# Euroopan unionin C 293/18.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 293 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta18. elokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 293

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta18. elokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023 |
| 2023/C 293/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa uutena hallintomallina tulevassa kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevassa EU:n kehyksessä (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2023/C 293/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiakriisin vaikutus Euroopan talouteen (oma-aloitteinen lausunto) | 8 |
| 2023/C 293/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusien omien varojen toinen ryhmä (valmisteleva lausunto) | 13 |
| 2023/C 293/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – EU:n kyberpuolustuspolitiikka (oma-aloitteinen lausunto) | 21 |
| 2023/C 293/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin (valmisteleva lausunto) | 27 |
| 2023/C 293/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Toimet hiviin liittyvän leimautumisen torjumiseksi (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) | 34 |
| 2023/C 293/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin poikkeuksellisten toimenpiteiden seuranta ja häiriönsietokyky energia-alalla (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) | 42 |
| 2023/C 293/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla (oma-aloitteinen lausunto) | 48 |
| 2023/C 293/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) | 58 |
| 2023/C 293/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nuorisoalan yhteistyö (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) | 68 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023

2023/C 293/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kohti Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa uutena hallintomallina tulevassa kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevassa EU:n kehyksessä (oma-aloitteinen lausunto)

1

2023/C 293/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Energiakriisin vaikutus Euroopan talouteen (oma-aloitteinen lausunto)

8

2023/C 293/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uusien omien varojen toinen ryhmä (valmisteleva lausunto)

13

2023/C 293/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – EU:n kyberpuolustuspolitiikka (oma-aloitteinen lausunto)

21

2023/C 293/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin (valmisteleva lausunto)

27

2023/C 293/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Toimet hiviin liittyvän leimautumisen torjumiseksi (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

34

2023/C 293/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin poikkeuksellisten toimenpiteiden seuranta ja häiriönsietokyky energia-alalla (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

42

2023/C 293/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla (oma-aloitteinen lausunto)

48

2023/C 293/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

58

2023/C 293/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Nuorisoalan yhteistyö (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

68

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023 |
| 2023/C 293/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tavaroiden korjaamista edistävistä yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivien (EU) 2019/771 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD)) | 77 |
| 2023/C 293/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2009/102/EY ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta digitaalisten välineiden ja prosessien käytön laajentamiseksi ja parantamiseksi yhtiöoikeuden alalla (COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD)) | 82 |
| 2023/C 293/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi nimenomaisten ympäristöväitteiden perustelemisesta ja esittämisestä (viherväitteitä koskeva direktiivi) (COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD)) | 86 |
| 2023/C 293/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta (COM(2022) 705 final) | 91 |
| 2023/C 293/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla (COM(2023) 32 final) | 100 |
| 2023/C 293/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/1009 muuttamisesta EU-lannoitevalmisteiden digitaalisten tuoteselosteiden osalta (COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD)) | 108 |
| 2023/C 293/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/943 ja (EU) 2019/942 sekä direktiivien (EU) 2018/2001 ja (EU) 2019/944 muuttamisesta unionin sähkömarkkinoiden rakenteen parantamiseksi (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD)) | 112 |
| 2023/C 293/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vetypankista (COM(2023) 156 final) | 127 |
| 2023/C 293/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajokorteista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/2561 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 383/2012 kumoamisesta (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen ajokieltojen koko unionin laajuisesta voimassaolosta (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD)) | 133 |
| 2023/C 293/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 1227/2011 ja (EU) 2019/942 muuttamisesta unionin suojan parantamiseksi energian tukkumarkkinoilla tapahtuvaa markkinoiden manipulointia vastaan (COM(2023) 147 final) | 138 |
| 2023/C 293/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tieliikenteessä käytettävien liikkuvien työkoneiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD)) | 142 |
| 2023/C 293/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ampumatarvikkeiden tuotantoa tukevan säädöksen säätämisestä (COM(2023) 237 final – 2023/0140 (COD)) | 143 |
| 2023/C 293/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD)) | 144 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023

2023/C 293/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tavaroiden korjaamista edistävistä yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivien (EU) 2019/771 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta (COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD))

77

2023/C 293/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2009/102/EY ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta digitaalisten välineiden ja prosessien käytön laajentamiseksi ja parantamiseksi yhtiöoikeuden alalla (COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD))

82

2023/C 293/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi nimenomaisten ympäristöväitteiden perustelemisesta ja esittämisestä (viherväitteitä koskeva direktiivi) (COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD))

86

2023/C 293/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta (COM(2022) 705 final)

91

2023/C 293/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla (COM(2023) 32 final)

100

2023/C 293/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/1009 muuttamisesta EU-lannoitevalmisteiden digitaalisten tuoteselosteiden osalta (COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD))

108

2023/C 293/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/943 ja (EU) 2019/942 sekä direktiivien (EU) 2018/2001 ja (EU) 2019/944 muuttamisesta unionin sähkömarkkinoiden rakenteen parantamiseksi (COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD))

112

2023/C 293/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vetypankista (COM(2023) 156 final)

127

2023/C 293/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajokorteista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/2561 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 383/2012 kumoamisesta (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen ajokieltojen koko unionin laajuisesta voimassaolosta (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

133

2023/C 293/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 1227/2011 ja (EU) 2019/942 muuttamisesta unionin suojan parantamiseksi energian tukkumarkkinoilla tapahtuvaa markkinoiden manipulointia vastaan (COM(2023) 147 final)

138

2023/C 293/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tieliikenteessä käytettävien liikkuvien työkoneiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD))

142

2023/C 293/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ampumatarvikkeiden tuotantoa tukevan säädöksen säätämisestä (COM(2023) 237 final – 2023/0140 (COD))

143

2023/C 293/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta (COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD))

144

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kohti Euroopan elintarvikepoliittista neuvostoa uutena hallintomallina tulevassa kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevassa EU:n kehyksessä”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 293/01)

| Esittelijä: | Piroska KÁLLAY |
| --- | --- |

Esittelijä:

Piroska KÁLLAY

Piroska KÁLLAY

| Komitean täysistunnon päätös | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

25.1.2023

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n elintarvikejärjestelmä on tienhaarassa. Sitä koettelee monihäiriötila, jossa useat erilaiset ympäristö-, ilmasto-, terveys- ja sosiaaliset haasteet kytkeytyvät toisiinsa. Koska elintarvikejärjestelmäkriisi vaatii kiireellisiä toimia ja ihmisten käyttäytymistä on saatava nopeasti muutettua, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on sitä mieltä, että sen kehotus perustaa Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto on nyt ajankohtaisempi kuin koskaan. |
| --- | --- |

1.1

EU:n elintarvikejärjestelmä on tienhaarassa. Sitä koettelee monihäiriötila, jossa useat erilaiset ympäristö-, ilmasto-, terveys- ja sosiaaliset haasteet kytkeytyvät toisiinsa. Koska elintarvikejärjestelmäkriisi vaatii kiireellisiä toimia ja ihmisten käyttäytymistä on saatava nopeasti muutettua, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on sitä mieltä, että sen kehotus perustaa Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto on nyt ajankohtaisempi kuin koskaan.

| 1.2 | ETSK katsoo, että Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto auttaisi saamaan aikaan yhdennetymmän ja osallistavamman toimintamallin elintarvikepolitiikan laatimisessa, vauhdittaisi politiikkojen yhteensovittamista unioni-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla ja ennen kaikkea parantaisi EU:n elintarvikepolitiikan laatua ja legitimiteettiä. Tämä edistäisi myös maaseudun ja kaupunkien kestävämpää ja tasapainoisempaa kehitystä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto auttaisi saamaan aikaan yhdennetymmän ja osallistavamman toimintamallin elintarvikepolitiikan laatimisessa, vauhdittaisi politiikkojen yhteensovittamista unioni-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla ja ennen kaikkea parantaisi EU:n elintarvikepolitiikan laatua ja legitimiteettiä. Tämä edistäisi myös maaseudun ja kaupunkien kestävämpää ja tasapainoisempaa kehitystä.

