građani trebali biti upisani u popis birača dovoljno rano prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihovu registraciju trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i formalnu izjavu koja sadržava elemente kojima se dokazuje njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon registracije, građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati u popisu birača pod istim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt, čime bi im se omogućilo da ih se redovito informira.

| (9) | Kako bi se građanima Unije olakšalo ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava u njihovoj zemlji boravišta,
  pri registraciji kao rezidenta trebala bi biti moguća neposredna registracija birača, uz njihovu suglasnost. Ti građani moraju dobiti prethodne informacije o toj neposrednoj registraciji, posebno o činjenici da je dvostruko glasovanje zabranjeno i da bi neposredna registracija mogla podrazumijevati brisanje s popisa birača za europske izbore u njihovu mjestu podrijetla. Ako nakon registracije kao rezidenta nije došlo do neposredne registracije birača,
  ti bi građani trebali biti upisani u popis birača dovoljno rano prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihovu registraciju trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i
  , u opravdanim slučajevima, lako razumljivu
  formalnu izjavu koja sadržava elemente kojima se dokazuje njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon registracije, građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati u popisu birača pod istim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt, čime bi im se omogućilo da ih se redovito informira. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se građanima Unije olakšalo ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava u njihovoj zemlji boravišta,
  pri registraciji kao rezidenta trebala bi biti moguća neposredna registracija birača, uz njihovu suglasnost. Ti građani moraju dobiti prethodne informacije o toj neposrednoj registraciji, posebno o činjenici da je dvostruko glasovanje zabranjeno i da bi neposredna registracija mogla podrazumijevati brisanje s popisa birača za europske izbore u njihovu mjestu podrijetla. Ako nakon registracije kao rezidenta nije došlo do neposredne registracije birača,
  ti bi građani trebali biti upisani u popis birača dovoljno rano prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihovu registraciju trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i
  , u opravdanim slučajevima, lako razumljivu
  formalnu izjavu koja sadržava elemente kojima se dokazuje njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon registracije, građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati u popisu birača pod istim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt, čime bi im se omogućilo da ih se redovito informira.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta, a žele ostvariti pasivno biračko pravo na izborima u toj državi članici, od tih bi građana trebalo zahtijevati da predoče iste dokazne isprave kao i oni koji se traže od kandidata koji su državljani dotične države članice. Međutim, kako bi se utvrdilo da takvi građani ostvaruju pravo utvrđeno u članku 20. stavku 2. točki (b) i članku 22. stavku 2. UFEU-a, trebalo bi omogućiti državama članicama da zahtijevaju predočenje formalne izjave koja uključuje elemente potrebne za dokazivanje pasivnog biračkog prava tih građana na predmetnim izborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta, a žele ostvariti pasivno biračko pravo na izborima u toj državi članici, od tih bi građana trebalo zahtijevati da predoče iste dokazne isprave kao i oni koji se traže od kandidata koji su državljani dotične države članice. Međutim, kako bi se utvrdilo da takvi građani ostvaruju pravo utvrđeno u članku 20. stavku 2. točki (b) i članku 22. stavku 2. UFEU-a, trebalo bi omogućiti državama članicama da zahtijevaju predočenje formalne izjave koja uključuje elemente potrebne za dokazivanje pasivnog biračkog prava tih građana na predmetnim izborima.

| (11) | Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta, a žele ostvariti pasivno biračko pravo na izborima u toj državi članici, od tih bi građana trebalo zahtijevati da predoče iste dokazne isprave kao i oni koji se traže od kandidata koji su državljani dotične države članice. Međutim, kako bi se utvrdilo da takvi građani ostvaruju pravo utvrđeno u članku 20. stavku 2. točki (b) i članku 22. stavku 2. UFEU-a,
  u opravdanim slučajevima
  trebalo bi omogućiti državama članicama da zahtijevaju predočenje formalne izjave koja uključuje elemente potrebne za dokazivanje pasivnog biračkog prava tih građana na predmetnim izborima. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta, a žele ostvariti pasivno biračko pravo na izborima u toj državi članici, od tih bi građana trebalo zahtijevati da predoče iste dokazne isprave kao i oni koji se traže od kandidata koji su državljani dotične države članice. Međutim, kako bi se utvrdilo da takvi građani ostvaruju pravo utvrđeno u članku 20. stavku 2. točki (b) i članku 22. stavku 2. UFEU-a,
  u opravdanim slučajevima
  trebalo bi omogućiti državama članicama da zahtijevaju predočenje formalne izjave koja uključuje elemente potrebne za dokazivanje pasivnog biračkog prava tih građana na predmetnim izborima.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Kako bi se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućilo da u praksi ispunjavaju uvjete za izbore za Europski parlament, nacionalne političke stranke trebalo bi poticati da članstvo ne uvjetuju državljanstvom te države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Kako bi se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućilo da u praksi ispunjavaju uvjete za izbore za Europski parlament, nacionalne političke stranke trebalo bi poticati da članstvo ne uvjetuju državljanstvom te države članice.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kako bi se olakšala točna identifikacija birača i kandidata registriranih i u njihovoj matičnoj državi članici i u državi članici boravišta, popis podataka koji se zahtijevaju od građana Unije
  pri podnošenju
  zahtjeva za upis u popis birača ili prijedloga kandidature u državi članici boravišta trebao bi uključivati osobni identifikacijski broj ili serijski broj važeće osobne ili putne isprave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kako bi se olakšala točna identifikacija birača i kandidata registriranih i u njihovoj matičnoj državi članici i u državi članici boravišta, popis podataka koji se zahtijevaju od građana Unije
  pri podnošenju
  zahtjeva za upis u popis birača ili prijedloga kandidature u državi članici boravišta trebao bi uključivati osobni identifikacijski broj ili serijski broj važeće osobne ili putne isprave.

| (12) | Kako bi se olakšala točna identifikacija birača i kandidata registriranih i u njihovoj matičnoj državi članici i u državi članici boravišta, popis podataka koji se zahtijevaju od građana Unije
  u trenutku neposredne registracije ili nakon podnošenja
  zahtjeva za upis u popis birača ili prijedloga kandidature u državi članici boravišta trebao bi uključivati osobni identifikacijski broj ili serijski broj važeće osobne ili putne isprave. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se olakšala točna identifikacija birača i kandidata registriranih i u njihovoj matičnoj državi članici i u državi članici boravišta, popis podataka koji se zahtijevaju od građana Unije
  u trenutku neposredne registracije ili nakon podnošenja
  zahtjeva za upis u popis birača ili prijedloga kandidature u državi članici boravišta trebao bi uključivati osobni identifikacijski broj ili serijski broj važeće osobne ili putne isprave.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Građanima Unije kojima je oduzeto aktivno i pasivno biračko pravo na temelju pojedinačne građanskopravne ili kaznenopravne odluke nadležnog tijela trebalo bi onemogućiti ostvarivanje tog prava u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  Države članice
  pri primitku zahtjeva za registraciju birača mogu zahtijevati od dotičnih građana formalnu izjavu kojom se potvrđuje da im aktivno biračko pravo nije oduzeto. Kada se kandidiraju u državi boravišta,
  od građana Unije trebalo
  bi zahtijevati da dostave izjavu kojom potvrđuju da im nije oduzeto pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Građanima Unije kojima je oduzeto aktivno i pasivno biračko pravo na temelju pojedinačne građanskopravne ili kaznenopravne odluke nadležnog tijela trebalo bi onemogućiti ostvarivanje tog prava u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  Države članice
  pri primitku zahtjeva za registraciju birača mogu zahtijevati od dotičnih građana formalnu izjavu kojom se potvrđuje da im aktivno biračko pravo nije oduzeto. Kada se kandidiraju u državi boravišta,
  od građana Unije trebalo
  bi zahtijevati da dostave izjavu kojom potvrđuju da im nije oduzeto pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament.

| (13) | Građanima Unije kojima je oduzeto aktivno i pasivno biračko pravo na temelju pojedinačne građanskopravne ili kaznenopravne odluke nadležnog tijela trebalo bi onemogućiti ostvarivanje tog prava u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  U trenutku neposredne registracije ili
  pri primitku zahtjeva za registraciju birača
  države članice
  mogu
  , u opravdanim slučajevima,
  zahtijevati od dotičnih građana formalnu izjavu kojom se potvrđuje da im aktivno biračko pravo nije oduzeto. Kada se kandidiraju u državi boravišta,
  zemlja boravišta trebala
  bi
  moći
  zahtijevati da
  građani Unije
  dostave izjavu kojom potvrđuju da im nije oduzeto pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament. |
| --- | --- |

(13)

Građanima Unije kojima je oduzeto aktivno i pasivno biračko pravo na temelju pojedinačne građanskopravne ili kaznenopravne odluke nadležnog tijela trebalo bi onemogućiti ostvarivanje tog prava u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  U trenutku neposredne registracije ili
  pri primitku zahtjeva za registraciju birača
  države članice
  mogu
  , u opravdanim slučajevima,
  zahtijevati od dotičnih građana formalnu izjavu kojom se potvrđuje da im aktivno biračko pravo nije oduzeto. Kada se kandidiraju u državi boravišta,
  zemlja boravišta trebala
  bi
  moći
  zahtijevati da
  građani Unije
  dostave izjavu kojom potvrđuju da im nije oduzeto pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima, države članice trebale bi
  razmjenjivati
  informacije prikupljene iz formalnih izjava birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom. Budući da se države članice pri identifikaciji građana oslanjaju na različite podatke, trebalo bi predvidjeti zajednički skup podataka kako bi se točno identificirali birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom te kako bi ih se spriječilo da glasuju ili se kandidiraju više od jednom. Razmijenjeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na minimum potreban za ispunjavanje te svrhe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima, države članice trebale bi
  razmjenjivati
  informacije prikupljene iz formalnih izjava birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom. Budući da se države članice pri identifikaciji građana oslanjaju na različite podatke, trebalo bi predvidjeti zajednički skup podataka kako bi se točno identificirali birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom te kako bi ih se spriječilo da glasuju ili se kandidiraju više od jednom. Razmijenjeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na minimum potreban za ispunjavanje te svrhe.

| (16) | Kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima, države članice trebale bi
  koherentno koordinirati svoje administrativne sustave. Zbog toga bi se od država članica trebalo zahtijevati da razmjenjuju
  informacije prikupljene iz formalnih izjava birača
  nedržavljana
  Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom
  u državi članici boravišta koji nemaju državljanstvo
  . Budući da se države članice pri identifikaciji građana oslanjaju na različite podatke, trebalo bi predvidjeti zajednički skup podataka kako bi se točno identificirali birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom te kako bi ih se spriječilo da glasuju ili se kandidiraju više od jednom. Razmijenjeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na minimum potreban za ispunjavanje te svrhe. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima, države članice trebale bi
  koherentno koordinirati svoje administrativne sustave. Zbog toga bi se od država članica trebalo zahtijevati da razmjenjuju
  informacije prikupljene iz formalnih izjava birača
  nedržavljana
  Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom
  u državi članici boravišta koji nemaju državljanstvo
  . Budući da se države članice pri identifikaciji građana oslanjaju na različite podatke, trebalo bi predvidjeti zajednički skup podataka kako bi se točno identificirali birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom te kako bi ih se spriječilo da glasuju ili se kandidiraju više od jednom. Razmijenjeni osobni podaci trebali bi biti ograničeni na minimum potreban za ispunjavanje te svrhe.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Razmjena informacija među državama članicama kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima ne bi smjela spriječiti njihove državljane da glasuju ili da se kandidiraju na drugim vrstama izbora. Kako bi se olakšala komunikacija među nacionalnim tijelima, od država članica trebalo bi zahtijevati da odrede jednu kontaktnu točku za tu razmjenu informacija. Komisija je
  već
  razvila siguran alat koji će države članice pod vlastitom odgovornošću upotrebljavati za razmjenu potrebnih podataka. Taj sigurni alat trebao bi biti uključen u ovu Direktivu kako bi se dodatno poduprla razmjena među nadležnim tijelima država članica. Države članice djelovat će kao zasebni voditelji obrade za obradu osobnih podataka u tom pogledu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Razmjena informacija među državama članicama kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima ne bi smjela spriječiti njihove državljane da glasuju ili da se kandidiraju na drugim vrstama izbora. Kako bi se olakšala komunikacija među nacionalnim tijelima, od država članica trebalo bi zahtijevati da odrede jednu kontaktnu točku za tu razmjenu informacija. Komisija je
  već
  razvila siguran alat koji će države članice pod vlastitom odgovornošću upotrebljavati za razmjenu potrebnih podataka. Taj sigurni alat trebao bi biti uključen u ovu Direktivu kako bi se dodatno poduprla razmjena među nadležnim tijelima država članica. Države članice djelovat će kao zasebni voditelji obrade za obradu osobnih podataka u tom pogledu.

| (17) | Razmjena informacija među državama članicama kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima ne bi smjela spriječiti njihove državljane da glasuju ili da se kandidiraju na drugim vrstama izbora. Kako bi se olakšala komunikacija među nacionalnim tijelima, od država članica trebalo bi zahtijevati da odrede jednu kontaktnu točku za tu razmjenu informacija. Komisija je razvila siguran alat koji će države članice pod vlastitom odgovornošću upotrebljavati za razmjenu potrebnih podataka. Taj sigurni alat trebao bi biti uključen u ovu Direktivu kako bi se dodatno poduprla razmjena među nadležnim tijelima država članica. Države članice djelovat će kao zasebni voditelji obrade za obradu osobnih podataka u tom pogledu. |
| --- | --- |

(17)

Razmjena informacija među državama članicama kako bi se spriječilo višestruko glasovanje ili slučajevi u kojima bi se ista osoba kandidirala više puta na istim izborima ne bi smjela spriječiti njihove državljane da glasuju ili da se kandidiraju na drugim vrstama izbora. Kako bi se olakšala komunikacija među nacionalnim tijelima, od država članica trebalo bi zahtijevati da odrede jednu kontaktnu točku za tu razmjenu informacija. Komisija je razvila siguran alat koji će države članice pod vlastitom odgovornošću upotrebljavati za razmjenu potrebnih podataka. Taj sigurni alat trebao bi biti uključen u ovu Direktivu kako bi se dodatno poduprla razmjena među nadležnim tijelima država članica. Države članice djelovat će kao zasebni voditelji obrade za obradu osobnih podataka u tom pogledu.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava u okviru prava koja imaju kao građani Unije. Utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvare svoja prava i ispune svoje obveze. Od država članica trebalo bi zahtijevati da imenuju tijela s posebnim odgovornostima za odgovarajuće informiranje građana Unije o njihovim pravima u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. UFEU-a te nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u izborima za Europski parlament i organizacijom izbora za Europski parlament. Kako bi se osigurala učinkovitost komunikacije, informacije bi trebale biti jasne i razumljive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava u okviru prava koja imaju kao građani Unije. Utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvare svoja prava i ispune svoje obveze. Od država članica trebalo bi zahtijevati da imenuju tijela s posebnim odgovornostima za odgovarajuće informiranje građana Unije o njihovim pravima u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. UFEU-a te nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u izborima za Europski parlament i organizacijom izbora za Europski parlament. Kako bi se osigurala učinkovitost komunikacije, informacije bi trebale biti jasne i razumljive.

| (20) | Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava u okviru prava koja imaju kao građani Unije. Utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvare svoja prava i ispune svoje obveze. Od država članica trebalo bi zahtijevati da imenuju tijela s posebnim odgovornostima za odgovarajuće informiranje građana Unije o njihovim pravima u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. UFEU-a te nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u izborima za Europski parlament i organizacijom izbora za Europski parlament. Kako bi se
  građane Unije potaknulo da aktivno traže takve informacije, države članice također bi trebale osigurati njihovu široku dostupnost putem širokog raspona kanala, među ostalim putem ciljanih projekata suradnje između organizacija civilnog društva, imenovanih nacionalnih tijela i, u slučaju njegova osnivanja, europskog izbornog tijela. Kako bi se
  osigurala učinkovitost komunikacije, informacije bi trebale biti jasne i razumljive
  i pravodobno dostavljene, uzimajući u obzir datume zatvaranja popisa birača i objave popisa kandidata u skladu s Aktom o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima
  . |
| --- | --- |

(20)

Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava u okviru prava koja imaju kao građani Unije. Utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvare svoja prava i ispune svoje obveze. Od država članica trebalo bi zahtijevati da imenuju tijela s posebnim odgovornostima za odgovarajuće informiranje građana Unije o njihovim pravima u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 2. UFEU-a te nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u izborima za Europski parlament i organizacijom izbora za Europski parlament. Kako bi se
  građane Unije potaknulo da aktivno traže takve informacije, države članice također bi trebale osigurati njihovu široku dostupnost putem širokog raspona kanala, među ostalim putem ciljanih projekata suradnje između organizacija civilnog društva, imenovanih nacionalnih tijela i, u slučaju njegova osnivanja, europskog izbornog tijela. Kako bi se
  osigurala učinkovitost komunikacije, informacije bi trebale biti jasne i razumljive
  i pravodobno dostavljene, uzimajući u obzir datume zatvaranja popisa birača i objave popisa kandidata u skladu s Aktom o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima
  .

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Kako bi se potaknulo demokratsko sudjelovanje građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta, države članice trebale bi građanima Unije pružiti odgovarajuće, jasne i uključive informacije o pravu glasa i mogućim administrativnim koracima za ostvarivanje tog prava, kao i o izbornim kulturama i sustavima glasovanja. Takve bi informacije trebalo dostaviti kada je boravak građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta registriran odmah ili na zahtjev kasnije i dovoljno prije europskih izbora. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i potrebama ranjivih građana, kao što su osobe s invaliditetom i starije osobe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Kako bi se potaknulo demokratsko sudjelovanje građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta, države članice trebale bi građanima Unije pružiti odgovarajuće, jasne i uključive informacije o pravu glasa i mogućim administrativnim koracima za ostvarivanje tog prava, kao i o izbornim kulturama i sustavima glasovanja. Takve bi informacije trebalo dostaviti kada je boravak građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta registriran odmah ili na zahtjev kasnije i dovoljno prije europskih izbora. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti i potrebama ranjivih građana, kao što su osobe s invaliditetom i starije osobe.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije trebale biti dostupne na barem još jednom službenom jeziku Unije osim jednog ili više ili jezika države članice boravišta, i to onom koje općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području. Države članice mogu upotrebljavati različite službene jezike Unije u određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u svojim regijama, ovisno o jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije s boravištem na tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije trebale biti dostupne na barem još jednom službenom jeziku Unije osim jednog ili više ili jezika države članice boravišta, i to onom koje općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području. Države članice mogu upotrebljavati različite službene jezike Unije u određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u svojim regijama, ovisno o jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije s boravištem na tom području.

| (21) | Kako bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi
  bitne
  informacije
  o izbornim pravima
  trebale biti dostupne
  na jasan i uključiv način te znatno prije izbora
  na barem još jednom službenom jeziku Unije osim jednog ili više ili jezika države članice boravišta, i to onom koje općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području
  . Države članice trebalo bi poticati da pružaju informacije i na materinskom jeziku građanina Unije koji nije državljanin države članice
  . Države članice mogu upotrebljavati različite službene jezike Unije u određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u svojim regijama, ovisno o jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije s boravištem na tom području. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi
  bitne
  informacije
  o izbornim pravima
  trebale biti dostupne
  na jasan i uključiv način te znatno prije izbora
  na barem još jednom službenom jeziku Unije osim jednog ili više ili jezika države članice boravišta, i to onom koje općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području
  . Države članice trebalo bi poticati da pružaju informacije i na materinskom jeziku građanina Unije koji nije državljanin države članice
  . Države članice mogu upotrebljavati različite službene jezike Unije u određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u svojim regijama, ovisno o jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije s boravištem na tom području.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 2. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući taj da sva ograničenja aktivnih i pasivnih biračkih prava moraju biti predviđena zakonom i podložna načelima proporcionalnosti i nužnosti . Osim toga, svako odstupanje mora biti podvrgnuto preispitivanju predviđenom člankom 47. Povelje . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 2. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući taj da sva ograničenja aktivnih i pasivnih biračkih prava moraju biti predviđena zakonom i podložna načelima proporcionalnosti i nužnosti . Osim toga, svako odstupanje mora biti podvrgnuto preispitivanju predviđenom člankom 47. Povelje .

Briše se.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Takvi specifični problemi mogu nastati u državi članici u kojoj je udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, značajno iznad prosjeka. Odstupanja u pogledu aktivnog biračkog prava trebala bi biti opravdana tamo gdje takvi građani čine više od 20 % ukupnog biračkog tijela prema kriteriju duljine boravka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Takvi specifični problemi mogu nastati u državi članici u kojoj je udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, značajno iznad prosjeka. Odstupanja u pogledu aktivnog biračkog prava trebala bi biti opravdana tamo gdje takvi građani čine više od 20 % ukupnog biračkog tijela prema kriteriju duljine boravka;

Briše se.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Države članice u kojima udio građana Unije glasačke dobi koji nisu državljani prelazi 20 % ukupnog broja građana Unije koji su glasačke dobi i koji tamo borave trebale bi imati mogućnost donijeti, u skladu s člankom 22. stavkom 2. UFEU-a, posebne odredbe koje se odnose na sastav lista kandidata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Države članice u kojima udio građana Unije glasačke dobi koji nisu državljani prelazi 20 % ukupnog broja građana Unije koji su glasačke dobi i koji tamo borave trebale bi imati mogućnost donijeti, u skladu s člankom 22. stavkom 2. UFEU-a, posebne odredbe koje se odnose na sastav lista kandidata;

Briše se.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  mogu biti korisni
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje stvarnog korištenja biračkih prava građana Unije. Kako bi se poboljšalo prikupljanje
  podataka
  za izbore za Europski parlament, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama. Komisija bi istodobno trebala evaluirati primjenu ove Direktive i podnijeti izvješće, uključujući takvu evaluaciju, Europskom parlamentu i Vijeću nakon svakih izbora za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  mogu biti korisni
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje stvarnog korištenja biračkih prava građana Unije. Kako bi se poboljšalo prikupljanje
  podataka
  za izbore za Europski parlament, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama. Komisija bi istodobno trebala evaluirati primjenu ove Direktive i podnijeti izvješće, uključujući takvu evaluaciju, Europskom parlamentu i Vijeću nakon svakih izbora za Europski parlament.

| (26) | Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  od kritične su važnosti
  pri
  ocjenjivanju relevantne politike Unije i
  utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje stvarnog korištenja biračkih prava građana Unije. Kako bi se
  povećalo i
  poboljšalo prikupljanje
  i izvješćivanje država članica o podacima
  za izbore za Europski parlament, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama
  na temelju zajedničkih pokazatelja
  . Komisija bi istodobno trebala evaluirati primjenu ove Direktive i podnijeti izvješće, uključujući takvu evaluaciju, Europskom parlamentu i Vijeću nakon svakih izbora za Europski parlament. |
| --- | --- |

(26)

Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  od kritične su važnosti
  pri
  ocjenjivanju relevantne politike Unije i
  utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje stvarnog korištenja biračkih prava građana Unije. Kako bi se
  povećalo i
  poboljšalo prikupljanje
  i izvješćivanje država članica o podacima
  za izbore za Europski parlament, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama
  na temelju zajedničkih pokazatelja
  . Komisija bi istodobno trebala evaluirati primjenu ove Direktive i podnijeti izvješće, uključujući takvu evaluaciju, Europskom parlamentu i Vijeću nakon svakih izbora za Europski parlament.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Potrebno je da Komisija provede vlastitu evaluaciju primjene ove Direktive
  u razumnom roku
  nakon
  najmanje dva
  izbora za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Potrebno je da Komisija provede vlastitu evaluaciju primjene ove Direktive
  u razumnom roku
  nakon
  najmanje dva
  izbora za Europski parlament.

| (27) | Potrebno je da Komisija provede vlastitu evaluaciju primjene ove Direktive
  najkasnije 18 mjeseci
  nakon
  svakih
  izbora za Europski parlament
  , nakon čega, prema potrebi, slijedi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive
  . |
| --- | --- |

(27)

Potrebno je da Komisija provede vlastitu evaluaciju primjene ove Direktive
  najkasnije 18 mjeseci
  nakon
  svakih
  izbora za Europski parlament
  , nakon čega, prema potrebi, slijedi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive
  .

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se osiguralo da predlošci formalnih izjava koje trebaju podnijeti građani Unije koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima za Europski parlament i dalje sadržavaju relevantne podatke u kontekstu ostvarivanja biračkih prava građana Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata o izmjeni tih predložaka u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se osiguralo da predlošci formalnih izjava koje trebaju podnijeti građani Unije koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima za Europski parlament i dalje sadržavaju relevantne podatke u kontekstu ostvarivanja biračkih prava građana Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata o izmjeni tih predložaka u skladu s člankom 290. UFEU-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (28) | Kako bi se osiguralo da predlošci formalnih izjava koje trebaju podnijeti građani Unije koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima za Europski parlament i dalje sadržavaju relevantne podatke u kontekstu ostvarivanja biračkih prava građana Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata o izmjeni tih predložaka u skladu s člankom 290. UFEU-a.
  Kako bi se povećalo i poboljšalo prikupljanje i izvješćivanje država članica o podacima za izbore za Europski parlament, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi dopune ove Direktive utvrđivanjem predloška i oblika podataka koji se prikupljaju za potrebe članka 17. stavka 1.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se osiguralo da predlošci formalnih izjava koje trebaju podnijeti građani Unije koji žele glasovati ili se kandidirati na izborima za Europski parlament i dalje sadržavaju relevantne podatke u kontekstu ostvarivanja biračkih prava građana Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata o izmjeni tih predložaka u skladu s člankom 290. UFEU-a.
  Kako bi se povećalo i poboljšalo prikupljanje i izvješćivanje država članica o podacima za izbore za Europski parlament, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi dopune ove Direktive utvrđivanjem predloška i oblika podataka koji se prikupljaju za potrebe članka 17. stavka 1.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Države članice ratifikacijom i Unija sklapanjem (27) Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom obvezale su se osigurati poštovanje te Konvencije. Kako bi se podržalo uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u aranžmanima za ostvarivanje aktivnih i pasivnih biračkih prava na izborima za Europski parlament građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani trebalo bi uzimati u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Države članice ratifikacijom i Unija sklapanjem (27) Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom obvezale su se osigurati poštovanje te Konvencije. Kako bi se podržalo uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u aranžmanima za ostvarivanje aktivnih i pasivnih biračkih prava na izborima za Europski parlament građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani trebalo bi uzimati u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.

| (29) | Države članice ratifikacijom i Unija sklapanjem (27) Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom obvezale su se osigurati poštovanje te Konvencije
  , osobito njezina članka 29.
  Kako bi se podržalo uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u aranžmanima za ostvarivanje aktivnih i pasivnih biračkih prava na izborima za Europski parlament građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani trebalo bi uzimati u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.
  Države članice osobito bi trebale provesti odgovarajuće mjere prilagođene njihovim nacionalnim postupcima glasovanja kako bi se građanima s invaliditetom olakšalo glasovanje, kao što su mogućnost odabira birališta, zatvorena birališta na ključnim lokacijama i upotreba pomoćnih tehnologija, formata i tehnika kao što su Brailleovo pismo, veliki tiskani i zvučni podaci, taktilne matrice, lako čitljive informacije i komunikacija na znakovnom jeziku; Nadalje, države članice trebale bi razmotriti uvođenje dopunskih alata za olakšavanje glasovanja, kao što su prethodno fizičko glasovanje i glasovanje putem opunomoćenika, kao i elektroničko i internetsko glasovanje. |
| --- | --- |

(29)

Države članice ratifikacijom i Unija sklapanjem (27) Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom obvezale su se osigurati poštovanje te Konvencije
  , osobito njezina članka 29.
  Kako bi se podržalo uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u aranžmanima za ostvarivanje aktivnih i pasivnih biračkih prava na izborima za Europski parlament građana Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani trebalo bi uzimati u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.
  Države članice osobito bi trebale provesti odgovarajuće mjere prilagođene njihovim nacionalnim postupcima glasovanja kako bi se građanima s invaliditetom olakšalo glasovanje, kao što su mogućnost odabira birališta, zatvorena birališta na ključnim lokacijama i upotreba pomoćnih tehnologija, formata i tehnika kao što su Brailleovo pismo, veliki tiskani i zvučni podaci, taktilne matrice, lako čitljive informacije i komunikacija na znakovnom jeziku; Nadalje, države članice trebale bi razmotriti uvođenje dopunskih alata za olakšavanje glasovanja, kao što su prethodno fizičko glasovanje i glasovanje putem opunomoćenika, kao i elektroničko i internetsko glasovanje.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Države članice trebale bi prije izbora za Europski parlament poticati kampanje za podizanje osviještenosti i informativne kampanje uz istodobno poboljšanje zahtjeva za pristupačnost za osobe s invaliditetom te starije i ranjive osobe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Države članice trebale bi prije izbora za Europski parlament poticati kampanje za podizanje osviještenosti i informativne kampanje uz istodobno poboljšanje zahtjeva za pristupačnost za osobe s invaliditetom te starije i ranjive osobe.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29b) | Države članice trebale bi jamčiti da zatvorenici kojima je odobreno pravo glasa u skladu s nacionalnim pravom, uključujući i kada se nalaze u državi članici čiji nisu državljani, mogu ostvariti svoje glasačko pravo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29b)

Države članice trebale bi jamčiti da zatvorenici kojima je odobreno pravo glasa u skladu s nacionalnim pravom, uključujući i kada se nalaze u državi članici čiji nisu državljani, mogu ostvariti svoje glasačko pravo.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osoba koja je na referentni datum građanin Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

osoba koja je na referentni datum građanin Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a;

| (a) | osoba koja je na referentni datum građanin Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a
  bez obzira na pravnu sposobnost te osobe
  ; |
| --- | --- |

(a)

osoba koja je na referentni datum građanin Unije u smislu članka 20. stavka 1. UFEU-a
  bez obzira na pravnu sposobnost te osobe
  ;

Amandman 29

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Birači Unije
  ostvaruju
  svoje aktivno biračko pravo ili u državi članici boravišta ili u svojoj matičnoj državi članici. Nijedna osoba ne može glasovati više od jedanput na istim izborima. | 1.   Birači Unije
  imaju pravo ostvarivati
  svoje aktivno biračko pravo ili u državi članici boravišta ili u svojoj matičnoj državi članici. Nijedna osoba ne može glasovati više od jedanput na istim izborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Birači Unije
  ostvaruju
  svoje aktivno biračko pravo ili u državi članici boravišta ili u svojoj matičnoj državi članici. Nijedna osoba ne može glasovati više od jedanput na istim izborima.

1.   Birači Unije
  imaju pravo ostvarivati
  svoje aktivno biračko pravo ili u državi članici boravišta ili u svojoj matičnoj državi članici. Nijedna osoba ne može glasovati više od jedanput na istim izborima.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani i kojima je, pojedinačnom sudskom odlukom ili administrativnom odlukom, pod uvjetom da potonja odluka može podlijegati pravnim lijekovima, oduzeto pasivno biračko pravo prema pravu države članice boravišta ili pravu matične države članice, spriječeni su ostvarivati to pravo u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament. | 1.   Građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani i kojima je, pojedinačnom sudskom odlukom ili administrativnom odlukom, pod uvjetom da potonja odluka može podlijegati pravnim lijekovima, oduzeto pasivno biračko pravo prema pravu države članice boravišta ili pravu matične države članice, spriječeni su ostvarivati to pravo u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  Međutim, odluke o uskraćivanju pravne sposobnosti zbog invaliditeta koje donosi matična država članica ne sprečavaju građane Unije da se kandidiraju na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj imaju boravište ako pravni sustav te države članice bez ograničenja podržava to pravo za sve osobe s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani i kojima je, pojedinačnom sudskom odlukom ili administrativnom odlukom, pod uvjetom da potonja odluka može podlijegati pravnim lijekovima, oduzeto pasivno biračko pravo prema pravu države članice boravišta ili pravu matične države članice, spriječeni su ostvarivati to pravo u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.

1.   Građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani i kojima je, pojedinačnom sudskom odlukom ili administrativnom odlukom, pod uvjetom da potonja odluka može podlijegati pravnim lijekovima, oduzeto pasivno biračko pravo prema pravu države članice boravišta ili pravu matične države članice, spriječeni su ostvarivati to pravo u državi članici boravišta na izborima za Europski parlament.
  Međutim, odluke o uskraćivanju pravne sposobnosti zbog invaliditeta koje donosi matična država članica ne sprečavaju građane Unije da se kandidiraju na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj imaju boravište ako pravni sustav te države članice bez ograničenja podržava to pravo za sve osobe s invaliditetom.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 5.

Članak 6. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice imenuju kontaktnu točku za primanje i prosljeđivanje informacija potrebnih za primjenu stavka 3. One Komisiji šalju naziv i kontaktne podatke kontaktne točke, kao i sve ažurirane informacije
  ili promjene
  koje se na nju odnose. Komisija vodi popis kontaktnih točaka i stavlja ga na raspolaganje državama članicama. | 5.   Države članice imenuju kontaktnu točku za primanje i prosljeđivanje informacija potrebnih za primjenu stavka 3. One Komisiji šalju naziv i kontaktne podatke kontaktne točke, kao i sve ažurirane informacije
  u slučaju promjena
  koje se na nju odnose. Komisija vodi popis kontaktnih točaka i stavlja ga na raspolaganje državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice imenuju kontaktnu točku za primanje i prosljeđivanje informacija potrebnih za primjenu stavka 3. One Komisiji šalju naziv i kontaktne podatke kontaktne točke, kao i sve ažurirane informacije
  ili promjene
  koje se na nju odnose. Komisija vodi popis kontaktnih točaka i stavlja ga na raspolaganje državama članicama.

5.   Države članice imenuju kontaktnu točku za primanje i prosljeđivanje informacija potrebnih za primjenu stavka 3. One Komisiji šalju naziv i kontaktne podatke kontaktne točke, kao i sve ažurirane informacije
  u slučaju promjena
  koje se na nju odnose. Komisija vodi popis kontaktnih točaka i stavlja ga na raspolaganje državama članicama.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Moguća je neposredna registracija građana Unije koji nisu državljani države članice EU-a kao birača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Moguća je neposredna registracija građana Unije koji nisu državljani države članice EU-a kao birača.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

Članak 8. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Kada se registriraju kao rezidenti, građani Unije koji nisu državljani imaju mogućnost izraziti svoju želju da budu registrirani kao birači u svojoj državi članici boravišta te ih se obavješćuje o mogućnosti kandidiranja i podnošenja prijave u tom pogledu. |
| | Ako građani Unije koji nisu državljani države članice odluče ne izraziti svoju želju da budu registrirani kao birači u svojoj državi članici boravišta u trenutku registracije kao rezidenti, oni zadržavaju pravo da to učine nakon toga. Kada pružaju informacije o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja, države članice propisno obavješćuju građane Unije koji nisu državljani države članice da mogu glasovati ili kandidirati se u svojoj matičnoj državi članici ili u državi članici boravišta, ovisno o vlastitom izboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Kada se registriraju kao rezidenti, građani Unije koji nisu državljani imaju mogućnost izraziti svoju želju da budu registrirani kao birači u svojoj državi članici boravišta te ih se obavješćuje o mogućnosti kandidiranja i podnošenja prijave u tom pogledu.

Ako građani Unije koji nisu državljani države članice odluče ne izraziti svoju želju da budu registrirani kao birači u svojoj državi članici boravišta u trenutku registracije kao rezidenti, oni zadržavaju pravo da to učine nakon toga. Kada pružaju informacije o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja, države članice propisno obavješćuju građane Unije koji nisu državljani države članice da mogu glasovati ili kandidirati se u svojoj matičnoj državi članici ili u državi članici boravišta, ovisno o vlastitom izboru.

Ako građani Unije koji nisu državljani države članice odluče ne izraziti svoju želju da budu registrirani kao birači u svojoj državi članici boravišta u trenutku registracije kao rezidenti, oni zadržavaju pravo da to učine nakon toga. Kada pružaju informacije o mogućnosti glasovanja ili kandidiranja, države članice propisno obavješćuju građane Unije koji nisu državljani države članice da mogu glasovati ili kandidirati se u svojoj matičnoj državi članici ili u državi članici boravišta, ovisno o vlastitom izboru.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile biraču Unije koji je izrazio želju da bude registriran kao birač da bude upisan u popis birača
  pravodobno
  prije dana izbora. | 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile biraču Unije koji je izrazio želju da bude registriran kao birač da bude upisan u popis birača
  najkasnije 14 tjedana
  prije dana izbora.
  Države članice omogućuju registraciju čim je dotični birač registriran kao osoba s boravištem u određenoj državi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile biraču Unije koji je izrazio želju da bude registriran kao birač da bude upisan u popis birača
  pravodobno
  prije dana izbora.

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile biraču Unije koji je izrazio želju da bude registriran kao birač da bude upisan u popis birača
  najkasnije 14 tjedana
  prije dana izbora.
  Države članice omogućuju registraciju čim je dotični birač registriran kao osoba s boravištem u određenoj državi.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 3. – točka ca (nova)

Članak 9. – stavak 3. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | ako to žele, navedu jezike na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

ako to žele, navedu jezike na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2.

ako to žele, navedu jezike na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Birači Unije koji su upisani u popis birača ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve dok ne zatraže da budu brisani ili se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako postoje odredbe o obavješćivanju državljana o takvom brisanju s popisa birača, te se odredbe na
  isti način primjenjuju
  na birače Unije. | 4.   Birači Unije koji su upisani u popis birača ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve dok ne zatraže da budu brisani ili se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako postoje odredbe o obavješćivanju državljana o takvom brisanju s popisa birača, te se odredbe
  također primjenjuju
  na birače Unije.
  Obavijesti se pružaju
  na
  službenom jeziku Unije koji je razumljiv dotičnom biraču Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Birači Unije koji su upisani u popis birača ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve dok ne zatraže da budu brisani ili se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako postoje odredbe o obavješćivanju državljana o takvom brisanju s popisa birača, te se odredbe na
  isti način primjenjuju
  na birače Unije.