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevasta EU:n kehyksestä, jolla luodaan perusta systeemisille muutoksille, joita arvoketjun kaikkien sidosryhmien on tehtävä. Komitea korostaa, että nykyisen komission olisi ehdotettava kehystä viipymättä, jotta elintarvikejärjestelmien haasteisiin pystytään vastaamaan ajoissa – viivästykset vaarantaisivat Pellolta pöytään -strategian onnistumisen. ETSK kehottaa komissiota sitoutumaan siihen, että sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta otetaan järjestelmällisesti mukaan kehyksen uuteen hallintoon, ja toteaa, että Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto sopisi hyvin tähän yhteyteen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevasta EU:n kehyksestä, jolla luodaan perusta systeemisille muutoksille, joita arvoketjun kaikkien sidosryhmien on tehtävä. Komitea korostaa, että nykyisen komission olisi ehdotettava kehystä viipymättä, jotta elintarvikejärjestelmien haasteisiin pystytään vastaamaan ajoissa – viivästykset vaarantaisivat Pellolta pöytään -strategian onnistumisen. ETSK kehottaa komissiota sitoutumaan siihen, että sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta otetaan järjestelmällisesti mukaan kehyksen uuteen hallintoon, ja toteaa, että Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto sopisi hyvin tähän yhteyteen.

| 1.4 | ETSK panee merkille, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla on elintarvikkeisiin liittyviä foorumeita, mutta katsoo, että pelkästään niiden avulla ei pystytä käytännössä saavuttamaan kestävää ja oikeudenmukaista elintarvikejärjestelmää ja häiriönsietokykyä EU:n tasolla. ETSK:n mielestä elintarvikedemokratiaa onkin vahvistettava entisestään, ja se on juurrutettava osaksi elintarvikepoliittista prosessia. |
| --- | --- |

1.4

ETSK panee merkille, että paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotasolla on elintarvikkeisiin liittyviä foorumeita, mutta katsoo, että pelkästään niiden avulla ei pystytä käytännössä saavuttamaan kestävää ja oikeudenmukaista elintarvikejärjestelmää ja häiriönsietokykyä EU:n tasolla. ETSK:n mielestä elintarvikedemokratiaa onkin vahvistettava entisestään, ja se on juurrutettava osaksi elintarvikepoliittista prosessia.

| 1.5 | ETSK näkee Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston tiedepohjaisena useiden sidosryhmien monitasoisena foorumina ja unionin toimielinkenttään kuuluvana riippumattomana rakenteena, joka voisi koostua seuraavista toimijoista:






  — | tiedemaailman asiantuntijat ja tutkijat |
| --- | --- | --- |

1.5

ETSK näkee Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston tiedepohjaisena useiden sidosryhmien monitasoisena foorumina ja unionin toimielinkenttään kuuluvana riippumattomana rakenteena, joka voisi koostua seuraavista toimijoista:

—

tiedemaailman asiantuntijat ja tutkijat

| — | elintarvikeketjun toimijat (maataloustuottajat, elintarvikeyritykset ja elintarvikkeiden jalostajat, vähittäiskauppiaat, ammattijärjestöt jne.), koulutusjärjestelmän toimijat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (köyhyydentorjuntaverkostot, ruokapankit, sosiaaliset foorumit, ympäristö- ja kehitysyhteistyöalan kansalaisjärjestöt) ja nuorten edustajat; työmarkkinaosapuolten osallistuminen olisi niin ikään erittäin suositeltavaa, jotta neuvostolla olisi edellytykset pohtia työmarkkinoilla tarvittavia muutoksia |
| --- | --- |

—

elintarvikeketjun toimijat (maataloustuottajat, elintarvikeyritykset ja elintarvikkeiden jalostajat, vähittäiskauppiaat, ammattijärjestöt jne.), koulutusjärjestelmän toimijat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (köyhyydentorjuntaverkostot, ruokapankit, sosiaaliset foorumit, ympäristö- ja kehitysyhteistyöalan kansalaisjärjestöt) ja nuorten edustajat; työmarkkinaosapuolten osallistuminen olisi niin ikään erittäin suositeltavaa, jotta neuvostolla olisi edellytykset pohtia työmarkkinoilla tarvittavia muutoksia

| — | EU:n toimielinten edustajat (Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, ETSK ja Euroopan alueiden komitea (AK)). |
| --- | --- |

—

EU:n toimielinten edustajat (Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, ETSK ja Euroopan alueiden komitea (AK)).

Alkuvaiheen jälkeen Euroopan elintarvikepoliittiseen neuvostoon olisi otettava mukaan myös paikallis-, alue- ja valtionhallinnon sekä elintarvikepoliittisten neuvostojen edustajia, jotta voidaan taata järjestelmälliset yhteydet asianomaisten tasojen välillä sekä jäsenvaltioiden edustajien oikeus tasavertaiseen osallistumiseen EU:n tasolla. Kansalliset elintarvikepoliittiset neuvostot eivät toistaiseksi ole riittävän yleisiä, jotta kaikkien maiden tasapuolinen edustus voitaisiin varmistaa niiden kautta.

| 1.6 | Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi oltava luotettava ja avoin rakenne ja autettava löytämään ratkaisuja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa haasteiksi määriteltyihin elintarvikekysymyksiin. Sen olisi erityisesti |
| --- | --- |

1.6

Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi oltava luotettava ja avoin rakenne ja autettava löytämään ratkaisuja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa haasteiksi määriteltyihin elintarvikekysymyksiin. Sen olisi erityisesti

| 1.6.1 | oltava unionin toimielinkenttään kuuluva elin, johon EU:n toimielinten olisi sitouduttava ja jolle niiden olisi taattava poliittinen tuki. |
| --- | --- |

1.6.1

oltava unionin toimielinkenttään kuuluva elin, johon EU:n toimielinten olisi sitouduttava ja jolle niiden olisi taattava poliittinen tuki.

| 1.6.2 | annettava jatkuvasti EU:n elintarvikejärjestelmää ohjaavia luotettavia neuvoja ja esitettävä siihen liittyviä faktapohjaisia toimintavaihtoehtoja ja suosituksia. EU:n toimielimillä olisi oltava velvollisuus ottaa niihin kantaa ja esittää perusteltuja vastauksia. |
| --- | --- |

1.6.2

annettava jatkuvasti EU:n elintarvikejärjestelmää ohjaavia luotettavia neuvoja ja esitettävä siihen liittyviä faktapohjaisia toimintavaihtoehtoja ja suosituksia. EU:n toimielimillä olisi oltava velvollisuus ottaa niihin kantaa ja esittää perusteltuja vastauksia.

| 1.6.3 | parannettava eri politiikanalojen (esimerkiksi yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, ruoan saantia koskevan oikeuden, terveelliseen ruokavalioon liittyvän lainsäädännön, julkisten hankintojen ja koulutuspolitiikan) välistä johdonmukaisuutta sekä edistettävä sosiaalisia innovaatioita kaikkien elintarvikeketjun toimijoiden hyvinvoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon maatilojen sukupolvenvaihdosten tarve. ETSK:n mielestä on erityisen tärkeää määritellä yhdessä elintarvikealan ja asiasta vastaavien opetusviranomaisten kanssa, mitä elintarvikkeisiin liittyvää opetussisältöä koulutusjärjestelmään olisi ensisijaisesti kuuluttava. |
| --- | --- |