4.   Birači Unije koji su upisani u popis birača ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve dok ne zatraže da budu brisani ili se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako postoje odredbe o obavješćivanju državljana o takvom brisanju s popisa birača, te se odredbe
  također primjenjuju
  na birače Unije.
  Obavijesti se pružaju
  na
  službenom jeziku Unije koji je razumljiv dotičnom biraču Unije.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nacionalna tijela osiguravaju da se demokratski, razmjerni i transparentni standardi koji se primjenjuju na građane Unije pri podnošenju popisa kandidata primjenjuju i na kandidate koji nisu državljani Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Nacionalna tijela osiguravaju da se demokratski, razmjerni i transparentni standardi koji se primjenjuju na građane Unije pri podnošenju popisa kandidata primjenjuju i na kandidate koji nisu državljani Unije.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica boravišta pravodobno i jasnim i jednostavnim jezikom obavješćuje dotične osobe o odluci koja je donesena o njihovu zahtjevu za upis u popis birača ili o odluci o prihvatljivosti njihova prijedloga kandidature. | 1.   Država članica boravišta pravodobno i jasnim i jednostavnim jezikom
  te na službenom jeziku Unije koji im je razumljiv
  obavješćuje dotične osobe o odluci koja je donesena o 
  njihovoj neposrednoj registraciji ili o
  njihovu zahtjevu za upis u popis birača ili o odluci o prihvatljivosti njihova prijedloga kandidature
  , uključujući mogućnosti žalbe na te odluke
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica boravišta pravodobno i jasnim i jednostavnim jezikom obavješćuje dotične osobe o odluci koja je donesena o njihovu zahtjevu za upis u popis birača ili o odluci o prihvatljivosti njihova prijedloga kandidature.

1.   Država članica boravišta pravodobno i jasnim i jednostavnim jezikom
  te na službenom jeziku Unije koji im je razumljiv
  obavješćuje dotične osobe o odluci koja je donesena o 
  njihovoj neposrednoj registraciji ili o
  njihovu zahtjevu za upis u popis birača ili o odluci o prihvatljivosti njihova prijedloga kandidature
  , uključujući mogućnosti žalbe na te odluke
  .

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U slučaju pogrešaka na popisima birača ili listama kandidata na izborima za Europski parlament,
  osoba
  na koju one utječu
  ima
  pravo na pravna sredstva pod uvjetima koji su jednaki onima koji se zakonodavstvom države članice boravišta propisuju za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koji su njezini državljani. | 3.   U slučaju pogrešaka na popisima birača ili listama kandidata na izborima za Europski parlament,
  osobe
  na koju one utječu
  pravodobno se obavješćuju i imaju
  pravo na pravna sredstva pod uvjetima koji su jednaki onima koji se zakonodavstvom države članice boravišta propisuju za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koji su njezini državljani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U slučaju pogrešaka na popisima birača ili listama kandidata na izborima za Europski parlament,
  osoba
  na koju one utječu
  ima
  pravo na pravna sredstva pod uvjetima koji su jednaki onima koji se zakonodavstvom države članice boravišta propisuju za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koji su njezini državljani.

3.   U slučaju pogrešaka na popisima birača ili listama kandidata na izborima za Europski parlament,
  osobe
  na koju one utječu
  pravodobno se obavješćuju i imaju
  pravo na pravna sredstva pod uvjetima koji su jednaki onima koji se zakonodavstvom države članice boravišta propisuju za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koji su njezini državljani.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 4.

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice
  jasno i pravodobno
  obavješćuju
  dotičnu osobu
  o odluci iz stavka 1. i pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3. | 4.   Države članice obavješćuju
  dotične osobe
  o odluci iz stavka 1. i 
  o
  pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3.
  jasno i pravodobno i na službenom jeziku Unije koji im je razumljiv. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice
  jasno i pravodobno
  obavješćuju
  dotičnu osobu
  o odluci iz stavka 1. i pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3.

4.   Države članice obavješćuju
  dotične osobe
  o odluci iz stavka 1. i 
  o
  pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3.
  jasno i pravodobno i na službenom jeziku Unije koji im je razumljiv.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice imenuju nacionalno tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da su građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament. | 1.   Države članice imenuju nacionalno tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da su građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  čim se registriraju kao rezidenti države članice čiji nisu državljani, kao i periodično prije europskih izbora, uzimajući u obzir rokove utvrđene za objavu popisa kandidata. Te informacije upućuju na to da građani imaju izbor registrirati se u državi članici boravišta ili ostati registrirani u svojoj matičnoj državi članici, u skladu sa svojim preferencijama. |
| | Imenovano tijelo dostavlja zainteresiranim osobama kopiju standardiziranih predložaka za službene izjave iz priloga I. i II. koje građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta moraju podnijeti kako bi se registrirali kao birači ili kandidati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice imenuju nacionalno tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da su građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament.

1.   Države članice imenuju nacionalno tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da su građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  čim se registriraju kao rezidenti države članice čiji nisu državljani, kao i periodično prije europskih izbora, uzimajući u obzir rokove utvrđene za objavu popisa kandidata. Te informacije upućuju na to da građani imaju izbor registrirati se u državi članici boravišta ili ostati registrirani u svojoj matičnoj državi članici, u skladu sa svojim preferencijama.

Imenovano tijelo dostavlja zainteresiranim osobama kopiju standardiziranih predložaka za službene izjave iz priloga I. i II. koje građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta moraju podnijeti kako bi se registrirali kao birači ili kandidati.

Imenovano tijelo dostavlja zainteresiranim osobama kopiju standardiziranih predložaka za službene izjave iz priloga I. i II. koje građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta moraju podnijeti kako bi se registrirali kao birači ili kandidati.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 12. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | posebne mjere poduzete kako bi se ranjivim i marginaliziranim skupinama glasača, kao što su osobe s invaliditetom, olakšalo ostvarivanje prava glasa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

posebne mjere poduzete kako bi se ranjivim i marginaliziranim skupinama glasača, kao što su osobe s invaliditetom, olakšalo ostvarivanje prava glasa.

posebne mjere poduzete kako bi se ranjivim i marginaliziranim skupinama glasača, kao što su osobe s invaliditetom, olakšalo ostvarivanje prava glasa.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

Članak 12. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice ulažu napore kako bi aktivno uključile organizacije civilnog društva u podizanje osviještenosti javnosti o informacijama iz stavaka 1. i 2., kao i u poticanje građana Unije koji nisu državljani države članice da aktivno traže takve informacije onoliko često koliko im je potrebno. Države članice trebale bi osigurati izdvajanje dostatnih financijskih sredstava u tu svrhu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Države članice ulažu napore kako bi aktivno uključile organizacije civilnog društva u podizanje osviještenosti javnosti o informacijama iz stavaka 1. i 2., kao i u poticanje građana Unije koji nisu državljani države članice da aktivno traže takve informacije onoliko često koliko im je potrebno. Države članice trebale bi osigurati izdvajanje dostatnih financijskih sredstava u tu svrhu.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament te informacije iz stavka 2. navode se na jasnom i jednostavnom jeziku. | 3.   Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament te informacije iz stavka 2. navode se na jasnom i jednostavnom jeziku
  u skladu sa zahtjevima kvalitete utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament te informacije iz stavka 2. navode se na jasnom i jednostavnom jeziku.

3.   Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament te informacije iz stavka 2. navode se na jasnom i jednostavnom jeziku
  u skladu sa zahtjevima kvalitete utvrđenima u članku 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a).

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim što se priopćuju na jednom ili više službenih jezika države članice boravišta, uz
  informacije iz prvog podstavka
  prilaže
  se
  i prijevod
  na
  još barem jedan službeni jezik
  Unije koji
  općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području,
  u 
  skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća

   (30). | Informacije iz prvog podstavka
  pružaju
  se na
  službenom jeziku
  Unije koji
  je razumljiv dotičnom biraču ili kandidatu
  u 
  Uniji
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim što se priopćuju na jednom ili više službenih jezika države članice boravišta, uz
  informacije iz prvog podstavka
  prilaže
  se
  i prijevod
  na
  još barem jedan službeni jezik
  Unije koji
  općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području,
  u 
  skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća

   (30).

Osim što se priopćuju na jednom ili više službenih jezika države članice boravišta, uz

prilaže

i prijevod

još barem jedan službeni jezik

općenito razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području,

skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća

30

Informacije iz prvog podstavka
  pružaju
  se na
  službenom jeziku
  Unije koji
  je razumljiv dotičnom biraču ili kandidatu
  u 
  Uniji
  .

pružaju

službenom jeziku

je razumljiv dotičnom biraču ili kandidatu

Uniji

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4.

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice osiguravaju da informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  te
  informacije iz stavka 2.
  budu
  dostupne
  osobama
  s invaliditetom i 
  starijim osobama
  upotrebom odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije. | 4.   Države članice osiguravaju da
  su
  informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  i
  informacije iz stavka 2. dostupne
  ranjivim i marginaliziranim skupinama, kao što su osobe
  s invaliditetom
  , starije osobe, beskućnici
  i 
  osobe u zatvoru koje uživaju svoja glasačka prava, primjenom zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u Prilogu I. Direktivi (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i
  upotrebom odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije
  , kao što su Brailleovo pismo, veliki tiskani i zvučni podaci, taktilne matrice, lako čitljive informacije i znakovni jezik
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice osiguravaju da informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  te
  informacije iz stavka 2.
  budu
  dostupne
  osobama
  s invaliditetom i 
  starijim osobama
  upotrebom odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije.

4.   Države članice osiguravaju da
  su
  informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za registraciju birača ili kandidata na izborima za Europski parlament
  i
  informacije iz stavka 2. dostupne
  ranjivim i marginaliziranim skupinama, kao što su osobe
  s invaliditetom
  , starije osobe, beskućnici
  i 
  osobe u zatvoru koje uživaju svoja glasačka prava, primjenom zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u Prilogu I. Direktivi (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i
  upotrebom odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije
  , kao što su Brailleovo pismo, veliki tiskani i zvučni podaci, taktilne matrice, lako čitljive informacije i znakovni jezik
  .

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4.a (novi)

Članak 12. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Osobe koje imaju pravo glasa i kandidiranja u skladu s člankom 3. i koje imaju boravište u državi članici automatski primaju informacije o svojim pravima na temelju ove Direktive. Te im se informacije također dostavljaju periodično i dovoljno prije izbora za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Osobe koje imaju pravo glasa i kandidiranja u skladu s člankom 3. i koje imaju boravište u državi članici automatski primaju informacije o svojim pravima na temelju ove Direktive. Te im se informacije također dostavljaju periodično i dovoljno prije izbora za Europski parlament.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice razmjenjuju informacije potrebne za provedbu članka 4. dovoljno prije dana izbora. U tu svrhu država članica boravišta počinje dostavljati skup informacija naveden u Prilogu III. matičnoj državi članici, najkasnije
  šest
  tjedana prije prvog dana izbornog razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima . Matična država članica u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da njezini državljani ne glasuju više od jedanput ili da se ne kandidiraju u više od jedne države članice. | 1.   Države članice razmjenjuju informacije potrebne za provedbu članka 4. dovoljno prije dana izbora. U tu svrhu država članica boravišta počinje dostavljati skup informacija naveden u Prilogu III. matičnoj državi članici, najkasnije
  16
  tjedana prije prvog dana izbornog razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima . Matična država članica u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da njezini državljani ne glasuju više od jedanput ili da se ne kandidiraju u više od jedne države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice razmjenjuju informacije potrebne za provedbu članka 4. dovoljno prije dana izbora. U tu svrhu država članica boravišta počinje dostavljati skup informacija naveden u Prilogu III. matičnoj državi članici, najkasnije
  šest
  tjedana prije prvog dana izbornog razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima . Matična država članica u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da njezini državljani ne glasuju više od jedanput ili da se ne kandidiraju u više od jedne države članice.

1.   Države članice razmjenjuju informacije potrebne za provedbu članka 4. dovoljno prije dana izbora. U tu svrhu država članica boravišta počinje dostavljati skup informacija naveden u Prilogu III. matičnoj državi članici, najkasnije
  16
  tjedana prije prvog dana izbornog razdoblja iz članka 10. stavka 1. Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima . Matična država članica u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da njezini državljani ne glasuju više od jedanput ili da se ne kandidiraju u više od jedne države članice.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice
  koje predviđaju mogućnost prethodnog glasovanja
  ,
  glasovanja poštom
  te
  elektroničkog
  i 
  internetskog glasovanja
  na izborima za Europski parlament osiguravaju dostupnost tih načina glasovanja biračima Unije pod
  uvjetima koji su slični onima
  koji se primjenjuju na njihove državljane. | Države članice
  razmatraju uvođenje dopunskih alata za glasovanje kao što su glasovanje poštom, prethodno fizičko glasovanje, glasovanje preko opunomoćenika
  ,
  mobilna biračka mjesta za birače koji na dan izbora ne mogu ići na birališta
  te
  elektroničko
  i 
  internetsko glasovanje
  na izborima za Europski parlament
  . Države članice
  osiguravaju dostupnost tih načina glasovanja biračima Unije pod
  istim uvjetima
  koji se primjenjuju na njihove državljane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice
  koje predviđaju mogućnost prethodnog glasovanja
  ,
  glasovanja poštom
  te
  elektroničkog
  i 
  internetskog glasovanja
  na izborima za Europski parlament osiguravaju dostupnost tih načina glasovanja biračima Unije pod
  uvjetima koji su slični onima
  koji se primjenjuju na njihove državljane.

koje predviđaju mogućnost prethodnog glasovanja

glasovanja poštom

elektroničkog

internetskog glasovanja

uvjetima koji su slični onima

Države članice
  razmatraju uvođenje dopunskih alata za glasovanje kao što su glasovanje poštom, prethodno fizičko glasovanje, glasovanje preko opunomoćenika
  ,
  mobilna biračka mjesta za birače koji na dan izbora ne mogu ići na birališta
  te
  elektroničko
  i 
  internetsko glasovanje
  na izborima za Europski parlament
  . Države članice
  osiguravaju dostupnost tih načina glasovanja biračima Unije pod
  istim uvjetima
  koji se primjenjuju na njihove državljane.

razmatraju uvođenje dopunskih alata za glasovanje kao što su glasovanje poštom, prethodno fizičko glasovanje, glasovanje preko opunomoćenika

mobilna biračka mjesta za birače koji na dan izbora ne mogu ići na birališta

elektroničko

internetsko glasovanje

. Države članice

istim uvjetima

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice imenuju tijelo odgovorno za prikupljanje i dostavljanje relevantnih statističkih podataka
  javnosti i Komisiji
  o sudjelovanju građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na izborima za Europski parlament. | Države članice imenuju tijelo odgovorno za prikupljanje i dostavljanje
  javnosti i Komisiji
  relevantnih statističkih podataka
  na temelju zajedničkih pokazatelja
  o sudjelovanju građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na izborima za Europski parlament. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice imenuju tijelo odgovorno za prikupljanje i dostavljanje relevantnih statističkih podataka
  javnosti i Komisiji
  o sudjelovanju građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na izborima za Europski parlament.

javnosti i Komisiji

Države članice imenuju tijelo odgovorno za prikupljanje i dostavljanje
  javnosti i Komisiji
  relevantnih statističkih podataka
  na temelju zajedničkih pokazatelja
  o sudjelovanju građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na izborima za Europski parlament.

javnosti i Komisiji

na temelju zajedničkih pokazatelja

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16.

Članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 16. | Briše se. |
| Odstupanja | |
| 1.
     
  Ako u nekoj državi članici udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, premašuje 20 % ukupnog broja građana Unije koji tamo borave, a glasačke su dobi, ta država članica može, odstupajući od članaka 3., 9. i 10.: | |
| (a) | ograničiti aktivno biračko pravo na birače Unije koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti pet godina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.

Članak 16.

Briše se.

Briše se.

Odstupanja

Odstupanja

1.
     
  Ako u nekoj državi članici udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, premašuje 20 % ukupnog broja građana Unije koji tamo borave, a glasačke su dobi, ta država članica može, odstupajući od članaka 3., 9. i 10.:

(a)

(a)

ograničiti aktivno biračko pravo na birače Unije koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti pet godina;

ograničiti aktivno biračko pravo na birače Unije koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti pet godina;

| (b) | ograničiti pasivno biračko pravo na građane Unije s pasivnim biračkim pravom koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti 10 godina. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ograničiti pasivno biračko pravo na građane Unije s pasivnim biračkim pravom koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti 10 godina.

ograničiti pasivno biračko pravo na građane Unije s pasivnim biračkim pravom koji borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja, a koje ne smije premašiti 10 godina.

Ovim se odredbama ne dovode u pitanje odgovarajuće mjere koje ta država članica može poduzeti u pogledu sastava lista kandidata i koje su namijenjene posebno poticanju integracije građana Unije koji nisu njezini državljani.

Ovim se odredbama ne dovode u pitanje odgovarajuće mjere koje ta država članica može poduzeti u pogledu sastava lista kandidata i koje su namijenjene posebno poticanju integracije građana Unije koji nisu njezini državljani.

Međutim, birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom koji, zahvaljujući činjenici da borave izvan matične države članice ili zbog trajanja takvog boravka, nemaju aktivno ili pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici, ne podliježu gore navedenim uvjetima u pogledu duljine boravka.

Međutim, birači Unije i građani Unije s pasivnim biračkim pravom koji, zahvaljujući činjenici da borave izvan matične države članice ili zbog trajanja takvog boravka, nemaju aktivno ili pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici, ne podliježu gore navedenim uvjetima u pogledu duljine boravka.

2.
     
  Ako zakonodavstvo države članice propisuje da državljani druge države članice koji tamo borave imaju biračko pravo za nacionalni parlament te države i da u tu svrhu mogu biti upisani u popis birača te države pod potpuno jednakim uvjetima kao i birači državljani, prva se država članica može, odstupajući od ove Direktive, suzdržati od primjene članaka 6. do 13. u odnosu na takve državljane.

3.
     
  Osamnaest mjeseci prije svakih izbora za Europski parlament, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće u kojemu provjerava je li dodjela odstupanja sukladno članku 22. stavku 2. UFEU-a dotičnim državama članicama još uvijek opravdana te, ovisno o slučaju, predlaže da se izvrše potrebne prilagodbe.

Države članice koje primjenjuju odstupanja na temelju stavka 1. dostavljaju Komisiji sva potrebna obrazloženja.

Države članice koje primjenjuju odstupanja na temelju stavka 1. dostavljaju Komisiji sva potrebna obrazloženja.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16.a (novi)

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 16.a




  Ostvarivanje prava građana Unije koji nisu državljani Unije da glasuju i kandidiraju se na izborima za Europski parlament primjenjuje se na sve izborne liste i izborne jedinice uspostavljene Aktom o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, uključujući u slučaju uspostave izborne jedinice na razini Unije, kako bi se osiguralo poštovanje načela nediskriminacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.a

Ostvarivanje prava građana Unije koji nisu državljani Unije da glasuju i kandidiraju se na izborima za Europski parlament primjenjuje se na sve izborne liste i izborne jedinice uspostavljene Aktom o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, uključujući u slučaju uspostave izborne jedinice na razini Unije, kako bi se osiguralo poštovanje načela nediskriminacije.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – naslov

Članak 17. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješćivanje | Prikupljanje podataka i
  izvješćivanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješćivanje

Prikupljanje podataka i
  izvješćivanje

Prikupljanje podataka i

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U roku od šest mjeseci nakon izbora za Europski parlament države članice šalju Komisiji informacije o primjeni ove Direktive na svojem državnom području. Osim općih zapažanja, izvješće mora sadržavati statističke podatke o sudjelovanju birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom na izborima za Europski parlament te
  sažetak
  mjera poduzetih za poticanje sudjelovanja na izborima. | 1.   U roku od šest mjeseci nakon izbora za Europski parlament države članice šalju Komisiji informacije o primjeni ove Direktive na svojem državnom području. Osim općih zapažanja, izvješće mora sadržavati statističke podatke o sudjelovanju birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom na izborima za Europski parlament te
  detaljan pregled
  mjera poduzetih za poticanje sudjelovanja na izborima.
  Države članice također pružaju detaljne informacije o učinkovitosti razmjene među njima kako bi se spriječilo dvostruko glasovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U roku od šest mjeseci nakon izbora za Europski parlament države članice šalju Komisiji informacije o primjeni ove Direktive na svojem državnom području. Osim općih zapažanja, izvješće mora sadržavati statističke podatke o sudjelovanju birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom na izborima za Europski parlament te
  sažetak
  mjera poduzetih za poticanje sudjelovanja na izborima.

1.   U roku od šest mjeseci nakon izbora za Europski parlament države članice šalju Komisiji informacije o primjeni ove Direktive na svojem državnom području. Osim općih zapažanja, izvješće mora sadržavati statističke podatke o sudjelovanju birača Unije i građana Unije s pasivnim biračkim pravom na izborima za Europski parlament te
  detaljan pregled
  mjera poduzetih za poticanje sudjelovanja na izborima.
  Države članice također pružaju detaljne informacije o učinkovitosti razmjene među njima kako bi se spriječilo dvostruko glasovanje.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 20. kojima se utvrđuje predložak i oblik podataka koji se prikupljaju za potrebe stavka 1. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 20. kojima se utvrđuje predložak i oblik podataka koji se prikupljaju za potrebe stavka 1. ovog članka.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U roku od
  dvije godine
  nakon izbora za Europski parlament 2029. Komisija evaluira primjenu ove Direktive i sastavlja izvješće o evaluaciji napretka u ostvarenju njezinih ciljeva. Evaluacija uključuje i preispitivanje funkcioniranja članka 13. | U roku od
  18 mjeseci
  nakon
  svakih
  izbora za Europski parlament 2029. Komisija evaluira primjenu ove Direktive i sastavlja izvješće o evaluaciji napretka u ostvarenju njezinih ciljeva. Evaluacija uključuje i preispitivanje funkcioniranja članka 13.
  Nakon evaluacije, prema potrebi, slijedi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U roku od
  dvije godine
  nakon izbora za Europski parlament 2029. Komisija evaluira primjenu ove Direktive i sastavlja izvješće o evaluaciji napretka u ostvarenju njezinih ciljeva. Evaluacija uključuje i preispitivanje funkcioniranja članka 13.

dvije godine

U roku od
  18 mjeseci
  nakon
  svakih
  izbora za Europski parlament 2029. Komisija evaluira primjenu ove Direktive i sastavlja izvješće o evaluaciji napretka u ostvarenju njezinih ciljeva. Evaluacija uključuje i preispitivanje funkcioniranja članka 13.
  Nakon evaluacije, prema potrebi, slijedi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive.

18 mjeseci

svakih

Nakon evaluacije, prema potrebi, slijedi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Direktive.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20. – stavak 3.

Članak 20. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 9., 10. i 13. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 9., 10. i 13
  i članka 17. stavka 2.a
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 9., 10. i 13. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 9., 10. i 13
  i članka 17. stavka 2.a
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20. – stavak 6.

Članak 20. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 9., 10. i 13. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 9., 10. i 13.
  i članka 17. stavka 2.a
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 9., 10. i 13. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 9., 10. i 13.
  i članka 17. stavka 2.a
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – red 4.a (novi)

Prilog I. – red 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Jezične preferencije u pogledu primanja informacija povezanih s izborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Jezične preferencije u pogledu primanja informacija povezanih s izborima.

Jezične preferencije u pogledu primanja informacija povezanih s izborima.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – stavak 4.

Prilog II. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nije mi oduzeto pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici. | Nije mi oduzeto pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nije mi oduzeto pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici.

Nije mi oduzeto pasivno biračko pravo u matičnoj državi članici (1a)

  .

1a

.

---

(1)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

1

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(27)  Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

27

(27)  Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

27

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.).

(30)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.).

30

Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.).

(1a)  
  Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

1a

Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

(1a)  
  Samo ako se to zahtijeva i od državljana države članice boravišta

1a

Samo ako se to zahtijeva i od državljana države članice boravišta

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/100

---

P9_TA(2023)0038

Biračka prava mobilnih građana Unije na lokalnim izborima

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje – preinaka)

(2023/C 283/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2021)0733), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2021)0733),

| — | uzimajući u obzir članak 22. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 22. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0022/2022),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 8. studenoga 2022. Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 110. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 8. studenoga 2022. Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u skladu s člankom 110. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 110. i 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 110. i 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0005/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0005/2023),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije s niže navedenim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Ugovor o Europskoj uniji iz 1992. (Ugovor iz Maastrichta) označio je novu fazu u procesu stvaranja sve tješnje povezane unije među narodima Europe. Jedna od zadaća Unije bila je urediti odnose među narodima država članica na dosljedan i solidaran način. Među njezine temeljne ciljeve ubraja se i jačanje zaštite prava i interesa državljana njezinih država članica uvođenjem građanstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Ugovor o Europskoj uniji iz 1992. (Ugovor iz Maastrichta) označio je novu fazu u procesu stvaranja sve tješnje povezane unije među narodima Europe. Jedna od zadaća Unije bila je urediti odnose među narodima država članica na dosljedan i solidaran način. Među njezine temeljne ciljeve ubraja se i jačanje zaštite prava i interesa državljana njezinih država članica uvođenjem građanstva Unije.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Detaljni aranžmani za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima utvrđeni su u Direktivi Vijeća 94/80/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Detaljni aranžmani za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima utvrđeni su u Direktivi Vijeća 94/80/EZ.

| (3) | Detaljni aranžmani za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima
  za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  utvrđeni su u Direktivi Vijeća 94/80/EZ. |
| --- | --- |

(3)

Detaljni aranžmani za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima
  za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  utvrđeni su u Direktivi Vijeća 94/80/EZ.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (22) Komisija je naglasila potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima kako bi se osiguralo da se njima podržava široko i uključivo sudjelovanje
  mobilnih
  građana Unije. Uzimajući u obzir i iskustvo stečeno u primjeni Direktive na uzastopne izbore te kako bi se uzele u obzir promjene uvedene izmjenama Ugovorâ, trebalo bi ažurirati nekoliko odredaba Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (22) Komisija je naglasila potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima kako bi se osiguralo da se njima podržava široko i uključivo sudjelovanje
  mobilnih
  građana Unije. Uzimajući u obzir i iskustvo stečeno u primjeni Direktive na uzastopne izbore te kako bi se uzele u obzir promjene uvedene izmjenama Ugovorâ, trebalo bi ažurirati nekoliko odredaba Direktive.

| (4) | U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (22) Komisija je naglasila potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima kako bi se osiguralo da se njima podržava široko i uključivo sudjelovanje građana Unije
  koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  . Uzimajući u obzir i iskustvo stečeno u primjeni Direktive na uzastopne
  lokalne
  izbore te kako bi se uzele u obzir promjene uvedene izmjenama Ugovorâ, trebalo bi ažurirati nekoliko odredaba Direktive. |
| --- | --- |

(4)

U Izvješću o građanstvu EU-a za 2020. (22) Komisija je naglasila potrebu za ažuriranjem, pojašnjenjem i jačanjem pravila o ostvarivanju aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima kako bi se osiguralo da se njima podržava široko i uključivo sudjelovanje građana Unije
  koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  . Uzimajući u obzir i iskustvo stečeno u primjeni Direktive na uzastopne
  lokalne
  izbore te kako bi se uzele u obzir promjene uvedene izmjenama Ugovorâ, trebalo bi ažurirati nekoliko odredaba Direktive.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Izborni postupak povezan s lokalnim izborima u nadležnosti je država članica koje ih organiziraju u skladu sa svojim specifičnim tradicijama te međunarodnim i europskim standardima. U skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i pravom Europske konvencije o ljudskim pravima države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego im i osigurati
  jednostavan
  pristup njihovim biračkim pravima uklanjanjem
  što većeg broja
  prepreka sudjelovanju u izborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Izborni postupak povezan s lokalnim izborima u nadležnosti je država članica koje ih organiziraju u skladu sa svojim specifičnim tradicijama te međunarodnim i europskim standardima. U skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i pravom Europske konvencije o ljudskim pravima države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije, nego im i osigurati
  jednostavan
  pristup njihovim biračkim pravima uklanjanjem
  što većeg broja
  prepreka sudjelovanju u izborima.

| (5) | Izborni postupak povezan s lokalnim izborima u nadležnosti je država članica koje ih organiziraju u skladu sa svojim
  ustavnim i
  specifičnim tradicijama te međunarodnim i europskim standardima. U skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima
  , Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom
  i pravom Europske konvencije o ljudskim pravima države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije
  koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  , nego im i osigurati
  potpun i stvaran
  pristup njihovim biračkim pravima uklanjanjem
  svih
  prepreka sudjelovanju u 
  lokalnim
  izborima
  , kao i osiguravanjem punog pristupa relevantnim informacijama
  . |
| --- | --- |

(5)

Izborni postupak povezan s lokalnim izborima u nadležnosti je država članica koje ih organiziraju u skladu sa svojim
  ustavnim i
  specifičnim tradicijama te međunarodnim i europskim standardima. U skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima
  , Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom
  i pravom Europske konvencije o ljudskim pravima države članice trebale bi ne samo priznati i poštovati aktivno i pasivno biračko pravo građana Unije
  koji borave u državi članici čiji nisu državljani
  , nego im i osigurati
  potpun i stvaran
  pristup njihovim biračkim pravima uklanjanjem
  svih
  prepreka sudjelovanju u 
  lokalnim
  izborima
  , kao i osiguravanjem punog pristupa relevantnim informacijama
  .

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima pod jednakim uvjetima kao i državljani države članice domaćina, trebalo bi pojasniti uvjete za upis i sudjelovanje u takvim izborima kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji jesu i građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Konkretno, s građanima Unije koji žele ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako u pogledu razdoblja boravka, koja su preduvjet za ostvarivanje tog prava, i u pogledu dokaza o ispunjavanju tog preduvjeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima pod jednakim uvjetima kao i državljani države članice domaćina, trebalo bi pojasniti uvjete za upis i sudjelovanje u takvim izborima kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji jesu i građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Konkretno, s građanima Unije koji žele ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako u pogledu razdoblja boravka, koja su preduvjet za ostvarivanje tog prava, i u pogledu dokaza o ispunjavanju tog preduvjeta.

| (6) | Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima pod jednakim uvjetima kao i državljani države članice domaćina, trebalo bi pojasniti uvjete za upis i sudjelovanje u takvim izborima kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji jesu i građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Konkretno, s građanima Unije koji žele ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako
  kao i s državljanima te države članice
  u pogledu razdoblja boravka, koja su preduvjet za ostvarivanje tog prava, i u pogledu dokaza o ispunjavanju tog preduvjeta. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo da građani Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani („građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta”) mogu ostvariti svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima pod jednakim uvjetima kao i državljani države članice domaćina, trebalo bi pojasniti uvjete za upis i sudjelovanje u takvim izborima kako bi se osiguralo jednako postupanje prema građanima Unije koji jesu i građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Konkretno, s građanima Unije koji žele ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta trebalo bi postupati jednako
  kao i s državljanima te države članice
  u pogledu razdoblja boravka, koja su preduvjet za ostvarivanje tog prava, i u pogledu dokaza o ispunjavanju tog preduvjeta.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Usto, od građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta ne bi se trebalo zahtijevati da ispunjavaju bilo kakve posebne uvjete kako bi mogli ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima osim ako je, izuzetno, drukčije postupanje prema građanima koji su državljani od onog prema građanima koji nisu državljani države članice boravišta opravdano zbog okolnosti koje su specifične za potonje, a koje ih razlikuju od prvih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Usto, od građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta ne bi se trebalo zahtijevati da ispunjavaju bilo kakve posebne uvjete kako bi mogli ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima osim ako je, izuzetno, drukčije postupanje prema građanima koji su državljani od onog prema građanima koji nisu državljani države članice boravišta opravdano zbog okolnosti koje su specifične za potonje, a koje ih razlikuju od prvih.

| (7) | Usto, od građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta ne bi se trebalo zahtijevati da ispunjavaju bilo kakve posebne uvjete kako bi mogli ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima osim ako je, izuzetno, drukčije postupanje prema građanima koji su državljani od onog prema građanima koji nisu državljani države članice boravišta opravdano zbog
  izvanrednih
  okolnosti koje su specifične za potonje, a koje ih razlikuju od prvih.
  Svaka takva razlika u postupanju treba u svakom slučaju biti opravdana. |
| --- | --- |

(7)

Usto, od građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta ne bi se trebalo zahtijevati da ispunjavaju bilo kakve posebne uvjete kako bi mogli ostvariti aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima osim ako je, izuzetno, drukčije postupanje prema građanima koji su državljani od onog prema građanima koji nisu državljani države članice boravišta opravdano zbog
  izvanrednih
  okolnosti koje su specifične za potonje, a koje ih razlikuju od prvih.
  Svaka takva razlika u postupanju treba u svakom slučaju biti opravdana.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se građanima Unije olakšalo da ostvare aktivno i pasivno biračko pravo u svojoj
  zemlji
  boravišta, ti bi građani trebali biti upisani u popis birača pravodobno prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihov upis trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i formalnu izjavu s elementima koji dokazuju njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon upisa građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati na popisu birača pod jednakim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice, sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt kako bi ih ta tijela mogla redovito obavješćivati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se građanima Unije olakšalo da ostvare aktivno i pasivno biračko pravo u svojoj
  zemlji
  boravišta, ti bi građani trebali biti upisani u popis birača pravodobno prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihov upis trebale bi biti što jednostavnije. Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i formalnu izjavu s elementima koji dokazuju njihovo pravo na sudjelovanje u izborima. Nakon upisa građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati na popisu birača pod jednakim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice, sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt kako bi ih ta tijela mogla redovito obavješćivati.

| (8) | Kako bi se građanima Unije
  koji nisu državljani države članice boravišta
  olakšalo da ostvare aktivno i pasivno biračko pravo u svojoj
  državi članici
  boravišta,
  države članice trebale bi nastojati omogućiti neposredan upis birača nakon što građani Unije izraze želju da glasuju u svojoj državi članici boravišta. Ako neposredan upis nije izvršen,
  ti bi građani trebali biti upisani u popis birača pravodobno prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihov upis trebale bi biti što jednostavnije
  , što pristupačnije i što sličnije u svim državama članicama
  . Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i
  , u propisno opravdanim slučajevima,
  formalnu izjavu s elementima koji dokazuju njihovo pravo na sudjelovanje u 
  lokalnim
  izborima. Nakon upisa građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati na popisu birača pod jednakim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice, sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt kako bi ih ta tijela mogla redovito obavješćivati.
  Države članice trebale bi sastaviti zasebne popise birača za lokalne i europske izbore. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se građanima Unije
  koji nisu državljani države članice boravišta
  olakšalo da ostvare aktivno i pasivno biračko pravo u svojoj
  državi članici
  boravišta,
  države članice trebale bi nastojati omogućiti neposredan upis birača nakon što građani Unije izraze želju da glasuju u svojoj državi članici boravišta. Ako neposredan upis nije izvršen,
  ti bi građani trebali biti upisani u popis birača pravodobno prije dana izbora. Formalnosti koje se primjenjuju na njihov upis trebale bi biti što jednostavnije
  , što pristupačnije i što sličnije u svim državama članicama
  . Trebalo bi biti dovoljno da dotični građani Unije predoče valjanu osobnu iskaznicu i
  , u propisno opravdanim slučajevima,
  formalnu izjavu s elementima koji dokazuju njihovo pravo na sudjelovanje u 
  lokalnim
  izborima. Nakon upisa građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta trebali bi ostati na popisu birača pod jednakim uvjetima kao i građani Unije koji su državljani dotične države članice, sve dok ispunjavaju uvjete za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Osim toga, građani Unije trebali bi nadležnim tijelima dostaviti podatke za kontakt kako bi ih ta tijela mogla redovito obavješćivati.
  Države članice trebale bi sastaviti zasebne popise birača za lokalne i europske izbore.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Države članice trebale bi osigurati da zahtjevi za upis kandidata i za podnošenje popisa kandidata poštuju standarde demokracije, razmjernosti i transparentnosti te da se primjenjuju i na građane Unije koji jesu i na građane Unije koji nisu državljani države članice boravišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Države članice trebale bi osigurati da zahtjevi za upis kandidata i za podnošenje popisa kandidata poštuju standarde demokracije, razmjernosti i transparentnosti te da se primjenjuju i na građane Unije koji jesu i na građane Unije koji nisu državljani države članice boravišta.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Kako bi se građanima Unije koji borave u državi članici, a nisu njezini državljani omogućilo da u praksi ispune uvjete za kandidiranje na lokalnim izborima, nacionalne političke stranke ne bi smjele uvjetovati članstvo državljanstvom države članice u kojoj su izbori. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Kako bi se građanima Unije koji borave u državi članici, a nisu njezini državljani omogućilo da u praksi ispune uvjete za kandidiranje na lokalnim izborima, nacionalne političke stranke ne bi smjele uvjetovati članstvo državljanstvom države članice u kojoj su izbori.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Isključivanje iz pasivnog biračkog prava može biti određeno pojedinačnom odlukom nadležnih tijela države članice boravišta ili matične države članice. S obzirom na političko značenje obnašanja izabrane funkcije na lokalnoj razini, države članice trebale bi imati pravo od matične države članice dobiti informacije o oduzimanju pasivnog biračkog prava u matičnoj državi članici kandidata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Isključivanje iz pasivnog biračkog prava može biti određeno pojedinačnom odlukom nadležnih tijela države članice boravišta ili matične države članice. S obzirom na političko značenje obnašanja izabrane funkcije na lokalnoj razini, države članice trebale bi imati pravo od matične države članice dobiti informacije o oduzimanju pasivnog biračkog prava u matičnoj državi članici kandidata.

| (10) | Isključivanje iz pasivnog biračkog prava može biti određeno pojedinačnom odlukom nadležnih tijela države članice boravišta ili matične države članice. S obzirom na političko značenje obnašanja izabrane funkcije na lokalnoj razini, države članice trebale bi imati pravo od matične države članice
  izravno
  dobiti informacije o oduzimanju pasivnog biračkog prava u matičnoj državi članici kandidata.
  Odluke o lišavanju poslovne sposobnosti građana Unije zbog invaliditeta, koje je donijela njihova matična država članica ne bi smjele dovesti do toga da oni nemaju pasivno biračko pravo u državi članici boravišta ako se pravom države članice boravišta to pravo jamči za sve osobe s takvim invaliditetom bez ograničenja. |
| --- | --- |

(10)

Isključivanje iz pasivnog biračkog prava može biti određeno pojedinačnom odlukom nadležnih tijela države članice boravišta ili matične države članice. S obzirom na političko značenje obnašanja izabrane funkcije na lokalnoj razini, države članice trebale bi imati pravo od matične države članice
  izravno
  dobiti informacije o oduzimanju pasivnog biračkog prava u matičnoj državi članici kandidata.
  Odluke o lišavanju poslovne sposobnosti građana Unije zbog invaliditeta, koje je donijela njihova matična država članica ne bi smjele dovesti do toga da oni nemaju pasivno biračko pravo u državi članici boravišta ako se pravom države članice boravišta to pravo jamči za sve osobe s takvim invaliditetom bez ograničenja.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | S obzirom na to da dužnost vođenja osnovnih jedinica lokalne uprave može uključivati sudjelovanje u obnašanju službene dužnosti i zaštiti općeg interesa, države članice trebale bi biti u mogućnosti rezervirati te funkcije za svoje državljane uz potpuno poštovanje načela proporcionalnosti . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

S obzirom na to da dužnost vođenja osnovnih jedinica lokalne uprave može uključivati sudjelovanje u obnašanju službene dužnosti i zaštiti općeg interesa, države članice trebale bi biti u mogućnosti rezervirati te funkcije za svoje državljane uz potpuno poštovanje načela proporcionalnosti .

Briše se.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Isto tako trebalo bi biti moguće da sudjelovanje izabranih dužnosnika na lokalnoj razini u izborima za parlamentarnu skupštinu bude rezervirano za vlastite državljane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Isto tako trebalo bi biti moguće da sudjelovanje izabranih dužnosnika na lokalnoj razini u izborima za parlamentarnu skupštinu bude rezervirano za vlastite državljane.

Briše se.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Pravo dodijeljeno građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta da mogu u toj državi ostvarivati svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima nije zamjena za aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici čiji su građani Unije državljani. Potrebno je stoga osigurati da se poštuje sloboda građana Unije da odaberu hoće li izići na lokalne izbore u državi članici u kojoj borave ili ne i da ti građani mogu izraziti svoju želju da ostvare svoje pravo glasa u svojoj državi članici boravišta .
  Stoga država članica u kojoj ne postoji obveza glasovanja može odrediti da se ti građani automatski stave na popis birača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Pravo dodijeljeno građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta da mogu u toj državi ostvarivati svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima nije zamjena za aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici čiji su građani Unije državljani. Potrebno je stoga osigurati da se poštuje sloboda građana Unije da odaberu hoće li izići na lokalne izbore u državi članici u kojoj borave ili ne i da ti građani mogu izraziti svoju želju da ostvare svoje pravo glasa u svojoj državi članici boravišta .
  Stoga država članica u kojoj ne postoji obveza glasovanja može odrediti da se ti građani automatski stave na popis birača.

| (14) | Pravo dodijeljeno građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta da mogu u toj državi ostvarivati svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima nije zamjena za aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici čiji su građani Unije državljani. Potrebno je stoga osigurati da se poštuje sloboda građana Unije da odaberu hoće li izići na lokalne izbore u državi članici u kojoj borave ili ne i da ti građani mogu izraziti svoju želju da ostvare svoje pravo glasa u svojoj državi članici boravišta. |
| --- | --- |

(14)

Pravo dodijeljeno građanima Unije koji nisu državljani države članice boravišta da mogu u toj državi ostvarivati svoje aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima nije zamjena za aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici čiji su građani Unije državljani. Potrebno je stoga osigurati da se poštuje sloboda građana Unije da odaberu hoće li izići na lokalne izbore u državi članici u kojoj borave ili ne i da ti građani mogu izraziti svoju želju da ostvare svoje pravo glasa u svojoj državi članici boravišta.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Dostupnost informacija o biračkim pravima i postupcima ključni je element za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja prava iz članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Dostupnost informacija o biračkim pravima i postupcima ključni je element za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja prava iz članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a.

| (15) | Dostupnost informacija o biračkim pravima i postupcima ključni je element za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja prava iz članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a.
  Građani Unije koji nisu državljani države članice u kojoj borave trebali bi imati pristup informacijama o svojim biračkim pravima i izbornim postupcima po dolasku u državu članicu, periodično i pravodobno prije lokalnih izbora. Također bi trebali dobiti informacije o činjenici da za lokalne izbore i izbore za Europski parlament postoje zasebni popisi birača. |
| --- | --- |

(15)

Dostupnost informacija o biračkim pravima i postupcima ključni je element za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja prava iz članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a.
  Građani Unije koji nisu državljani države članice u kojoj borave trebali bi imati pristup informacijama o svojim biračkim pravima i izbornim postupcima po dolasku u državu članicu, periodično i pravodobno prije lokalnih izbora. Također bi trebali dobiti informacije o činjenici da za lokalne izbore i izbore za Europski parlament postoje zasebni popisi birača.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava koja su dio prava koja imaju kao građani Unije. To utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze. Države članice trebale bi biti obvezne odrediti tijela s posebnim odgovornostima za pružanje odgovarajućih informacija građanima Unije o njihovim pravima na temelju članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a te o nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u lokalnim izborima i njihovom organizacijom. Kako bi se osigurala učinkovita komunikacija, informacije bi trebale biti jasne i razumljive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava koja su dio prava koja imaju kao građani Unije. To utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze. Države članice trebale bi biti obvezne odrediti tijela s posebnim odgovornostima za pružanje odgovarajućih informacija građanima Unije o njihovim pravima na temelju članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a te o nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u lokalnim izborima i njihovom organizacijom. Kako bi se osigurala učinkovita komunikacija, informacije bi trebale biti jasne i razumljive.

| (16) | Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava koja su dio prava koja imaju kao građani Unije. To utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze. Države članice trebale bi biti obvezne odrediti tijela s posebnim odgovornostima za pružanje odgovarajućih informacija građanima Unije o njihovim pravima na temelju članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a te o nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u lokalnim izborima i njihovom organizacijom
  , kao i o informacijama o izbornom i političkom sustavu, uključujući ovlasti osnovnih jedinica lokalne uprave. Ta bi tijela trebala koordinirati informativne kampanje u suradnji s lokalnim tijelima i, kad god je to moguće, s organizacijama civilnog društva i ona bi se trebala koristiti širokim rasponom informativnih kanala
  . Kako bi se osigurala učinkovita komunikacija, informacije bi trebale biti
  pravodobne, redovite,
  jasne i razumljive
  , a poželjno je i da ne budu složenije od razine B1 (srednji stupanj) Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike Vijeća Europe
  . |
| --- | --- |

(16)

Nedostatak odgovarajućih informacija u kontekstu izbornih postupaka utječe na građane u ostvarivanju njihovih biračkih prava koja su dio prava koja imaju kao građani Unije. To utječe i na sposobnost nadležnih tijela da ostvaruju svoja prava i ispunjavaju svoje obveze. Države članice trebale bi biti obvezne odrediti tijela s posebnim odgovornostima za pružanje odgovarajućih informacija građanima Unije o njihovim pravima na temelju članka 20. stavka 2. točke (b) i članka 22. stavka 1. UFEU-a te o nacionalnim pravilima i postupcima u vezi sa sudjelovanjem u lokalnim izborima i njihovom organizacijom
  , kao i o informacijama o izbornom i političkom sustavu, uključujući ovlasti osnovnih jedinica lokalne uprave. Ta bi tijela trebala koordinirati informativne kampanje u suradnji s lokalnim tijelima i, kad god je to moguće, s organizacijama civilnog društva i ona bi se trebala koristiti širokim rasponom informativnih kanala
  . Kako bi se osigurala učinkovita komunikacija, informacije bi trebale biti
  pravodobne, redovite,
  jasne i razumljive
  , a poželjno je i da ne budu složenije od razine B1 (srednji stupanj) Zajedničkog europskog referentnog okvira za jezike Vijeća Europe
  .

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Da bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije
  , osim
  na
  jeziku ili
  jezicima
  države članice domaćina
  ,
  trebale biti dostupne na barem još jednom službenom
  jeziku
  Unije
  koji
  razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području. Države članice mogu
  u 
  određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u određenim regijama upotrebljavati različite službene jezike Unije, ovisno
  o 
  jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije koja ondje boravi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Da bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije
  , osim
  na
  jeziku ili
  jezicima
  države članice domaćina
  ,
  trebale biti dostupne na barem još jednom službenom
  jeziku
  Unije
  koji
  razumije najveći mogući broj građana Unije koji borave na njezinu državnom području. Države članice mogu
  u 
  određenim dijelovima svojeg državnog područja ili u određenim regijama upotrebljavati različite službene jezike Unije, ovisno
  o 
  jeziku koji razumije najveća skupina građana Unije koja ondje boravi
  .

| (17) | Da bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije
  trebale biti dostupne
  na
  svim službenim
  jezicima
  Unije i
  ,
  ako to relevantna tijela nude tu mogućnost, na
  jeziku koji
  građanin Unije s aktivnim biračkim pravom odabere kao poželjni jezik komunikacije, što bi se trebalo moći navesti
  u 
  trenutku upisa na birački popis. Komisija bi trebala prema potrebi pružati potporu državama članicama pri prevođenju informacija
  o 
  upisu na birački popis i izbornim postupcima na službene jezike Unije
  . |
| --- | --- |

(17)

Da bi se poboljšala dostupnost informacija o izborima, takve bi informacije
  trebale biti dostupne
  na
  svim službenim
  jezicima
  Unije i
  ,
  ako to relevantna tijela nude tu mogućnost, na
  jeziku koji
  građanin Unije s aktivnim biračkim pravom odabere kao poželjni jezik komunikacije, što bi se trebalo moći navesti
  u 
  trenutku upisa na birački popis. Komisija bi trebala prema potrebi pružati potporu državama članicama pri prevođenju informacija
  o 
  upisu na birački popis i izbornim postupcima na službene jezike Unije
  .

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 1. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući zahtjev da je svako ograničenje ostvarivanja aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima predviđeno zakonom i podložno načelima proporcionalnosti i nužnosti. Osim toga, svako odstupanje mora, po svojoj naravi, biti podvrgnuto preispitivanju kako je predviđeno člankom 47. Povelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 1. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući zahtjev da je svako ograničenje ostvarivanja aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima predviđeno zakonom i podložno načelima proporcionalnosti i nužnosti. Osim toga, svako odstupanje mora, po svojoj naravi, biti podvrgnuto preispitivanju kako je predviđeno člankom 47. Povelje.

| (18) | Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 1. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući zahtjev da je svako ograničenje ostvarivanja aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije s boravištem u državi članici čiji nisu državljani predviđeno zakonom i podložno načelima proporcionalnosti i nužnosti. Osim toga, svako odstupanje mora, po svojoj naravi, biti podvrgnuto preispitivanju kako je predviđeno člankom 47. Povelje.
  S obzirom na to da su države članice u ograničenoj mjeri iskoristile mogućnosti iz Direktive 94/80/EZ u pogledu odstupanja od njezinih općih pravila, te mogućnosti odstupanja više se ne bi trebale nuditi. |
| --- | --- |

(18)

Svako odstupanje od općih pravila ove Direktive mora, na temelju članka 22. stavka 1. UFEU-a, biti opravdano problemima svojstvenima određenoj državi članici i mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 52. Povelje, uključujući zahtjev da je svako ograničenje ostvarivanja aktivnog i pasivnog biračkog prava na lokalnim izborima za građane Unije s boravištem u državi članici čiji nisu državljani predviđeno zakonom i podložno načelima proporcionalnosti i nužnosti. Osim toga, svako odstupanje mora, po svojoj naravi, biti podvrgnuto preispitivanju kako je predviđeno člankom 47. Povelje.
  S obzirom na to da su države članice u ograničenoj mjeri iskoristile mogućnosti iz Direktive 94/80/EZ u pogledu odstupanja od njezinih općih pravila, te mogućnosti odstupanja više se ne bi trebale nuditi.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Takvi specifični problemi mogu nastati u državi članici u kojoj je udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, značajno iznad prosjeka. Odstupanja su opravdana tamo gdje takvi građani čine više od 20 % ukupnog biračkog tijela. Takva se odstupanja moraju temeljiti na kriteriju razdoblja boravka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Takvi specifični problemi mogu nastati u državi članici u kojoj je udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani, značajno iznad prosjeka. Odstupanja su opravdana tamo gdje takvi građani čine više od 20 % ukupnog biračkog tijela. Takva se odstupanja moraju temeljiti na kriteriju razdoblja boravka.

Briše se.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Države članice u kojima udio građana Unije glasačke dobi koji nisu državljani prelazi 20 % ukupnog broja građana Unije koji su glasačke dobi i koji tamo borave trebale bi moći donijeti, u skladu s člankom 22. stavkom 1. UFEU-a, posebne odredbe koje se odnose na sastav lista kandidata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Države članice u kojima udio građana Unije glasačke dobi koji nisu državljani prelazi 20 % ukupnog broja građana Unije koji su glasačke dobi i koji tamo borave trebale bi moći donijeti, u skladu s člankom 22. stavkom 1. UFEU-a, posebne odredbe koje se odnose na sastav lista kandidata.

Briše se.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Mora se voditi računa o činjenici da, u nekim državama članicama, državljani drugih država članica koji tamo borave imaju pravo glasa na izborima za nacionalni parlament te se sukladno tome formalnosti predviđene ovom Direktivom mogu ublažiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Mora se voditi računa o činjenici da, u nekim državama članicama, državljani drugih država članica koji tamo borave imaju pravo glasa na izborima za nacionalni parlament te se sukladno tome formalnosti predviđene ovom Direktivom mogu ublažiti.

Briše se.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Kraljevinu Belgiju karakteriziraju specifičnosti i odnosi snaga povezani s činjenicom da se člancima od 1. do 4. njezinog Ustava utvrđuju tri službena jezika i teritorijalna podjela na regije i zajednice, zbog čega bi puna primjena ove Direktive u nekim općinama mogla imati takav učinak da je potrebno predvidjeti mogućnosti odstupanja od odredaba ove Direktive, kako bi se te specifičnosti i ti odnosi snaga mogli uzeti u obzir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Kraljevinu Belgiju karakteriziraju specifičnosti i odnosi snaga povezani s činjenicom da se člancima od 1. do 4. njezinog Ustava utvrđuju tri službena jezika i teritorijalna podjela na regije i zajednice, zbog čega bi puna primjena ove Direktive u nekim općinama mogla imati takav učinak da je potrebno predvidjeti mogućnosti odstupanja od odredaba ove Direktive, kako bi se te specifičnosti i ti odnosi snaga mogli uzeti u obzir.

Briše se.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  mogu biti korisni
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja biračkih prava građana Unije. Kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka za lokalne izbore, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama, što bi, osim statističkih podataka, trebalo uključivati i informacije o mjerama poduzetima radi podupiranja sudjelovanja u izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Komisija bi trebala procijeniti primjenu Direktive, uključujući sve promjene u biračkom tijelu koje su nastale od njezinog stupanja na snagu i podnijeti izvješće s tim u vezi Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  mogu biti korisni
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja biračkih prava građana Unije. Kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka za lokalne izbore, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama, što bi, osim statističkih podataka, trebalo uključivati i informacije o mjerama poduzetima radi podupiranja sudjelovanja u izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta. Komisija bi trebala procijeniti primjenu Direktive, uključujući sve promjene u biračkom tijelu koje su nastale od njezinog stupanja na snagu i podnijeti izvješće s tim u vezi Europskom parlamentu i Vijeću.

| (23) | Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  važni su pri ocjenjivanju relevantne politike Unije i
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja biračkih prava građana Unije. Kako bi se
  na razini država članica
  poboljšalo prikupljanje
  i dostavljanje
  podataka za lokalne izbore, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama, što bi, osim statističkih podataka, trebalo uključivati i informacije o mjerama poduzetima radi podupiranja sudjelovanja u izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta
  , uključujući osobe s invaliditetom. Takvi bi se podaci trebali prikupljati na transparentan i siguran način u svim državama članicama i na temelju istih pokazatelja. U tu bi svrhu Komisija trebala uspostaviti zajedničke pokazatelje za potrebe toga da države članice dostavljaju predmetne statističke podatke
  . Komisija bi trebala procijeniti primjenu Direktive, uključujući sve promjene u biračkom tijelu koje su nastale od njezinog stupanja na snagu i podnijeti izvješće s tim u vezi Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(23)

Podaci o ostvarivanju prava i primjeni ove Direktive
  važni su pri ocjenjivanju relevantne politike Unije i
  pri utvrđivanju mjera potrebnih za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja biračkih prava građana Unije. Kako bi se
  na razini država članica
  poboljšalo prikupljanje
  i dostavljanje
  podataka za lokalne izbore, potrebno je uvesti redovito praćenje i izvješćivanje o provedbi u državama članicama, što bi, osim statističkih podataka, trebalo uključivati i informacije o mjerama poduzetima radi podupiranja sudjelovanja u izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta
  , uključujući osobe s invaliditetom. Takvi bi se podaci trebali prikupljati na transparentan i siguran način u svim državama članicama i na temelju istih pokazatelja. U tu bi svrhu Komisija trebala uspostaviti zajedničke pokazatelje za potrebe toga da države članice dostavljaju predmetne statističke podatke
  . Komisija bi trebala procijeniti primjenu Direktive, uključujući sve promjene u biračkom tijelu koje su nastale od njezinog stupanja na snagu i podnijeti izvješće s tim u vezi Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Potrebno je da Komisija provede vlastitu ocjenu primjene ove Direktive u razumnom roku od njezina stupanja na snagu, u bliskoj vezi s ocjenom primjene Direktive Vijeća 93/109/EZ (23) od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Potrebno je da Komisija provede vlastitu ocjenu primjene ove Direktive u razumnom roku od njezina stupanja na snagu, u bliskoj vezi s ocjenom primjene Direktive Vijeća 93/109/EZ (23) od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani.

| (24) | Potrebno je da Komisija provede vlastitu ocjenu primjene ove Direktive u razumnom roku od njezina stupanja na snagu, u bliskoj vezi s ocjenom primjene Direktive Vijeća 93/109/EZ (23) od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani.
  Na temelju te ocjene prema potrebi treba iznijeti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive. |
| --- | --- |

(24)

Potrebno je da Komisija provede vlastitu ocjenu primjene ove Direktive u razumnom roku od njezina stupanja na snagu, u bliskoj vezi s ocjenom primjene Direktive Vijeća 93/109/EZ (23) od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani.
  Na temelju te ocjene prema potrebi treba iznijeti zakonodavni prijedlog radi izmjene ove Direktive.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (25) obvezale su se da će osigurati postupanje u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, uključujući članak 29. o sudjelovanju u političkom i javnom životu. Kako bi se
  podržalo
  uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u okviru aranžmana kojima se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućuje da ostvaruju aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima trebale bi se uzeti u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (25) obvezale su se da će osigurati postupanje u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, uključujući članak 29. o sudjelovanju u političkom i javnom životu. Kako bi se
  podržalo
  uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima, u okviru aranžmana kojima se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućuje da ostvaruju aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima trebale bi se uzeti u obzir potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.

| (26) | Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (25) obvezale su se da će osigurati postupanje u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, uključujući članak 29. o sudjelovanju u političkom i javnom životu. Kako bi se
  osiguralo
  uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima,
  posebno uzimajući u obzir znatan utjecaj lokalnih odluka na pitanja pristupačnosti i živote osoba s invaliditetom i starijih osoba,
  u okviru aranžmana kojima se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućuje da ostvaruju aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima trebale bi se uzeti u obzir
  posebne
  potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.
  Države članice osobito bi trebale razmotriti uvođenje odgovarajućih mjera prilagođenih nacionalnim postupcima glasovanja kako bi se građanima s invaliditetom olakšalo glasovanje, kao što su mogućnost odabira birališta i upotreba pomoćnih tehnologija, formata i tehnika kao što su Brailleovo pismo, krupnija slova, informacije u obliku audiozapisa, taktilne matrice, lako razumljive informacije i komunikacija na znakovnom jeziku. Osim toga, države članice trebale bi osigurati da osobe s invaliditetom na zahtjev dobiju pomoć pri glasovanju od osobe po vlastitom izboru. Države članice trebale bi nastojati osigurati mogućnost glasovanja poštom i mogu predvidjeti druge komplementarne alate za lakše glasovanje, kao što su fizičko ranije glasovanje, glasovanje preko opunomoćenika te elektroničko i internetsko glasovanje. |
| --- | --- |

(26)

Države članice ratificiranjem i Unija zaključivanjem (25) obvezale su se da će osigurati postupanje u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, uključujući članak 29. o sudjelovanju u političkom i javnom životu. Kako bi se
  osiguralo
  uključivo i ravnopravno sudjelovanje osoba s invaliditetom u izborima,
  posebno uzimajući u obzir znatan utjecaj lokalnih odluka na pitanja pristupačnosti i živote osoba s invaliditetom i starijih osoba,
  u okviru aranžmana kojima se građanima Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani omogućuje da ostvaruju aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima trebale bi se uzeti u obzir
  posebne
  potrebe građana s invaliditetom i starijih građana.
  Države članice osobito bi trebale razmotriti uvođenje odgovarajućih mjera prilagođenih nacionalnim postupcima glasovanja kako bi se građanima s invaliditetom olakšalo glasovanje, kao što su mogućnost odabira birališta i upotreba pomoćnih tehnologija, formata i tehnika kao što su Brailleovo pismo, krupnija slova, informacije u obliku audiozapisa, taktilne matrice, lako razumljive informacije i komunikacija na znakovnom jeziku. Osim toga, države članice trebale bi osigurati da osobe s invaliditetom na zahtjev dobiju pomoć pri glasovanju od osobe po vlastitom izboru. Države članice trebale bi nastojati osigurati mogućnost glasovanja poštom i mogu predvidjeti druge komplementarne alate za lakše glasovanje, kao što su fizičko ranije glasovanje, glasovanje preko opunomoćenika te elektroničko i internetsko glasovanje.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | „građanin Unije s aktivnim biračkim pravom” znači bilo koji građanin Unije koji ima aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u svojoj državi članici boravišta u skladu s ovom Direktivom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

„građanin Unije s aktivnim biračkim pravom” znači bilo koji građanin Unije koji ima aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u svojoj državi članici boravišta u skladu s ovom Direktivom;

Amandman 26

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | „građanin Unije s pasivnim biračkim pravom” znači bilo koji građanin Unije koji ima pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u svojoj državi članici boravišta u skladu s ovom Direktivom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(db)

„građanin Unije s pasivnim biračkim pravom” znači bilo koji građanin Unije koji ima pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u svojoj državi članici boravišta u skladu s ovom Direktivom;

Amandman 27

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako, da bi imali aktivno i pasivno biračko pravo, državljani države članice boravišta moraju određeno minimalno razdoblje imati boravište na državnom području te države, za
  osobe koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  smatra se da su
  ispunile
  taj uvjet ako su tijekom jednakog razdoblja
  imale
  boravište u drugim državama članicama. | 1.   Ako, da bi imali aktivno ili pasivno biračko pravo, državljani države članice boravišta moraju određeno minimalno razdoblje imati boravište na državnom području te države, za
  građane Unije s aktivnim i pasivnim biračkim pravom
  smatra se da su
  ispunili
  taj uvjet ako su tijekom jednakog razdoblja
  imali
  boravište u drugim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ako, da bi imali aktivno i pasivno biračko pravo, državljani države članice boravišta moraju određeno minimalno razdoblje imati boravište na državnom području te države, za
  osobe koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  smatra se da su
  ispunile
  taj uvjet ako su tijekom jednakog razdoblja
  imale
  boravište u drugim državama članicama.

1.   Ako, da bi imali aktivno ili pasivno biračko pravo, državljani države članice boravišta moraju određeno minimalno razdoblje imati boravište na državnom području te države, za
  građane Unije s aktivnim i pasivnim biračkim pravom
  smatra se da su
  ispunili
  taj uvjet ako su tijekom jednakog razdoblja
  imali
  boravište u drugim državama članicama.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako prema propisima države članice boravišta njezini vlastiti državljani mogu glasovati ili se kandidirati samo za osnovne jedinice lokalne uprave u kojima je njihovo glavno boravište, taj se uvjet također odnosi na
  osobe koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3
  . | 2.   Ako prema propisima države članice boravišta njezini vlastiti državljani mogu glasovati ili se kandidirati samo za osnovne jedinice lokalne uprave u kojima je njihovo glavno boravište, taj se uvjet također odnosi na
  građane Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako prema propisima države članice boravišta njezini vlastiti državljani mogu glasovati ili se kandidirati samo za osnovne jedinice lokalne uprave u kojima je njihovo glavno boravište, taj se uvjet također odnosi na
  osobe koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3
  .

2.   Ako prema propisima države članice boravišta njezini vlastiti državljani mogu glasovati ili se kandidirati samo za osnovne jedinice lokalne uprave u kojima je njihovo glavno boravište, taj se uvjet također odnosi na
  građane Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  .

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice boravišta mogu propisati da su građani Unije, kojima je pojedinačnom građanskopravnom ili kaznenopravnom odlukom oduzeto pasivno biračko pravo prema propisima matične države članice, spriječeni ostvarivati to pravo na lokalnim izborima. | 1.   Države članice boravišta mogu propisati da su građani Unije, kojima je pojedinačnom građanskopravnom ili kaznenopravnom odlukom oduzeto pasivno biračko pravo prema propisima matične države članice, spriječeni ostvarivati to pravo na lokalnim izborima.
  Međutim, odluke kojima se građani Unije lišavaju poslovne sposobnosti zbog invaliditeta koje je donijela njihova matična država članica ne dovode do toga da oni nemaju pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako se pravom države članice boravišta to pravo jamči za sve osobe s takvim invaliditetom bez ograničenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice boravišta mogu propisati da su građani Unije, kojima je pojedinačnom građanskopravnom ili kaznenopravnom odlukom oduzeto pasivno biračko pravo prema propisima matične države članice, spriječeni ostvarivati to pravo na lokalnim izborima.

1.   Države članice boravišta mogu propisati da su građani Unije, kojima je pojedinačnom građanskopravnom ili kaznenopravnom odlukom oduzeto pasivno biračko pravo prema propisima matične države članice, spriječeni ostvarivati to pravo na lokalnim izborima.
  Međutim, odluke kojima se građani Unije lišavaju poslovne sposobnosti zbog invaliditeta koje je donijela njihova matična država članica ne dovode do toga da oni nemaju pasivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako se pravom države članice boravišta to pravo jamči za sve osobe s takvim invaliditetom bez ograničenja.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice mogu propisati da samo njihovi vlastiti državljani mogu obnašati funkciju izabranog čelnika, zamjenika ili člana izvršnog tijela osnovne jedinice lokalne uprave ako su izabrani na tu dužnost u trajanju njihova mandata. | Briše se. |
| Države članice mogu također utvrditi da se privremeno obnašanje funkcije čelnika, zamjenika ili člana izvršnog tijela osnovne jedinice lokalne uprave smije ograničiti na vlastite državljane. | |
| Uzimajući u obzir Ugovor i opća pravna načela, države članice mogu poduzeti odgovarajuće, potrebne i proporcionalne mjere kako bi osigurale da funkcije iz prvog podstavka te privremene dužnosti iz drugog podstavka mogu izvršavati samo njihovi vlastiti državljani. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Države članice mogu propisati da samo njihovi vlastiti državljani mogu obnašati funkciju izabranog čelnika, zamjenika ili člana izvršnog tijela osnovne jedinice lokalne uprave ako su izabrani na tu dužnost u trajanju njihova mandata.

Briše se.

Briše se.

Države članice mogu također utvrditi da se privremeno obnašanje funkcije čelnika, zamjenika ili člana izvršnog tijela osnovne jedinice lokalne uprave smije ograničiti na vlastite državljane.

Države članice mogu također utvrditi da se privremeno obnašanje funkcije čelnika, zamjenika ili člana izvršnog tijela osnovne jedinice lokalne uprave smije ograničiti na vlastite državljane.

Uzimajući u obzir Ugovor i opća pravna načela, države članice mogu poduzeti odgovarajuće, potrebne i proporcionalne mjere kako bi osigurale da funkcije iz prvog podstavka te privremene dužnosti iz drugog podstavka mogu izvršavati samo njihovi vlastiti državljani.

Uzimajući u obzir Ugovor i opća pravna načela, države članice mogu poduzeti odgovarajuće, potrebne i proporcionalne mjere kako bi osigurale da funkcije iz prvog podstavka te privremene dužnosti iz drugog podstavka mogu izvršavati samo njihovi vlastiti državljani.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 4.

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice mogu također propisati da građani Unije izabrani za članove predstavničkog tijela ne sudjeluju niti u imenovanju delegata koji mogu glasovati u parlamentarnoj skupštini niti u izboru članova te skupštine. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Države članice mogu također propisati da građani Unije izabrani za članove predstavničkog tijela ne sudjeluju niti u imenovanju delegata koji mogu glasovati u parlamentarnoj skupštini niti u izboru članova te skupštine.

Briše se.

Briše se.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Osobe koje imaju pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  podliježu istim uvjetima u pogledu nespojivosti kao i oni koji se, prema propisima države članice boravišta, primjenjuju na državljane te države. | 1.   
  Građani Unije s pasivnim biračkim pravom
  podliježu istim uvjetima u pogledu nespojivosti kao i oni koji se, prema propisima države članice boravišta, primjenjuju na državljane te države. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Osobe koje imaju pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  podliježu istim uvjetima u pogledu nespojivosti kao i oni koji se, prema propisima države članice boravišta, primjenjuju na državljane te države.

1.   
  Građani Unije s pasivnim biračkim pravom
  podliježu istim uvjetima u pogledu nespojivosti kao i oni koji se, prema propisima države članice boravišta, primjenjuju na državljane te države.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Birači
  koji ispunjavaju uvjete članka 3. ostvaruju svoje aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako su izrazili želju da to učine. | 1.   
  Građani Unije s aktivnim biračkim pravom
  koji ispunjavaju uvjete članka 3. ostvaruju svoje aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako su izrazili želju da to učine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Birači
  koji ispunjavaju uvjete članka 3. ostvaruju svoje aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako su izrazili želju da to učine.

1.   
  Građani Unije s aktivnim biračkim pravom
  koji ispunjavaju uvjete članka 3. ostvaruju svoje aktivno biračko pravo na lokalnim izborima u državi članici boravišta ako su izrazili želju da to učine.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako je glasovanje u državi članici boravišta obvezno, tada su
  birači u skladu
  s 
  člankom 3.
  koji su upisani u popis birača dužni glasovati. | 2.   Ako je glasovanje u državi članici boravišta obvezno, tada su
  građani Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  koji su upisani u popis birača dužni glasovati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako je glasovanje u državi članici boravišta obvezno, tada su
  birači u skladu
  s 
  člankom 3.
  koji su upisani u popis birača dužni glasovati.

2.   Ako je glasovanje u državi članici boravišta obvezno, tada su
  građani Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  koji su upisani u popis birača dužni glasovati.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice
  u kojima ne postoji obveza glasovanja mogu predvidjeti automatski upis birača u skladu
  s 
  člankom 3.
  u popis birača. | 3.   Države članice
  nastoje uvesti neposredan upis građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na birački popis kao građana Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom nakon što dobiju pristanak dotičnih građana Unije
  u 
  trenutku u kojem prijavljuju boravište u državi članici boravišta. Građani Unije s aktivnim biračkim pravom koji se ne odluče za neposredan upis u popis birača pozivaju se da se upišu znatno prije održavanja izbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice
  u kojima ne postoji obveza glasovanja mogu predvidjeti automatski upis birača u skladu
  s 
  člankom 3.
  u popis birača.

3.   Države članice
  nastoje uvesti neposredan upis građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta na birački popis kao građana Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom nakon što dobiju pristanak dotičnih građana Unije
  u 
  trenutku u kojem prijavljuju boravište u državi članici boravišta. Građani Unije s aktivnim biračkim pravom koji se ne odluče za neposredan upis u popis birača pozivaju se da se upišu znatno prije održavanja izbora.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile
  biraču u skladu
  s 
  člankom 3.
  da bude upisan u popis birača pravodobno prije dana izbora. | 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile
  građaninu Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  da bude upisan u popis birača pravodobno prije dana izbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile
  biraču u skladu
  s 
  člankom 3.
  da bude upisan u popis birača pravodobno prije dana izbora.

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi omogućile
  građaninu Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  da bude upisan u popis birača pravodobno prije dana izbora.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi im ime bilo upisano u popis birača, birači u skladu s člankom 3. podnose iste dokumente kao i birači koji su državljani. | Kako bi im ime bilo upisano u popis birača, građani Unije s aktivnim biračkim pravom podnose iste ili istovjetne dokumente kao i birači koji su državljani.
  Oni također podnose formalnu izjavu u skladu s predloškom iz Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi im ime bilo upisano u popis birača, birači u skladu s člankom 3. podnose iste dokumente kao i birači koji su državljani.

Kako bi im ime bilo upisano u popis birača, građani Unije s aktivnim biračkim pravom podnose iste ili istovjetne dokumente kao i birači koji su državljani.
  Oni također podnose formalnu izjavu u skladu s predloškom iz Priloga II.

Oni također podnose formalnu izjavu u skladu s predloškom iz Priloga II.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Država članica boravišta može također zahtijevati od
  birača u skladu s člankom 3. da predoči valjanu identifikacijsku ispravu zajedno
  s 
  formalnom izjavom sastavljenom prema predlošku utvrđenom u Prilogu II . | Država članica boravišta može također zahtijevati od
  građana Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom da: |
| | (a) | predoče valjanu identifikacijsku ispravu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Država članica boravišta može također zahtijevati od
  birača u skladu s člankom 3. da predoči valjanu identifikacijsku ispravu zajedno
  s 
  formalnom izjavom sastavljenom prema predlošku utvrđenom u Prilogu II .

birača u skladu s člankom 3. da predoči valjanu identifikacijsku ispravu zajedno

formalnom izjavom sastavljenom prema predlošku utvrđenom u Prilogu II .

Država članica boravišta može također zahtijevati od
  građana Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom da:

građana Unije

aktivnim biračkim pravom da:

(a)

(a)

predoče valjanu identifikacijsku ispravu;

predoče valjanu identifikacijsku ispravu;

| (b) | navedu datum od kojeg borave u toj državi članici ili nekoj drugoj državi članici; |
| --- | --- |

(b)

(b)

navedu datum od kojeg borave u toj državi članici ili nekoj drugoj državi članici;

navedu datum od kojeg borave u toj državi članici ili nekoj drugoj državi članici;

| (c) | ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima.

ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 8. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Birači u skladu
  s 
  člankom 3.
  koji su upisani u popis birača u državi članici boravišta ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve do trenutka kada se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako države članice propišu da se državljane obavijesti o brisanju s popisa birača, te se odredbe primjenjuju i na
  birače
  u 
  skladu s člankom 3
  . | 3.   
  Građani Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  koji su upisani u popis birača u državi članici boravišta ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve do trenutka kada se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako države članice propišu da se državljane obavijesti o brisanju s popisa birača, te se odredbe primjenjuju i na
  građane Unije s aktivnim biračkim pravom. Ta se obavijest dostavlja predmetnim građanima Unije s aktivnim biračkim pravom na jeziku Unije po izboru te osobe navedenom
  u 
  formalnoj izjavi, ako je taj građanin Unije naznačio poželjni jezik komunikacije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Birači u skladu
  s 
  člankom 3.
  koji su upisani u popis birača u državi članici boravišta ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve do trenutka kada se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako države članice propišu da se državljane obavijesti o brisanju s popisa birača, te se odredbe primjenjuju i na
  birače
  u 
  skladu s člankom 3
  .

3.   
  Građani Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  koji su upisani u popis birača u državi članici boravišta ostaju na njemu pod jednakim uvjetima kao i birači koji su državljani sve do trenutka kada se izbrišu jer više ne ispunjavaju zahtjeve za ostvarivanje aktivnog biračkog prava. Ako države članice propišu da se državljane obavijesti o brisanju s popisa birača, te se odredbe primjenjuju i na
  građane Unije s aktivnim biračkim pravom. Ta se obavijest dostavlja predmetnim građanima Unije s aktivnim biračkim pravom na jeziku Unije po izboru te osobe navedenom
  u 
  formalnoj izjavi, ako je taj građanin Unije naznačio poželjni jezik komunikacije
  .

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5.

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ne dovodeći u pitanje pravila bilo koje države članice o aktivnom ili pasivnom biračkom pravu državljana koji borave izvan njezina državnog područja, činjenica da su
  birači u skladu s člankom 3.
  upisani u popis birača njihove države članice boravišta ne podrazumijeva njihovo brisanje s popisa birača matične države članice. | 5.   Ne dovodeći u pitanje pravila bilo koje države članice o aktivnom ili pasivnom biračkom pravu državljana koji borave izvan njezina državnog područja, činjenica da su
  građani Unije s aktivnim biračkim pravom
  upisani u popis birača njihove države članice boravišta ne podrazumijeva njihovo brisanje s popisa birača matične države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ne dovodeći u pitanje pravila bilo koje države članice o aktivnom ili pasivnom biračkom pravu državljana koji borave izvan njezina državnog područja, činjenica da su
  birači u skladu s člankom 3.
  upisani u popis birača njihove države članice boravišta ne podrazumijeva njihovo brisanje s popisa birača matične države članice.