1.6.3

parannettava eri politiikanalojen (esimerkiksi yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, ruoan saantia koskevan oikeuden, terveelliseen ruokavalioon liittyvän lainsäädännön, julkisten hankintojen ja koulutuspolitiikan) välistä johdonmukaisuutta sekä edistettävä sosiaalisia innovaatioita kaikkien elintarvikeketjun toimijoiden hyvinvoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon maatilojen sukupolvenvaihdosten tarve. ETSK:n mielestä on erityisen tärkeää määritellä yhdessä elintarvikealan ja asiasta vastaavien opetusviranomaisten kanssa, mitä elintarvikkeisiin liittyvää opetussisältöä koulutusjärjestelmään olisi ensisijaisesti kuuluttava.

| 1.6.4 | luotava elintarvikepoliittisten neuvostojen EU:n tason verkosto ja siten tarjottava foorumi parhaiden käytäntöjen ja näkemysten vaihtoa varten. Tältä pohjalta voitaisiin pyrkiä vaikuttamaan EU:n politiikkaan ja saataisiin tietoa sen tueksi. |
| --- | --- |

1.6.4

luotava elintarvikepoliittisten neuvostojen EU:n tason verkosto ja siten tarjottava foorumi parhaiden käytäntöjen ja näkemysten vaihtoa varten. Tältä pohjalta voitaisiin pyrkiä vaikuttamaan EU:n politiikkaan ja saataisiin tietoa sen tueksi.

| 1.7 | ETSK on valmis tarjoamaan Euroopan elintarvikepoliittiselle neuvostolle kokoontumistilat. Onnistunut esimerkki vastaavanlaisesta järjestelystä on ETSK:n ja komission yhdessä käynnistämä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi. |
| --- | --- |

1.7

ETSK on valmis tarjoamaan Euroopan elintarvikepoliittiselle neuvostolle kokoontumistilat. Onnistunut esimerkki vastaavanlaisesta järjestelystä on ETSK:n ja komission yhdessä käynnistämä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

2.   Lausunnon tausta

Lausunnon tausta

| 2.1 | Elintarvikejärjestelmiämme koettelee monihäiriötila, jossa useat erilaiset haasteet kytkeytyvät toisiinsa (1). Kyse on muun muassa ympäristöhaasteista (esim. elintarvikkeiden tuotannosta, jalostuksesta ja kulutuksesta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen, kalakantojen ehtyminen, maaperän orgaanisen aineksen häviäminen ja maaeroosio), terveyshaasteista (ruokavalioon liittyvien sairauksien lisääntyminen), maatilojen katoamisesta, kestävyysperiaatteiden mukaisten ja terveellisten elintarvikkeiden puutteellisesta saatavuudesta ja huonoista työoloista ja -ehdoista. Lisäksi elintarvikejärjestelmät kärsivät jo muutenkin monien ilmastohäiriöiden, muuttuvien sääolosuhteiden, ekosysteemien luhistumisen sekä maan, maaperän ja vesistöjen huonontumisen aiheuttamasta paineesta, ja elintarvikejärjestelmistä käytäviin keskusteluihin liittyy yhä enemmän harhaanjohtavaa tiedotusta ja viestintää. |
| --- | --- |

2.1

Elintarvikejärjestelmiämme koettelee monihäiriötila, jossa useat erilaiset haasteet kytkeytyvät toisiinsa (1

| 2.2 | Euroopan komissio laatii parhaillaan uutta kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevaa EU:n kehystä, josta ilmoitettiin Pellolta pöytään -strategiassa ja joka on määrä julkaista vuoden 2023 loppuun mennessä. Kehyksellä luodaan perusta systeemisille muutoksille, joita kaikkien elintarvikejärjestelmän sidosryhmien, kuten poliittisten päättäjien, alan toimijoiden ja kuluttajien, on tehtävä, jotta siirtymistä kestävään EU:n elintarvikejärjestelmään saadaan nopeutettua. Kehyksellä luodaan perusta myös elintarvikejärjestelmien tulevalle hallintomallille, ja sen avulla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. Tämä edellyttää yhteistyöhön perustuvia kokonaisvaltaisia ratkaisuja, joissa on mukana eri osastoja, ministeriöitä ja toimialoja sekä koko elintarvikeketju. ETSK kehottaa hyväksymään kehyksen kiireellisesti, jotta elintarvikejärjestelmien haasteisiin pystytään vastaamaan ajoissa – viivästykset vaarantaisivat Pellolta pöytään -strategian onnistumisen. Kehykseen olisi sisällyttävä ajallisia tavoitteita, indikaattoreita edistymisen mittaamiseksi ja korjausmekanismeja, joihin turvaudutaan, jos tavoitteita ei saavuteta. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan komissio laatii parhaillaan uutta kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevaa EU:n kehystä, josta ilmoitettiin Pellolta pöytään -strategiassa ja joka on määrä julkaista vuoden 2023 loppuun mennessä. Kehyksellä luodaan perusta systeemisille muutoksille, joita kaikkien elintarvikejärjestelmän sidosryhmien, kuten poliittisten päättäjien, alan toimijoiden ja kuluttajien, on tehtävä, jotta siirtymistä kestävään EU:n elintarvikejärjestelmään saadaan nopeutettua. Kehyksellä luodaan perusta myös elintarvikejärjestelmien tulevalle hallintomallille, ja sen avulla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista. Tämä edellyttää yhteistyöhön perustuvia kokonaisvaltaisia ratkaisuja, joissa on mukana eri osastoja, ministeriöitä ja toimialoja sekä koko elintarvikeketju. ETSK kehottaa hyväksymään kehyksen kiireellisesti, jotta elintarvikejärjestelmien haasteisiin pystytään vastaamaan ajoissa – viivästykset vaarantaisivat Pellolta pöytään -strategian onnistumisen. Kehykseen olisi sisällyttävä ajallisia tavoitteita, indikaattoreita edistymisen mittaamiseksi ja korjausmekanismeja, joihin turvaudutaan, jos tavoitteita ei saavuteta.

| 2.3 | Jotta siirtymää kohti kestävämpiin ratkaisuihin pohjautuvaa elintarvikejärjestelmää saataisiin vauhditettua, ETSK on aiemmissa lausunnoissaan (2) korostanut yhä enemmän tarvetta vahvistaa elintarvikedemokratiaa, aivan kuten muutkin asiantuntijat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat tehneet. Koska elintarvikejärjestelmäkriisi (3), joka kiistatta johtuu myös Ukrainan sodasta, vaatii kiireellisiä toimia ja ihmisten käyttäytymistä on saatava nopeasti muutettua, tehokkaampien ja legitiimimpien hallintojärjestelyjen edistäminen on aloitettava viipymättä. Elintarvikepoliittisten neuvostojen kaltaiset demokraattiset innovaatiot lisäävät suuren yleisön ja elintarvikejärjestelmän sidosryhmien osallistumista, ja niiden uskotaan siten parantavan elintarvikepolitiikan laatua ja legitimiteettiä (4). |
| --- | --- |

2.3

Jotta siirtymää kohti kestävämpiin ratkaisuihin pohjautuvaa elintarvikejärjestelmää saataisiin vauhditettua, ETSK on aiemmissa lausunnoissaan (2