5.   Ne dovodeći u pitanje pravila bilo koje države članice o aktivnom ili pasivnom biračkom pravu državljana koji borave izvan njezina državnog područja, činjenica da su
  građani Unije s aktivnim biračkim pravom
  upisani u popis birača njihove države članice boravišta ne podrazumijeva njihovo brisanje s popisa birača matične države članice.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada podnose zahtjev za kandidiranje, 
  osobe s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3.
   podnose iste dokazne isprave kao i kandidati koji su državljani. Država članica boravišta može od dotičnih osoba zahtijevati podnošenje formalne izjave sastavljene prema predlošku utvrđenom u Prilogu III. | 1.   Kada podnose zahtjev za kandidiranje,
  građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta
  podnose iste
  ili istovjetne
  dokazne isprave kao i kandidati koji su državljani. Država članica boravišta može od dotičnih osoba zahtijevati podnošenje formalne izjave sastavljene prema predlošku utvrđenom u Prilogu III. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kada podnose zahtjev za kandidiranje, 
  osobe s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3.
   podnose iste dokazne isprave kao i kandidati koji su državljani. Država članica boravišta može od dotičnih osoba zahtijevati podnošenje formalne izjave sastavljene prema predlošku utvrđenom u Prilogu III.

1.   Kada podnose zahtjev za kandidiranje,
  građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta
  podnose iste
  ili istovjetne
  dokazne isprave kao i kandidati koji su državljani. Država članica boravišta može od dotičnih osoba zahtijevati podnošenje formalne izjave sastavljene prema predlošku utvrđenom u Prilogu III.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Država članica boravišta može također zahtijevati od osoba s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. da: | 2.   Država članica boravišta može također zahtijevati od građana Unije s pasivnim biračkim pravom da: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Država članica boravišta može također zahtijevati od osoba s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. da:

2.   Država članica boravišta može također zahtijevati od građana Unije s pasivnim biračkim pravom da:

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | u formalnoj izjavi koju daju u skladu sa stavkom 1. prilikom podnošenja svojeg zahtjeva za kandidiranje navedu da im u matičnoj državi članici nije oduzeto pasivno biračko pravo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

u formalnoj izjavi koju daju u skladu sa stavkom 1. prilikom podnošenja svojeg zahtjeva za kandidiranje navedu da im u matičnoj državi članici nije oduzeto pasivno biračko pravo;

| (a) | u formalnoj izjavi koju daju u skladu sa stavkom 1. prilikom podnošenja svojeg zahtjeva za kandidiranje navedu da im u matičnoj državi članici nije oduzeto pasivno biračko pravo
  . U slučaju legitimne sumnje u pogledu sadržaja službene izjave, država članica boravišta može izravno od matične države članice građanina Unije koji nije državljanin države članice boravišta, prije ili nakon izbora, zatražiti potvrdu da predmetnoj osobi nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi članici
  ; |
| --- | --- |

(a)

u formalnoj izjavi koju daju u skladu sa stavkom 1. prilikom podnošenja svojeg zahtjeva za kandidiranje navedu da im u matičnoj državi članici nije oduzeto pasivno biračko pravo
  . U slučaju legitimne sumnje u pogledu sadržaja službene izjave, država članica boravišta može izravno od matične države članice građanina Unije koji nije državljanin države članice boravišta, prije ili nakon izbora, zatražiti potvrdu da predmetnoj osobi nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi članici
  ;

. U slučaju legitimne sumnje u pogledu sadržaja službene izjave, država članica boravišta može izravno od matične države članice građanina Unije koji nije državljanin države članice boravišta, prije ili nakon izbora, zatražiti potvrdu da predmetnoj osobi nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi članici

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u slučaju sumnje u pogledu sadržaja izjave na temelju točke (a), prije ili nakon izbora podnesu potvrdu nadležnih administrativnih tijela u njihovoj matičnoj državi članici da im nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi ili da tim tijelima takvo oduzimanje nije poznato; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

u slučaju sumnje u pogledu sadržaja izjave na temelju točke (a), prije ili nakon izbora podnesu potvrdu nadležnih administrativnih tijela u njihovoj matičnoj državi članici da im nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi ili da tim tijelima takvo oduzimanje nije poznato;

u slučaju sumnje u pogledu sadržaja izjave na temelju točke (a), prije ili nakon izbora podnesu potvrdu nadležnih administrativnih tijela u njihovoj matičnoj državi članici da im nije oduzeto pasivno biračko pravo u toj državi ili da tim tijelima takvo oduzimanje nije poznato;

Briše se.

Briše se.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – točka ea (nova)

Članak 9. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima.

ako to žele, navedu jedan jezik ili više jezika na kojima žele primati informacije iz članka 12. stavka 2., odabrane među službenim jezicima Unije ili, ako nadležno tijelo nudi tu mogućnost, među drugim jezicima.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice
  koje državljanima omogućuju glasovanje unaprijed
  ,
  glasovanje
  poštom te
  elektroničko
  i 
  internetsko
  glasovanje na lokalnim izborima osiguravaju da su ti načini glasovanja dostupni pod istim uvjetima i 
  biračima u skladu
  s 
  člankom 3
  . | Države članice
  nastoje omogućiti glasovanje poštom na lokalnim izborima. Ako države članice dopuštaju svojim državljanima glasovanje
  poštom
  , glasovanje unaprijed, glasovanje preko opunomoćenika
  te
  elektroničko
  i 
  internetsko
  glasovanje na lokalnim izborima
  , one
  osiguravaju da su ti načini glasovanja dostupni pod istim uvjetima i 
  građanima Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice
  koje državljanima omogućuju glasovanje unaprijed
  ,
  glasovanje
  poštom te
  elektroničko
  i 
  internetsko
  glasovanje na lokalnim izborima osiguravaju da su ti načini glasovanja dostupni pod istim uvjetima i 
  biračima u skladu
  s 
  člankom 3
  .

koje državljanima omogućuju glasovanje unaprijed

glasovanje

elektroničko

internetsko

biračima u skladu

člankom 3

Države članice
  nastoje omogućiti glasovanje poštom na lokalnim izborima. Ako države članice dopuštaju svojim državljanima glasovanje
  poštom
  , glasovanje unaprijed, glasovanje preko opunomoćenika
  te
  elektroničko
  i 
  internetsko
  glasovanje na lokalnim izborima
  , one
  osiguravaju da su ti načini glasovanja dostupni pod istim uvjetima i 
  građanima Unije
  s 
  aktivnim biračkim pravom
  .

nastoje omogućiti glasovanje poštom na lokalnim izborima. Ako države članice dopuštaju svojim državljanima glasovanje

, glasovanje unaprijed, glasovanje preko opunomoćenika

elektroničko

internetsko

, one

građanima Unije

aktivnim biračkim pravom

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica boravišta pravodobno obavješćuje dotične osobe 
  uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika
  o odluci donesenoj u pogledu njihovih zahtjeva za upis u popis birača ili o odluci u vezi s prihvatljivošću njihovih zahtjeva za kandidiranje. | 1.   Država članica boravišta pravodobno obavješćuje dotične osobe o odluci donesenoj u pogledu 
  njihova neposrednog upisa u popis birača odnosno
  njihovih zahtjeva za upis u popis birača ili o odluci u vezi s prihvatljivošću njihovih zahtjeva za kandidiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica boravišta pravodobno obavješćuje dotične osobe 
  uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika
  o odluci donesenoj u pogledu njihovih zahtjeva za upis u popis birača ili o odluci u vezi s prihvatljivošću njihovih zahtjeva za kandidiranje.

1.   Država članica boravišta pravodobno obavješćuje dotične osobe o odluci donesenoj u pogledu 
  njihova neposrednog upisa u popis birača odnosno
  njihovih zahtjeva za upis u popis birača ili o odluci u vezi s prihvatljivošću njihovih zahtjeva za kandidiranje.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako građani Unije nisu upisani u popis birača ili je njihov zahtjev za upis u popis birača odbijen, ili je odbijen njihov zahtjev za kandidiranje, dotična osoba ima pravo na pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani. | 2.   Ako građani Unije nisu upisani u popis birača ili je njihov
  neposredni upis u popis birača ili pak
  zahtjev za upis u popis birača odbijen, ili je odbijen njihov zahtjev za kandidiranje, dotična osoba ima pravo na
  djelotvorna
  pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako građani Unije nisu upisani u popis birača ili je njihov zahtjev za upis u popis birača odbijen, ili je odbijen njihov zahtjev za kandidiranje, dotična osoba ima pravo na pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani.

2.   Ako građani Unije nisu upisani u popis birača ili je njihov
  neposredni upis u popis birača ili pak
  zahtjev za upis u popis birača odbijen, ili je odbijen njihov zahtjev za kandidiranje, dotična osoba ima pravo na
  djelotvorna
  pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U slučaju pogrešaka u popisu birača ili listi kandidata za lokalne izbore dotična osoba ima pravo na pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani. | 3.   U slučaju pogrešaka u popisu birača ili listi kandidata za lokalne izbore dotična osoba ima pravo na
  djelotvorna
  pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U slučaju pogrešaka u popisu birača ili listi kandidata za lokalne izbore dotična osoba ima pravo na pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani.

3.   U slučaju pogrešaka u popisu birača ili listi kandidata za lokalne izbore dotična osoba ima pravo na
  djelotvorna
  pravna sredstva pod jednakim uvjetima kako to zakonodavstvo države članice boravišta propisuje za osobe s aktivnim i pasivnim biračkim pravom koje su njezini državljani.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Države članice pravodobno te jasnim i jednostavnim jezikom obavješćuju dotičnu osobu o odluci iz stavka 1. i pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3., i to na jeziku po izboru osobe navedenom u formalnoj izjavi, ako je građanin Unije s aktivnim biračkim pravom naznačio takav poželjni jezik komunikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Države članice pravodobno te jasnim i jednostavnim jezikom obavješćuju dotičnu osobu o odluci iz stavka 1. i pravnim sredstvima iz stavaka 2. i 3., i to na jeziku po izboru osobe navedenom u formalnoj izjavi, ako je građanin Unije s aktivnim biračkim pravom naznačio takav poželjni jezik komunikacije.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice imenuju
  nacionalno
  tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta budu pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima. | 1.   Države članice imenuju
  nadležno
  tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta budu pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima.
  Relevantna tijela pružaju informacije koordinirano i, kad god je to moguće, u suradnji s organizacijama civilnog društva, u trenutku prijave boravišta i pravodobno prije izbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice imenuju
  nacionalno
  tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta budu pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima.

1.   Države članice imenuju
  nadležno
  tijelo odgovorno za poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da građani Unije koji nisu državljani države članice boravišta budu pravodobno obaviješteni o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima.
  Relevantna tijela pružaju informacije koordinirano i, kad god je to moguće, u suradnji s organizacijama civilnog društva, u trenutku prijave boravišta i pravodobno prije izbora.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju da imenovano tijelo u skladu sa stavkom 1. izravno i pojedinačno priopćava
  osobama koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  sljedeće informacije: | 2.   Države članice osiguravaju da imenovano tijelo u skladu sa stavkom 1. izravno i pojedinačno priopćava
  građanima Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  sljedeće informacije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju da imenovano tijelo u skladu sa stavkom 1. izravno i pojedinačno priopćava
  osobama koje imaju aktivno
  i 
  pasivno biračko pravo u skladu s člankom 3.
  sljedeće informacije:

2.   Države članice osiguravaju da imenovano tijelo u skladu sa stavkom 1. izravno i pojedinačno priopćava
  građanima Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  sljedeće informacije:

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – točka b

Članak 12. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | datum izbora te način i mjesto glasovanja, kada ti podaci postanu dostupni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

datum izbora te način i mjesto glasovanja, kada ti podaci postanu dostupni;

| (b) | datum izbora te način i mjesto glasovanja, kada ti podaci postanu dostupni
  , uključujući prema potrebi posebne načine glasovanja iz članka 10.
  ; |
| --- | --- |

(b)

datum izbora te način i mjesto glasovanja, kada ti podaci postanu dostupni
  , uključujući prema potrebi posebne načine glasovanja iz članka 10.
  ;

, uključujući prema potrebi posebne načine glasovanja iz članka 10.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 12. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | posebne mjere kojima se olakšava ostvarivanje prava glasa za određene skupine glasača, kao što su osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

posebne mjere kojima se olakšava ostvarivanje prava glasa za određene skupine glasača, kao što su osobe s invaliditetom;

posebne mjere kojima se olakšava ostvarivanje prava glasa za određene skupine glasača, kao što su osobe s invaliditetom;

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – točka bb (nova)

Članak 12. – stavak 2. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | informacije o izbornom i političkom sustavu, uključujući ovlasti osnovnih jedinica lokalne uprave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

informacije o izbornom i političkom sustavu, uključujući ovlasti osnovnih jedinica lokalne uprave;

informacije o izbornom i političkom sustavu, uključujući ovlasti osnovnih jedinica lokalne uprave;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije
  iz stavka 2.
  pružaju se uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika. | Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis birača ili kandidata na lokalnim izborima
  iz stavka 1.
  te
  sve ostale
  informacije
  koje se dostavljaju na temelju ove Direktive
  pružaju se uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika.
  Informacije iz stavka 1. pružaju se na svim službenim jezicima Unije, dok se informacije iz stavka 2. priopćavaju predmetnoj osobi na jeziku po njezinu izboru, navedenom u formalnoj izjavi, ako je građanin Unije s aktivnim biračkim pravom naznačio poželjni jezik komunikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije
  iz stavka 2.
  pružaju se uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika.

iz stavka 2.

Informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis birača ili kandidata na lokalnim izborima
  iz stavka 1.
  te
  sve ostale
  informacije
  koje se dostavljaju na temelju ove Direktive
  pružaju se uz upotrebu jasnog i jednostavnog jezika.
  Informacije iz stavka 1. pružaju se na svim službenim jezicima Unije, dok se informacije iz stavka 2. priopćavaju predmetnoj osobi na jeziku po njezinu izboru, navedenom u formalnoj izjavi, ako je građanin Unije s aktivnim biračkim pravom naznačio poželjni jezik komunikacije.

iz stavka 1.

sve ostale

koje se dostavljaju na temelju ove Direktive

Informacije iz stavka 1. pružaju se na svim službenim jezicima Unije, dok se informacije iz stavka 2. priopćavaju predmetnoj osobi na jeziku po njezinu izboru, navedenom u formalnoj izjavi, ako je građanin Unije s aktivnim biračkim pravom naznačio poželjni jezik komunikacije.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća informacije iz prvog podstavka dostavljaju se na jednom ili više službenih jezika države članice domaćina, a usto uz njih se prilaže i prijevod na barem još jedan službeni jezik Unije koji općenito razumije najveći mogući broj građana Europske unije koji borave na njezinu državnom području

   (28)

  . | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća informacije iz prvog podstavka dostavljaju se na jednom ili više službenih jezika države članice domaćina, a usto uz njih se prilaže i prijevod na barem još jedan službeni jezik Unije koji općenito razumije najveći mogući broj građana Europske unije koji borave na njezinu državnom području

   (28)

  .

U skladu sa zahtjevima u pogledu kvalitete iz članka 9. Uredbe (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća informacije iz prvog podstavka dostavljaju se na jednom ili više službenih jezika države članice domaćina, a usto uz njih se prilaže i prijevod na barem još jedan službeni jezik Unije koji općenito razumije najveći mogući broj građana Europske unije koji borave na njezinu državnom području

28

.

Briše se.

Briše se.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija osigurava da su informacije koje se odnose na aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta, u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 1. UFEU-a, kao i informacije iz stavaka 1. i 2. ovog članka, dostupne ovim građanima na jasan i pristupačan način, prema potrebi na svim službenim jezicima Unije, među ostalim i preko platformi Europe Direct i Your Europe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija osigurava da su informacije koje se odnose na aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim izborima građana Unije koji nisu državljani države članice boravišta, u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (b) i člankom 22. stavkom 1. UFEU-a, kao i informacije iz stavaka 1. i 2. ovog članka, dostupne ovim građanima na jasan i pristupačan način, prema potrebi na svim službenim jezicima Unije, među ostalim i preko platformi Europe Direct i Your Europe.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4.

Članak 12. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice osiguravaju da su informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije iz stavka 2. dostupne osobama s invaliditetom i starijim osobama
  uz upotrebu
  odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije. | 4.   Države članice osiguravaju da su informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije iz stavka 2. dostupne osobama s invaliditetom i starijim osobama
  , osobama u udaljenim područjima, manjinskim skupinama i onima koji se općenito suočavaju s poteškoćama pri glasovanju primjenom zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u Prilogu I. Direktivi (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  te upotrebom
  odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije
  koji su im prilagođeni, kao što su znakovni jezik, Brailleovo pismo ili lako razumljiv format. Države članice mogu osigurati da osobe s invaliditetom na zahtjev dobiju pomoć pri glasovanju od osobe po vlastitom izboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice osiguravaju da su informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije iz stavka 2. dostupne osobama s invaliditetom i starijim osobama
  uz upotrebu
  odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije.

4.   Države članice osiguravaju da su informacije o uvjetima i detaljnim pravilima za upis u svojstvu birača ili kandidata na lokalnim izborima te informacije iz stavka 2. dostupne osobama s invaliditetom i starijim osobama
  , osobama u udaljenim područjima, manjinskim skupinama i onima koji se općenito suočavaju s poteškoćama pri glasovanju primjenom zahtjeva za pristupačnost utvrđenih u Prilogu I. Direktivi (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  te upotrebom
  odgovarajućih sredstava, načina i oblika komunikacije
  koji su im prilagođeni, kao što su znakovni jezik, Brailleovo pismo ili lako razumljiv format. Države članice mogu osigurati da osobe s invaliditetom na zahtjev dobiju pomoć pri glasovanju od osobe po vlastitom izboru.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Briše se. |
| Odstupanja | |
| 1.
     
  Ako u nekoj državi članici udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani premašuje 20 % ukupnog broja građana Unije koji jesu i građana Unije koji nisu državljani te države članice i koji tamo borave, a glasačke su dobi, ta država članica može, odstupajući od ove Direktive: | |
| (a) | ograničiti aktivno biračko pravo na osobe s aktivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Briše se.

Briše se.

Odstupanja

Odstupanja

1.
     
  Ako u nekoj državi članici udio građana Unije glasačke dobi koji u njoj borave, ali nisu njezini državljani premašuje 20 % ukupnog broja građana Unije koji jesu i građana Unije koji nisu državljani te države članice i koji tamo borave, a glasačke su dobi, ta država članica može, odstupajući od ove Direktive:

(a)

(a)

ograničiti aktivno biračko pravo na osobe s aktivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave;

ograničiti aktivno biračko pravo na osobe s aktivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave;

| (b) | ograničiti pasivno biračko pravo na osobe s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od dvostrukog mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave; i da |
| --- | --- |

(b)

(b)

ograničiti pasivno biračko pravo na osobe s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od dvostrukog mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave; i da

ograničiti pasivno biračko pravo na osobe s pasivnim biračkim pravom u skladu s člankom 3. koje borave u toj državi članici tijekom određenog minimalnog razdoblja koje ne smije biti dulje od dvostrukog mandata na koji je izabrano predstavničko tijelo jedinice lokalne uprave; i da

| (c) | poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sastava lista kandidata kako bi se osobito potakla integracija građana Unije koji su državljani druge države članice. |
| --- | --- |

(c)

(c)

poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sastava lista kandidata kako bi se osobito potakla integracija građana Unije koji su državljani druge države članice.

poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu sastava lista kandidata kako bi se osobito potakla integracija građana Unije koji su državljani druge države članice.

2.
     
  Kraljevina Belgija može, odstupajući od odredaba ove Direktive, primijeniti odredbe stavka 1. točke (a) na ograničeni broj jedinica lokalne uprave, čiji popis priopćuje najmanje godinu dana prije izbora za jedinicu lokalne uprave za koju namjerava primijeniti odstupanje.

3.
     
  Ako propisi države članice propisuju da državljani druge države članice koji tamo borave imaju pravo glasa za nacionalni parlament te države i da u tu svrhu mogu biti upisani u popis birača te države pod potpuno jednakim uvjetima kao i birači državljani, prva se država članica može, odstupajući od ove Direktive, suzdržati od primjene članaka od 6. do 11. u odnosu na te osobe.

4.
     
  Svakih šest godina nakon stupanja na snagu ove Direktive Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće u kojem provjerava je li dodjela odstupanja sukladno članku 22. stavku 1. UFEU-a dotičnim državama članicama još uvijek opravdana te predlaže da se izvrše potrebne prilagodbe. Države članice koje primjenjuju odstupanja na temelju stavaka 1. i 2. dostavljaju Komisiji sva potrebna obrazloženja.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – naslov

Članak 14. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješćivanje | Prikupljanje podataka i
  izvješćivanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješćivanje

Prikupljanje podataka i
  izvješćivanje

Prikupljanje podataka i

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive i svake četiri godine nakon toga, države članice izvješćuju Komisiju o primjeni ove Direktive na svojem državnom području, među ostalim o primjeni članka 5. stavaka 3. i 4. Izvješće sadržava statističke podatke o sudjelovanju
  birača
  i 
  kandidata
  u lokalnim izborima u skladu s člankom 3. i sažetak mjera poduzetih
  u tom pogledu
  . | 1.   U roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive i svake četiri godine nakon toga, države članice izvješćuju
  javnost i
  Komisiju o primjeni ove Direktive na svojem državnom području, među ostalim o primjeni članka 5. stavaka 3. i 4.
  Povrh općih primjedbi,
  izvješće sadržava statističke podatke o sudjelovanju
  građana Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  u lokalnim izborima u skladu s člankom 3. i sažetak mjera poduzetih
  s ciljem olakšavanja i poticanja njihova sudjelovanja. Ti se podaci prikupljaju na transparentan, ujednačen i siguran način na temelju zajedničkih pokazatelja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive i svake četiri godine nakon toga, države članice izvješćuju Komisiju o primjeni ove Direktive na svojem državnom području, među ostalim o primjeni članka 5. stavaka 3. i 4. Izvješće sadržava statističke podatke o sudjelovanju
  birača
  i 
  kandidata
  u lokalnim izborima u skladu s člankom 3. i sažetak mjera poduzetih
  u tom pogledu
  .

1.   U roku od tri godine od stupanja na snagu ove Direktive i svake četiri godine nakon toga, države članice izvješćuju
  javnost i
  Komisiju o primjeni ove Direktive na svojem državnom području, među ostalim o primjeni članka 5. stavaka 3. i 4.
  Povrh općih primjedbi,
  izvješće sadržava statističke podatke o sudjelovanju
  građana Unije s aktivnim
  i 
  pasivnim biračkim pravom
  u lokalnim izborima u skladu s člankom 3. i sažetak mjera poduzetih
  s ciljem olakšavanja i poticanja njihova sudjelovanja. Ti se podaci prikupljaju na transparentan, ujednačen i siguran način na temelju zajedničkih pokazatelja
  .

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 16. u vezi s utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja za prikupljanje statističkih podataka iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 16. u vezi s utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja za prikupljanje statističkih podataka iz stavka 1.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija u roku od dvije godine nakon izbora za Europski parlament 2029. ocjenjuje primjenu ove Direktive i izrađuje izvješće o procjeni napretka s obzirom na ciljeve sadržane u njoj. | Komisija u roku od dvije godine nakon izbora za Europski parlament 2029. ocjenjuje primjenu ove Direktive i izrađuje izvješće o procjeni napretka s obzirom na ciljeve sadržane u njoj.
  Izvješću se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi radi izmjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u roku od dvije godine nakon izbora za Europski parlament 2029. ocjenjuje primjenu ove Direktive i izrađuje izvješće o procjeni napretka s obzirom na ciljeve sadržane u njoj.

Komisija u roku od dvije godine nakon izbora za Europski parlament 2029. ocjenjuje primjenu ove Direktive i izrađuje izvješće o procjeni napretka s obzirom na ciljeve sadržane u njoj.
  Izvješću se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi radi izmjene ove Direktive.

Izvješću se prema potrebi prilažu zakonodavni prijedlozi radi izmjene ove Direktive.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka 2., 8. i 9
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka 2., 8. i 9
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Direktive.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 2., 8. i 9
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 2., 8. i 9
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 6.

Članak 16. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članaka 2., 8. i 9.
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članaka 2., 8. i 9.
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka 2. stavka 2., članka 8. stavka 4., članka 9. stavka 3. i članka 14. stavka 1.a
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članci od 1. do 7., članak 8. stavak 1.
  , članak 11. stavak 2. i članak 13.
  primjenjuju se od 31. prosinca 2023. | Članci od 1. do 7., članak 8. stavak 1.
  i članak 11. stavak 2.
  primjenjuju se od 31. prosinca 2023. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članci od 1. do 7., članak 8. stavak 1.
  , članak 11. stavak 2. i članak 13.
  primjenjuju se od 31. prosinca 2023.

, članak 11. stavak 2. i članak 13.

Članci od 1. do 7., članak 8. stavak 1.
  i članak 11. stavak 2.
  primjenjuju se od 31. prosinca 2023.

i članak 11. stavak 2.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – naslov

Prilog II. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PRILOG II. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s aktivnim biračkim pravom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PRILOG II. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s aktivnim biračkim pravom

PRILOG II. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s aktivnim biračkim pravom

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – stavak 1.a (novi)

Prilog II. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Izjavljujem da poruke o glasovanju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izjavljujem da poruke o glasovanju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima:

Izjavljujem da poruke o glasovanju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima:

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – točka 1.a (nova)

Prilog II. – točka 1.a (nova)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

   (1a) |
| --- |
| Mjesto/datum: | |
| Potpis: | |

Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

   (1a)

Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

1a

Mjesto/datum:

Mjesto/datum:

Potpis:

Potpis:

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – naslov

Prilog III. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PRILOG III. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s pasivnim biračkim pravom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PRILOG III. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s pasivnim biračkim pravom

PRILOG III. – Formalna izjava koju podnose građani Unije s pasivnim biračkim pravom

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – stavak 1.a (novi)

Prilog III. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Izjavljujem da poruke o kandidiranju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izjavljujem da poruke o kandidiranju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima:

Izjavljujem da poruke o kandidiranju na lokalnim izborima želim primati na sljedećem jeziku odnosno sljedećim jezicima:

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – točka 1.a (nova)

Prilog III. – točka 1.a (nova)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

   (1a) |
| --- |
| Mjesto/datum: | |
| Potpis: | |

Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

   (1a)

Imam boravište u......... (ime države članice boravišta) ......... (duljina boravka)

1a

Mjesto/datum:

Mjesto/datum:

Potpis:

Potpis:

---

(1)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

1

(22)  Izvješće o građanstvu EU-a za 2020. „Jačanje položaja građana i zaštita njihovih prava”, COM(2020) 730 final.

22

(22)  Izvješće o građanstvu EU-a za 2020. „Jačanje položaja građana i zaštita njihovih prava”, COM(2020) 730 final.

22

(23)  Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka).

23

(23)  Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (preinaka).

23

(25)  Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

25

(25)  Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

25

(28)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.–38.)

28

Uredba (EU) 2018/1724 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika za pristup informacijama, postupcima, uslugama podrške i rješavanja problema te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (SL L 295, 21.11.2018., str. 1.–38.)

(1a)  
  Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

1a

Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

(1a)  Samo ako se taj podatak traži i na temelju nacionalnog zakonodavstva.

1a

(1a)  Samo ako se taj podatak traži i na temelju nacionalnog zakonodavstva.

1a

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/127 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/127

---

P9_TA(2023)0039

Standardne vrijednosti emisija CO2 za automobile i kombije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nova osobna vozila i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0556),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0322/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje irskog Senata, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 27. siječnja 2022. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 27. siječnja 2022. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. studenoga 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0150/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 194, 12.5.2022., str. 81.

(2)  SL C 270, 13.7.2022., str. 38.

(3)  Ovo stajalište zamijenjuje amandmane usvojene na sjednici 8. lipnja 2022. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0234).

---

P9_TC1-COD(2021)0197

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/631 u pogledu postrožavanja standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila u skladu s povećanjem klimatskih ambicija Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2023/851).

---

srijeda, 15. veljače 2023.

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/128

---

P9_TA(2023)0040

Izmjena Uredbe o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF)

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu opsega prihvatljive imovine i ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava portfelja i zahtjeva diversifikacije, pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima te zahtjeva koji se odnose na odobrenje za rad, politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0722), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0722),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0435/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0435/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. ožujka 2022. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. prosinca 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0196/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0196/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 290, 29.7.2022., str. 64.

---

P9_TC1-COD(2021)0377

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/760 u pogledu zahtjeva koji se odnose na politike ulaganja i uvjete poslovanja europskih fondova za dugoročna ulaganja i opsega imovine prihvatljive za ulaganja, zahtjeva u pogledu sastava i diversifikacije portfelja te pozajmljivanja novčanih sredstava i drugih pravila o fondovima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2023/606)

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/129

---

P9_TA(2023)0041

Sporazum EU-a i Sjeverne Makedonije: operativne aktivnosti koje provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Sjevernoj Makedoniji

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Sjeverne Makedonije o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Sjevernoj Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 283/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12895/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12895/2022),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Sjeverne Makedonije o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Sjevernoj Makedoniji (12896/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Sjeverne Makedonije o operativnim aktivnostima koje Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Sjevernoj Makedoniji (12896/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d), člankom 79. stavkom 2. točkom (c) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0369/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d), člankom 79. stavkom 2. točkom (c) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0369/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0027/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0027/2023),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Sjeverne Makedonije. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/130

---

P9_TA(2023)0042

Ovlašćivanje Poljske da ratificira izmjenu Konvencije o zaštiti i upravljanju resursima aljaške kolje u središnjem Beringovu moru

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju Poljske da u interesu Europske unije ratificira izmjenu Konvencije o zaštiti i upravljanju resursima aljaške kolje u središnjem Beringovu moru (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 283/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10918/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10918/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0293/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0007/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0007/2023),

| 1. | daje suglasnost za ovlašćivanje Poljske da ratificira izmjenu Konvencije o zaštiti i upravljanju resursima aljaške kolje u središnjem Beringovu moru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/131

---

P9_TA(2023)0043

Protokol uz Sporazum o suradnji Europske zajednice i Koreje o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS): pristupanje Bugarske, Hrvatske i Rumunjske

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Rumunjske Europskoj uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 283/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06739/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06739/2019),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Rumunjske Europskoj uniji (06756/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Sporazum o suradnji o civilnom globalnom navigacijskom satelitskom sustavu (GNSS) između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Rumunjske Europskoj uniji (06756/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0366/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 172. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0366/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4., članak 114. stavak 7. te članak 52. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4., članak 114. stavak 7. te članak 52. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0006/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0006/2023),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola uz Sporazum o suradnji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republici Koreji. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/132

---

P9_TA(2023)0044

Zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa: Zajedničko poduzeće za čipove

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 283/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2022)0047), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2022)0047),

| — | uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. podstavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. podstavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0113/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0012/2023),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

2022/0033 (NLE)

Prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 187. i članak 188. prvi stavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

budući da:

| (-1) | Jačanje europskog ekosustava poluvodiča jedan je od ključnih elemenata za postizanje gospodarske otpornosti i sigurnosti, strateške autonomije, poboljšane digitalne suverenosti i smanjene ovisnosti. Ono će imati važnu ulogu u zelenoj i digitalnoj tranziciji. |
| --- | --- |

(-1)

Jačanje europskog ekosustava poluvodiča jedan je od ključnih elemenata za postizanje gospodarske otpornosti i sigurnosti, strateške autonomije, poboljšane digitalne suverenosti i smanjene ovisnosti. Ono će imati važnu ulogu u zelenoj i digitalnoj tranziciji.

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) 2021/2085 (3) osnivaju se zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa, uključujući Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije
  („Zajedničko poduzeće za čipove”)
  . |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) 2021/2085 (3) osnivaju se zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa, uključujući Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije
  („Zajedničko poduzeće za čipove”)
  .

| (2) | Zajedničko poduzeće za
  čipove
  bavi se jasno utvrđenim temama koje omogućuju europskim poduzećima u širem smislu da
  istražuju,
  projektiraju
  , inoviraju
  , proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. |
| --- | --- |

(2)

Zajedničko poduzeće za
  čipove
  bavi se jasno utvrđenim temama koje omogućuju europskim poduzećima u širem smislu da
  istražuju,
  projektiraju
  , inoviraju
  , proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave.

| (3) | Uredbom (EU) [...] (4) uspostavlja se okvir za povećanje otpornosti
  , prilagodljivosti, učinkovitosti, sigurnosti i stabilnosti opskrbe
  Unije u području poluvodičkih tehnologija
  . Usmjerena je na poticanje javnih i privatnih ulaganja te gospodarskog napretka;
  jačanje sposobnosti europskog lanca opskrbe poluvodičima i povećanje suradnje između država članica, Komisije
  i dionicima iz industrije
  . Kako bi se stvorili uvjeti potrebni za jačanje kapaciteta Unije za
  industrijsko istraživanje, razvoj i
  inovacije, uspostavlja se inicijativa Čipovi za Europu („inicijativa”). Kako bi se osigurala dosljedna provedba inicijative, Europski odbor za poluvodiče trebao bi savjetovati odbor javnih tijela. |
| --- | --- |

(3)

Uredbom (EU) [...] (4) uspostavlja se okvir za povećanje otpornosti
  , prilagodljivosti, učinkovitosti, sigurnosti i stabilnosti opskrbe
  Unije u području poluvodičkih tehnologija
  . Usmjerena je na poticanje javnih i privatnih ulaganja te gospodarskog napretka;
  jačanje sposobnosti europskog lanca opskrbe poluvodičima i povećanje suradnje između država članica, Komisije
  i dionicima iz industrije
  . Kako bi se stvorili uvjeti potrebni za jačanje kapaciteta Unije za
  industrijsko istraživanje, razvoj i
  inovacije, uspostavlja se inicijativa Čipovi za Europu („inicijativa”). Kako bi se osigurala dosljedna provedba inicijative, Europski odbor za poluvodiče trebao bi savjetovati odbor javnih tijela.

| (3.a) | Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi nastojati osigurati jasne i prepoznatljive koristi u cijelom ekosustavu poluvodiča. Ono bi trebalo nastojati doprinijeti temeljnim vrijednostima Unije i odražavati ih, uključujući integriranu privatnost, povjerenje, sigurnost, zaštitu, održivost te unapređenje vještina i veći broj kvalitetnih radnih mjesta na svim razinama lanca vrijednosti. [Uredba o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)] i Zajedničko poduzeće za čipove trebali bi nastojati razviti bliske sinergije s programima i instrumentima financiranja Unije, posebno onima kojima se podupire uvođenje inovativnih rješenja za izazove s kojima se Unija susreće. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi uključivati sve relevantne dionike, MSP-ove i socijalne partnere. |
| --- | --- |

(3.a)

Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi nastojati osigurati jasne i prepoznatljive koristi u cijelom ekosustavu poluvodiča. Ono bi trebalo nastojati doprinijeti temeljnim vrijednostima Unije i odražavati ih, uključujući integriranu privatnost, povjerenje, sigurnost, zaštitu, održivost te unapređenje vještina i veći broj kvalitetnih radnih mjesta na svim razinama lanca vrijednosti. [Uredba o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)] i Zajedničko poduzeće za čipove trebali bi nastojati razviti bliske sinergije s programima i instrumentima financiranja Unije, posebno onima kojima se podupire uvođenje inovativnih rješenja za izazove s kojima se Unija susreće. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi uključivati sve relevantne dionike, MSP-ove i socijalne partnere.

| (3.b) | Aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čipove trebale bi se konkretno provoditi zajedno sa širim ciljevima Fonda za čipove kako bi se podržao razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi pružati prilike za veću dostupnost sredstava za potporu rastu start-up poduzeća i MSP-ova te za ulaganja u cijelom lancu vrijednosti i u cijeloj Uniji, čime bi se doprinijelo postizanju usporedne digitalne i zelene tranzicije. Trebalo bi pružiti potporu i smjernice, posebno start-up poduzećima i MSP-ovima, o tome kako dobiti pristup javnim i privatnim ulaganjima, uključujući rizični kapital, radi ubrzavanja ne samo pristupa ulaganjima nego i postupka podnošenja zahtjeva i odobrenja. |
| --- | --- |

(3.b)

Aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čipove trebale bi se konkretno provoditi zajedno sa širim ciljevima Fonda za čipove kako bi se podržao razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi pružati prilike za veću dostupnost sredstava za potporu rastu start-up poduzeća i MSP-ova te za ulaganja u cijelom lancu vrijednosti i u cijeloj Uniji, čime bi se doprinijelo postizanju usporedne digitalne i zelene tranzicije. Trebalo bi pružiti potporu i smjernice, posebno start-up poduzećima i MSP-ovima, o tome kako dobiti pristup javnim i privatnim ulaganjima, uključujući rizični kapital, radi ubrzavanja ne samo pristupa ulaganjima nego i postupka podnošenja zahtjeva i odobrenja.

| (3.c) | Aktivnostima Fonda za čipove trebao bi se podupirati razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča. Fond za čipove trebao bi omogućiti povećanu dostupnost financijskih sredstava za potporu rastu start-up poduzeća i MSP-ova te ulaganjima u cijelom lancu vrijednosti. Unija bi trebala nastojati poboljšati učinak poluge potrošnje Unije i postići veći multiplikacijski učinak u pogledu privlačenja financijskih sredstava iz privatnog sektora. U tom pogledu trebale bi se omogućiti jasne smjernice i pristupne točke kako bi se start-up poduzećima i MSP-ovima pružila pomoć u pristupu javnim i privatnim financijskim sredstvima. Osim toga, trebalo bi predvidjeti strategiju za rješavanje izvanrednih kriza financiranja, kao što je znatno povećanje inflacije. |
| --- | --- |

(3.c)

Aktivnostima Fonda za čipove trebao bi se podupirati razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča. Fond za čipove trebao bi omogućiti povećanu dostupnost financijskih sredstava za potporu rastu start-up poduzeća i MSP-ova te ulaganjima u cijelom lancu vrijednosti. Unija bi trebala nastojati poboljšati učinak poluge potrošnje Unije i postići veći multiplikacijski učinak u pogledu privlačenja financijskih sredstava iz privatnog sektora. U tom pogledu trebale bi se omogućiti jasne smjernice i pristupne točke kako bi se start-up poduzećima i MSP-ovima pružila pomoć u pristupu javnim i privatnim financijskim sredstvima. Osim toga, trebalo bi predvidjeti strategiju za rješavanje izvanrednih kriza financiranja, kao što je znatno povećanje inflacije.

| (3.d) | S obzirom na važnost suradnje s trećim stranama u području istraživanja, razvoja i inovacija, Europski odbor za poluvodiče i Komisija trebali bi izraditi jasne i lako dostupne smjernice o načinima pristupa te softveru i hardveru za njihovo sudjelovanje u projektima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. U okviru struktura Europskog odbora za poluvodiče, međunarodnih foruma te drugih sporazuma i strategija Unije s trećim zemljama trebalo bi osigurati smjernice za uklanjanje postojećih prepreka međunarodnoj suradnji u području istraživanja, razvoja i inovacija. |
| --- | --- |

(3.d)

S obzirom na važnost suradnje s trećim stranama u području istraživanja, razvoja i inovacija, Europski odbor za poluvodiče i Komisija trebali bi izraditi jasne i lako dostupne smjernice o načinima pristupa te softveru i hardveru za njihovo sudjelovanje u projektima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe. U okviru struktura Europskog odbora za poluvodiče, međunarodnih foruma te drugih sporazuma i strategija Unije s trećim zemljama trebalo bi osigurati smjernice za uklanjanje postojećih prepreka međunarodnoj suradnji u području istraživanja, razvoja i inovacija.

| (3.e) | Komisija bi trebala osigurati jasne i lako dostupne smjernice o uvjetima za razvoj pilot-linija i pristup trećih strana tim linijama, kao i o kompatibilnosti i dostupnosti Unijinih virtualnih platformi za projektiranje, knjižnica za projektiranje i centara kompetentnosti. |
| --- | --- |

(3.e)

Komisija bi trebala osigurati jasne i lako dostupne smjernice o uvjetima za razvoj pilot-linija i pristup trećih strana tim linijama, kao i o kompatibilnosti i dostupnosti Unijinih virtualnih platformi za projektiranje, knjižnica za projektiranje i centara kompetentnosti.

| (3.f) | Uspjeh te inicijative treba se temeljiti na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i probno uvođenje te širenje znanja, vještina i kompetencija. Nove koncepte i ambicije ... [Uredbe o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)] i inicijative trebalo bi poduprijeti znatnim novim financijskim resursima za istraživanje, razvoj i inovacije te za projektiranje, eksperimentiranje i testiranje postojećih tehnologija i proizvoda u Unijinu ekosustavu poluvodiča, kako onih naprednih tako i onih koji su još u razvoju. |
| --- | --- |

(3.f)

Uspjeh te inicijative treba se temeljiti na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i probno uvođenje te širenje znanja, vještina i kompetencija. Nove koncepte i ambicije ... [Uredbe o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)] i inicijative trebalo bi poduprijeti znatnim novim financijskim resursima za istraživanje, razvoj i inovacije te za projektiranje, eksperimentiranje i testiranje postojećih tehnologija i proizvoda u Unijinu ekosustavu poluvodiča, kako onih naprednih tako i onih koji su još u razvoju.

| (3.g) | Predmetna inicijativa nova je strateška inicijativa Unije, za koju su potrebna nova proračunska sredstva. Tijekom preispitivanja višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja uzima se u obzir financiranje inicijative kako bi se osigurali stabilnost, usklađenost, ambicioznost i dugoročno financiranje te inicijative. Mora se osigurati nastavak aktivnosti koje su već predviđene u okviru programa Obzor Europa. Ukupna financijska sredstva koja su dodijeljena programu Obzor Europa ne smiju se smanjiti niti prenamijeniti za financiranje aktivnosti izvan područja istraživanja, razvoja i inovacija. Svako smanjenje financijskih sredstava programa, čiji je cilj jačanje financijske omotnice programa Digitalna Europa za doprinos inicijativi, trebalo bi nadoknaditi dodatnim izvorima financiranja. |
| --- | --- |

(3.g)

Predmetna inicijativa nova je strateška inicijativa Unije, za koju su potrebna nova proračunska sredstva. Tijekom preispitivanja višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja uzima se u obzir financiranje inicijative kako bi se osigurali stabilnost, usklađenost, ambicioznost i dugoročno financiranje te inicijative. Mora se osigurati nastavak aktivnosti koje su već predviđene u okviru programa Obzor Europa. Ukupna financijska sredstva koja su dodijeljena programu Obzor Europa ne smiju se smanjiti niti prenamijeniti za financiranje aktivnosti izvan područja istraživanja, razvoja i inovacija. Svako smanjenje financijskih sredstava programa, čiji je cilj jačanje financijske omotnice programa Digitalna Europa za doprinos inicijativi, trebalo bi nadoknaditi dodatnim izvorima financiranja.

| (3.h) | Učinak javne potrošnje na inicijativu i sektor istraživanja, razvoja i inovacija u Uniji trebalo bi procijeniti i preispitati prije sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Javne institucije odgovorne su za učinkovito i djelotvorno korištenje javnih sredstava u svim područjima te za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja, vrijednosti za novac, povrata javnih ulaganja i izbjegavanja rasipanja i pogrešaka. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi osigurati da javna ulaganja imaju pozitivan učinak na Unijin ekosustav poluvodiča i njezine građane. U tom pogledu pri uspostavi programa rada i njihovoj provedbi za Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi poštovati načelo „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”. |
| --- | --- |

(3.h)

Učinak javne potrošnje na inicijativu i sektor istraživanja, razvoja i inovacija u Uniji trebalo bi procijeniti i preispitati prije sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Javne institucije odgovorne su za učinkovito i djelotvorno korištenje javnih sredstava u svim područjima te za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja, vrijednosti za novac, povrata javnih ulaganja i izbjegavanja rasipanja i pogrešaka. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi osigurati da javna ulaganja imaju pozitivan učinak na Unijin ekosustav poluvodiča i njezine građane. U tom pogledu pri uspostavi programa rada i njihovoj provedbi za Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi poštovati načelo „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”.

| (3.i) | Financijska potpora koja proizlazi iz inicijative trebala bi se upotrebljavati za rješavanje, na razmjeran način, nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne kao posljedica visokog kapitalnog intenziteta, visokog rizika te složenog okruženja ekosustava poluvodiča. Djelovanja koja poduzima Zajedničko poduzeće za čipove ne bi smjela ponovno financirati ili istisnuti privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu te bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju. |
| --- | --- |

(3.i)

Financijska potpora koja proizlazi iz inicijative trebala bi se upotrebljavati za rješavanje, na razmjeran način, nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne kao posljedica visokog kapitalnog intenziteta, visokog rizika te složenog okruženja ekosustava poluvodiča. Djelovanja koja poduzima Zajedničko poduzeće za čipove ne bi smjela ponovno financirati ili istisnuti privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu te bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju.

| (4) | Aktivnosti koje se podupiru u okviru inicijative trebale bi se financirati na temelju Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (5) o uspostavi programa Obzor Europa i Uredbe (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o uspostavi programa Digitalna Europa.
  Povećanje financijskog doprinosa Unije Zajedničkom poduzeću za čipove ne bi trebalo dovesti do rezova u programima Unije ili postojećim projektima te bi trebalo biti ostvareno u skladu s ... [Uredbom o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)], uglavnom iz nedodijeljenih razlika do gornjih granica VFO-a ili mobilizirano putem netematskih posebnih instrumenata VFO-a. |
| --- | --- |

(4)

Aktivnosti koje se podupiru u okviru inicijative trebale bi se financirati na temelju Uredbe (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (5) o uspostavi programa Obzor Europa i Uredbe (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o uspostavi programa Digitalna Europa.
  Povećanje financijskog doprinosa Unije Zajedničkom poduzeću za čipove ne bi trebalo dovesti do rezova u programima Unije ili postojećim projektima te bi trebalo biti ostvareno u skladu s ... [Uredbom o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)], uglavnom iz nedodijeljenih razlika do gornjih granica VFO-a ili mobilizirano putem netematskih posebnih instrumenata VFO-a.

| (5) | Inicijativom se nastoji povećati konkurentnost i otpornost poluvodičke tehnološke i industrijske baze te pritom ojačati
  i diversificirati istraživački, razvojni i
  inovacijski kapacitet ekosustava poluvodiča, smanjiti ovisnost o ograničenom broju inozemnih poduzeća i geografskih lokacija te poboljšati mogućnosti projektiranja i proizvodnje naprednih
  , održivih i inovativnih
  komponenata. Te bi ciljeve trebalo poduprijeti premošćivanjem jaza između naprednih kapaciteta za istraživanja
  , razvoj
  i inovacije Unije i njihova industrijskog iskorištavanja
  te ulaganjem u povezane napore
  . Trebala bi promicati izgradnju kapaciteta kako bi se omogućili
  istraživanje, razvoj i inovacije,
  projektiranje,
  izrada,
  proizvodnja,
  pakiranje
  i integracija sustava u području poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije
  , kao što su fotonika i kvantne tehnologije
  ,
  kao i razvoj postojećih poluvodičkih tehnologija. Njome bi se trebala poboljšati
  suradnja među ključnim akterima u cijeloj Uniji,
  ojačati
  europski lanci opskrbe poluvodičima i vrijednosti poluvodiča,
  unaprijediti
  ključni industrijski sektori i 
  stvoriti
  nova tržišta. |
| --- | --- |

(5)

Inicijativom se nastoji povećati konkurentnost i otpornost poluvodičke tehnološke i industrijske baze te pritom ojačati
  i diversificirati istraživački, razvojni i
  inovacijski kapacitet ekosustava poluvodiča, smanjiti ovisnost o ograničenom broju inozemnih poduzeća i geografskih lokacija te poboljšati mogućnosti projektiranja i proizvodnje naprednih
  , održivih i inovativnih
  komponenata. Te bi ciljeve trebalo poduprijeti premošćivanjem jaza između naprednih kapaciteta za istraživanja
  , razvoj
  i inovacije Unije i njihova industrijskog iskorištavanja
  te ulaganjem u povezane napore
  . Trebala bi promicati izgradnju kapaciteta kako bi se omogućili
  istraživanje, razvoj i inovacije,
  projektiranje,
  izrada,
  proizvodnja,
  pakiranje
  i integracija sustava u području poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije
  , kao što su fotonika i kvantne tehnologije
  ,
  kao i razvoj postojećih poluvodičkih tehnologija. Njome bi se trebala poboljšati
  suradnja među ključnim akterima u cijeloj Uniji,
  ojačati
  europski lanci opskrbe poluvodičima i vrijednosti poluvodiča,
  unaprijediti
  ključni industrijski sektori i 
  stvoriti
  nova tržišta.

| (5.a) | Kako bi se postigao najveći mogući pozitivni učinak financiranja sredstvima Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Zajedničko poduzeće za čipove i Fond za čipove trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti potencijal partnera iz privatnog i/ili javnog sektora. Takvi partneri trebali bi uključivati industriju, organizacije za istraživanje, razvoj i inovacije te tehnološke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanje, razvoj i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije. |
| --- | --- |

(5.a)

Kako bi se postigao najveći mogući pozitivni učinak financiranja sredstvima Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Zajedničko poduzeće za čipove i Fond za čipove trebali bi u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti potencijal partnera iz privatnog i/ili javnog sektora. Takvi partneri trebali bi uključivati industriju, organizacije za istraživanje, razvoj i inovacije te tehnološke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanje, razvoj i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije.

| (5.b) | Zajedničko poduzeće za čipove i Fond za čipove trebali bi zajedno uspostaviti partnere iz privatnog i/ili javnog sektora, primjerice putem memoranduma o razumijevanju, radi učinkovitijeg postizanja specifičnih učinaka. Takva bi partnerstva trebala uključivati industriju, organizacije za istraživanje, razvoj i inovacije te tehnološke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanje, razvoj i inovacije. |
| --- | --- |

(5.b)

Zajedničko poduzeće za čipove i Fond za čipove trebali bi zajedno uspostaviti partnere iz privatnog i/ili javnog sektora, primjerice putem memoranduma o razumijevanju, radi učinkovitijeg postizanja specifičnih učinaka. Takva bi partnerstva trebala uključivati industriju, organizacije za istraživanje, razvoj i inovacije te tehnološke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanje, razvoj i inovacije.

| (5.c) | Kako bi se postigla stvarna otvorena strateška autonomija, primatelji financijske potpore koja proizlazi iz te inicijative trebali bi poduzimati mjere za sprečavanje neželjenih prijenosa tehnologije i znanja razvijenih u okviru inicijative, koristeći se nizom instrumenata dostupnih na razini Unije i na nacionalnoj razini. Države članice i Komisija trebale bi biti obaviještene i sposobne djelovati kada se, zbog stranih preuzimanja ili drugih mjera koje su subjekti izvan Unije poduzeli kako bi silom ishodili prijenos tehnologije ili znanja, pojavi rizik od prijenosa iz subjekata iz Unije u zemlje izvan Unije. |
| --- | --- |

(5.c)

Kako bi se postigla stvarna otvorena strateška autonomija, primatelji financijske potpore koja proizlazi iz te inicijative trebali bi poduzimati mjere za sprečavanje neželjenih prijenosa tehnologije i znanja razvijenih u okviru inicijative, koristeći se nizom instrumenata dostupnih na razini Unije i na nacionalnoj razini. Države članice i Komisija trebale bi biti obaviještene i sposobne djelovati kada se, zbog stranih preuzimanja ili drugih mjera koje su subjekti izvan Unije poduzeli kako bi silom ishodili prijenos tehnologije ili znanja, pojavi rizik od prijenosa iz subjekata iz Unije u zemlje izvan Unije.

| (5.d) | Ulaganje u talente i vještine trebalo bi smatrati jednim od ključnih prioriteta inicijative. Dostupnost talenata ključna je za privlačenje ulaganja u poluvodiče. Unija bi trebala promicati ljudski potencijal i vještine putem obrazovanja u području STEM-a, s posebnim naglaskom na ženama, koje su nedovoljno zastupljene u tim sektorima. Kako bi se maksimalno povećao njegov učinak, Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi nastojati pronaći sinergije s drugim programima i mogućnostima financiranja u području vještina i obrazovanja. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi, ako je to relevantno i primjereno te u skladu s postojećim pravilima programa Obzor Europa, nastojati ojačati svoju međunarodnu suradnju koja je ključna za osiguravanje pristupa znanju, stručnosti i tržištima diljem svijeta. |
| --- | --- |

(5.d)

Ulaganje u talente i vještine trebalo bi smatrati jednim od ključnih prioriteta inicijative. Dostupnost talenata ključna je za privlačenje ulaganja u poluvodiče. Unija bi trebala promicati ljudski potencijal i vještine putem obrazovanja u području STEM-a, s posebnim naglaskom na ženama, koje su nedovoljno zastupljene u tim sektorima. Kako bi se maksimalno povećao njegov učinak, Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi nastojati pronaći sinergije s drugim programima i mogućnostima financiranja u području vještina i obrazovanja. Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi, ako je to relevantno i primjereno te u skladu s postojećim pravilima programa Obzor Europa, nastojati ojačati svoju međunarodnu suradnju koja je ključna za osiguravanje pristupa znanju, stručnosti i tržištima diljem svijeta.

| (6) | Inicijativi bi trebalo osigurati odgovarajuća i potrebna financijska sredstva kako bi se mogli ostvariti njezini ambiciozni ciljevi.
  Inicijativa bi se trebala provoditi djelovanjima koja bi se trebala temeljiti na solidnoj bazi znanja stečenoj u okviru Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi zadužiti da instrumentima ili postupcima predviđenima programima Obzor Europa ili Digitalna Europa pruža financijsku potporu djelovanjima koja se financiraju u okviru Inicijative. Nadalje, Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi preimenovati u Zajedničko poduzeće za čipove. Tijekom postojanja Zajedničkog poduzeća za čipove najmanje 2,5 milijardi EUR trebalo bi namijeniti pilot-linijama, infrastrukturama za projektiranje, centrima kompetentnosti i drugim aktivnostima izgradnje kapaciteta. |
| --- | --- |

(6)

Inicijativi bi trebalo osigurati odgovarajuća i potrebna financijska sredstva kako bi se mogli ostvariti njezini ambiciozni ciljevi.
  Inicijativa bi se trebala provoditi djelovanjima koja bi se trebala temeljiti na solidnoj bazi znanja stečenoj u okviru Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi zadužiti da instrumentima ili postupcima predviđenima programima Obzor Europa ili Digitalna Europa pruža financijsku potporu djelovanjima koja se financiraju u okviru Inicijative. Nadalje, Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi preimenovati u Zajedničko poduzeće za čipove. Tijekom postojanja Zajedničkog poduzeća za čipove najmanje 2,5 milijardi EUR trebalo bi namijeniti pilot-linijama, infrastrukturama za projektiranje, centrima kompetentnosti i drugim aktivnostima izgradnje kapaciteta.

| (7) | Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika
  iz industrije te stručnjaka, socijalnih partnera i odbora privatnih članova
  te prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (7), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda. |
| --- | --- |

(7)

Aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za čipove trebale bi biti obuhvaćene jedinstvenim programom rada, koji bi trebao donijeti upravni odbor. Prije pripreme svakog programa rada odbor javnih tijela, uzimajući u obzir savjete Europskog odbora za poluvodiče i doprinose drugih relevantnih dionika
  iz industrije te stručnjaka, socijalnih partnera i odbora privatnih članova
  te prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije (7), trebao bi utvrditi dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica. Nakon toga bi izvršni direktor na temelju te definicije trebao pripremiti program rada koji uključuje izgradnju kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti i odgovarajuće procjene rashoda.

| (8) | Svi članovi upravnog odbora trebali bi biti uključeni u pripremu programa rada, sudjelovati u relevantnim raspravama i primati potrebne informacije.
  Kad upravni odbor donosi program rada, glasačka prava za dio programa rada koji se odnosi na izgradnju kapaciteta trebala bi biti ograničena samo na Komisiju i države članice. Glasačka prava za dio programa rada koji se odnosi na istraživačke i inovacijske aktivnosti trebalo bi ravnomjerno podijeliti između Komisije, država sudionica i privatnih članova. Ako se ne može donijeti odluka o jednom od dvaju dijelova programa rada, program rada trebalo bi donijeti uključujući samo onaj dio o kojem je donesena pozitivna odluka. |
| --- | --- |

(8)

Svi članovi upravnog odbora trebali bi biti uključeni u pripremu programa rada, sudjelovati u relevantnim raspravama i primati potrebne informacije.
  Kad upravni odbor donosi program rada, glasačka prava za dio programa rada koji se odnosi na izgradnju kapaciteta trebala bi biti ograničena samo na Komisiju i države članice. Glasačka prava za dio programa rada koji se odnosi na istraživačke i inovacijske aktivnosti trebalo bi ravnomjerno podijeliti između Komisije, država sudionica i privatnih članova. Ako se ne može donijeti odluka o jednom od dvaju dijelova programa rada, program rada trebalo bi donijeti uključujući samo onaj dio o kojem je donesena pozitivna odluka.

| (9) | Odbor javnih tijela trebao bi biti odgovoran za odabir projekata povezanih s aktivnostima izgradnje kapaciteta. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica.
  Članovi odbora javnih tijela trebali bi imati potrebne kompetencije i stručno znanje kako bi mogli davati preporuke kojima se u obzir uzimaju ciljevi Zajedničkog poduzeća za čipove. Odbor javnih tijela trebao bi nastojati povećati rodnu ravnotežu u svojim strukturama i projektima te bi trebao nastojati osigurati geografsku ravnotežu odabranih projekata. |
| --- | --- |

(9)

Odbor javnih tijela trebao bi biti odgovoran za odabir projekata povezanih s aktivnostima izgradnje kapaciteta. U tu bi svrhu odbor javnih tijela trebao uključivati samo Komisiju i javna tijela država članica.
  Članovi odbora javnih tijela trebali bi imati potrebne kompetencije i stručno znanje kako bi mogli davati preporuke kojima se u obzir uzimaju ciljevi Zajedničkog poduzeća za čipove. Odbor javnih tijela trebao bi nastojati povećati rodnu ravnotežu u svojim strukturama i projektima te bi trebao nastojati osigurati geografsku ravnotežu odabranih projekata.

| (10) | Odbor javnih tijela trebao bi biti odgovoran za odabir projekata povezanih s istraživačkim i inovacijskim aktivnostima. |
| --- | --- |

(10)

Odbor javnih tijela trebao bi biti odgovoran za odabir projekata povezanih s istraživačkim i inovacijskim aktivnostima.

| (11) | Kako bi se ubrzala provedba djelovanja inicijative i poboljšala suradnja među pravnim subjektima, posebno organizacija za istraživanje i tehnologiju, određeni prijedlozi djelovanja trebali bi biti prihvatljivi za financiranje samo ako djelovanje provode pravni subjekti koji surađuju u okviru konzorcija koji čine najmanje tri pravna subjekta iz triju država članica
  , koji predstavljaju geografsku ravnotežu diljem Unije
  . Taj bi konzorcij mogao biti strukturiran kao europski konzorcij za infrastrukturu za čipove| kako je predloženo u Aktu o čipovima ili bi se mogao temeljiti na drugim dostupnim pravnim instrumentima na temelju prava Unije. S obzirom na to da se aktivnosti koje se podupiru u okviru inicijative i koje provodi Zajedničko poduzeće za čipove financiraju iz programa Obzor Europa i programa Digitalna Europa, financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za čipove naveden u članku 128. Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 trebalo bi u skladu s time povećati. Administrativni troškovi Zajedničkog poduzeća za čipove isto bi se tako trebali povećati u skladu s povećanjem operativnih zadaća. Privatni članovi ne bi trebali pridonositi dodatnim administrativnim troškovima. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se ubrzala provedba djelovanja inicijative i poboljšala suradnja među pravnim subjektima, posebno organizacija za istraživanje i tehnologiju, određeni prijedlozi djelovanja trebali bi biti prihvatljivi za financiranje samo ako djelovanje provode pravni subjekti koji surađuju u okviru konzorcija koji čine najmanje tri pravna subjekta iz triju država članica
  , koji predstavljaju geografsku ravnotežu diljem Unije
  . Taj bi konzorcij mogao biti strukturiran kao europski konzorcij za infrastrukturu za čipove| kako je predloženo u Aktu o čipovima ili bi se mogao temeljiti na drugim dostupnim pravnim instrumentima na temelju prava Unije. S obzirom na to da se aktivnosti koje se podupiru u okviru inicijative i koje provodi Zajedničko poduzeće za čipove financiraju iz programa Obzor Europa i programa Digitalna Europa, financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za čipove naveden u članku 128. Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 trebalo bi u skladu s time povećati. Administrativni troškovi Zajedničkog poduzeća za čipove isto bi se tako trebali povećati u skladu s povećanjem operativnih zadaća. Privatni članovi ne bi trebali pridonositi dodatnim administrativnim troškovima.

| (12) | Pružanje financijske potpore aktivnostima iz programa Digitalna Europa trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

(12)

Pružanje financijske potpore aktivnostima iz programa Digitalna Europa trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) 2021/694.

| (13) | Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi olakšati suradnju između Unije i 
  relevantnih
  međunarodnih aktera
  sličnih stavova kako bi se ojačala otvorena strateška autonomija Unije i zaštitila prava intelektualnog vlasništva. Poduzeće bi trebalo definirati strategiju
  suradnje
  koja se temelji na komplementarnosti i međuovisnostima duž lanca opskrbe poluvodičima
  , uključujući utvrđivanje i promicanje područja za suradnju u području istraživanja, razvoja
  i inovacija
  i razvoja vještina te provedbu djelovanja u kojima postoji uzajamna korist, uglavnom na temelju reciprociteta
  , u skladu s obvezama iz programa Obzor Europa i međunarodnim obvezama
  . |
| --- | --- |

(13)

Zajedničko poduzeće za čipove trebalo bi olakšati suradnju između Unije i 
  relevantnih
  međunarodnih aktera
  sličnih stavova kako bi se ojačala otvorena strateška autonomija Unije i zaštitila prava intelektualnog vlasništva. Poduzeće bi trebalo definirati strategiju
  suradnje
  koja se temelji na komplementarnosti i međuovisnostima duž lanca opskrbe poluvodičima
  , uključujući utvrđivanje i promicanje područja za suradnju u području istraživanja, razvoja
  i inovacija
  i razvoja vještina te provedbu djelovanja u kojima postoji uzajamna korist, uglavnom na temelju reciprociteta
  , u skladu s obvezama iz programa Obzor Europa i međunarodnim obvezama
  .

| (14) | Uredbu Vijeća (EU) 2021/2085 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(14)

Uredbu Vijeća (EU) 2021/2085 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) 2021/2085 mijenja se kako slijedi:

| (1) | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točke 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:






  „2. | „član osnivač” znači svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici, zemlji pridruženoj programu Obzor Europa ili, ako je primjenjivo, programu Digitalna Europa ili međunarodna organizacija za koju je u ovoj Uredbi ili jednom od njezinih priloga utvrđeno da je članica zajedničkog poduzeća; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točke 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„2.

| 3. | „pridruženi član” znači svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici, zemlji pridruženoj programu Obzor Europa ili, ako je primjenjivo, programu Digitalna Europa ili međunarodna organizacija koja pristupi zajedničkom poduzeću potpisivanjem izjave o preuzimanju obveze u skladu s člankom 6. stavkom 3. i podložno odobrenju u skladu s člankom 7.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | „država sudionica” znači svaka država članica ili zemlja pridružena programu Obzor Europa ili, ako je primjenjivo, programu Digitalna Europa nakon dostave obavijesti o svojem sudjelovanju u aktivnostima relevantnog zajedničkog poduzeća putem izjave o preuzimanju obveze;”; |
| --- | --- |

4.

| (2) | Članak 3. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:






  „(g) | Zajedničko poduzeće za čipove;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

Zajedničko poduzeće za čipove;”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Kako bi se u obzir uzelo trajanje programa Obzor Europa i, ako je primjenjivo, programa Digitalna Europa, pozivi na podnošenje prijedloga u okviru zajedničkih poduzeća objavljuju se najkasnije do 31. prosinca 2027. U propisno opravdanim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga mogu se objaviti najkasnije do 31. prosinca 2028.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Kako bi se u obzir uzelo trajanje programa Obzor Europa i, ako je primjenjivo, programa Digitalna Europa, pozivi na podnošenje prijedloga u okviru zajedničkih poduzeća objavljuju se najkasnije do 31. prosinca 2027. U propisno opravdanim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga mogu se objaviti najkasnije do 31. prosinca 2028.”;

| (3) | U članku 4. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Zajedničko poduzeće za čipove pridonosi
  i provedbi ciljeva
  inicijative Čipovi za Europu i programa Digitalna Europa.”; |
| --- | --- |

(3)

U članku 4. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Zajedničko poduzeće za čipove pridonosi
  i provedbi ciljeva
  inicijative Čipovi za Europu i programa Digitalna Europa.”;

i provedbi ciljeva

| (4) | U članku 10. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

  „2.   Iznos doprinosa Unije utvrđen u dijelu drugom može se uvećati doprinosima trećih zemalja pridruženih programu Obzor Europa u skladu s člankom 16. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/695 i, ako je primjenjivo, programu Digitalna Europa u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) 2021/694 pod uvjetom da je ukupan iznos za koji je doprinos Unije uvećan barem jednak doprinosu članova koji nisu Unija ili njihovih sastavnih ili povezanih subjekata.


  3.   Doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava iz općeg proračuna Unije koja su dodijeljena za posebni program za provedbu programa Obzor Europa i, ako je primjenjivo, programa Digitalna Europa u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. i člankom 154. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 kad su u pitanju tijela iz članka 71. te uredbe.”; |
| --- | --- |

(4)

U članku 10. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Iznos doprinosa Unije utvrđen u dijelu drugom može se uvećati doprinosima trećih zemalja pridruženih programu Obzor Europa u skladu s člankom 16. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/695 i, ako je primjenjivo, programu Digitalna Europa u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) 2021/694 pod uvjetom da je ukupan iznos za koji je doprinos Unije uvećan barem jednak doprinosu članova koji nisu Unija ili njihovih sastavnih ili povezanih subjekata.

3.   Doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava iz općeg proračuna Unije koja su dodijeljena za posebni program za provedbu programa Obzor Europa i, ako je primjenjivo, programa Digitalna Europa u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. i člankom 154. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 kad su u pitanju tijela iz članka 71. te uredbe.”;

| (5) | Članak 12. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Osim kriterija utvrđenih u članku 22. Uredbe o Obzoru Europa ili, ako je riječ o Zajedničkom poduzeću za čipove, u članku 18. programa Digitalna Europa, program rada
  uključuje
  , kao prilog, i kriterije prihvatljivosti za nacionalne pravne subjekte
  , uključujući doprinos ostvarenju usporedne digitalne i zelene tranzicije
  .”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Članak 12. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Osim kriterija utvrđenih u članku 22. Uredbe o Obzoru Europa ili, ako je riječ o Zajedničkom poduzeću za čipove, u članku 18. programa Digitalna Europa, program rada
  uključuje
  , kao prilog, i kriterije prihvatljivosti za nacionalne pravne subjekte
  , uključujući doprinos ostvarenju usporedne digitalne i zelene tranzicije
  .”;

| (b) | stavak 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Svaka država sudionica Zajedničkom poduzeću
  za čipove
  povjerava evaluaciju prijedlogâ u skladu s programom Unije iz kojeg se daje doprinos.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Svaka država sudionica Zajedničkom poduzeću
  za čipove
  povjerava evaluaciju prijedlogâ u skladu s programom Unije iz kojeg se daje doprinos.”

za čipove

| (6) | U članku 29. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Proračunske obveze zajedničkih poduzeća iz članka 3. stavka 1. točaka (b), (d), (g) i (h) mogu se podijeliti na godišnje obroke. Do 31. prosinca 2024. kumulativni iznos tih proračunskih obveza u obrocima ne prelazi 50 % maksimalnog doprinosa Unije utvrđenog u članku 10. Od siječnja 2025. najmanje 20 % kumulativnog proračuna preostalih godina nije pokriveno godišnjim obrocima.”; |
| --- | --- | --- |

(6)

U članku 29. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Proračunske obveze zajedničkih poduzeća iz članka 3. stavka 1. točaka (b), (d), (g) i (h) mogu se podijeliti na godišnje obroke. Do 31. prosinca 2024. kumulativni iznos tih proračunskih obveza u obrocima ne prelazi 50 % maksimalnog doprinosa Unije utvrđenog u članku 10. Od siječnja 2025. najmanje 20 % kumulativnog proračuna preostalih godina nije pokriveno godišnjim obrocima.”;

| (7) | Članak 126. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:






  „(b) | uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava namijenjenih istraživačkim
  , razvojnim
  i inovacijskim djelovanjima”; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Članak 126. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama u području novih tehnologija za komponente i sustave, među ostalim u aktivnostima povezanima s nižim razinama tehnološke spremnosti; promicati aktivno sudjelovanje MSP-ova, koji čine najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava namijenjenih istraživačkim
  , razvojnim
  i inovacijskim djelovanjima”;

, razvojnim

| (b) | u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (d):






  „(d) | povećati kapacitete ▌u području najsuvremenijih poluvodičkih tehnologija i poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije u cijeloj Uniji kako bi se ojačali kapaciteti Unije za napredno projektiranje
  , izradu, opremu i razvoj materijala
  , integraciju sustava i proizvodnju
  te pakiranje
  poluvodiča.
  Nastoji spriječiti i ograničiti svaki negativan utjecaj na okoliš,
  ako je to moguće,
  te primjenjivati načela smanjenja, ponovne uporabe i recikliranja.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (d):

„(d)

povećati kapacitete ▌u području najsuvremenijih poluvodičkih tehnologija i poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije u cijeloj Uniji kako bi se ojačali kapaciteti Unije za napredno projektiranje
  , izradu, opremu i razvoj materijala
  , integraciju sustava i proizvodnju
  te pakiranje
  poluvodiča.
  Nastoji spriječiti i ograničiti svaki negativan utjecaj na okoliš,
  ako je to moguće,
  te primjenjivati načela smanjenja, ponovne uporabe i recikliranja.”;

, izradu, opremu i razvoj materijala

te pakiranje

Nastoji spriječiti i ograničiti svaki negativan utjecaj na okoliš,

te primjenjivati načela smanjenja, ponovne uporabe i recikliranja.”;

| (c) | u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:






  „(f) | uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s doprinosima drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, i politikama Unije
  posebno
  kako bi se
  proveli i ostvarili ciljevi inicijative.
  ”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

uskladiti strateški program za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čipove s doprinosima drugih relevantnih dionika, uključujući prema potrebi planove Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, i politikama Unije
  posebno
  kako bi se
  proveli i ostvarili ciljevi inicijative.
  ”;

posebno

proveli i ostvarili ciljevi inicijative.

| (d) | u stavku 2. dodaju se sljedeće točke ▌:






  „(g) | izgraditi kapacitete ▌za projektiranje integrirane poluvodičke
  i kvantne
  tehnologije
  te drugih najsuvremenijih tehnologija kao što je fotonika; |
| --- | --- | --- |

(d)

u stavku 2. dodaju se sljedeće točke ▌:

„(g)

izgraditi kapacitete ▌za projektiranje integrirane poluvodičke
  i kvantne
  tehnologije
  te drugih najsuvremenijih tehnologija kao što je fotonika;

i kvantne

te drugih najsuvremenijih tehnologija kao što je fotonika;

| (h) | poboljšati postojeće i razviti nove pilot-linije; |
| --- | --- |

(h)

poboljšati postojeće i razviti nove pilot-linije;

| (i) | izgraditi napredne tehnološke i inženjerske kapacitete za ubrzanje razvoja kvantnih čipova; |
| --- | --- |

(i)

izgraditi napredne tehnološke i inženjerske kapacitete za ubrzanje razvoja kvantnih čipova;

| (j) | uspostaviti mrežu centara kompetentnosti po cijeloj Europi; |
| --- | --- |

(j)

uspostaviti mrežu centara kompetentnosti po cijeloj Europi;

| (ja) | podupirati zelenu tranziciju osiguravanjem da se pri razvoju i provedbi aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija u obzir uzimaju pitanja okoliša, kao što su povećana energetska učinkovitost i učinkovitost potrošnje vode; |
| --- | --- |

(ja)

(ja)

podupirati zelenu tranziciju osiguravanjem da se pri razvoju i provedbi aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija u obzir uzimaju pitanja okoliša, kao što su povećana energetska učinkovitost i učinkovitost potrošnje vode;

podupirati zelenu tranziciju osiguravanjem da se pri razvoju i provedbi aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija u obzir uzimaju pitanja okoliša, kao što su povećana energetska učinkovitost i učinkovitost potrošnje vode;

| (jb) | promicati obrazovanje u području STEM-a, a posebno sudjelovanje žena u istraživanju, razvoju i inovacijama; |
| --- | --- |

(jb)

(jb)

promicati obrazovanje u području STEM-a, a posebno sudjelovanje žena u istraživanju, razvoju i inovacijama;

promicati obrazovanje u području STEM-a, a posebno sudjelovanje žena u istraživanju, razvoju i inovacijama;

| (jc) | poticati otvorenu znanost i vidljivost u javnosti te osigurati da su aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija usmjerene na ostvarivanje pozitivnog učinka na društvo.”; |
| --- | --- |

(jc)

(jc)

poticati otvorenu znanost i vidljivost u javnosti te osigurati da su aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija usmjerene na ostvarivanje pozitivnog učinka na društvo.”;

poticati otvorenu znanost i vidljivost u javnosti te osigurati da su aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija usmjerene na ostvarivanje pozitivnog učinka na društvo.”;

| (8) | Članak 128. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 128.

  1.   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću
  za čipove
  , uključujući odobrena sredstva EGP-a, iznosi
  najmanje
  4 175 000 000 EUR, uključujući do 50 174 000 EUR za administrativne troškove raspodijeljene kako slijedi:






  (a) | do 2 650 000 000 EUR iz programa Obzor Europa; |
| --- | --- | --- |

(8)

Članak 128. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 128.

1.   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću
  za čipove
  , uključujući odobrena sredstva EGP-a, iznosi
  najmanje
  4 175 000 000 EUR, uključujući do 50 174 000 EUR za administrativne troškove raspodijeljene kako slijedi:

(a)

do 2 650 000 000 EUR iz programa Obzor Europa;

| (b) | do 1 525 000 000 EUR iz programa Digitalna Europa. |
| --- | --- |

(b)

do 1 525 000 000 EUR iz programa Digitalna Europa.

2.   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije koja su dodijeljena svakom relevantnom programu.

3.   Dodatna sredstva Unije kojima se nadopunjuje doprinos iz stavka 1. ovog članka mogu se dodijeliti Zajedničkom poduzeću
  za čipove
  iz trećih zemalja pridruženih programu Obzor Europa ili programu Digitalna Europa u skladu s njihovim sporazumima o pridruživanju. Ta dodatna sredstva Unije ne utječu na doprinos država sudionica iz članka 129. stavka 1.

4.   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (a) ovog članka upotrebljava se kako bi Zajedničko poduzeće
  za čipove
  pružalo financijsku potporu neizravnim djelovanjima, kako su definirana u članku 2. točki 43. Uredbe (EU) 2021/695, koja odgovaraju istraživačkim
  , razvojnim
  i inovacijskim aktivnostima Zajedničkog poduzeća
  za čipove
  .

5.   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (b) upotrebljava se za izgradnju kapaciteta za pilot-linije i infrastrukture za projektiranje u cijeloj Uniji.”;

| (9) | U članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  do
  26 331 000 EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi 35 %.
  Ako se opseg ili članstvo Zajedničkog poduzeća za čipove znatno promijeni, s privatnim se članovima savjetuje o svim promjenama financijskog doprinosa.
  ”; |
| --- | --- |

(9)

U članku 129. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Odstupajući od članka 28. stavka 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu
  do
  26 331 000 EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za čipove. Udio ukupnog godišnjeg doprinosa privatnih članova administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za čipove iznosi 35 %.
  Ako se opseg ili članstvo Zajedničkog poduzeća za čipove znatno promijeni, s privatnim se članovima savjetuje o svim promjenama financijskog doprinosa.
  ”;

| (10) | U članku 133. dodaje se sljedeći stavak 3.a:

  „3.a   Kad glasa ▌, upravni odbor čine isključivo Komisija i javna tijela država članica. Komisija ima 50 % glasačkih prava. Stavci 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis na glasačka prava država članica.”; |
| --- | --- |

(10)

U članku 133. dodaje se sljedeći stavak 3.a:

„3.a   Kad glasa ▌, upravni odbor čine isključivo Komisija i javna tijela država članica. Komisija ima 50 % glasačkih prava. Stavci 2. i 3. primjenjuju se mutatis mutandis na glasačka prava država članica.”;

| (11) | Umeće se sljedeći članak 133.a:

  „Članak 133.a
  Pravila koja se primjenjuju na aktivnosti koje se financiraju u okviru programa Digitalna Europa

  1.   Na aktivnosti koje Zajedničko poduzeće za čipove financira u okviru programa Digitalna Europa primjenjuje se Uredba (EU) 2021/694.