3

4

| 2.4 | Elintarvikepoliittiset neuvostot määritellään yhteisölähtöisiksi yhteenliittymiksi, joihin kuuluu erilaisia sidosryhmiä, jotka tekevät yhteistyötä elintarvikkeisiin liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi tietyllä maantieteellisellä alueella (5). Määreen ”poliittinen” asianmukaisuus on kuitenkin kyseenalaistettu, koska osa näistä neuvostoista, elintarvikekysymyksiä käsittelevistä yhteenliittymistä tai komiteoista ei halua, että ne mielletään poliittisiksi toimijoiksi, ja osa taas keskittyy sekä ohjelmiin että politiikkaan. Näissä osallistavuuteen ja demokraattisten periaatteiden noudattamiseen pyrkivissä organisaatioissa on mukana sidosryhmiä koko elintarvikejärjestelmästä. Ne kokoavat yhteen yksittäisiä henkilöitä, paikallishallintotahoja, voittoa tavoittelemattomia organisaatioita ja eri toimialojen (maatalouden, terveydenhuollon ja koulutuksen) edustajia tekemään yhteistyötä sellaisten elintarvikepoliittisten aloitteiden parissa, joilla edistetään terveellisten, kohtuuhintaisten ja kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden saantimahdollisuuksia koko sen yhteisön keskuudessa, jossa organisaatio toimii. |
| --- | --- |

2.4

Elintarvikepoliittiset neuvostot määritellään yhteisölähtöisiksi yhteenliittymiksi, joihin kuuluu erilaisia sidosryhmiä, jotka tekevät yhteistyötä elintarvikkeisiin liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi tietyllä maantieteellisellä alueella (5

| 2.5 | Ensimmäiset elintarvikepoliittiset neuvostot perustettiin Yhdysvaltoihin 1980-luvulla (6), ja niiden määrä ja kirjo ovat siitä lähtien kasvaneet jatkuvasti. Vaikka tämä elintarvikepoliittinen liike käynnistyi Euroopassa vasta myöhemmin, neuvostoja on viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana perustettu nopeaan tahtiin kaikkialle Eurooppaan (7). Tieteellisen kirjallisuuden mukaan elintarvikepoliittisten neuvostojen perustaminen Euroopassa alkoi toden teolla vuonna 2015, kun Milanossa tehty elintarvikepolitiikkaa koskeva kaupunkien sopimus (Milan Urban Food Policy Pact, MUFPP) ratifioitiin. Tämän kansainvälisen elintarvikepolitiikkaa koskevan sopimuksen on allekirjoittanut yli 260 kaupunkia kautta maailman, ja sen avulla on tuettu elintarvikepoliittisten neuvostojen perustamista useisiin kaupunkeihin ja useille alueille Euroopassa. Elintarvikepoliittisia neuvostoja on perustettu myös maaseutu- tai esikaupunkialueille, ilman että niillä on suoraa yhteyttä kaupunkeihin (8). |
| --- | --- |

2.5

Ensimmäiset elintarvikepoliittiset neuvostot perustettiin Yhdysvaltoihin 1980-luvulla (6

7

8

| 2.6 | Elintarvikepoliittiset neuvostot toimivat yleensä paikallis- ja/tai aluetasolla, vaikkakin myös muutamia osavaltio- tai maakuntatason ja kansallisen tason neuvostoja on olemassa. Ne tarjoavat usein keinon luoda jälleen yhteys kaupunkien ja niitä ympäröivillä alueilla harjoitettavan elintarviketuotannon välille sekä huolehtia paikallisen ja alueellisen elintarvikepolitiikan tehokkaasta hallinnoinnista, mutta ne voivat olla tärkeitä myös kaupunkien ulkopuolisille yhteisöille. Neuvostoja voidaan pitää verkostoina, jotka yhdistävät kestävyystavoitteen sekä demokratiaa ja hyvää hallintoa koskevat tavoitteet toisiinsa käynnistämällä osallistamis-, yhteistyö- ja keskusteluprosesseja maataloustuottajien, elintarvikealan yrittäjien, kuluttajien ja muiden toimijoiden keskuudessa. Merkittävimpiin esimerkkeihin Euroopan unionissa kuuluvat (vuonna 2017 perustettu) Katalonian elintarvikepoliittinen neuvosto (9), joka tekee yhteistyötä 42 kaupungin kanssa ja jonka hallintoelin koostuu 33 jäsenestä, jotka edustavat esimerkiksi paikallis- ja alueviranomaisia, elintarvikeketjun keskeisiä toimijoita ja maaseudun asukkaita (parhaillaan pohditaan jäsenmäärän lisäämistä viidellä, jotta mukaan saataisiin mm. opetus-, kulttuuri- ja tasa-arvo- ja naisasiain ministeriöiden edustajia), sekä (vuonna 2016 perustettu) elintarvikepoliittisten neuvostojen verkosto, joka kokoaa yhteen 30 ruohonjuuritason tarpeiden pohjalta toimivaa paikallista elintarvikepoliittista neuvostoa (suurimmaksi osaksi Saksasta) ja 40 muuta elintarvikepoliittista aloitetta. |
| --- | --- |

2.6

Elintarvikepoliittiset neuvostot toimivat yleensä paikallis- ja/tai aluetasolla, vaikkakin myös muutamia osavaltio- tai maakuntatason ja kansallisen tason neuvostoja on olemassa. Ne tarjoavat usein keinon luoda jälleen yhteys kaupunkien ja niitä ympäröivillä alueilla harjoitettavan elintarviketuotannon välille sekä huolehtia paikallisen ja alueellisen elintarvikepolitiikan tehokkaasta hallinnoinnista, mutta ne voivat olla tärkeitä myös kaupunkien ulkopuolisille yhteisöille. Neuvostoja voidaan pitää verkostoina, jotka yhdistävät kestävyystavoitteen sekä demokratiaa ja hyvää hallintoa koskevat tavoitteet toisiinsa käynnistämällä osallistamis-, yhteistyö- ja keskusteluprosesseja maataloustuottajien, elintarvikealan yrittäjien, kuluttajien ja muiden toimijoiden keskuudessa. Merkittävimpiin esimerkkeihin Euroopan unionissa kuuluvat (vuonna 2017 perustettu) Katalonian elintarvikepoliittinen neuvosto (9

| 2.7 | Kansallisista elintarvikepoliittisista neuvostoista ei ole EU:ssa kovin montaa esimerkkejä. Ranskan kansallinen elintarvikeneuvosto (CNA) (10) on ministereitä avustava riippumaton neuvoa-antava elin, jota kuullaan elintarvikepolitiikan kehityssuuntauksista ja joka antaa lausuntoja sekä julkisen vallan päätösten tueksi että elintarvikeketjun eri sidosryhmien informoimiseksi muun muassa elintarvikkeiden laadusta, kuluttajavalistuksesta, ravitsemuksesta, terveysturvallisuudesta, elintarvikkeiden saatavuudesta ja kriisien ehkäisemisestä. Ranskalainen kaupunkien maatalous- ja elintarvikepolitiikan sidosryhmien verkosto Terres en ville (11) perustettiin vuonna 2000. Se kokoaa yhteen ranskalaisia kaupunkeja ja maatalouskamareita (12), joilla on yhteisiä tavoitteita, ja tarkoituksena on kehittää suurkaupunkien maatalous- ja elintarvikepolitiikkaa yhdessä paikallisten vaaleilla valittujen luottamushenkilöiden ja alan ammattilaisten kanssa. Viranomaiset rahoittavat ja edistävät näitä alueellisia elintarvikepoliittisia hankkeita, mikä aiheuttaa toisinaan jännitteitä muiden institutionaalisten tasojen kanssa. Saadut kokemukset osoittavat, että kansalaisia ei ole otettu riittävästi mukaan elintarvikepolitiikan suunnitteluun (paikallisella ja kansallisella tasolla). Portugaliin perustettiin kansallinen elintarviketurva- ja ravitsemusneuvosto (CONSANP) (13) vuonna 2018. Luxemburgin vuosien 2018–2023 hallitusohjelmassa taas kaavaillaan kansalliseksi elintarvikepoliittiseksi neuvostoksi (14) nimetyn, useiden sidosryhmien edustajista koostuvan elimen perustamista, mutta virallista päätöstä ei ole vielä tehty. Alankomaissa on valmisteltu maatalouden tulevaisuutta käsittelevää kansalaisten huippukokousta, mutta poliittisilta päättäjiltä ei ole toistaiseksi saatu tukea tai rahoitusta sitä varten (15). |
| --- | --- |