  2.   Program rada i pozivi na podnošenje prijedloga Zajedničkog poduzeća za čipove objavljuju se na internetskim stranicama programa Digitalna Europa.


  3.   Kad je riječ o Zajedničkom poduzeću za čipove, ono provodi ex post revizije rashoda za aktivnosti koje se financiraju iz proračuna programa Digitalna Europa u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/694.”; |
| --- | --- |

(11)

Umeće se sljedeći članak 133.a:

„Članak 133.a

Pravila koja se primjenjuju na aktivnosti koje se financiraju u okviru programa Digitalna Europa

1.   Na aktivnosti koje Zajedničko poduzeće za čipove financira u okviru programa Digitalna Europa primjenjuje se Uredba (EU) 2021/694.

2.   Program rada i pozivi na podnošenje prijedloga Zajedničkog poduzeća za čipove objavljuju se na internetskim stranicama programa Digitalna Europa.

3.   Kad je riječ o Zajedničkom poduzeću za čipove, ono provodi ex post revizije rashoda za aktivnosti koje se financiraju iz proračuna programa Digitalna Europa u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/694.”;

| (12) | Članak 134. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 134.
  Ograničenja i uvjeti sudjelovanja u određenim djelovanjima

  1.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru programa Obzor Europa, odstupajući od članka 17. stavka 2. točke (l), ako Komisija to zatraži, nakon odobrenja odbora javnih tijela, sudjelovanje u određenim djelovanjima ograničava se u skladu s člankom 22. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/695.


  2.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru programa Digitalna Europa, ako Komisija to zatraži, nakon odobrenja odbora javnih tijela, sudjelovanje u određenim djelovanjima ograničava se u skladu s člankom 12. stavkom 6. i člankom 18. Uredbe (EU) 2021/694.


  3.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru više programa Unije iz kojih se daje doprinos programom rada utvrđuju se zajednički uvjeti, među ostalim za ograničenje sudjelovanja na temelju stavaka 1. i 2. ovog članka, u skladu s pravilima programa Unije iz kojih se daje doprinos.


  4.   Određena djelovanja mogu provoditi pravni subjekti koji surađuju u okviru konzorcija strukturiranog u obliku europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove. Djelovanja za koja takav konzorcij može biti potreban, kao i posebni zahtjevi prihvatljivosti za provedbu određenih djelovanja i zadaća te, prema potrebi, operativni zahtjevi za uspostavu, rad i likvidaciju utvrđuju se u programu rada.”




  4.a
     
  Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao pozitivan učinak financiranja i projekata Unije te radi zaštite od neželjenih prijenosa tehnologije i znanja, primjenjuje se članak 27.a stavak 2.a ... [Uredbe o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)].
  ”; |
| --- | --- |

(12)

Članak 134. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 134.

Ograničenja i uvjeti sudjelovanja u određenim djelovanjima

1.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru programa Obzor Europa, odstupajući od članka 17. stavka 2. točke (l), ako Komisija to zatraži, nakon odobrenja odbora javnih tijela, sudjelovanje u određenim djelovanjima ograničava se u skladu s člankom 22. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/695.

2.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru programa Digitalna Europa, ako Komisija to zatraži, nakon odobrenja odbora javnih tijela, sudjelovanje u određenim djelovanjima ograničava se u skladu s člankom 12. stavkom 6. i člankom 18. Uredbe (EU) 2021/694.

3.   Za djelovanja koja se financiraju u okviru više programa Unije iz kojih se daje doprinos programom rada utvrđuju se zajednički uvjeti, među ostalim za ograničenje sudjelovanja na temelju stavaka 1. i 2. ovog članka, u skladu s pravilima programa Unije iz kojih se daje doprinos.

4.   Određena djelovanja mogu provoditi pravni subjekti koji surađuju u okviru konzorcija strukturiranog u obliku europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove. Djelovanja za koja takav konzorcij može biti potreban, kao i posebni zahtjevi prihvatljivosti za provedbu određenih djelovanja i zadaća te, prema potrebi, operativni zahtjevi za uspostavu, rad i likvidaciju utvrđuju se u programu rada.”

4.a
     
  Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao pozitivan učinak financiranja i projekata Unije te radi zaštite od neželjenih prijenosa tehnologije i znanja, primjenjuje se članak 27.a stavak 2.a ... [Uredbe o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)].
  ”;

| (13) | Umeće se sljedeći članak 134.a:

  „Članak 134.a
  Dodatne zadaće izvršnog direktora
  Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f) i 
  relevantni doprinos
  dionika
  i stručnjaka
  , uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije, upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za Zajedničko poduzeće
  za čipove
  radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.”; |
| --- | --- |

(13)

Umeće se sljedeći članak 134.a:

„Članak 134.a

Dodatne zadaće izvršnog direktora

Osim zadaća utvrđenih u članku 19. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čipove priprema i, nakon što uzme u obzir definiciju odbora javnih tijela iz članka 137. točke (f) i 
  relevantni doprinos
  dionika
  i stručnjaka
  , uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije, upravnom odboru podnosi na donošenje program rada za Zajedničko poduzeće
  za čipove
  radi provedbe strateškog programa za istraživanja i inovacije.”;

| (14) | Članak 136. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Za potrebe članka 134. stavaka 1. i 2. i članka 137. točaka (f) i (g) odbor javnih tijela uključuje samo Komisiju i javna tijela država članica. Stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis.”; |
| --- | --- | --- |

(14)

Članak 136. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Za potrebe članka 134. stavaka 1. i 2. i članka 137. točaka (f) i (g) odbor javnih tijela uključuje samo Komisiju i javna tijela država članica. Stavak 1. primjenjuje se mutatis mutandis.”;

| (15) | Članak 137. mijenja se kako slijedi:






  (a) | dodaju se sljedeće točke (f) i (g):






  „(f) | prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova i
  Europskog odbora za poluvodiče te
  relevantne
  doprinose drugih relevantnih
  industrijskih
  dionika
  , stručnjaka i socijalnih partnera
  , uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Članak 137. mijenja se kako slijedi:

(a)

dodaju se sljedeće točke (f) i (g):

„(f)

prije pripreme svakog programa rada definira dio programa rada koji se odnosi na aktivnosti izgradnje kapaciteta te istraživačke
  , razvojne
  i inovacijske aktivnosti, uključujući odgovarajuće procjene rashoda, uzimajući u obzir savjete
  odbora privatnih članova i
  Europskog odbora za poluvodiče te
  relevantne
  doprinose drugih relevantnih
  industrijskih
  dionika
  , stručnjaka i socijalnih partnera
  , uključujući prema potrebi planove koje je izradio Savez za procesore i poluvodičke tehnologije;

, razvojne

odbora privatnih članova i

relevantne

industrijskih

, stručnjaka i socijalnih partnera

| (g) | odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u);” |
| --- | --- |

(g)

odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima izgradnje kapaciteta u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u);”

| (b) | točka (d) zamjenjuje se sljedećim:






  „(d) | odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima
  istraživanja, razvoja i inovacija
  u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u);” |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

„(d)

odabire prijedloge koji odgovaraju aktivnostima
  istraživanja, razvoja i inovacija
  u skladu s člankom 12. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. točkom (u);”

istraživanja, razvoja i inovacija

| (16) | Članak 141. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 141.
  Stope financiranja i pravila za sudjelovanje

  1.   Za neizravna djelovanja koja se financiraju u okviru programa Obzor Europa, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/695 i odstupajući od članka 34. te uredbe i za aktivnosti koje se financiraju u okviru programa Digitalna Europa, Zajedničko poduzeće za čipove može primjenjivati različite stope financiranja za financiranje sredstvima Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika, posebno o tome je li riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, te vrsti djelovanja. Stope financiranja navode se u programu rada.


  2.   Ako je propisno opravdano u opisu relevantnih tema u programu rada, jedinstveni pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji ili konzorciji koji ne ispunjavaju uvjet iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/695 ili iz članka 18. Uredbe (EU) 2021/694 mogu sudjelovati u djelovanjima koja financira Zajedničko poduzeće za čipove.” |
| --- | --- |

(16)

Članak 141. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 141.

Stope financiranja i pravila za sudjelovanje

1.   Za neizravna djelovanja koja se financiraju u okviru programa Obzor Europa, u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/695 i odstupajući od članka 34. te uredbe i za aktivnosti koje se financiraju u okviru programa Digitalna Europa, Zajedničko poduzeće za čipove može primjenjivati različite stope financiranja za financiranje sredstvima Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika, posebno o tome je li riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, te vrsti djelovanja. Stope financiranja navode se u programu rada.

2.   Ako je propisno opravdano u opisu relevantnih tema u programu rada, jedinstveni pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji ili konzorciji koji ne ispunjavaju uvjet iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/695 ili iz članka 18. Uredbe (EU) 2021/694 mogu sudjelovati u djelovanjima koja financira Zajedničko poduzeće za čipove.”

| (17) | Upućivanja na „Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije” tumače se kao upućivanja na „Zajedničko poduzeće za čipove”. |
| --- | --- |

(17)

Upućivanja na „Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije” tumače se kao upućivanja na „Zajedničko poduzeće za čipove”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C, , str. .

1

(2)  SL C, , str. .

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) 2021/2085 od 19. studenoga 2021. o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa te o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 219/2007, (EU) br. 557/2014, (EU) br. 558/2014, (EU) br. 559/2014, (EU) br. 560/2014, (EU) br. 561/2014 i (EU) br. 642/2014 (SL L 427, 30.11.2021., str. 17.).

3

(4)  SL C, ..., str. ...

4

(5)  Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170, 12.5.2021., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.).

6

(7)  Savez se spominje u Komunikaciji Komisije od 5. svibnja 2021. pod naslovom „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”.

7

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/142

---

P9_TA(2023)0045

Savjetovanje o provedbenim odredbama Europskog ombudsmana

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o nacrtu provedbenih odredbi za Statut Europskog ombudsmana (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

(Savjetovanje)

(2023/C 283/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbenih odredbi za Statut Europskog ombudsmana (N9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbenih odredbi za Statut Europskog ombudsmana (N9-0065/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 18. Uredbe (EU, Euratom) 2021/1163 Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1), u skladu s kojom se Europski ombudsman savjetovao s Parlamentom (C9-0338/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. Uredbe (EU, Euratom) 2021/1163 Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1), u skladu s kojom se Europski ombudsman savjetovao s Parlamentom (C9-0338/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0010/2023),

| 1. | odobrava izmijenjeni nacrt provedbenih odredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Ombudsmana da obavijesti Parlament ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Ombudsmana da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti svoj nacrt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Europskom ombudsmanu, Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

Amandman 1

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 2. – stavak 3.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.3.
     
  Europski ombudsman s predstavkom koja spada pod njegove nadležnosti kako je definirano člankom 1. stavkom 3. Statuta, a koju mu Europski parlament proslijedi uz suglasnost podnositelja predstavke, postupa kao s pritužbom. | Briše se. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

2.3.
     
  Europski ombudsman s predstavkom koja spada pod njegove nadležnosti kako je definirano člankom 1. stavkom 3. Statuta, a koju mu Europski parlament proslijedi uz suglasnost podnositelja predstavke, postupa kao s pritužbom.

Briše se.

Briše se.

Amandman 2

Amandman 2

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.1.   Europski ombudsman obrađuje pritužbe na bilo kojem službenom i radnom jeziku institucija Unije. Europski ombudsman komunicira s podnositeljem pritužbe na
  tom jeziku
  , osim u slučaju da podnositelj pritužbe pristane na komuniciranje na drugom službenom i radnom jeziku Unije. | 3.1.   Europski ombudsman obrađuje pritužbe na bilo kojem službenom i radnom jeziku institucija Unije. Europski ombudsman komunicira s podnositeljem pritužbe na
  jeziku na kojem je uložena pritužba
  , osim u slučaju da podnositelj pritužbe pristane na komuniciranje na drugom službenom i radnom jeziku Unije. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

3.1.   Europski ombudsman obrađuje pritužbe na bilo kojem službenom i radnom jeziku institucija Unije. Europski ombudsman komunicira s podnositeljem pritužbe na
  tom jeziku
  , osim u slučaju da podnositelj pritužbe pristane na komuniciranje na drugom službenom i radnom jeziku Unije.

3.1.   Europski ombudsman obrađuje pritužbe na bilo kojem službenom i radnom jeziku institucija Unije. Europski ombudsman komunicira s podnositeljem pritužbe na
  jeziku na kojem je uložena pritužba
  , osim u slučaju da podnositelj pritužbe pristane na komuniciranje na drugom službenom i radnom jeziku Unije.

Amandman 3

Amandman 3

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 3. – stavak 6.

Članak 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.6.   Ako Europski ombudsman to smatra primjerenim, on može poduzeti korake kako bi osigurao da se pritužba rješava kao prioritetno pitanje, uzimajući u obzir strateške
  ciljeve
  ili posebnu prirodu pritužbe, među ostalim u područjima kao što su aktivnosti zviždača i uznemiravanje. | 3.6.   
  U skladu s člankom 2. Statuta,
  ako Europski ombudsman to smatra primjerenim, on može poduzeti korake kako bi osigurao da se pritužba rješava kao prioritetno pitanje, uzimajući u obzir strateške
  teme rada koje je utvrdio u godišnjem izvješću
  ili posebnu prirodu pritužbe, među ostalim u područjima kao što su aktivnosti zviždača i uznemiravanje. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

3.6.   Ako Europski ombudsman to smatra primjerenim, on može poduzeti korake kako bi osigurao da se pritužba rješava kao prioritetno pitanje, uzimajući u obzir strateške
  ciljeve
  ili posebnu prirodu pritužbe, među ostalim u područjima kao što su aktivnosti zviždača i uznemiravanje.

3.6.   
  U skladu s člankom 2. Statuta,
  ako Europski ombudsman to smatra primjerenim, on može poduzeti korake kako bi osigurao da se pritužba rješava kao prioritetno pitanje, uzimajući u obzir strateške
  teme rada koje je utvrdio u godišnjem izvješću
  ili posebnu prirodu pritužbe, među ostalim u područjima kao što su aktivnosti zviždača i uznemiravanje.

Amandman 4

Amandman 4

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 3. – stavak 7.

Članak 3. – stavak 7.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.7.   S uvredljivom komunikacijom i pritužbama koje predstavljaju zlouporabu postupka Europski ombudsman postupa u skladu sa smjernicama donesenima u tu svrhu. | 3.7.   S uvredljivom komunikacijom i pritužbama koje predstavljaju zlouporabu postupka Europski ombudsman postupa u skladu sa smjernicama donesenima u tu svrhu.
  Te se smjernice objavljuju na internetskim stranicama Ombudsmana. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

3.7.   S uvredljivom komunikacijom i pritužbama koje predstavljaju zlouporabu postupka Europski ombudsman postupa u skladu sa smjernicama donesenima u tu svrhu.

3.7.   S uvredljivom komunikacijom i pritužbama koje predstavljaju zlouporabu postupka Europski ombudsman postupa u skladu sa smjernicama donesenima u tu svrhu.
  Te se smjernice objavljuju na internetskim stranicama Ombudsmana.

Amandman 5

Amandman 5

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.3.   Institucije europskom ombudsmanu na njegov zahtjev dostavljaju informacije
  ili dokumente
  za potrebe istrage. Istražni tim Europskog ombudsmana može pregledati
  dokumente
  , bilo u prostorijama dotične institucije bilo elektroničkim putem.
  Klasificirani dokumenti
  EU-a stavljaju se na raspolaganje u prostorijama dotične institucije, osim u slučaju drugačijeg dogovora s Europskim ombudsmanom. | 4.3.   Institucije Europskom ombudsmanu na njegov zahtjev
  i u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 5. Statuta
  dostavljaju informacije
  , među ostalim u obliku dokumenata,
  za potrebe istrage. Istražni tim Europskog ombudsmana može pregledati
  informacije
  , bilo u prostorijama dotične institucije bilo elektroničkim putem.
  Klasificirane informacije
  EU-a stavljaju se na raspolaganje u prostorijama dotične institucije, osim u slučaju drugačijeg dogovora s Europskim ombudsmanom. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

4.3.   Institucije europskom ombudsmanu na njegov zahtjev dostavljaju informacije
  ili dokumente
  za potrebe istrage. Istražni tim Europskog ombudsmana može pregledati
  dokumente
  , bilo u prostorijama dotične institucije bilo elektroničkim putem.
  Klasificirani dokumenti
  EU-a stavljaju se na raspolaganje u prostorijama dotične institucije, osim u slučaju drugačijeg dogovora s Europskim ombudsmanom.

4.3.   Institucije Europskom ombudsmanu na njegov zahtjev
  i u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 5. Statuta
  dostavljaju informacije
  , među ostalim u obliku dokumenata,
  za potrebe istrage. Istražni tim Europskog ombudsmana može pregledati
  informacije
  , bilo u prostorijama dotične institucije bilo elektroničkim putem.
  Klasificirane informacije
  EU-a stavljaju se na raspolaganje u prostorijama dotične institucije, osim u slučaju drugačijeg dogovora s Europskim ombudsmanom.

Amandman 6

Amandman 6

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.4.   Odgovori institucije o pitanjima iz stavaka 4.2. i 4.3. dostavljaju se u roku koji odredi Europski ombudsman, a koji u pravilu nije dulji od tri mjeseca. Utvrđeni vremenski rok unutar kojega je potrebno dostaviti odgovor je razuman i njime su uzeti u obzir složenost i hitnost istrage. Ako europski ombudsman smatra da je istraga od javnog
  značaja
  , rok za odgovor bit će najkraći mogući ostvariv rok. Ako dotična institucija ne može dati odgovor u utvrđenom roku, ona podnosi obrazloženi zahtjev za produljenje roka. | 4.4.   Odgovori institucije o pitanjima iz stavaka 4.2. i 4.3. dostavljaju se u roku koji odredi Europski ombudsman, a koji u pravilu nije dulji od tri mjeseca. Utvrđeni vremenski rok unutar kojega je potrebno dostaviti odgovor je razuman i njime su uzeti u obzir složenost i hitnost istrage. Ako europski ombudsman smatra da je istraga od javnog
  interesa
  , rok za odgovor bit će najkraći mogući ostvariv rok. Ako dotična institucija ne može dati odgovor u utvrđenom roku, ona podnosi obrazloženi zahtjev za produljenje roka. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

4.4.   Odgovori institucije o pitanjima iz stavaka 4.2. i 4.3. dostavljaju se u roku koji odredi Europski ombudsman, a koji u pravilu nije dulji od tri mjeseca. Utvrđeni vremenski rok unutar kojega je potrebno dostaviti odgovor je razuman i njime su uzeti u obzir složenost i hitnost istrage. Ako europski ombudsman smatra da je istraga od javnog
  značaja
  , rok za odgovor bit će najkraći mogući ostvariv rok. Ako dotična institucija ne može dati odgovor u utvrđenom roku, ona podnosi obrazloženi zahtjev za produljenje roka.

4.4.   Odgovori institucije o pitanjima iz stavaka 4.2. i 4.3. dostavljaju se u roku koji odredi Europski ombudsman, a koji u pravilu nije dulji od tri mjeseca. Utvrđeni vremenski rok unutar kojega je potrebno dostaviti odgovor je razuman i njime su uzeti u obzir složenost i hitnost istrage. Ako europski ombudsman smatra da je istraga od javnog
  interesa
  , rok za odgovor bit će najkraći mogući ostvariv rok. Ako dotična institucija ne može dati odgovor u utvrđenom roku, ona podnosi obrazloženi zahtjev za produljenje roka.

Amandman 7

Amandman 7

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 4. – stavak 10.

Članak 4. – stavak 10.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.10.   Dokumente ili podatke
  dobivene od institucije ili države članice tijekom istrage, a koje je ta institucija ili država članica utvrdila kao povjerljive,
  Europski ombudsman zadržava samo za vrijeme trajanja istrage i do isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Takvi se dokumenti ili podaci uništavaju nakon završetka istrage i isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Europski ombudsman od institucije ili države članice može zatražiti da takve dokumente ili podatke zadrži u razdoblju od najmanje pet godina nakon što prime obavijest da dokumenti ili podaci više nisu u posjedu Europskog ombudsmana. | 4.10.   Dokumente ili podatke
  iz članka 5. stavka 8. Statuta
  Europski ombudsman zadržava samo za vrijeme trajanja istrage i do isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje
  podnesenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. ove Odluke
  . Takvi se dokumenti ili podaci uništavaju nakon završetka istrage i isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Europski ombudsman od institucije ili države članice može zatražiti da takve dokumente ili podatke zadrži u razdoblju od najmanje pet godina nakon što prime obavijest da dokumenti ili podaci više nisu u posjedu Europskog ombudsmana. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

4.10.   Dokumente ili podatke
  dobivene od institucije ili države članice tijekom istrage, a koje je ta institucija ili država članica utvrdila kao povjerljive,
  Europski ombudsman zadržava samo za vrijeme trajanja istrage i do isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Takvi se dokumenti ili podaci uništavaju nakon završetka istrage i isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Europski ombudsman od institucije ili države članice može zatražiti da takve dokumente ili podatke zadrži u razdoblju od najmanje pet godina nakon što prime obavijest da dokumenti ili podaci više nisu u posjedu Europskog ombudsmana.

4.10.   Dokumente ili podatke
  iz članka 5. stavka 8. Statuta
  Europski ombudsman zadržava samo za vrijeme trajanja istrage i do isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje
  podnesenog u skladu s člankom 9. stavkom 3. ove Odluke
  . Takvi se dokumenti ili podaci uništavaju nakon završetka istrage i isteka roka za obradu zahtjeva za preispitivanje. Europski ombudsman od institucije ili države članice može zatražiti da takve dokumente ili podatke zadrži u razdoblju od najmanje pet godina nakon što prime obavijest da dokumenti ili podaci više nisu u posjedu Europskog ombudsmana.

Amandman 8

Amandman 8

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.1.   Ako Europski ombudsman smatra da se pritužba može riješiti, on traži rješenje s dotičnom institucijom i 
  podnositeljem pritužbe
  . | 5.1.   Ako Europski ombudsman smatra da se pritužba može riješiti, on traži rješenje s dotičnom institucijom
  kako bi se otklonio slučaj nepravilnosti u postupanju
  i 
  time riješila pritužba
  . |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

5.1.   Ako Europski ombudsman smatra da se pritužba može riješiti, on traži rješenje s dotičnom institucijom i 
  podnositeljem pritužbe
  .

5.1.   Ako Europski ombudsman smatra da se pritužba može riješiti, on traži rješenje s dotičnom institucijom
  kako bi se otklonio slučaj nepravilnosti u postupanju
  i 
  time riješila pritužba
  .

Amandman 9

Amandman 9

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.2.   Ako Europski ombudsman ne utvrdi nepravilnosti u postupanju, ako je pronađeno rješenje ili ako nije potrebno provoditi daljnje istrage, istraga se zaključuje odlukom kojoj su priloženi nalazi. U odluci o zaključenju istrage Europski ombudsman može
  dati prijedloge za unapređenja
  u vezi s pitanjima utvrđenima tijekom istrage. Europski ombudsman odluku šalje podnositelju pritužbe i dotičnoj instituciji. | 6.2.   Ako Europski ombudsman ne utvrdi nepravilnosti u postupanju, ako je pronađeno rješenje ili ako nije potrebno provoditi daljnje istrage, istraga se zaključuje odlukom kojoj su priloženi nalazi. U odluci o zaključenju istrage Europski ombudsman može
  predložiti poboljšanja
  u vezi s pitanjima utvrđenima tijekom istrage. Europski ombudsman odluku šalje podnositelju pritužbe i dotičnoj instituciji. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

6.2.   Ako Europski ombudsman ne utvrdi nepravilnosti u postupanju, ako je pronađeno rješenje ili ako nije potrebno provoditi daljnje istrage, istraga se zaključuje odlukom kojoj su priloženi nalazi. U odluci o zaključenju istrage Europski ombudsman može
  dati prijedloge za unapređenja
  u vezi s pitanjima utvrđenima tijekom istrage. Europski ombudsman odluku šalje podnositelju pritužbe i dotičnoj instituciji.

6.2.   Ako Europski ombudsman ne utvrdi nepravilnosti u postupanju, ako je pronađeno rješenje ili ako nije potrebno provoditi daljnje istrage, istraga se zaključuje odlukom kojoj su priloženi nalazi. U odluci o zaključenju istrage Europski ombudsman može
  predložiti poboljšanja
  u vezi s pitanjima utvrđenima tijekom istrage. Europski ombudsman odluku šalje podnositelju pritužbe i dotičnoj instituciji.

Amandman 10

Amandman 10

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.2.   Europski ombudsman može podnijeti posebno izvješće Europskom parlamentu o svim istragama u kojima utvrdi nepravilnosti u postupanju i za koje smatra da su od javnog interesa. | 7.2.   Europski ombudsman može podnijeti posebno izvješće Europskom parlamentu o svim istragama u kojima utvrdi nepravilnosti u postupanju i za koje smatra da su od
  posebnog
  javnog interesa. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

7.2.   Europski ombudsman može podnijeti posebno izvješće Europskom parlamentu o svim istragama u kojima utvrdi nepravilnosti u postupanju i za koje smatra da su od javnog interesa.

7.2.   Europski ombudsman može podnijeti posebno izvješće Europskom parlamentu o svim istragama u kojima utvrdi nepravilnosti u postupanju i za koje smatra da su od
  posebnog
  javnog interesa.

Amandman 11

Amandman 11

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 8. – naslov

Članak 8. – naslov

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| Istrage na vlastitu inicijativu | Istrage na vlastitu inicijativu
  i daljnje istrage |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

Istrage na vlastitu inicijativu

Istrage na vlastitu inicijativu
  i daljnje istrage

i daljnje istrage

Amandman 12

Amandman 12

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.1.   U skladu s dužnostima Europskog ombudsmana kako su definirane u članku 1. stavku 3. Statuta, Europski ombudsman provodi istrage na vlastitu inicijativu za koje smatra da su opravdane. | 8.1.   U skladu s dužnostima Europskog ombudsmana kako su definirane u članku 1. stavku 3.
  i članku 3. stavku 3.
  Statuta, Europski ombudsman provodi istrage na vlastitu inicijativu za koje smatra da su opravdane. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

8.1.   U skladu s dužnostima Europskog ombudsmana kako su definirane u članku 1. stavku 3. Statuta, Europski ombudsman provodi istrage na vlastitu inicijativu za koje smatra da su opravdane.

8.1.   U skladu s dužnostima Europskog ombudsmana kako su definirane u članku 1. stavku 3.
  i članku 3. stavku 3.
  Statuta, Europski ombudsman provodi istrage na vlastitu inicijativu za koje smatra da su opravdane.

Amandman 13

Amandman 13

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.2.   
  Postupak koji se primjenjuje na istrage otvorene nakon podnošenja pritužbe primjenjuje se, u mjeri u kojoj je relevantan, i na istrage pokrenute na vlastitu inicijativu. | 8.2.   
  Europski ombudsman može stupiti u kontakt s institucijama u pisanom obliku radi podizanja osviještenosti, razmjene opažanja ili prikupljanja informacija o administrativnim praksama. U granicama dužnosti Europskog ombudsmana kako su utvrđene u članku 1. stavku 3. Statuta i u skladu s njegovim člankom 3. stavkom 3., Europski ombudsman može odlučiti provesti istrage na vlastitu inicijativu i nakon takvih kontakata s institucijama. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

8.2.   
  Postupak koji se primjenjuje na istrage otvorene nakon podnošenja pritužbe primjenjuje se, u mjeri u kojoj je relevantan, i na istrage pokrenute na vlastitu inicijativu.

8.2.   
  Europski ombudsman može stupiti u kontakt s institucijama u pisanom obliku radi podizanja osviještenosti, razmjene opažanja ili prikupljanja informacija o administrativnim praksama. U granicama dužnosti Europskog ombudsmana kako su utvrđene u članku 1. stavku 3. Statuta i u skladu s njegovim člankom 3. stavkom 3., Europski ombudsman može odlučiti provesti istrage na vlastitu inicijativu i nakon takvih kontakata s institucijama.

Amandman 14

Amandman 14

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.3.   
  Europski ombudsman može, djelujući izvan opsega istraga, stupiti u kontakt s institucijama u pisanom obliku radi podizanja osviještenosti, razmjene opažanja ili prikupljanja informacija o administrativnim praksama. U granicama zadaća koje su utvrđene u članku 1. stavku 3. Statuta, Europski ombudsman može odlučiti provesti istrage na vlastitu inicijativu i nakon takvih kontakata s institucijama, u skladu sa stavcima 8.1. i 8.2. | 8.3.   
  Postupak koji se primjenjuje na istrage otvorene nakon podnošenja pritužbe primjenjuje se na istrage na vlastitu inicijativu u skladu sa stavcima 8.1. i 8.2., u mjeri u kojoj su relevantne za te istrage. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

8.3.   
  Europski ombudsman može, djelujući izvan opsega istraga, stupiti u kontakt s institucijama u pisanom obliku radi podizanja osviještenosti, razmjene opažanja ili prikupljanja informacija o administrativnim praksama. U granicama zadaća koje su utvrđene u članku 1. stavku 3. Statuta, Europski ombudsman može odlučiti provesti istrage na vlastitu inicijativu i nakon takvih kontakata s institucijama, u skladu sa stavcima 8.1. i 8.2.

8.3.   
  Postupak koji se primjenjuje na istrage otvorene nakon podnošenja pritužbe primjenjuje se na istrage na vlastitu inicijativu u skladu sa stavcima 8.1. i 8.2., u mjeri u kojoj su relevantne za te istrage.

Amandman 15

Amandman 15

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.3.   Podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti preispitivanje odluke donesene u skladu s člancima 3.3. i 3.4. ove Odluke, te svakog nalaza navedenog u odluci kojom se zaključuje istraga, osim ako je riječ o utvrđenim nepravilnostima u postupanju. Iscrpna pravila o tome kako Europski ombudsman postupa sa zahtjevima za preispitivanje utvrđuju se odlukom Europskog ombudsmana. | 9.3.   Podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti preispitivanje odluke donesene u skladu s člancima 3.3. i 3.4. ove Odluke, te svakog nalaza navedenog u odluci kojom se zaključuje istraga, osim ako je riječ o utvrđenim nepravilnostima u postupanju. Iscrpna pravila o tome kako Europski ombudsman postupa sa zahtjevima za preispitivanje utvrđuju se odlukom Europskog ombudsmana
  i objavljuju na njegovim internetskim stranicama
  . |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

9.3.   Podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti preispitivanje odluke donesene u skladu s člancima 3.3. i 3.4. ove Odluke, te svakog nalaza navedenog u odluci kojom se zaključuje istraga, osim ako je riječ o utvrđenim nepravilnostima u postupanju. Iscrpna pravila o tome kako Europski ombudsman postupa sa zahtjevima za preispitivanje utvrđuju se odlukom Europskog ombudsmana.

9.3.   Podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti preispitivanje odluke donesene u skladu s člancima 3.3. i 3.4. ove Odluke, te svakog nalaza navedenog u odluci kojom se zaključuje istraga, osim ako je riječ o utvrđenim nepravilnostima u postupanju. Iscrpna pravila o tome kako Europski ombudsman postupa sa zahtjevima za preispitivanje utvrđuju se odlukom Europskog ombudsmana
  i objavljuju na njegovim internetskim stranicama
  .

Amandman 16

Amandman 16

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.4.   Pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje u skladu
  s člankom
  9.3. ove Odluke podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti pristup predmetu Europskog ombudsmana u vezi s pritužbom
  , u skladu s pravilima utvrđenima Statutom, uz iznimku dokumenata koje su institucija, država članica ili Europski ombudsman naveli kao povjerljive ili bilo kakvih drugih povjerljivih informacija iz tog predmeta
  . Otkrivanje podataka iz predmeta podnositelju pritužbe
  podliježe
  uvjetima utvrđenima u 
  članku
  5.
  stavku
  8. Statuta. | 9.4.   Pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje u skladu
  sa stavkom
  9.3. ove Odluke podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti pristup predmetu Europskog ombudsmana u vezi s pritužbom. Otkrivanje podataka iz predmeta podnositelju pritužbe
  u skladu je s
  uvjetima utvrđenima u 
  Statutu, a posebno s uvjetima iz članka
  5.
  stavka
  8. Statuta. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

9.4.   Pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje u skladu
  s člankom
  9.3. ove Odluke podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti pristup predmetu Europskog ombudsmana u vezi s pritužbom
  , u skladu s pravilima utvrđenima Statutom, uz iznimku dokumenata koje su institucija, država članica ili Europski ombudsman naveli kao povjerljive ili bilo kakvih drugih povjerljivih informacija iz tog predmeta
  . Otkrivanje podataka iz predmeta podnositelju pritužbe
  podliježe
  uvjetima utvrđenima u 
  članku
  5.
  stavku
  8. Statuta.

9.4.   Pri podnošenju zahtjeva za preispitivanje u skladu
  sa stavkom
  9.3. ove Odluke podnositelj pritužbe ima pravo zatražiti pristup predmetu Europskog ombudsmana u vezi s pritužbom. Otkrivanje podataka iz predmeta podnositelju pritužbe
  u skladu je s
  uvjetima utvrđenima u 
  Statutu, a posebno s uvjetima iz članka
  5.
  stavka
  8. Statuta.

Amandman 17

Amandman 17

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 9. – stavak 5.

Članak 9. – stavak 5.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.5.   Kako bi zaštitio legitimne interese podnositelja pritužbe ili treće strane, Europski ombudsman podatke u pritužbi ili u drugim dokumentima može označiti kao povjerljive te o tome obavijestiti instituciju. U iznimnim okolnostima, primjerice u pritužbama koje se odnose na zviždače, Europski ombudsman može odlučiti ne priopćiti identitet podnositelja pritužbe predmetnoj instituciji. | 9.5.   Kako bi zaštitio legitimne interese podnositelja pritužbe ili treće strane, Europski ombudsman podatke u pritužbi ili u drugim dokumentima može označiti kao povjerljive te o tome obavijestiti instituciju. U iznimnim okolnostima, primjerice u pritužbama koje se odnose na zviždače, Europski ombudsman može odlučiti ne priopćiti identitet podnositelja pritužbe predmetnoj instituciji
  ili drugim vanjskim subjektima
  . |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

9.5.   Kako bi zaštitio legitimne interese podnositelja pritužbe ili treće strane, Europski ombudsman podatke u pritužbi ili u drugim dokumentima može označiti kao povjerljive te o tome obavijestiti instituciju. U iznimnim okolnostima, primjerice u pritužbama koje se odnose na zviždače, Europski ombudsman može odlučiti ne priopćiti identitet podnositelja pritužbe predmetnoj instituciji.

9.5.   Kako bi zaštitio legitimne interese podnositelja pritužbe ili treće strane, Europski ombudsman podatke u pritužbi ili u drugim dokumentima može označiti kao povjerljive te o tome obavijestiti instituciju. U iznimnim okolnostima, primjerice u pritužbama koje se odnose na zviždače, Europski ombudsman može odlučiti ne priopćiti identitet podnositelja pritužbe predmetnoj instituciji
  ili drugim vanjskim subjektima
  .

Amandman 18

Amandman 18

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 9. – stavak 7. (novi)

Članak 9. – stavak 7. (novi)

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.7.
     
  Ako se od Europskog ombudsmana traži da provjeri mjere koje je donijelo nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije kako bi se osigurala zaštita navodnih žrtava uznemiravanja i ponovno uspostavilo zdravo i sigurno radno okružje uz poštovanje dostojanstva dotičnih osoba dok je u tijeku administrativna istraga, Europski ombudsman se može savjetovati s vanjskim stručnjacima u tom području radi njihove pomoći pri provjeri i dobivanja mogućih preporuka. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

9.7.
     
  Ako se od Europskog ombudsmana traži da provjeri mjere koje je donijelo nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije kako bi se osigurala zaštita navodnih žrtava uznemiravanja i ponovno uspostavilo zdravo i sigurno radno okružje uz poštovanje dostojanstva dotičnih osoba dok je u tijeku administrativna istraga, Europski ombudsman se može savjetovati s vanjskim stručnjacima u tom području radi njihove pomoći pri provjeri i dobivanja mogućih preporuka.

Amandman 19

Amandman 19

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| Europski ombudsman osigurava da su institucije obaviještene o njegovim istragama i njihovim rezultatima te da im se
  , prema potrebi,
  omogući podnošenje primjedbi i dokaza kako je predviđeno ovom Odlukom i Statutom. | Europski ombudsman osigurava da su institucije obaviještene o njegovim istragama i njihovim rezultatima te da im se omogući podnošenje primjedbi i dokaza kako je predviđeno ovom Odlukom i Statutom. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

Europski ombudsman osigurava da su institucije obaviještene o njegovim istragama i njihovim rezultatima te da im se
  , prema potrebi,
  omogući podnošenje primjedbi i dokaza kako je predviđeno ovom Odlukom i Statutom.

, prema potrebi,

Europski ombudsman osigurava da su institucije obaviještene o njegovim istragama i njihovim rezultatima te da im se omogući podnošenje primjedbi i dokaza kako je predviđeno ovom Odlukom i Statutom.

Amandman 20

Amandman 20

Nacrt provedbenih odredbi

Nacrt provedbenih odredbi

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložio Europski ombudsman | Izmjena |
| --- | --- |
| Europski ombudsman može objaviti informacije o tijeku istrage koje nisu povjerljive. Konkretno, u istragama od javnog interesa Europski ombudsman može javno komunicirati s institucijama ili državama članicama, podložno uvjetima utvrđenima u članku 5. stavku 8. Statuta. | Ne dovodeći u pitanje članak 6. i članak 9. stavak 1. Statuta
  Europski ombudsman može objaviti informacije o tijeku istrage koje nisu povjerljive. Konkretno, u istragama od javnog interesa Europski ombudsman može javno komunicirati s institucijama ili državama članicama, podložno uvjetima utvrđenima u članku 5. stavku 8. Statuta. |

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Tekst koji je predložio Europski ombudsman

Izmjena

Izmjena

Europski ombudsman može objaviti informacije o tijeku istrage koje nisu povjerljive. Konkretno, u istragama od javnog interesa Europski ombudsman može javno komunicirati s institucijama ili državama članicama, podložno uvjetima utvrđenima u članku 5. stavku 8. Statuta.

Ne dovodeći u pitanje članak 6. i članak 9. stavak 1. Statuta
  Europski ombudsman može objaviti informacije o tijeku istrage koje nisu povjerljive. Konkretno, u istragama od javnog interesa Europski ombudsman može javno komunicirati s institucijama ili državama članicama, podložno uvjetima utvrđenima u članku 5. stavku 8. Statuta.

Ne dovodeći u pitanje članak 6. i članak 9. stavak 1. Statuta

---

(1)  SL L 253, 16.7.2021., str. 1.

1

---

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/149 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/149

---

P9_TA(2023)0047

Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji: pristupanje EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2023. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

(2023/C 283/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije o odluci Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije o odluci Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0109),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (1),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/866 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/866 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) koja je stupila na snagu 1. kolovoza 2014. (3), a Europska unija ju je potpisala 12. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) koja je stupila na snagu 1. kolovoza 2014. (3), a Europska unija ju je potpisala 12. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 10., 19., 83., 153. i 157., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 10., 19., 83., 153. i 157.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, („Povelja”), koja je stupila na snagu donošenjem Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009., a posebno njezine članke 1., 2., 3., 4., 6., 21., 23. i 31., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, („Povelja”), koja je stupila na snagu donošenjem Ugovora iz Lisabona u prosincu 2009., a posebno njezine članke 1., 2., 3., 4., 6., 21., 23. i 31.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakih prilika i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (4), u kojoj se definira i osuđuje uznemiravanje i seksualno uznemiravanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakih prilika i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (4), u kojoj se definira i osuđuje uznemiravanje i seksualno uznemiravanje,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (5), u kojoj se definiraju direktna i indirektna diskriminacija, uznemiravanje i spolno uznemiravanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (5), u kojoj se definiraju direktna i indirektna diskriminacija, uznemiravanje i spolno uznemiravanje,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (6) (Direktiva o pravima žrtava), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (6) (Direktiva o pravima žrtava),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o nasilju nad ženama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o nasilju nad ženama (7),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, a posebno presude o nasilju u obitelji i nasilju nad ženama, osobito u predmetima Opuz/Turska (8), Y i drugi/Bugarska (9), Landi/Italija (10), M.C. /Bugarska (11), Yazgül Yılmaz/Turska (12), V.C. /Slovačka (13), P. i S./ Poljska (14) i J.L./Italija (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, a posebno presude o nasilju u obitelji i nasilju nad ženama, osobito u predmetima Opuz/Turska (8), Y i drugi/Bugarska (9), Landi/Italija (10), M.C. /Bugarska (11), Yazgül Yılmaz/Turska (12), V.C. /Slovačka (13), P. i S./ Poljska (14) i J.L./Italija (15),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda potpisanu u Rimu 4. studenoga 1950., a posebno članke 2., 3., 8. i 14. te Protokol br. 12 Konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda potpisanu u Rimu 4. studenoga 1950., a posebno članke 2., 3., 8. i 14. te Protokol br. 12 Konvencije,

| — | uzimajući u obzir temeljna izvješća Skupine stručnjaka Vijeća Europe za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (GREVIO), a posebno ona za Austriju, Belgiju, Dansku, Finsku, Francusku, Italiju, Maltu, Nizozemsku, Poljsku, Portugal, Rumunjsku, Sloveniju, Španjolsku i Švedsku, uključujući popise prijedloga i sugestija GREVIO-a i preporuke Odbora stranaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljna izvješća Skupine stručnjaka Vijeća Europe za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (GREVIO), a posebno ona za Austriju, Belgiju, Dansku, Finsku, Francusku, Italiju, Maltu, Nizozemsku, Poljsku, Portugal, Rumunjsku, Sloveniju, Španjolsku i Švedsku, uključujući popise prijedloga i sugestija GREVIO-a i preporuke Odbora stranaka,

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku br. 1 o digitalnoj dimenziji nasilja nad ženama koju je izdao GREVIO i koja je donesena 20. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku br. 1 o digitalnoj dimenziji nasilja nad ženama koju je izdao GREVIO i koja je donesena 20. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir horizontalni pregled temeljnih izvješća GREVIO-a u sredini programskog razdoblja (16) iz veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir horizontalni pregled temeljnih izvješća GREVIO-a u sredini programskog razdoblja (16) iz veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće s obrazloženjem uz Konvenciju Vijeća Europe od 11. svibnja 2011. o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće s obrazloženjem uz Konvenciju Vijeća Europe od 11. svibnja 2011. o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe naslovljeno „Pregled studija o troškovima nasilja nad ženama i nasilja u obitelji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe naslovljeno „Pregled studija o troškovima nasilja nad ženama i nasilja u obitelji”,

| — | uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 4. prosinca 2017. pod nazivom „Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava žena u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 4. prosinca 2017. pod nazivom „Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava žena u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program, usvojene na Svjetskoj konferenciji o ljudskim pravima u lipnju 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku deklaraciju i Akcijski program, usvojene na Svjetskoj konferenciji o ljudskim pravima u lipnju 1993.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje usvojenu 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, usvojene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), kao i političku izjavu o sjednici Peking + 25 (2020.) Komisije Ujedinjenih naroda o statusu žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje usvojenu 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, usvojene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), kao i političku izjavu o sjednici Peking + 25 (2020.) Komisije Ujedinjenih naroda o statusu žena,

| — | uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata UN-a u području ljudskih prava, pogotovo onih koji se tiču prava žena, poput Povelje UN-a, Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) i njezina Fakultativnog protokola, Konvencije protiv mučenja i ostalog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvencije o statusu izbjeglica te načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja iz 1951. i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Opće preporuke Odbora CEDAW br. 12, 19, 33 i 35 o nasilju nad ženama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opće preporuke Odbora CEDAW br. 12, 19, 33 i 35 o nasilju nad ženama,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za nasilje nad ženama, njegove uzroke i posljedice iz 2018. o nasilju nad ženama na internetu iz ljudske perspektive, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za nasilje nad ženama, njegove uzroke i posljedice iz 2018. o nasilju nad ženama na internetu iz ljudske perspektive,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o nasilju i uznemiravanju (br. 190) iz 2019., koja je stupila na snagu 25. lipnja 2021., i njezinu Preporuku o nasilju i uznemiravanju (br. 206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o nasilju i uznemiravanju (br. 190) iz 2019., koja je stupila na snagu 25. lipnja 2021., i njezinu Preporuku o nasilju i uznemiravanju (br. 206),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojoj je EU stranka, uključujući i zaključna opažanja Odbora Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom (UNCRPD) iz 2015. kojima se EU poziva na pristupanje Istanbulskoj konvenciji kako bi se na taj način žene i djevojčice s invaliditetom zaštitilo od nasilja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojoj je EU stranka, uključujući i zaključna opažanja Odbora Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom (UNCRPD) iz 2015. kojima se EU poziva na pristupanje Istanbulskoj konvenciji kako bi se na taj način žene i djevojčice s invaliditetom zaštitilo od nasilja,

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razboja br. 5 o postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razboja br. 5 o postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama iz 1993. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama iz 1993. godine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda iz 2020. naslovljenu „Jačanje napora za sprečavanje i iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda iz 2020. naslovljenu „Jačanje napora za sprečavanje i iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020.–2025.)” (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020.–2025.)” (COM(2020)0258),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenog 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 8. ožujka 2022. o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 8. ožujka 2022. o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2022)0105),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) iz 2021. naslovljeno „Troškovi rodno uvjetovanog nasilja u Europskoj uniji”, kao i izvješća EIGE-a o indeksu ravnopravnosti spolova, koja se objavljuju od 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) iz 2021. naslovljeno „Troškovi rodno uvjetovanog nasilja u Europskoj uniji”, kao i izvješća EIGE-a o indeksu ravnopravnosti spolova, koja se objavljuju od 2013.,

| — | uzimajući u obzir obveze preuzete na Forumu generacijske ravnopravnosti u srpnju 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze preuzete na Forumu generacijske ravnopravnosti u srpnju 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (20),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2019. u kojoj se traži mišljenje Suda o usklađenosti s Ugovorima prijedloga o pristupanju Europske unije Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji te o postupku za pristupanje (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2019. u kojoj se traži mišljenje Suda o usklađenosti s Ugovorima prijedloga o pristupanju Europske unije Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji te o postupku za pristupanje (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o budućim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o budućim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o posljedicama nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama i prava skrbništva po žene i djecu (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2021. o posljedicama nasilja koje vrše partneri u intimnim vezama i prava skrbništva po žene i djecu (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilje na internetu (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2021. s preporukama Komisiji o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja: nasilje na internetu (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2018. – 2020. (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2021. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2018. – 2020. (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (31),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 1/19 Suda Europske unije (veliko vijeće) od 6. listopada 2021. o Istanbulskoj konvenciji (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 1/19 Suda Europske unije (veliko vijeće) od 6. listopada 2021. o Istanbulskoj konvenciji (32),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0021/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0021/2023),

| A. | budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, sadržana u članku 2. UEU-a i istaknuta u članku 23. Povelje, te da se mora uključiti u sve politike, aktivnosti i programe EU-a; budući da je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) istaknuo da će Europskoj uniji sadašnjim tempom biti potrebno oko 60 godina da postigne rodnu ravnopravnost; budući da je iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, a posebno nasilja nad ženama i djevojčicama, preduvjet za postizanje stvarne rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, sadržana u članku 2. UEU-a i istaknuta u članku 23. Povelje, te da se mora uključiti u sve politike, aktivnosti i programe EU-a; budući da je Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) istaknuo da će Europskoj uniji sadašnjim tempom biti potrebno oko 60 godina da postigne rodnu ravnopravnost; budući da je iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, a posebno nasilja nad ženama i djevojčicama, preduvjet za postizanje stvarne rodne ravnopravnosti;

| B. | budući da je rodno uvjetovano nasilje vrsta nasilja koje je usmjereno protiv osobe na temelju roda te osobe ili nasilje koje nerazmjerno pogađa osobu određenog roda; budući da se „nasilje nad ženama” prema definiciji u Istanbulskoj konvenciji smatra kršenjem ljudskih prava i oblikom diskriminacije žena te označava sva djela rodno uvjetovanog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku, strukturnu ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se to pojavljuje u javnom ili privatnom životu; budući da sloboda i jednakost ženama omogućuju da ostvare svoj istinski potencijal; |
| --- | --- |

B.

budući da je rodno uvjetovano nasilje vrsta nasilja koje je usmjereno protiv osobe na temelju roda te osobe ili nasilje koje nerazmjerno pogađa osobu određenog roda; budući da se „nasilje nad ženama” prema definiciji u Istanbulskoj konvenciji smatra kršenjem ljudskih prava i oblikom diskriminacije žena te označava sva djela rodno uvjetovanog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku, strukturnu ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se to pojavljuje u javnom ili privatnom životu; budući da sloboda i jednakost ženama omogućuju da ostvare svoj istinski potencijal;

| C. | budući da se člankom 3. Istanbulske konvencije „rodno utemeljeno nasilje” definira kao „nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene”, dok „rod” označava „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”; |
| --- | --- |

C.

budući da se člankom 3. Istanbulske konvencije „rodno utemeljeno nasilje” definira kao „nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene”, dok „rod” označava „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”;

| D. | budući da je svaka treća žena u EU-u, što je ukupno oko 62 milijuna žena, doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje te budući da je više od polovine žena (55 %) u EU-u doživjelo seksualno uznemiravanje barem jednom od svoje 15. godine (33); budući da Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) provodi novo istraživanje kako bi se ti podaci ažurirali; budući da su se najnovije procjene troškova rodno uvjetovanog nasilja i nasilja intimnih partnera u Europskoj uniji povećale za otprilike jednu trećinu, te procijenjeni troškovi rodno uvjetovanog nasilja iznose 366 milijardi EUR godišnje (34); budući da još uvijek postoje brojni oblici i aspekti rodno utemeljenog nasilja za koje i dalje nema dovoljno podataka; budući da je EIGE u svojem indeksu rodne ravnopravnosti za 2022. (35) utvrdio da podaci još uvijek adekvatno ne odražavaju raširenost rodno uvjetovanog nasilja u EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da je svaka treća žena u EU-u, što je ukupno oko 62 milijuna žena, doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje te budući da je više od polovine žena (55 %) u EU-u doživjelo seksualno uznemiravanje barem jednom od svoje 15. godine (33); budući da Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) provodi novo istraživanje kako bi se ti podaci ažurirali; budući da su se najnovije procjene troškova rodno uvjetovanog nasilja i nasilja intimnih partnera u Europskoj uniji povećale za otprilike jednu trećinu, te procijenjeni troškovi rodno uvjetovanog nasilja iznose 366 milijardi EUR godišnje (34); budući da još uvijek postoje brojni oblici i aspekti rodno utemeljenog nasilja za koje i dalje nema dovoljno podataka; budući da je EIGE u svojem indeksu rodne ravnopravnosti za 2022. (35) utvrdio da podaci još uvijek adekvatno ne odražavaju raširenost rodno uvjetovanog nasilja u EU-u;

| E. | budući da je rodno uvjetovano nasilje, posebno nasilje nad ženama i djevojčicama, u isto vrijeme i uzrok i posljedica strukturnih nejednakosti koje su ukorijenjene u rodnim stereotipima i asimetrijama moći, uključujući one u privatnoj, društvenoj, javnoj i gospodarskoj sferi; budući da je rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu tako i izvan njega, najozbiljnija manifestacija rodne neravnopravnosti i diskriminacije te ima ozbiljan izravan i neizravan utjecaj na žrtve i njihovu djecu, s mogućim dugoročnim fizičkim, seksualnim, emocionalnim i psihološkim posljedicama koje kao takve predstavljaju problem javnog zdravlja te uzrokuju gospodarsku i financijsku štetu; budući da je rodno uvjetovano nasilje kršenje ljudskih prava žena, te je ozbiljna prepreka sudjelovanju žena u društvenom, javnom i političkom životu i na tržištu rada te onemogućava ženama puno ostvarivanje njihovih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

E.

budući da je rodno uvjetovano nasilje, posebno nasilje nad ženama i djevojčicama, u isto vrijeme i uzrok i posljedica strukturnih nejednakosti koje su ukorijenjene u rodnim stereotipima i asimetrijama moći, uključujući one u privatnoj, društvenoj, javnoj i gospodarskoj sferi; budući da je rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu tako i izvan njega, najozbiljnija manifestacija rodne neravnopravnosti i diskriminacije te ima ozbiljan izravan i neizravan utjecaj na žrtve i njihovu djecu, s mogućim dugoročnim fizičkim, seksualnim, emocionalnim i psihološkim posljedicama koje kao takve predstavljaju problem javnog zdravlja te uzrokuju gospodarsku i financijsku štetu; budući da je rodno uvjetovano nasilje kršenje ljudskih prava žena, te je ozbiljna prepreka sudjelovanju žena u društvenom, javnom i političkom životu i na tržištu rada te onemogućava ženama puno ostvarivanje njihovih prava i temeljnih sloboda;

| F. | budući da rodno uvjetovano nasilje može utjecati na mnoga temeljna prava sadržana u međunarodnim i europskim instrumentima za ljudska prava, uključujući Povelju, kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo (članak 1.), pravo na život (članak 2.), pravo na integritet osobe (članak 3.), zabranu mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja (članak 4.), pravo na slobodu i sigurnost (članak 6.), pravo na slobodu od diskriminacije, među ostalim na temelju spola (članak 21.), te pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

F.

budući da rodno uvjetovano nasilje može utjecati na mnoga temeljna prava sadržana u međunarodnim i europskim instrumentima za ljudska prava, uključujući Povelju, kao što su pravo na ljudsko dostojanstvo (članak 1.), pravo na život (članak 2.), pravo na integritet osobe (članak 3.), zabranu mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja (članak 4.), pravo na slobodu i sigurnost (članak 6.), pravo na slobodu od diskriminacije, među ostalim na temelju spola (članak 21.), te pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje;

| G. | budući da je rodno uvjetovano nasilje, posebno ono koje je počinjeno nad ženama i djevojčicama, strukturni i raširen problem diljem Europe i svijeta, koji uključuje žrtve i počinitelje bez obzira na dob, obrazovanje, prihode, društveni status, kulturno podrijetlo, te su, iako bilo tko može biti neizravna žrtva rodno uvjetovanog nasilja, žene i djevojčice nerazmjerno pogođene svim oblicima takvog nasilja; |
| --- | --- |

G.

budući da je rodno uvjetovano nasilje, posebno ono koje je počinjeno nad ženama i djevojčicama, strukturni i raširen problem diljem Europe i svijeta, koji uključuje žrtve i počinitelje bez obzira na dob, obrazovanje, prihode, društveni status, kulturno podrijetlo, te su, iako bilo tko može biti neizravna žrtva rodno uvjetovanog nasilja, žene i djevojčice nerazmjerno pogođene svim oblicima takvog nasilja;

| H. | budući da su posebno žene i djevojčice, u svoj njihovoj raznolikosti, izložene rodno uvjetovanom nasilju te su suočene s različitim i intersekcijskim oblicima diskriminacije, koji imaju kumulativni negativni učinak; budući da neke skupine žena i djevojčica kao što su migrantice, izbjeglice i tražiteljice azila, žene i djevojčice s invaliditetom i Romkinje izložene riziku od višestruke diskriminacije i stoga su u još većoj opasnosti da budu izložene nasilju; budući da je potrebno uzeti u obzir raznolikost žena i rizike od višestrukih oblika diskriminacije; budući da LGBTIQ+ osobe mogu biti žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svoje seksualne orijentacije, roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja; te budući da se Istanbulskom konvencijom propisuje da se provedba svih njezinih odredbi, osobito mjera za zaštitu prava žrtava, mora osigurati bez diskriminacije po bilo kojoj osnovi, kao što su spol, rod, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, pripadnost nacionalnim manjinama, imovinsko stanje, rođenje, seksualna orijentacija, rodni identitet, dob, zdravstveno stanje, invaliditet, bračno stanje, migrantski, izbjeglički ili drugi status; |
| --- | --- |

H.

budući da su posebno žene i djevojčice, u svoj njihovoj raznolikosti, izložene rodno uvjetovanom nasilju te su suočene s različitim i intersekcijskim oblicima diskriminacije, koji imaju kumulativni negativni učinak; budući da neke skupine žena i djevojčica kao što su migrantice, izbjeglice i tražiteljice azila, žene i djevojčice s invaliditetom i Romkinje izložene riziku od višestruke diskriminacije i stoga su u još većoj opasnosti da budu izložene nasilju; budući da je potrebno uzeti u obzir raznolikost žena i rizike od višestrukih oblika diskriminacije; budući da LGBTIQ+ osobe mogu biti žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svoje seksualne orijentacije, roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja; te budući da se Istanbulskom konvencijom propisuje da se provedba svih njezinih odredbi, osobito mjera za zaštitu prava žrtava, mora osigurati bez diskriminacije po bilo kojoj osnovi, kao što su spol, rod, rasa, boja kože, jezik, vjera, političko ili drugo uvjerenje, nacionalno ili socijalno podrijetlo, pripadnost nacionalnim manjinama, imovinsko stanje, rođenje, seksualna orijentacija, rodni identitet, dob, zdravstveno stanje, invaliditet, bračno stanje, migrantski, izbjeglički ili drugi status;

| I. | budući da bi se ti intersekcijski i višestruki oblici diskriminacije trebali uzeti u obzir pri osiguravanju pristupa pravosuđu i povezanim uslugama; budući da je ženama u sklopu provedbe mjera zaštite potrebno omogućiti specijalističke usluge potpore; |
| --- | --- |

I.

budući da bi se ti intersekcijski i višestruki oblici diskriminacije trebali uzeti u obzir pri osiguravanju pristupa pravosuđu i povezanim uslugama; budući da je ženama u sklopu provedbe mjera zaštite potrebno omogućiti specijalističke usluge potpore;

| J. | budući da je „kultura silovanja”, koju čini niz vjerovanja koja potiču seksualnu agresiju muškaraca i podupiru rodno uvjetovano nasilje, još uvijek raširen problem diljem Europe i svijeta koji se odražava u normalizaciji ili trivijalizaciji seksualnog nasilja, silovanja i seksualnog uznemiravanja, a proizlazi iz rodnih stereotipa, seksizma i nejednake raspodjele moći među rodovima; |
| --- | --- |

J.

budući da je „kultura silovanja”, koju čini niz vjerovanja koja potiču seksualnu agresiju muškaraca i podupiru rodno uvjetovano nasilje, još uvijek raširen problem diljem Europe i svijeta koji se odražava u normalizaciji ili trivijalizaciji seksualnog nasilja, silovanja i seksualnog uznemiravanja, a proizlazi iz rodnih stereotipa, seksizma i nejednake raspodjele moći među rodovima;

| K. | budući da razina rodne ravnopravnosti često predstavlja prvo upozorenje koje ukazuje na pogoršanje stanja temeljnih prava i vrijednosti u određenom društvu, uključujući demokraciju i vladavinu prava; budući da u ovom desetljeću svjedočimo vidljivom i sve organiziranijem napadu na rodnu ravnopravnost, prava žena i djevojčica i prava LGBTIQ+ osoba, kao i njihovu opresivnom nazadovanju, što se posebno manifestira u nizu država članica i drugdje u svijetu, te je rezultiralo vidljivim porastom nasilja nad ženama i LGBTIQ+ osobama na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

K.

budući da razina rodne ravnopravnosti često predstavlja prvo upozorenje koje ukazuje na pogoršanje stanja temeljnih prava i vrijednosti u određenom društvu, uključujući demokraciju i vladavinu prava; budući da u ovom desetljeću svjedočimo vidljivom i sve organiziranijem napadu na rodnu ravnopravnost, prava žena i djevojčica i prava LGBTIQ+ osoba, kao i njihovu opresivnom nazadovanju, što se posebno manifestira u nizu država članica i drugdje u svijetu, te je rezultiralo vidljivim porastom nasilja nad ženama i LGBTIQ+ osobama na internetu i izvan njega;

| L. | budući da EU treba poduzeti sve potrebne mjere kako bi promicao i štitio pravo svih žena i djevojčica na život bez nasilja; budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do povećanog nasilja u obitelji i nasilja nad ženama; budući da je više od 45 % žena diljem svijeta izjavilo da su one ili žene koje poznaju doživjele neki oblik nasilja te da je 65 % žena izjavilo da su doživjele nasilje tijekom života; budući da je u europskim zemljama zabilježen ili oštar ili kontinuirani porast prijavljenih slučajeva femicida; budući da se pristup osnovnim uslugama kao što su hitni smještaj i telefonska pomoć smanjio, što potvrđuje da postoji još hitnija potreba za donošenjem konkretnih mjera za borbu protiv takvog nasilja nakon iskustava stečenih tijekom pandemije; |
| --- | --- |

L.

budući da EU treba poduzeti sve potrebne mjere kako bi promicao i štitio pravo svih žena i djevojčica na život bez nasilja; budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do povećanog nasilja u obitelji i nasilja nad ženama; budući da je više od 45 % žena diljem svijeta izjavilo da su one ili žene koje poznaju doživjele neki oblik nasilja te da je 65 % žena izjavilo da su doživjele nasilje tijekom života; budući da je u europskim zemljama zabilježen ili oštar ili kontinuirani porast prijavljenih slučajeva femicida; budući da se pristup osnovnim uslugama kao što su hitni smještaj i telefonska pomoć smanjio, što potvrđuje da postoji još hitnija potreba za donošenjem konkretnih mjera za borbu protiv takvog nasilja nakon iskustava stečenih tijekom pandemije;

| M. | budući da rodno uvjetovano nasilje, posebno nad ženama i djevojčicama, može poprimiti razne oblike, kao što su fizički napad, seksualno nasilje, uključujući silovanje, genitalno sakaćenje žena, femicid, trgovanje ženama i djevojčicama u svrhu seksualnog iskorištavanja, seksualno uznemiravanje, „zločini iz časti” i prisilni brakovi, prisilno zadržavanje u braku, prisilna sterilizacija, prisilni pobačaj, kao i uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja, porodničarsko i ginekološko nasilje, institucionalno nasilje, neizravno nasilje, ekonomsko nasilje u obitelji i/ili kućanstvu, uhođenje, zlostavljanje i uznemiravanje, govor mržnje na internetu i izvan njega te različiti oblici nasilja na internetu; budući da rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ ženama uključuje dodatne oblike seksualnog nasilja, kao što su „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalno sakaćenje žena i interseksualnih osoba, prisilna sterilizacija transrodnih i interseksualnih osoba te konverzijska terapija; |
| --- | --- |

M.

budući da rodno uvjetovano nasilje, posebno nad ženama i djevojčicama, može poprimiti razne oblike, kao što su fizički napad, seksualno nasilje, uključujući silovanje, genitalno sakaćenje žena, femicid, trgovanje ženama i djevojčicama u svrhu seksualnog iskorištavanja, seksualno uznemiravanje, „zločini iz časti” i prisilni brakovi, prisilno zadržavanje u braku, prisilna sterilizacija, prisilni pobačaj, kao i uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja, porodničarsko i ginekološko nasilje, institucionalno nasilje, neizravno nasilje, ekonomsko nasilje u obitelji i/ili kućanstvu, uhođenje, zlostavljanje i uznemiravanje, govor mržnje na internetu i izvan njega te različiti oblici nasilja na internetu; budući da rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ ženama uključuje dodatne oblike seksualnog nasilja, kao što su „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalno sakaćenje žena i interseksualnih osoba, prisilna sterilizacija transrodnih i interseksualnih osoba te konverzijska terapija;

| N. | budući da su razlike u zakonima i politikama država članica dovele do razlika u mjeri u kojoj su žene zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja te tako žene diljem EU-a nemaju jednaku zaštitu od rodno uvjetovanog nasilja; budući da je tijekom posljednjih godina u nekim državama članicama uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja bilo uzrok smrti niza žena (36); budući da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko navrata presudio da se ograničavanjem pristupa pobačaju, ako je on predviđen nacionalnim pravom, te izostankom provedbe zakonski dozvoljenog pristupa, krše ljudska prava te to stoga u tom kontekstu predstavlja oblik rodno uvjetovanog nasilja; budući da su u nekim državama članicama organizacije za prava žena meta uznemiravanja i progona zbog pružanja pomoći žrtvama nehumanih zakona o pobačaju (37); |
| --- | --- |

N.

budući da su razlike u zakonima i politikama država članica dovele do razlika u mjeri u kojoj su žene zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja te tako žene diljem EU-a nemaju jednaku zaštitu od rodno uvjetovanog nasilja; budući da je tijekom posljednjih godina u nekim državama članicama uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja bilo uzrok smrti niza žena (36); budući da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko navrata presudio da se ograničavanjem pristupa pobačaju, ako je on predviđen nacionalnim pravom, te izostankom provedbe zakonski dozvoljenog pristupa, krše ljudska prava te to stoga u tom kontekstu predstavlja oblik rodno uvjetovanog nasilja; budući da su u nekim državama članicama organizacije za prava žena meta uznemiravanja i progona zbog pružanja pomoći žrtvama nehumanih zakona o pobačaju (37);

| O. | budući da je rodno uvjetovano nasilje i dalje kazneno djelo koje se nedovoljno prijavljuje u Europskoj uniji; budući da je 67 % žena u istraživanju Agencije za temeljna prava iz 2014. izjavilo da nisu prijavile ozbiljne slučajeve nasilja od strane partnera policiji ili nekoj drugoj službi (38); |
| --- | --- |

O.

budući da je rodno uvjetovano nasilje i dalje kazneno djelo koje se nedovoljno prijavljuje u Europskoj uniji; budući da je 67 % žena u istraživanju Agencije za temeljna prava iz 2014. izjavilo da nisu prijavile ozbiljne slučajeve nasilja od strane partnera policiji ili nekoj drugoj službi (38);

| P. | budući da stereotipi i rodna pristranost u pravosudnom sustavu, uz nedostatak rodno osjetljivog, učinkovitog i brzog kaznenog progona, pravnih okvira, pravosudnih sustava i mjera za pružanje zaštite, potpore i odštete onemogućuju pristup ženama pravosuđu i stvaraju nedostatak povjerenja u izvršavanje zakonodavstva, a nedostatak informacija o tome kako poduzeti mjere i prijaviti takve slučajeve te nedostatak odgovarajućih socijalnih i zdravstvenih usluga često su razlozi zbog kojih žene ne prijavljuju rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

P.

budući da stereotipi i rodna pristranost u pravosudnom sustavu, uz nedostatak rodno osjetljivog, učinkovitog i brzog kaznenog progona, pravnih okvira, pravosudnih sustava i mjera za pružanje zaštite, potpore i odštete onemogućuju pristup ženama pravosuđu i stvaraju nedostatak povjerenja u izvršavanje zakonodavstva, a nedostatak informacija o tome kako poduzeti mjere i prijaviti takve slučajeve te nedostatak odgovarajućih socijalnih i zdravstvenih usluga često su razlozi zbog kojih žene ne prijavljuju rodno uvjetovano nasilje;

| Q. | budući da se određene skupine koje su izložene rodno uvjetovanom nasilju, kao što su rasno diskriminirane žene, žene s invaliditetom, migrantice i LGBTIQ+ osobe, suočavaju s dodatnim preprekama u pristupu pravosuđu; |
| --- | --- |

Q.

budući da se određene skupine koje su izložene rodno uvjetovanom nasilju, kao što su rasno diskriminirane žene, žene s invaliditetom, migrantice i LGBTIQ+ osobe, suočavaju s dodatnim preprekama u pristupu pravosuđu;

| R. | budući da žrtve u brojnim slučajevima mogu biti izložene ponižavajućim komentarima, opetovanom suočavanju s počiniteljem, okrivljavanju žrtve te višekratnom ispitivanju od strane službenika tijela kaznenog progona ili policije, što pogoršava njihov strah od prijavljivanja nasilja i povećava rizik ponovne viktimizacije ili sekundarnih oblika viktimizacije; |
| --- | --- |

R.

budući da žrtve u brojnim slučajevima mogu biti izložene ponižavajućim komentarima, opetovanom suočavanju s počiniteljem, okrivljavanju žrtve te višekratnom ispitivanju od strane službenika tijela kaznenog progona ili policije, što pogoršava njihov strah od prijavljivanja nasilja i povećava rizik ponovne viktimizacije ili sekundarnih oblika viktimizacije;

| S. | budući da je u Deklaraciji Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama iz 1993. i UN-ovoj Pekinškoj platformi za djelovanje nasilje nad ženama definirano kao svaki čin rodno utemeljenog nasilja koji rezultira ili će vjerojatno rezultirati fizičkom, seksualnom ili psihološkom štetom ili patnjom žena, uključujući prijetnje takvim činovima, prisilu ili proizvoljno oduzimanje slobode, bez obzira na to događa li se u javnome ili privatnom životu; budući da Odbor Ujedinjenih naroda za ukidanje diskriminacije žena (CEDAW) rodno uvjetovano nasilje definira kao nasilje usmjereno protiv žene zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; budući da CEDAW ističe da je rodno uvjetovano nasilje oblik diskriminacije koji ozbiljno ometa sposobnost žena da ostvaruju svoja prava i slobode na temelju ravnopravnosti s muškarcima, a time predstavlja kršenje njihovih ljudskih prava; |
| --- | --- |

S.

budući da je u Deklaraciji Ujedinjenih naroda o iskorjenjivanju nasilja nad ženama iz 1993. i UN-ovoj Pekinškoj platformi za djelovanje nasilje nad ženama definirano kao svaki čin rodno utemeljenog nasilja koji rezultira ili će vjerojatno rezultirati fizičkom, seksualnom ili psihološkom štetom ili patnjom žena, uključujući prijetnje takvim činovima, prisilu ili proizvoljno oduzimanje slobode, bez obzira na to događa li se u javnome ili privatnom životu; budući da Odbor Ujedinjenih naroda za ukidanje diskriminacije žena (CEDAW) rodno uvjetovano nasilje definira kao nasilje usmjereno protiv žene zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; budući da CEDAW ističe da je rodno uvjetovano nasilje oblik diskriminacije koji ozbiljno ometa sposobnost žena da ostvaruju svoja prava i slobode na temelju ravnopravnosti s muškarcima, a time predstavlja kršenje njihovih ljudskih prava;

| T. | budući da je Komisija uvrstila iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja kao ključni prioritet u Strategiju za rodnu ravnopravnost 2020.–2025., uz niz konkretnih prijedloga kako bi se osiguralo učinkovito sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji, koji uključuju dovršenje pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji i osiguravanje njezine brze ratifikacije i provedbe od strane država članica EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da je Komisija uvrstila iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja kao ključni prioritet u Strategiju za rodnu ravnopravnost 2020.–2025., uz niz konkretnih prijedloga kako bi se osiguralo učinkovito sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji, koji uključuju dovršenje pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji i osiguravanje njezine brze ratifikacije i provedbe od strane država članica EU-a;

| U. | budući da se nasilje nad ženama i djevojčicama i druge oblike nasilja kao što je nasilje usmjereno prema LGBTIQ+ osobama te njihove posljedice može osjetno smanjiti samo kombinacijom politika koje sadrže zakonodavne i nezakonodavne mjere te mjerama kojima bi se žrtvama olakšao pristup smještaju i zapošljavanju, što uključuje pružanje skloništa žrtvama te financijsku samostalnost i ravnopravno sudjelovanje žena u svim područjima društva; |
| --- | --- |

U.

budući da se nasilje nad ženama i djevojčicama i druge oblike nasilja kao što je nasilje usmjereno prema LGBTIQ+ osobama te njihove posljedice može osjetno smanjiti samo kombinacijom politika koje sadrže zakonodavne i nezakonodavne mjere te mjerama kojima bi se žrtvama olakšao pristup smještaju i zapošljavanju, što uključuje pružanje skloništa žrtvama te financijsku samostalnost i ravnopravno sudjelovanje žena u svim područjima društva;

| V. | budući da civilno društvo, a posebno organizacije žena i osobe koje rade na ostvarivanju rodne ravnopravnosti, daju vrlo važan doprinos sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja te bi njihov rad trebalo prepoznati, poticati, podupirati i adekvatno financirati, među ostalim tako da im se omogući da se prijave za, i primaju, državna sredstva i sredstva EU-a kako bi mogli obavljati svoj posao na najbolji mogući način; |
| --- | --- |

V.

budući da civilno društvo, a posebno organizacije žena i osobe koje rade na ostvarivanju rodne ravnopravnosti, daju vrlo važan doprinos sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja te bi njihov rad trebalo prepoznati, poticati, podupirati i adekvatno financirati, među ostalim tako da im se omogući da se prijave za, i primaju, državna sredstva i sredstva EU-a kako bi mogli obavljati svoj posao na najbolji mogući način;

| W. | budući da je Istanbulska konvencija dosad najučinkovitiji, najsnažniji i najsveobuhvatniji alat za sprečavanje i suzbijanje cijelog niza oblika nasilja nad ženama i nasilja u obitelji na europskoj razini i šire; budući da Konvencija pruža smjernice za države stranke i njihova nacionalna tijela kako bi oni mogli pružiti odgovarajući multidisciplinarni odgovor na nasilje nad ženama i nasilje u obitelji, a temelji se na četiri stupa: prevencija, zaštita osoba koje su preživjele nasilje i obeštećenje, kazneni progon počinitelja i integrirane politike; budući da su zemlje koje su ratificirale Konvenciju pojačale napore za prevenciju i unaprijedile istrage i kazneni progon, kao i službe za zaštitu žena i djevojčica koje su žrtve nasilja (39); budući da bi žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji pridonijelo razvoju integrirane politike, a što bi pak osiguralo jednaku zaštitu primjenom obvezujućeg instrumenta kojim se nadilaze različite politika i zakonodavstva u državama članicama, te promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, što je posebno važno u ratnim vremenima i za vrijeme humanitarnih kriza i kriza raseljavanja, što je pokazala i situacija žena i djevojčica koje su pobjegle iz Ukrajine; |
| --- | --- |

W.

budući da je Istanbulska konvencija dosad najučinkovitiji, najsnažniji i najsveobuhvatniji alat za sprečavanje i suzbijanje cijelog niza oblika nasilja nad ženama i nasilja u obitelji na europskoj razini i šire; budući da Konvencija pruža smjernice za države stranke i njihova nacionalna tijela kako bi oni mogli pružiti odgovarajući multidisciplinarni odgovor na nasilje nad ženama i nasilje u obitelji, a temelji se na četiri stupa: prevencija, zaštita osoba koje su preživjele nasilje i obeštećenje, kazneni progon počinitelja i integrirane politike; budući da su zemlje koje su ratificirale Konvenciju pojačale napore za prevenciju i unaprijedile istrage i kazneni progon, kao i službe za zaštitu žena i djevojčica koje su žrtve nasilja (39); budući da bi žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji pridonijelo razvoju integrirane politike, a što bi pak osiguralo jednaku zaštitu primjenom obvezujućeg instrumenta kojim se nadilaze različite politika i zakonodavstva u državama članicama, te promicanju međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, što je posebno važno u ratnim vremenima i za vrijeme humanitarnih kriza i kriza raseljavanja, što je pokazala i situacija žena i djevojčica koje su pobjegle iz Ukrajine;

| X. | budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica; budući da je to potvrđeno mišljenjem Suda Europske unije (40); |
| --- | --- |

X.