2.7

Kansallisista elintarvikepoliittisista neuvostoista ei ole EU:ssa kovin montaa esimerkkejä. Ranskan kansallinen elintarvikeneuvosto (CNA) (10

Terres en ville

11

12

13

14

15

| 2.8 | Myös Pohjoismaiden ministerineuvoston perustama ja sitä varten perustettu pohjoismainen ruokapoliittinen laboratorio (16) (Nordic Food Policy Lab) on mainitsemisen arvoinen. Sen tavoitteena on auttaa löytämään ratkaisuja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteissa haasteiksi määriteltyihin elintarvikekysymyksiin. |
| --- | --- |

2.8

Myös Pohjoismaiden ministerineuvoston perustama ja sitä varten perustettu pohjoismainen ruokapoliittinen laboratorio (16

| 2.9 | ETSK on lausunnoissaan (17) kehottanut perustamaan Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston, joka auttaisi saamaan aikaan yhdennetymmän ja osallistavamman toimintamallin elintarvikepolitiikan laatimisessa, vauhdittaisi politiikkojen yhteensovittamista EU-, jäsenvaltio- ja paikallistasolla, tarjoaisi sidosryhmille foorumin, jolla ne voivat jakaa hyviä käytäntöjä ja sitä kautta oppia toisiltaan, ja varmistaisi, että eri toimialojen kaikki näkemykset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

2.9

ETSK on lausunnoissaan (17

| 2.10 | Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa on tarkoitus esittää konkreettisia ideoita elintarvikejärjestelmien hallinnoinnista ja kansalaisyhteiskunnan, myös nuorten, mielekkäästä ja järjestelmällisestä osallistamisesta elintarvikepolitiikkojen kehittämiseen, seurantaan ja toteuttamiseen. Lausunnossa tarkastellaan myös sitä, miten koulutuksesta vastaavat viranomaiset sekä kouluja ja oppilaiden vanhempia edustavat kansalaisyhteiskunnan toimijat olisi otettava mukaan, jotta tuleville sukupolville annettavaa kestävyysperiaatteiden mukaisiin ja terveellisiin elintarvikkeisiin liittyvää varhaiskasvatusta voitaisiin edistää. Tässä tukeudutaan äskettäin annettuihin lausuntoihin nuorten koulutuksesta (18) ja EU:n koulujakelujärjestelmästä (19). |
| --- | --- |

2.10

Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa on tarkoitus esittää konkreettisia ideoita elintarvikejärjestelmien hallinnoinnista ja kansalaisyhteiskunnan, myös nuorten, mielekkäästä ja järjestelmällisestä osallistamisesta elintarvikepolitiikkojen kehittämiseen, seurantaan ja toteuttamiseen. Lausunnossa tarkastellaan myös sitä, miten koulutuksesta vastaavat viranomaiset sekä kouluja ja oppilaiden vanhempia edustavat kansalaisyhteiskunnan toimijat olisi otettava mukaan, jotta tuleville sukupolville annettavaa kestävyysperiaatteiden mukaisiin ja terveellisiin elintarvikkeisiin liittyvää varhaiskasvatusta voitaisiin edistää. Tässä tukeudutaan äskettäin annettuihin lausuntoihin nuorten koulutuksesta (18

19

3.   Nykyisistä paikallisista ja kansallisista elintarvikepoliittisista neuvostoista saadut kokemukset

Nykyisistä paikallisista ja kansallisista elintarvikepoliittisista neuvostoista saadut kokemukset

| 3.1 | Nykyisten elintarvikepoliittisten neuvostojen joukossa on hyvin monenlaisia organisaatioita erilaisine oikeudellisine ja organisatorisine muotoineen ja rakenteineen, tehtävineen, tavoitteineen ja toimintoineen, jotka on räätälöity niiden palveleman kaupunkiyhteisön tarpeiden ja painopisteiden mukaan. Niiden kirjo ulottuu voittoa tavoittelemattomista organisaatioista aina (paikallis)hallintoelimiin ja hybridiorganisaatioihin saakka, ja ne soveltavat erilaisia osallistavia toimintamalleja ja menettelytapoja pyrkiessään kehittämään ja muuttamaan kaupunkialueiden elintarvikejärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.1

Nykyisten elintarvikepoliittisten neuvostojen joukossa on hyvin monenlaisia organisaatioita erilaisine oikeudellisine ja organisatorisine muotoineen ja rakenteineen, tehtävineen, tavoitteineen ja toimintoineen, jotka on räätälöity niiden palveleman kaupunkiyhteisön tarpeiden ja painopisteiden mukaan. Niiden kirjo ulottuu voittoa tavoittelemattomista organisaatioista aina (paikallis)hallintoelimiin ja hybridiorganisaatioihin saakka, ja ne soveltavat erilaisia osallistavia toimintamalleja ja menettelytapoja pyrkiessään kehittämään ja muuttamaan kaupunkialueiden elintarvikejärjestelmiä.

| 3.2 | Kaikilla näillä organisaatioilla näyttää olevan yhteinen päämäärä: ne pyrkivät rakentamaan kestävää, paremmin terveyttä edistävää, avointa ja oikeudenmukaisempaa elintarvikejärjestelmää kaikkia varten. Paikallisten ja alueellisten elintarvikepoliittisten neuvostojen muita tavoitteita ovat elintarvikeomavaraisuuden saavuttaminen, lyhyempien ja paikallisten elintarvikeketjujen kehittäminen, elintarvikejätteen vähentäminen, yhteisöpuutarhojen perustaminen, yhteyksien luominen kaupunkien ja maaseutualueiden välille, lähiruokamarkkinoiden kehittäminen sekä kaupunkiviljelyn ja elinvoimaisen ruokakulttuurin edistäminen. |
| --- | --- |

3.2

Kaikilla näillä organisaatioilla näyttää olevan yhteinen päämäärä: ne pyrkivät rakentamaan kestävää, paremmin terveyttä edistävää, avointa ja oikeudenmukaisempaa elintarvikejärjestelmää kaikkia varten. Paikallisten ja alueellisten elintarvikepoliittisten neuvostojen muita tavoitteita ovat elintarvikeomavaraisuuden saavuttaminen, lyhyempien ja paikallisten elintarvikeketjujen kehittäminen, elintarvikejätteen vähentäminen, yhteisöpuutarhojen perustaminen, yhteyksien luominen kaupunkien ja maaseutualueiden välille, lähiruokamarkkinoiden kehittäminen sekä kaupunkiviljelyn ja elinvoimaisen ruokakulttuurin edistäminen.

| 3.3 | Yhteisen päämäärän saavuttamiseksi kyseiset organisaatiot harjoittavat monenlaista toimintaa, jossa ei aina ole kyse politiikan kehittämisestä tai muuttamisesta taikka politiikkaan liittyvästä neuvonnasta. Suurin osa elintarvikepoliittisista neuvostoista perustuu ruohonjuuritasolta lähtevään toimintaan ja tukee verkostoitumista, vaikuttamistoimia, koulutusta, valistusta ja hankkeiden kehittämistä. Toiset taas ovat politiikkavetoisia, kuten Ranskassa. |
| --- | --- |

3.3

Yhteisen päämäärän saavuttamiseksi kyseiset organisaatiot harjoittavat monenlaista toimintaa, jossa ei aina ole kyse politiikan kehittämisestä tai muuttamisesta taikka politiikkaan liittyvästä neuvonnasta. Suurin osa elintarvikepoliittisista neuvostoista perustuu ruohonjuuritasolta lähtevään toimintaan ja tukee verkostoitumista, vaikuttamistoimia, koulutusta, valistusta ja hankkeiden kehittämistä. Toiset taas ovat politiikkavetoisia, kuten Ranskassa.