budući da je Istanbulska konvencija mješoviti sporazum koji omogućuje pristupanje EU-a usporedno s pristupanjem država članica; budući da je to potvrđeno mišljenjem Suda Europske unije (40);

| Y. | budući da bi se pristupanjem svih država članica Istanbulskoj konvenciji podržao koordinirani pristup u borbi protiv nasilja nad ženama, zajedno s postojećim ili budućim povezanim mjerama na razini EU-a, kao što je Prijedlog direktive EU-a o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji i Direktiva o pravima žrtava; |
| --- | --- |

Y.

budući da bi se pristupanjem svih država članica Istanbulskoj konvenciji podržao koordinirani pristup u borbi protiv nasilja nad ženama, zajedno s postojećim ili budućim povezanim mjerama na razini EU-a, kao što je Prijedlog direktive EU-a o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji i Direktiva o pravima žrtava;

| Z. | budući da se nasilje nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji, često smatra privatnim pitanjem i stoga se prečesto tolerira; budući da ono zapravo predstavlja prekogranično, sustavno kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje se mora spriječiti i kazneno goniti, te bi stoga države članice trebale blisko surađivati i zajedno se boriti protiv takvog nasilja; budući da bi sve žene i djevojčice u Europskoj uniji trebale imati istu razinu zaštite od rodno uvjetovanog nasilja, neovisno o tome u kojoj se državi članici nalaze; budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no ratificiralo ju je samo njih 21; budući da šest država članica – Bugarska, Češka, Latvija, Litva, Mađarska i Slovačka – još nisu ratificirale Konvenciju; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne izuzima od njezine ratifikacije na nacionalnoj razini; budući da EU treba poduzeti sve potrebne mjere, u suradnji sa svojim državama članicama, kako bi štitio i promicao pravo svih žena i djevojčica na život bez rodno uvjetovanog nasilja; budući da je poljska vlada najavila svoju namjeru povlačenja iz Konvencije 2020. i budući da je taj predmet i dalje na poljskom Ustavnom sudu; |
| --- | --- |

Z.

budući da se nasilje nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji, često smatra privatnim pitanjem i stoga se prečesto tolerira; budući da ono zapravo predstavlja prekogranično, sustavno kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje se mora spriječiti i kazneno goniti, te bi stoga države članice trebale blisko surađivati i zajedno se boriti protiv takvog nasilja; budući da bi sve žene i djevojčice u Europskoj uniji trebale imati istu razinu zaštite od rodno uvjetovanog nasilja, neovisno o tome u kojoj se državi članici nalaze; budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no ratificiralo ju je samo njih 21; budući da šest država članica – Bugarska, Češka, Latvija, Litva, Mađarska i Slovačka – još nisu ratificirale Konvenciju; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne izuzima od njezine ratifikacije na nacionalnoj razini; budući da EU treba poduzeti sve potrebne mjere, u suradnji sa svojim državama članicama, kako bi štitio i promicao pravo svih žena i djevojčica na život bez rodno uvjetovanog nasilja; budući da je poljska vlada najavila svoju namjeru povlačenja iz Konvencije 2020. i budući da je taj predmet i dalje na poljskom Ustavnom sudu;

| AA. | budući da počinitelji kaznenih djela protiv žena i dalje prolaze nekažnjeno i da se to mora iskorijeniti na način da se osigura da se počinitelji kazneno gone i da dobiju odgovarajuću kaznu, što je potrebno kako bi se prekinuo začarani krug šutnje za žrtve nasilja, te da žene i djevojčice koje su preživjele nasilje od tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnog sustava dobiju potporu, pravni lijek i priznanje koji su im potrebni, posebno u slučaju da žive u ruralnim područjima u kojima usluge zaštite za žrtve ne postoje ili su veoma ograničene; budući da je važno zajamčiti odgovarajući pristup specijaliziranim uslugama, uključujući zdravstvenu skrb ili usluge sigurnog smještaja, bez obzira na fazu kaznenog progona; budući da je od temeljne važnosti osigurati adekvatno, rodno osjetljivo i na prava orijentirano osposobljavanje, postupke i smjernice za sve stručnjake i službenike tijela kaznenog progona, uključujući suce, javne tužitelje, pravosudno osoblje, forenzičke stručnjake, pružatelje usluga, poslovne upravitelje i druge djelatnike koji rade sa žrtvama svih oblika rodno uvjetovanog nasilja kako bi se izbjegla diskriminacija i ponovna viktimizacija; |
| --- | --- |

AA.

budući da počinitelji kaznenih djela protiv žena i dalje prolaze nekažnjeno i da se to mora iskorijeniti na način da se osigura da se počinitelji kazneno gone i da dobiju odgovarajuću kaznu, što je potrebno kako bi se prekinuo začarani krug šutnje za žrtve nasilja, te da žene i djevojčice koje su preživjele nasilje od tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnog sustava dobiju potporu, pravni lijek i priznanje koji su im potrebni, posebno u slučaju da žive u ruralnim područjima u kojima usluge zaštite za žrtve ne postoje ili su veoma ograničene; budući da je važno zajamčiti odgovarajući pristup specijaliziranim uslugama, uključujući zdravstvenu skrb ili usluge sigurnog smještaja, bez obzira na fazu kaznenog progona; budući da je od temeljne važnosti osigurati adekvatno, rodno osjetljivo i na prava orijentirano osposobljavanje, postupke i smjernice za sve stručnjake i službenike tijela kaznenog progona, uključujući suce, javne tužitelje, pravosudno osoblje, forenzičke stručnjake, pružatelje usluga, poslovne upravitelje i druge djelatnike koji rade sa žrtvama svih oblika rodno uvjetovanog nasilja kako bi se izbjegla diskriminacija i ponovna viktimizacija;

| AB. | budući da je međunarodna zajednica prepoznala rodno uvjetovano nasilje, posebno nad ženama i djevojčicama, te da bi se ono trebalo sveobuhvatno rješavati, kao i da je unatoč trudu koji međunarodne organizacije, civilno društvo i državna tijela ulažu u iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja ono i dalje rašireno te se javlja u novim oblicima kao što su nasilje na internetu, uznemiravanje na internetu, uhođenje na internetu i dijeljenje intimnog sadržaja bez pristanka putem društvenih mreža; budući da je učestalost nasilja na internetu nad ženama i nasilja na internetu od strane intimnog partnera porasla posljednjih godina, a osobito nakon pandemije bolesti COVID-19; budući da je između 4 % i 7 % žena u Uniji doživjelo uznemiravanje na internetu, dok je između 1 % i 3 % žena doživjelo uhođenje na internetu (41); budući da je globalna anketa zaklade World Wide Web Foundation (42), provedena 2020. među ispitanicima iz 180 zemalja, pokazala da je 52 % mladih žena i djevojaka doživjelo zlostavljanje na internetu kao što su dijeljenje intimnih fotografija, videozapisa ili poruka bez njihova pristanka, zlobne i ponižavajuće poruke, pogrdni i prijeteći jezik, seksualno uznemiravanje i lažni sadržaj, a 64 % ispitanika reklo je da znaju nekoga tko je doživio uznemiravanje, zlostavljanje ili nasilje; |
| --- | --- |

AB.

budući da je međunarodna zajednica prepoznala rodno uvjetovano nasilje, posebno nad ženama i djevojčicama, te da bi se ono trebalo sveobuhvatno rješavati, kao i da je unatoč trudu koji međunarodne organizacije, civilno društvo i državna tijela ulažu u iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja ono i dalje rašireno te se javlja u novim oblicima kao što su nasilje na internetu, uznemiravanje na internetu, uhođenje na internetu i dijeljenje intimnog sadržaja bez pristanka putem društvenih mreža; budući da je učestalost nasilja na internetu nad ženama i nasilja na internetu od strane intimnog partnera porasla posljednjih godina, a osobito nakon pandemije bolesti COVID-19; budući da je između 4 % i 7 % žena u Uniji doživjelo uznemiravanje na internetu, dok je između 1 % i 3 % žena doživjelo uhođenje na internetu (41); budući da je globalna anketa zaklade World Wide Web Foundation (42), provedena 2020. među ispitanicima iz 180 zemalja, pokazala da je 52 % mladih žena i djevojaka doživjelo zlostavljanje na internetu kao što su dijeljenje intimnih fotografija, videozapisa ili poruka bez njihova pristanka, zlobne i ponižavajuće poruke, pogrdni i prijeteći jezik, seksualno uznemiravanje i lažni sadržaj, a 64 % ispitanika reklo je da znaju nekoga tko je doživio uznemiravanje, zlostavljanje ili nasilje;

| AC. | budući da se napori za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, posebno onog nad ženama i djevojčicama, često osporavaju ili oslabljuju u ime tradicije, kulture, vjere ili fundamentalističkih, populističkih ideologija ili pokreta krajnje desnice, te se šire lažni diskursi i dezinformacije, kao na primjer tvrdnje da je cilj Istanbulske konvencije „uništiti tradicionalnu obitelj” i „promicati rodnu ideologiju i homoseksualnost”; budući da te skupine upotrebljavaju dezinformacije i populističku retoriku kako bi vršile pritisak na političare i širile neutemeljene bojazni među građanima; |
| --- | --- |

AC.

budući da se napori za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, posebno onog nad ženama i djevojčicama, često osporavaju ili oslabljuju u ime tradicije, kulture, vjere ili fundamentalističkih, populističkih ideologija ili pokreta krajnje desnice, te se šire lažni diskursi i dezinformacije, kao na primjer tvrdnje da je cilj Istanbulske konvencije „uništiti tradicionalnu obitelj” i „promicati rodnu ideologiju i homoseksualnost”; budući da te skupine upotrebljavaju dezinformacije i populističku retoriku kako bi vršile pritisak na političare i širile neutemeljene bojazni među građanima;

| AD. | budući da izloženost fizičkom, seksualnom, psihološkom ili socioekonomskom nasilju i zlostavljanju znatno utječe na žrtve, njihove obitelji, rodbinu i društvo u cjelini; budući da bi se nacionalnim zakonima o skrbništvu trebali uzeti u obzir najbolji interesi djece pri utvrđivanju treba li počiniteljima dodijeliti pravo na skrbništvo i pravo na viđanje djece (43); |
| --- | --- |

AD.

budući da izloženost fizičkom, seksualnom, psihološkom ili socioekonomskom nasilju i zlostavljanju znatno utječe na žrtve, njihove obitelji, rodbinu i društvo u cjelini; budući da bi se nacionalnim zakonima o skrbništvu trebali uzeti u obzir najbolji interesi djece pri utvrđivanju treba li počiniteljima dodijeliti pravo na skrbništvo i pravo na viđanje djece (43);

| AE. | budući da je Turska, prva zemlja koja je potpisala i ratificirala Istanbulsku konvenciju, šest godina kasnije odlučila povući se iz Konvencije i od 1. srpnja 2021. nije država stranka Konvencije; budući da su europske institucije osudile taj korak unatrag, koji je opasan presedan za ostale države stranke; budući da je Ukrajina u lipnju 2022. postala 36. država koja je ratificirala Konvenciju, i to u trenutku u kojem brani svoje državno područje od ruske neopravdane, ničim izazvane i nezakonite ratne agresije; budući da se silovanje i seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama upotrebljavaju kao ratno oružje u tom sukobu; budući da je Konvencija stupila na snagu 1. studenoga 2022. te bi njezina brza provedba trebala poslužiti kao potpora ukrajinskim tijelima za procesuiranje zlodjela nad ženama i djecom koja su počinili ruski vojnici te za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja; budući da bi to što je Ukrajina ratificirala Konvenciju u ratno vrijeme trebalo služiti kao primjer svim državama članicama koje je odbijaju ratificirati ili to ne smatraju prioritetom; |
| --- | --- |

AE.

budući da je Turska, prva zemlja koja je potpisala i ratificirala Istanbulsku konvenciju, šest godina kasnije odlučila povući se iz Konvencije i od 1. srpnja 2021. nije država stranka Konvencije; budući da su europske institucije osudile taj korak unatrag, koji je opasan presedan za ostale države stranke; budući da je Ukrajina u lipnju 2022. postala 36. država koja je ratificirala Konvenciju, i to u trenutku u kojem brani svoje državno područje od ruske neopravdane, ničim izazvane i nezakonite ratne agresije; budući da se silovanje i seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama upotrebljavaju kao ratno oružje u tom sukobu; budući da je Konvencija stupila na snagu 1. studenoga 2022. te bi njezina brza provedba trebala poslužiti kao potpora ukrajinskim tijelima za procesuiranje zlodjela nad ženama i djecom koja su počinili ruski vojnici te za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja; budući da bi to što je Ukrajina ratificirala Konvenciju u ratno vrijeme trebalo služiti kao primjer svim državama članicama koje je odbijaju ratificirati ili to ne smatraju prioritetom;

| 1. | pozdravlja činjenicu da je 4. ožujka 2016. Komisija predložila pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji, najsveobuhvatnijem pravno obvezujućem instrumentu za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje u obitelji, na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da je EU 13. lipnja 2017. potpisao Istanbulsku konvenciju; žali zbog toga što šest godina kasnije EU još uvijek nije ratificirao Konvenciju jer se tome na Vijeću EU-a protivi nekoliko država članica; no konstatira da je na pravnu nesigurnost uzrokovanu ograničenjem opsega budućeg pristupanja EU-a određenim odredbama Konvencije, posebice odredbama o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima te azilu i zabrani vraćanja, kao i na zabrinutost u pogledu internog postupka radi ratificiranja Konvencije, odgovoreno u mišljenju Suda Europske unije od 6. listopada 2021.; apelira na Vijeće da postupi u skladu s tom odlukom i da više ne odgađa pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji; ponavlja da bi Istanbulsku konvenciju trebalo shvatiti kao minimalni standard potreban za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja i da bi Unija trebala poduzeti i dodatne zakonodavne i nezakonodavne mjere u tom pogledu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje svoju predanost zauzimanju sveobuhvatnog pristupa kako bi se pozvalo na iskorjenjivanje, na razini EU-a, svakog rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama u svoj njihovoj raznolikosti i nad LGBTIQ+ osobama na temelju njihove seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja te kako bi se osiguralo praćenje njegovih preporuka, koje je predložio u brojnim rezolucijama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje sve oblike rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama te nad LGBTIQ+ osobama; odlučno naglašava da je uskraćivanje usluga i prava u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući pravo na siguran i zakonit pobačaj, jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; ponavlja da žene i djevojčice moraju imati punu kontrolu nad svojim tijelima i svojom seksualnošću; ističe da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko navrata presudio da se restriktivnim zakonima o pobačaju i neprovedbom krše ljudska prava žena; s dubokom zabrinutošću konstatira i osuđuje činjenicu da su u nekim državama članicama, kao što su Slovačka, Poljska i Mađarska, seksualna i reproduktivna prava žena, a posebno pravo na siguran i zakonit pobačaj, konstantno ugrožena; ističe da je pristup pobačaju u Italiji sve više otežan, da je 22. listopada 2020. nelegitimni Ustavni sud Poljske uveo de facto zabranu pobačaja, da je pobačaj zabranjen na Malti te da medicinski pobačaj u ranoj trudnoći nije zakonit u Slovačkoj i nije dostupan u Mađarskoj; pozdravlja inicijative nekih država članica, kao što je Francuska, da se pravo na pobačaj unese u njihove ustave kako bi se zaštitilo to temeljno pravo; ponavlja svoj poziv da se pravo na siguran i zakonit pobačaj uvrsti u Povelju EU-a o temeljnim pravima; poziva sve države članice da svima zajamče univerzalan pristup cijelom nizu usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući sveobuhvatan dobno prilagođeni spolni odgoj, planiranje obitelji, moderne metode kontracepcije i pravo na siguran i zakonit pobačaj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o sklapanju Istanbulske konvencije od strane Europske unije te žali zbog činjenice da su žene i djevojčice često izložene nasilju u obitelji, seksualnom uznemiravanju, psihološkom i fizičkom nasilju, uhođenju, seksualnom nasilju, silovanju, prisilnom braku, genitalnom sakaćenju žena, prisilnom pobačaju, prisilnoj sterilizaciji, trgovanju ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja i drugim oblicima nasilja; naglašava da se Istanbulskom konvencijom utvrđuje da kultura, običaji, religija, tradicija i takozvana „čast” ne mogu biti opravdanje ni za kakav čin nasilja nad ženama; poziva Komisiju i države članice da se u svojem relevantnom zakonodavstvu adekvatno referiraju na definiciju nasilja nad ženama iz Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da se Istanbulska konvencija primjenjuje i u razdobljima mira i u situacijama oružanih sukoba; podsjeća da se Rimskim statutom Međunarodnog kaznenog suda od 17. srpnja 1998. nekoliko oblika seksualnog nasilja kriminalizira kao zločine protiv čovječnosti i ratne zločine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da se u skladu s Bečkom konvencijom o pravu međunarodnih ugovora suglasnost države da bude obvezana ugovorom može izraziti potpisivanjem, te da se stranke međunarodnog sporazuma ne mogu pozvati na odredbe svojeg nacionalnog prava kako bi opravdale neizvršenje ugovora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da su se i žene s invaliditetom i roditelji djece s invaliditetom susretali s preprekama pri prijavljivanju nasilja i ostvarivanju pristupa pravosudnom sustavu, uključujući, kako je izvijestio GREVIO, nedostupnost policijskih postaja, nedostatnu osposobljenost službenika tijela za kazneni progon o stereotipima, kao i nedostatak informacija u pristupačnim formatima o pomoći žrtvama nasilja i dostupnim uslugama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da zajamči potpunu integraciju Konvencije u zakonodavni i politički okvir EU-a; poziva sve države članice da osiguraju potpunu provedbu mjera koje proizlaze iz Konvencije u svojim nacionalnim zakonima i politikama; snažno osuđuje pokušaje u nekim državama članicama da se opozovu mjere koje su već poduzete kada je riječ o provedbi Istanbulske konvencije i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; nadalje poziva države članice da osiguraju pravilnu provedbu te da dodijele odgovarajuće financijske i ljudske resurse za sprečavanje i borbu protiv rodno utemeljenog nasilja, kao i za osnaživanje žena i djevojčica, te za zaštitu žrtava i osiguravanje odštete žrtvama, posebno za one koje žive u područjima u kojima službe zaštite za žrtve ne postoje ili su vrlo ograničene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da se na odgovarajući način, među ostalim preko zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, uhvate u koštac s pitanjima prava na skrbništvo i viđanje djece, građanskim posljedicama prisilnih brakova, uhođenjem, kao i uskraćivanjem reproduktivnih prava i pristupa reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi te da zaštite žrtve, koje mogu doživjeti ozbiljne traume koje ponekad čak dovedu do samoubojstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da provedu preventivne mjere, uključujući jaču primarnu prevenciju rodno uvjetovanog nasilja, što mora započeti s rodno osjetljivim obrazovnim programima usmjerenima i na djevojčice i na dječake od rane dobi i nastaviti se usmjerenim cjeloživotnim educiranjem, kao i pristup uslugama potpore i zaštitnim mjerama koji je usmjeren na žrtve, kao što su financijska pomoć, psihološka potpora, telefonske linije za pomoć, skloništa i pristup socijalnom stanovanju te „siguran dopust”, te mjere kojima se žrtvama pomaže da nastave sigurno živjeti u svojim domovima, poput zabrane pristupa za počinitelje i specijalistička pomoć djeci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost promicanja suradnje u području rodno uvjetovanog nasilja među državama članicama razmjenom najboljih praksi; poziva Komisiju i države članice da organiziraju i provedu informativne kampanje o Istanbulskoj konvenciji i njezinim odredbama, da podrže partnerstva između tijela vlasti i organizacija civilnog društva te da provode zajedničke programe kako bi se olakšala provedba njezinih odredbi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije i država članica da osiguraju odgovarajuće rodno osjetljivo osposobljavanje, postupke i smjernice, kao i specijalizirane mjere potpore i zaštite, uz pristup usmjeren na žrtve za sve uključene stručnjake, uključujući tijela kaznenog progona, pravosuđe i javne tužitelje, kako bi se osiguralo rano otkrivanje žrtava, izbjegle manjkave procjene rizika te spriječila diskriminacija, traumatizacija ili ponovna viktimizacija tijekom sudskih, medicinskih i policijskih postupaka; posebno poziva na uvođenje minimalnih standarda na razini EU-a za izvršavanje zakonodavstva u tom području; ističe ključnu ulogu Istanbulske konvencije u jačanju kapaciteta država članica u tom području; poziva da se ostvare unapređenja koja su potrebna kako bi se potaknulo prijavljivanje takvih kaznenih djela; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je Istanbulska konvencija i dalje međunarodni standard i ključni alat za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i drugih oblika rodno utemeljenog nasilja, uključujući nasilje u obitelji; ističe da kazneno pravo može biti samo jedan dio sveobuhvatnog i integriranog odgovora na nasilje nad ženama i druge oblike rodno uvjetovanog nasilja, obuhvaćajući prevenciju, zaštitu i kazneni progon; naglašava prednosti strukture Istanbulske konvencije, koja slijedi holističku, sveobuhvatnu i koordiniranu metodologiju za rješavanje problema nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje u obitelji, u svim njegovim fizičkim, seksualnim, psihološkim i ekonomskim oblicima, na temelju pristupa koji se temelji na četiri stupa, uključujući sve aspekte od prevencije do zaštite, kaznenog progona i koordiniranih politika; konstatira da države članice imaju odgovornost boriti se protiv nekažnjavanja u slučajevima nasilja nad ženama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje u obitelji, te očuvati odvraćajuće funkcije sankcija i kaznenog progona; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe pristup Istanbulske konvencije, usmjeren na žrtve, koji se s nasiljem nad ženama i nasiljem u obitelji hvata u koštac iz širokog raspona perspektiva, i to predviđanjem mjera kao što su programi za sprečavanje nasilja i programi liječenja kojima se počinitelje nasilja u obitelji podučava kako usvojiti nenasilno ponašanje u međuljudskim odnosima kako bi se spriječili daljnji činovi nasilja, te borba protiv diskriminacije, i to uz pomoć zaštite žrtava i podrške žrtvama, zaštite djece, zaštite tražiteljica azila i izbjeglica, kao i kaznenopravnim mjerama za borbu protiv nekažnjavanja, uvođenjem postupaka ocjene rizika i procjene rizika te boljim prikupljanjem podataka, kao i kampanjama i programima za podizanje razine osviještenosti, među ostalim u suradnji s nacionalnim tijelima za ljudska prava i jednakost, civilnim društvom i nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatira da Istanbulska konvencija ima deset godina iskustva i prakse zahvaljujući jedinstvenom sustavu praćenja i provedbe putem GREVIO-a; ističe važnost tog postupka interaktivne razmjene između GREVIO-a i država stranaka; prepoznaje golemi posao koji GREVIO obavlja kada je riječ o praćenju provedbe Konvencije te poziva sve stranke da slijede njegove preporuke po državama; apelira na države članice da uzmu u obzir preporuke GREVIO-a i da poboljšaju svoje zakonodavstvo na način da ga usklade s odredbama Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice da uzmu u obzir zaključke i dobre prakse navedene u pregledu temeljnih izvješća GREVIO-a u sredini programskog razdoblja (44) te da ih iskoriste kako bi se dao novi zamah pravilnoj provedbi i primjeni Konvencije s ciljem da se poboljšaju nacionalni okviri država članica za sprečavanje i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, uključujući njihovo nacionalno pravo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da je, u svrhu osiguravanja učinkovite provedbe Istanbulske konvencije, uspostavljen mehanizam za praćenje s dvama stupovima, a oni su GREVIO, koji priprema izvješća po zemljama, i Odbor stranaka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prepoznaje važnu ulogu Istanbulske konvencije za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 u pomaganju državama članicama da se uhvate u koštac s alarmantnim porastom rodno uvjetovanog nasilja, koje se smatra „pandemijom u sjeni”; pohvaljuje trud nekih država članica da uvedu dodatne preventivne mjere te usluge za zaštitu i potporu za vrijeme pandemije; no, u tom pogledu poziva na uspostavljanje posebnog protokola EU-a o nasilju na ženama u kriznim i hitnim situacijama, kojim bi se dopunile mjere utvrđene u Istanbulskoj konvenciji i poboljšala spremnost Europske unije da se bori protiv rodno uvjetovanog nasilja u tim posebnim situacijama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje mišljenje Suda od 6. listopada 2021., slijedom zahtjeva Parlamenta, kojim se Vijeću dozvoljava da nastavi s ratifikacijom Istanbulske konvencije od strane Europske unije bez prethodnog zajedničkog dogovora; smatra da bi Europska unija mogla i trebala sada ratificirati Konvenciju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da će se pristupanjem EU-a osigurati dosljedan europski pravni okvir za unutarnje i vanjske politike EU-a za sprečavanje i borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama, nasilja u obitelji i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja, za zaštitu i potporu žrtvama i osiguravanje efektivnog obeštećenja, kao i za bolje praćenje, tumačenje i provedbu zakona, programa i fondova EU-a relevantnih za Konvenciju, zajedno s boljim prikupljanjem usporedivih raščlanjenih podataka na razini EU-a; također smatra da će EU pristupanjem Konvenciji biti primjer ostalima te postati učinkovitiji promicatelj prava žena na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da će se pristupanjem EU-a također omogućiti sveobuhvatnije prikupljanje podataka o rodno uvjetovanom nasilju na razini EU-a; konstatira da je GREVIO istaknuo razmjere rodno uvjetovanog nasilja, a posebno važnost donošenja politika utemeljenih na dokazima, te naglašava potrebu za uspostavom sustava za redovito prikupljanje podataka i provođenjem istraživanja o svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama; pozdravlja aktualni rad Eurostata na koordiniranju ankete o rodno uvjetovanom nasilju u EU-u, planirane za 2023., kako bi se ažurirali posljednji podaci Europske unije o rodno uvjetovanom nasilju iz 2014. te u tom pogledu traži od svih država članica koje su stranke Konvencije da surađuju i sudjeluju u anketi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog toga što neke države članice provode političku instrumentalizaciju Konvencije i to strogo osuđuje; poziva na konstruktivan dijalog i učinkovitu suradnju u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju s različitim institucijama, tijelima vlasti i akterima civilnog društva, kao i s Vijećem i državama članicama u suradnji s Vijećem Europe, kako bi se odgovorilo na zadrške, primjedbe i bojazni država članica te kako bi se razjasnila obmanjujuća i lažna tumačenja Istanbulske konvencije u mnogim državama članicama, kao što je navodno promicanje „destruktivnih rodnih ideologija”, te tako ostvario napredak u tom području, a ratifikacija Istanbulske konvencije od strane svih država članica i institucija EU-a postala stvarnost; apelira na države članice da ubrzaju pregovore o ratifikaciji i provedbi Istanbulske konvencije i da strogo osude sve pokušaje povlačenja mjera koje su već poduzete u provedbi Istanbulske konvencije i u borbi protiv nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i Vijeće da se pobrinu za to da Parlament bude u potpunosti uključen u postupak praćenja Konvencije nakon pristupanja EU-a Istanbulskoj konvenciji; konstatira da je važno da se brzo postigne dogovor o kodeksu ponašanja u pogledu suradnje između EU-a i njegovih država članica u provedbi Konvencije, u čemu bi trebale sudjelovati i organizacije civilnog društva, a posebno organizacije za prava žena; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji ne znači da su države članice izuzete od ratificiranja Konvencije; ističe da, iako su sve države članice već potpisale Istanbulsku konvenciju, njih šest je još nije ratificiralo, a to su Bugarska, Češka, Mađarska, Latvija, Litva i Slovačka; osuđuje nazadovanja u pogledu rodne ravnopravnosti, prava žena i Istanbulske konvencije u nekim državama članicama, posebice u Poljskoj, čiji je premijer zatražio da Ustavni sud preispita ustavnost Konvencije; snažno osuđuje pokušaj osporavanja Istanbulske konvencije u Poljskoj, na način da je ministar pravosuđa podnio službeni zahtjev da se radi na povlačenju iz Konvencije; konstatira da je u Slovačkoj Nacionalno vijeće 2020. odbilo ratificirati Konvenciju i zatražilo od slovačke predsjednice da povuče potpis te države, ali konstatira je predsjednica odlučila da to neće učiniti; poziva nacionalna tijela da se bore protiv dezinformacija i pokrenu kampanje za informiranje kako bi se otklonile sve sumnje u pogledu Konvencije i njezinih koristi za društvo u cjelini; naglašava da pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji ne izuzima države članice od nacionalne ratifikacije te stoga apelira na preostalih šest država članica koje to još nisu učinile da bez odgode ratificiraju Konvenciju; oštro osuđuje bilo kakav pokušaj država članica da se povuku iz same ratifikacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | oštro osuđuje sve inicijative kojima se Istanbulska konvencija želi zamijeniti alternativama, kao što je takozvani „ugovor o obitelji” u Poljskoj, koje se temelje na vrijednostima koje bitno odstupaju od ljudskih prava i prava na rodnu ravnopravnost i koje ne bi poslužile kao učinkovit instrument u borbi protiv nasilja u obitelji i nasilja intimnog partnera; |
| --- | --- |

26.

| 27. | osuđuje sve veće protivljenje Istanbulskoj konvenciji u nekim državama članicama te pokušaje umanjivanja važnosti Konvencije i njezinog pozitivnog učinka na iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; oštro osuđuje sve kampanje dezinformiranja o Istanbulskoj konvenciji čiji je cilj sijati strah u društvu zbog njezina navodnog „razornog učinka na obitelj”; naglašava da takve kampanje dezinformiranja često koordiniraju, financiraju i organiziraju, među ostalim, ultrakonzervativne skupine i krajnje desni pokreti, kao i antirodni pokreti iz zemalja izvan EU-a; u tom pogledu ponovno snažno osuđuje kampanje ocrnjivanja Konvencije kao odbacivanje međunarodno dogovorene norme nulte tolerancije prema nasilju nad ženama i drugim oblicima rodno uvjetovanog nasilja; ističe da bi države članice trebale uložiti dodatne napore u borbu protiv lažnih diskursa o Konvenciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da ne postoje pravne prepreke da Vijeće nastavi s ratifikacijom Konvencije jer je kvalificirana većina dovoljna za njezino usvajanje; ponovno poziva Vijeće da žurno zaključi ratifikaciju Istanbulske konvencije od strane EU-a na temelju sveobuhvatnog pristupanja bez ikakvih ograničenja, te da zagovara njezinu ratifikaciju u svim državama članicama; poziva države članice da potvrde svoju političku volju za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama te da stoga donesu tu odluku i ne dozvole nekolicini država članica da utječu na program Vijeća za rodnu ravnopravnost; podsjeća, nadalje, na angažman predsjednice Komisije za obranu ratifikacije u obraćanju na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta o zaključcima sa sastanka Europskog vijeća održanog 25. i 26. ožujka 2021. i o ishodu sastanka EU-a i Turske 6. travnja 2021.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja Komisijin Prijedlog direktive o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, te ističe da je, kao minimum, potrebno zajamčiti standarde Istanbulske konvencije; ističe da će to biti prvi akt EU-a kojim se odgovara konkretno na problem rodno uvjetovanog nasilja, čime će se pomoći u usklađivanju različitih pristupa država članica kada je riječ o nasilju nad ženama i nasilju u obitelji te u utvrđivanju zajedničkih minimalnih standarda za njegovo sprečavanje, za zaštitu žrtava i osoba koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje te za osiguravanje njihova pristupa pravosuđu; ističe da je taj zakonodavni akt dopuna Konvenciji, a ne zamjena za nju, jer obuhvaća samo neke njezine dijelove te je stoga Konvencija i dalje ključni alat strategije EU-a za rješavanje problema rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | osuđuje činjenicu da je sve više i više žena i djevojčica koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja na internetu i društvenim mrežama; konstatira da bi nakon provedbe Konvencije trebale uslijediti posebne zakonodavne mjere koje se odnose na rodno uvjetovano nasilje na internetu, pri čemu se prepoznaje i sprečava taj poseban oblik rodno uvjetovanog nasilja te se kriminalizira rodno uvjetovano nasilje počinjeno na internetu; u tom pogledu pozdravlja uključivanje nekih oblika rodno uvjetovanog nasilja na internetu kao kaznenih djela u Komisijinu Prijedlogu direktive o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, kao što su dijeljenje intimnih ili manipuliranih sadržaja bez pristanka, uhođenje na internetu, uznemiravanje na internetu i poticanje na nasilje ili mržnju na internetu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da izradi holističku strategiju EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama i rodno uvjetovanog nasilja koja uključuje sveobuhvatan plan za sprečavanje i borbu protiv svih oblika rodne nejednakosti i integrira sve napore koje EU ulaže u iskorjenjivanje nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatira da bi uključivanje rodno uvjetovanog nasilja kao posebno teškog kaznenog djela s prekograničnom dimenzijom („europsko kazneno djelo”), što je jedan od prioriteta političkih smjernica predsjednice Komisije, bilo prikladnija i učinkovitija pravna osnova za direktivu o borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koju je predložila Europska komisija; ponavlja svoj poziv Vijeću da aktivira premošćujuću klauzulu donošenjem jednoglasne odluke kojom se rodno uvjetovano nasilje utvrđuje kao jedno od područja kriminaliteta navedenih u članku 83. stavku 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s obzirom na opseg i težinu rodno uvjetovanog nasilja i seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu poziva države članice da ratificiraju i provedu Konvenciju Međunarodne organizacije rada o nasilju i uznemiravanju (br. 190); |
| --- | --- |

33.

| 34. | prepoznaje ključnu ulogu i nemjerljiv trud organizacija civilnog društva, posebno organizacija za prava žena i druga ljudska prava, uključujući one koje se bave radom na zaštiti prava žena pripadnica manjina, i drugih ranjivih skupina, u sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja te njihove napore u pružanju pomoći žrtvama rodno uvjetovanog nasilja; poziva države članice i Komisiju da podrže te aktivnosti pružanjem dostatnih pouzdanih i održivih ljudskih i dugoročnih financijskih resursa, među ostalim putem programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti (CERV), kako bi se pružila potpora akterima civilnog društva koji pružaju potporu žrtvama rodno uvjetovanog nasilja, radeći pritom na iskorjenjivanju rodno uvjetovanog nasilja, te sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, kao i posebnim službama za pomoć žrtvama, posebno u pogledu pristupa pravosuđu i specijaliziranim skloništima, kako je navedeno u Izvješće s obrazloženjem uz Istanbulsku konvenciju i horizontalnom pregledu GREVIO-a sredinom provedbenog razdoblja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da nastave provoditi i jačati zaštitu djece koja su žrtve ili svjedoci činova nasilja u obitelji i nasilja intimnih partnera; posebno osuđuje korištenje, nametanje i prihvaćanje neznanstvenih teorija i koncepata u slučajevima skrbništva nad djecom s ciljem umanjivanja ozbiljnosti nasilja u obitelji u građanskim postupcima te oduzimanja skrbništva majci i dodjeljivanja ocu optuženom za rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apelira na Vijeće da bez daljnjeg odlaganja osigura brzu ratifikaciju Istanbulske konvencije od strane EU-a; nadalje apelira na Vijeće da osigura i široko pristupanje EU-a Konvenciji od strane svih država članica bez ikakvih ograničenja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama i Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL L 131, 20.5.2017., str. 11.

(2)  SL L 131, 20.5.2017., str. 13.

(3)  https://rm.coe.int/168008482e.

(4)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(5)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(6)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(7)  FRA, „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a. Izvješće o glavnim rezultatima”, 3. ožujka 2014.

(8)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-92945.

(9)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216360.

(10)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216854.

(11)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-61521.

(12)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-103214.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-93532.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-7226.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-13282.

(16)  Vijeće Europe, Horizontalni pregled temeljnih izvješća GREVIO-a u sredini programskog razdoblja, veljača 2022.

(17)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 53.

(18)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(19)  SL C 285, 29.8.2017., str. 2.

(20)  SL C 346, 27.9.2018., str. 19.

(21)  SL C 337, 20.9.2018., str. 16.

(22)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(23)  SL C 116, 31.3.2021., str. 7.

(24)  SL C 232, 16.6.2021., str. 48.

(25)  SL C 456, 10.11.2021., str. 208.

(26)  SL C 465, 17.11.2021., str. 160.

(27)  SL C 117, 11.3.2022., str. 8.

(28)  SL C 132, 24.3.2022., str. 27.

(29)  SL C 251, 30.6.2022., str. 2.

(30)  SL C 251, 30.6.2022., str. 23.

(31)  SL C 224, 27.6.2018., str. 96.

(32)  ECLI:EU:C:2021:198.

(33)  Agencija Europske unije za temeljna prava, 2014.

(34)  Europski institut za ravnopravnost spolova, „Trošak rodno uvjetovanog nasilja u Europskoj uniji”, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg, 2021.

(35)  EIGE, Indeks ravnopravnosti spolova, 2022.

(36)  https://www.hrw.org/news/2022/10/22/two-years-polands-abortion-crackdowns-and-rule-law.

(37)  https://www.hrw.org/news/2019/02/06/poland-womens-rights-activists-targeted.

(38)  FRA, „Nasilje nad ženama:svakodnevno i svugdje”, 5. ožujka 2014.

(39)  „Za Europu bez nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama”, Europski ženski lobi (upućivanje: https://womenlobby.org/IMG/pdf/ic-2.pdf).

(40)  ECLI:EU:C:2021:832.

(41)  Studija Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) naslovljena „Borba protiv rodno uvjetovanog nasilja: Nasilje na internetu – procjena europske dodane vrijednosti”

(42)  Zaklada World Wide Web Foundation, „Istraživanje – iskustvo mladih u pogledu uznemiravanja na internetu, 2020.

(43)  GREVIO, „Treće opće izvješće o aktivnostima GREVIO-a”, lipanj 2022.

(44)  GREVIO, Horizontalni pregled temeljnih izvješća GREVIO-a u sredini programskog razdoblja, veljača 2022.

---

četvrtak, 16. veljače 2023.

| 11.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 283/163 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 283/163

---

P9_TA(2023)0052

Prijelazne odredbe za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 283/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2023)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2023)0010),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točka (c), Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točka (c), Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0003/2023),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. siječnja 2023. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. siječnja 2023. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. veljače 2023. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. veljače 2023. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2023)0005

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. veljače 2023. radi donošenja Uredbe (EU) 2023/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) 2017/745 i (EU) 2017/746 u pogledu prijelaznih odredaba za određene medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2023/607.)

---