| 3.4 | Yhteisölähtöiset elintarvikepoliittiset neuvostot pyrkivät tekemään elintarvikedemokratiasta menettelyjä ohjaavan periaatteen. Esimerkiksi koordinointiin ja neuvontaan keskittyvät organisaatiorakenteet antavat eri sidosryhmille mahdollisuuden osallistua johtamis-, avustus-, ja kumppanuustoimintaan ja muihin itseohjautuviin tehtäviin. Elintarvikepoliittisten neuvostojen jäsenyys on useimmiten avoin kaikille, jotka ovat kiinnostuneita kestävään elintarvikejärjestelmään liittyvistä kysymyksistä ja valmiita noudattamaan demokraattisia periaatteita. Tavanomaisen jäsenistönsä lisäksi elintarvikepoliittiset neuvostot solmivat usein virallisia kumppanuuksia sellaisten valtion virastojen, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka pyrkivät aktiivisesti muuttamaan nykyisiä elintarvikejärjestelmiä kestävämpään suuntaan. Myös nämä kumppanuudet perustuvat demokraattisiin käytäntöihin, kuten kollektiiviseen valvontaan ja päätöksentekoon. Lisäksi elintarvikepoliittiset neuvostot tekevät yhteistyötä ja (paikallis)hallinnon kanssa, mikä on keskeinen demokraattisen hallintotavan ilmentymänä. |
| --- | --- |

3.4

Yhteisölähtöiset elintarvikepoliittiset neuvostot pyrkivät tekemään elintarvikedemokratiasta menettelyjä ohjaavan periaatteen. Esimerkiksi koordinointiin ja neuvontaan keskittyvät organisaatiorakenteet antavat eri sidosryhmille mahdollisuuden osallistua johtamis-, avustus-, ja kumppanuustoimintaan ja muihin itseohjautuviin tehtäviin. Elintarvikepoliittisten neuvostojen jäsenyys on useimmiten avoin kaikille, jotka ovat kiinnostuneita kestävään elintarvikejärjestelmään liittyvistä kysymyksistä ja valmiita noudattamaan demokraattisia periaatteita. Tavanomaisen jäsenistönsä lisäksi elintarvikepoliittiset neuvostot solmivat usein virallisia kumppanuuksia sellaisten valtion virastojen, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka pyrkivät aktiivisesti muuttamaan nykyisiä elintarvikejärjestelmiä kestävämpään suuntaan. Myös nämä kumppanuudet perustuvat demokraattisiin käytäntöihin, kuten kollektiiviseen valvontaan ja päätöksentekoon. Lisäksi elintarvikepoliittiset neuvostot tekevät yhteistyötä ja (paikallis)hallinnon kanssa, mikä on keskeinen demokraattisen hallintotavan ilmentymänä.

| 3.5 | Elintarvikejärjestelmän kestävyys on elintarvikepoliittisten neuvostojen näkökulmasta kokonaistavoite, johon pyritään seuraavien strategisten (yleis)tavoitteiden avulla: häiriönsietokykyisten elintarvikejärjestelmien tukeminen, terveellisten ja kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen ja tietämyksen lisääminen tällaisista ruokavalioista, elintarvikejätteen vähentäminen kiertotalouden tarjoamien mahdollisuuksien avulla, talouskehityksen tukeminen, elintarvikejärjestelmän oikeudenmukaisuuden vahvistaminen, ympäristökestävyyden edistäminen sekä terveelliseen ruokaan liittyvän tietämyksen ja terveellisten elintarvikkeiden kysynnän lisääminen. |
| --- | --- |

3.5

Elintarvikejärjestelmän kestävyys on elintarvikepoliittisten neuvostojen näkökulmasta kokonaistavoite, johon pyritään seuraavien strategisten (yleis)tavoitteiden avulla: häiriönsietokykyisten elintarvikejärjestelmien tukeminen, terveellisten ja kestävyysperiaatteiden mukaisten elintarvikkeiden saatavuuden parantaminen ja tietämyksen lisääminen tällaisista ruokavalioista, elintarvikejätteen vähentäminen kiertotalouden tarjoamien mahdollisuuksien avulla, talouskehityksen tukeminen, elintarvikejärjestelmän oikeudenmukaisuuden vahvistaminen, ympäristökestävyyden edistäminen sekä terveelliseen ruokaan liittyvän tietämyksen ja terveellisten elintarvikkeiden kysynnän lisääminen.

| 3.6 | Eurooppalaiset elintarvikepoliittiset neuvostot ovat oikeudelliselta muodoltaan pääasiassa kahdentyyppisiä: yhdistyksiä ja voittoa tavoittelemattomia organisaatiota. Niiden joukossa on kansalaisyhteiskunnan perustamia alhaalta ylöspäin suuntautuvia rakenteita ja paikallisviranomaisten perustamia ylhäältä alaspäin suuntautuvia rakenteita. Useimpiin elintarvikepoliittisiin neuvostoihin kuuluu kansalaisten lisäksi monenlaisia muita jäseniä, muun muassa yksityisyritysten, julkishallintotahojen sekä elintarvike-, terveydenhuolto- ja koulutusalan sidosryhmien edustajia. Lisäksi paikallisyhteisön eri yhteiskuntaryhmät ovat niissä laajasti edustettuina. |
| --- | --- |

3.6

Eurooppalaiset elintarvikepoliittiset neuvostot ovat oikeudelliselta muodoltaan pääasiassa kahdentyyppisiä: yhdistyksiä ja voittoa tavoittelemattomia organisaatiota. Niiden joukossa on kansalaisyhteiskunnan perustamia alhaalta ylöspäin suuntautuvia rakenteita ja paikallisviranomaisten perustamia ylhäältä alaspäin suuntautuvia rakenteita. Useimpiin elintarvikepoliittisiin neuvostoihin kuuluu kansalaisten lisäksi monenlaisia muita jäseniä, muun muassa yksityisyritysten, julkishallintotahojen sekä elintarvike-, terveydenhuolto- ja koulutusalan sidosryhmien edustajia. Lisäksi paikallisyhteisön eri yhteiskuntaryhmät ovat niissä laajasti edustettuina.

| 3.7 | Elintarvikepoliittisten neuvostojen varainhankinta ja rahoitus vaihtelevat huomattavasti. Joillakin elintarvikepoliittisilla neuvostoilla on palkattua henkilöstöä ja/tai (suuria) ohjelmia ja hankkeita, joiden rahoitus on turvattu, toiset taas ovat täysin riippuvaisia avustuksista ja vapaaehtoisvoimista. Rahoituslähteet vaihtelevat vuotuisesta julkisesta tuesta jäsenmaksuihin, tutkimus- ja muihin apurahoihin, yksityisten säätiöiden tukiin ja lahjoituksiin. Varainhankintatoiminta, jäsenmaksut, lahjoitukset ja julkiset tuet tai avustukset ovat voittoa tavoittelemattomina organisaatioina ja yhdistyksinä toimivien elintarvikepoliittisten neuvostojen pääasiallinen rahoituslähde, kun taas paikallisviranomaisten perustamat elintarvikepoliittiset neuvostot tukeutuvat pääasiassa kaupunginvaltuuston vuosittain myöntämiin määrärahoihin. |
| --- | --- |

3.7

Elintarvikepoliittisten neuvostojen varainhankinta ja rahoitus vaihtelevat huomattavasti. Joillakin elintarvikepoliittisilla neuvostoilla on palkattua henkilöstöä ja/tai (suuria) ohjelmia ja hankkeita, joiden rahoitus on turvattu, toiset taas ovat täysin riippuvaisia avustuksista ja vapaaehtoisvoimista. Rahoituslähteet vaihtelevat vuotuisesta julkisesta tuesta jäsenmaksuihin, tutkimus- ja muihin apurahoihin, yksityisten säätiöiden tukiin ja lahjoituksiin. Varainhankintatoiminta, jäsenmaksut, lahjoitukset ja julkiset tuet tai avustukset ovat voittoa tavoittelemattomina organisaatioina ja yhdistyksinä toimivien elintarvikepoliittisten neuvostojen pääasiallinen rahoituslähde, kun taas paikallisviranomaisten perustamat elintarvikepoliittiset neuvostot tukeutuvat pääasiassa kaupunginvaltuuston vuosittain myöntämiin määrärahoihin.

| 3.8 | Elintarvikepoliittisiin neuvostoihin voi myös liittyä sudenkuoppia: Tutkimusten mukaan elintarvikepoliittisilla neuvostoilla saattaa olla varjopuoliakin tai ne eivät aina välttämättä toimi optimaalisesti (20). Näin voi olla esimerkiksi silloin, jos haavoittuvimmassa asemassa olevat ryhmät ovat aliedustettuina tai jos tietyillä eturyhmillä on suuri vaikutusvalta. Toinen keskeinen haaste on se, että asioiden kunnollinen käsittely edellyttää tasavertaista osallistumista, hyvää prosessin hallintaa sekä tiedon ja arvojen painottamista etujen sijaan. ETSK korostaakin, että elintarvikepoliittisissa neuvostoissa on huolehdittava todellisesta osallistavuudesta ja asioiden kunnollisesta käsittelystä. Tätä varten on mentävä avointa jäsenyyttä pidemmälle ja varmistettava aito edustavuus, etenkin perinteisesti aliedustettuina olevien yhteiskuntaryhmien osalta. |
| --- | --- |

3.8

Elintarvikepoliittisiin neuvostoihin voi myös liittyä sudenkuoppia: Tutkimusten mukaan elintarvikepoliittisilla neuvostoilla saattaa olla varjopuoliakin tai ne eivät aina välttämättä toimi optimaalisesti (20

| 3.9 | Lisäksi ETSK katsoo, että elintarvikepoliittisten neuvostojen olisi oltava yhteydessä nuoriin sukupolviin muun muassa koulutuksen kautta. Tuleville sukupolville tarjottava kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskeva koulutus pitäisi asettaa etusijalle, ja siinä olisi keskityttävä kestävyysperiaatteiden mukaisia ja terveellisiä ruokavalioita koskevaan tietämykseen ja koko tuotantoketjun tuntemukseen, jotta lapset ja nuoret käsittävät, kuka elintarvikkeita tuottaa, miten ne tuotetaan ja millaisten vaiheiden kautta ne kulkevat maanviljelijältä tai karjankasvattajalta loppukuluttajalle elintarvikejärjestelmässämme. Näin ollen ETSK suosittelee, että elintarvikepoliittisiin neuvostoihin otetaan mukaan toimivaltaisia opetusviranomaisia, jotka voivat yhdessä elintarvikealan kanssa määritellä ensisijaisen elintarvikkeisiin liittyvän opetussisällön koulutusjärjestelmää varten. Lisäksi lasten koulutusta olisi tuettava vanhempien elinikäisen oppimisen ja kansalaisvalistuksen avulla (21). |
| --- | --- |

3.9

Lisäksi ETSK katsoo, että elintarvikepoliittisten neuvostojen olisi oltava yhteydessä nuoriin sukupolviin muun muassa koulutuksen kautta. Tuleville sukupolville tarjottava kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskeva koulutus pitäisi asettaa etusijalle, ja siinä olisi keskityttävä kestävyysperiaatteiden mukaisia ja terveellisiä ruokavalioita koskevaan tietämykseen ja koko tuotantoketjun tuntemukseen, jotta lapset ja nuoret käsittävät, kuka elintarvikkeita tuottaa, miten ne tuotetaan ja millaisten vaiheiden kautta ne kulkevat maanviljelijältä tai karjankasvattajalta loppukuluttajalle elintarvikejärjestelmässämme. Näin ollen ETSK suosittelee, että elintarvikepoliittisiin neuvostoihin otetaan mukaan toimivaltaisia opetusviranomaisia, jotka voivat yhdessä elintarvikealan kanssa määritellä ensisijaisen elintarvikkeisiin liittyvän opetussisällön koulutusjärjestelmää varten. Lisäksi lasten koulutusta olisi tuettava vanhempien elinikäisen oppimisen ja kansalaisvalistuksen avulla (21

4.   Kehotus perustaa Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto

Kehotus perustaa Euroopan elintarvikepoliittinen neuvosto

| 4.1 | Elintarvikepoliittisilla neuvostoilla on rikas ruohonjuuritasolta lähtevän toiminnan perinne, mutta toiminnalla ei ole saatu aikaan edistystä eikä ole pystytty parantamaan häiriönsietokykyä EU:n tasolla. Elintarvikejärjestelmien hallinnon uudistaminen on välttämätöntä, ja se on toteutettava niin, että järjestelmiin saadaan palautettua demokratia ja vastuullisuus. Tuleva kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskeva EU:n kehys edellyttää huolellista ohjausta, jolla taataan koordinoidu muutos eri toimialoilla. Lisäämällä vastuunkantoa ja osallistumista voidaan estää tehokkaimmin sellaisia vakiintuneita toimijoita asettumasta poikkiteloin, jotka eivät ole kiinnostuneita muutoksista, sekä arvioida, tarkistaa ja parantaa aidosti kattavan elintarvikepolitiikan vaikutuksia säännöllisin väliajoin. Tämän vuoksi ETSK katsoo, että Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston perustaminen on ratkaiseva askel kohti kokonaisvaltaisen elintarvikepoliittisen vision toteutumista (22). |
| --- | --- |

4.1

Elintarvikepoliittisilla neuvostoilla on rikas ruohonjuuritasolta lähtevän toiminnan perinne, mutta toiminnalla ei ole saatu aikaan edistystä eikä ole pystytty parantamaan häiriönsietokykyä EU:n tasolla. Elintarvikejärjestelmien hallinnon uudistaminen on välttämätöntä, ja se on toteutettava niin, että järjestelmiin saadaan palautettua demokratia ja vastuullisuus. Tuleva kestäviä elintarvikejärjestelmiä koskeva EU:n kehys edellyttää huolellista ohjausta, jolla taataan koordinoidu muutos eri toimialoilla. Lisäämällä vastuunkantoa ja osallistumista voidaan estää tehokkaimmin sellaisia vakiintuneita toimijoita asettumasta poikkiteloin, jotka eivät ole kiinnostuneita muutoksista, sekä arvioida, tarkistaa ja parantaa aidosti kattavan elintarvikepolitiikan vaikutuksia säännöllisin väliajoin. Tämän vuoksi ETSK katsoo, että Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston perustaminen on ratkaiseva askel kohti kokonaisvaltaisen elintarvikepoliittisen vision toteutumista (22

| 4.2 | Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi |
| --- | --- |

4.2

Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi

| 4.2.1 | oltava tiedepohjainen elin ja huolehdittava tieteellisestä neuvonantomekanismista. Sen olisi oltava luotettava ja luottamusta nauttiva tutkimustiedon ja tieteellisten neuvojen tarjoaja. |
| --- | --- |

4.2.1

oltava tiedepohjainen elin ja huolehdittava tieteellisestä neuvonantomekanismista. Sen olisi oltava luotettava ja luottamusta nauttiva tutkimustiedon ja tieteellisten neuvojen tarjoaja.

| 4.2.2 | koostuttava seuraavista toimijoista:






  — | tiedemaailman asiantuntijat ja tutkijat (neuvoston jäseninä tai omana neuvoa-antavana lautakuntanaan) |
| --- | --- | --- |

4.2.2

koostuttava seuraavista toimijoista:

—

tiedemaailman asiantuntijat ja tutkijat (neuvoston jäseninä tai omana neuvoa-antavana lautakuntanaan)

| — | elintarvikeketjun toimijat (maataloustuottajat, elintarvikeyritykset ja elintarvikkeiden jalostajat, vähittäiskauppiaat, ammattijärjestöt jne.), koulutusjärjestelmän toimijat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (köyhyydentorjuntaverkostot, ruokapankit, sosiaaliset foorumit, ympäristö- ja kehitysyhteistyöalan kansalaisjärjestöt), nuorten edustajat ja työmarkkinaosapuolet |
| --- | --- |

—

elintarvikeketjun toimijat (maataloustuottajat, elintarvikeyritykset ja elintarvikkeiden jalostajat, vähittäiskauppiaat, ammattijärjestöt jne.), koulutusjärjestelmän toimijat, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (köyhyydentorjuntaverkostot, ruokapankit, sosiaaliset foorumit, ympäristö- ja kehitysyhteistyöalan kansalaisjärjestöt), nuorten edustajat ja työmarkkinaosapuolet

| — | EU:n toimielinten edustajat (Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, ETSK ja AK). |
| --- | --- |

—

EU:n toimielinten edustajat (Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, ETSK ja AK).

| 4.2.3 | Alkuvaiheen jälkeen Euroopan elintarvikepoliittiseen neuvostoon olisi otettava mukaan myös paikallis-, alue- ja valtionhallinnon sekä elintarvikepoliittisten neuvostojen edustajia, jotta voidaan taata järjestelmälliset yhteydet asianomaisten tasojen välillä. Kansalliset elintarvikepoliittiset neuvostot eivät toistaiseksi ole riittävän yleisiä, jotta kaikkien maiden tasapuolinen edustus voitaisiin varmistaa niiden kautta. |
| --- | --- |

4.2.3

Alkuvaiheen jälkeen Euroopan elintarvikepoliittiseen neuvostoon olisi otettava mukaan myös paikallis-, alue- ja valtionhallinnon sekä elintarvikepoliittisten neuvostojen edustajia, jotta voidaan taata järjestelmälliset yhteydet asianomaisten tasojen välillä. Kansalliset elintarvikepoliittiset neuvostot eivät toistaiseksi ole riittävän yleisiä, jotta kaikkien maiden tasapuolinen edustus voitaisiin varmistaa niiden kautta.

| 4.2.4 | oltava unionin toimielinkenttään kuuluva elin, johon EU:n toimielinten olisi sitouduttava ja jolle niiden olisi taattava poliittinen tuki: elintarvikepoliittisen neuvoston olisi oltava riippumaton ja arvovaltainen pitkän aikavälin suunnittelua palveleva elin, joka on itsenäinen ja luotettava (ns. lippulaivaelin) ja jonka on tarkoitus auttaa vastaamaan elintarvikkeisiin liittyviin tulevaisuuden haasteisiin siirryttäessä kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja toimia vipuvoimana. |
| --- | --- |

4.2.4

oltava unionin toimielinkenttään kuuluva elin, johon EU:n toimielinten olisi sitouduttava ja jolle niiden olisi taattava poliittinen tuki: elintarvikepoliittisen neuvoston olisi oltava riippumaton ja arvovaltainen pitkän aikavälin suunnittelua palveleva elin, joka on itsenäinen ja luotettava (ns. lippulaivaelin) ja jonka on tarkoitus auttaa vastaamaan elintarvikkeisiin liittyviin tulevaisuuden haasteisiin siirryttäessä kohti kestäviä elintarvikejärjestelmiä ja toimia vipuvoimana.

| 4.2.5 | annettava jatkuvasti EU:n elintarvikejärjestelmää ohjaavia luotettavia neuvoja ja esitettävä siihen liittyviä faktapohjaisia toimintavaihtoehtoja ja suosituksia. EU:n toimielimillä olisi oltava velvollisuus ottaa niihin kantaa ja esittää perusteltuja vastauksia. Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi tutkittava, millä keinoin EU:n nykyiset sitoumukset saataisiin täytettyä ja miten niitä voitaisiin seurata (tässä yhteydessä olisi arvioitava myös jäsenvaltioiden elintarvikepoliittisia suunnitelmia), sekä hahmoteltava tältä pohjalta toimintalinjoja, joiden avulla voidaan saada aikaan sosiaalista edistystä elintarvikkeisiin liittyviä mahdollisuuksia hyödyntämällä. Lisäksi sen olisi käytävä keskustelua maailmanlaajuisten elintarvikejärjestelmien toiminnasta. |
| --- | --- |

4.2.5

annettava jatkuvasti EU:n elintarvikejärjestelmää ohjaavia luotettavia neuvoja ja esitettävä siihen liittyviä faktapohjaisia toimintavaihtoehtoja ja suosituksia. EU:n toimielimillä olisi oltava velvollisuus ottaa niihin kantaa ja esittää perusteltuja vastauksia. Euroopan elintarvikepoliittisen neuvoston olisi tutkittava, millä keinoin EU:n nykyiset sitoumukset saataisiin täytettyä ja miten niitä voitaisiin seurata (tässä yhteydessä olisi arvioitava myös jäsenvaltioiden elintarvikepoliittisia suunnitelmia), sekä hahmoteltava tältä pohjalta toimintalinjoja, joiden avulla voidaan saada aikaan sosiaalista edistystä elintarvikkeisiin liittyviä mahdollisuuksia hyödyntämällä. Lisäksi sen olisi käytävä keskustelua maailmanlaajuisten elintarvikejärjestelmien toiminnasta.

| 4.2.6 | parannettava eri politiikanalojen (erimerkiksi yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, ruoan saantia koskevan oikeuden, terveelliseen ruokavalioon liittyvän lainsäädännön, julkisten hankintojen ja koulutuspolitiikan) välistä johdonmukaisuutta sekä edistettävä sosiaalisia innovaatioita kaikkien elintarvikeketjun toimijoiden hyvinvoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon maatilojen sukupolvenvaihdosten tarve. |
| --- | --- |

4.2.6

parannettava eri politiikanalojen (erimerkiksi yhteisen maatalouspolitiikan, yhteisen kalastuspolitiikan, ruoan saantia koskevan oikeuden, terveelliseen ruokavalioon liittyvän lainsäädännön, julkisten hankintojen ja koulutuspolitiikan) välistä johdonmukaisuutta sekä edistettävä sosiaalisia innovaatioita kaikkien elintarvikeketjun toimijoiden hyvinvoinnin parantamiseksi. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon maatilojen sukupolvenvaihdosten tarve.

| 4.2.7 | muiden tasojen elintarvikepoliittisiin neuvostoihin liittyen tuettava (taloudellisesti ja rakenteellisesti) ja edistettävä ruohonjuuritasolta lähteviä toimintamalleja kestävien paikallisten, alueellisten ja kansallisten elintarvikejärjestelmien aikaansaamiseksi, kavennettava maaseutu- ja kaupunkialueiden välistä kuilua, torjuttava tuottajien ja kuluttajien välistä vastakkainasettelua tukemalla kansalaisvuoropuhelua (jossa on mukana myös nuorten, haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien, maaseudun toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajia), mahdollistettava elintarvikepoliittisten neuvostojen järjestelmällinen kehitys ja edistettävä paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä synergioita. |
| --- | --- |

4.2.7

muiden tasojen elintarvikepoliittisiin neuvostoihin liittyen tuettava (taloudellisesti ja rakenteellisesti) ja edistettävä ruohonjuuritasolta lähteviä toimintamalleja kestävien paikallisten, alueellisten ja kansallisten elintarvikejärjestelmien aikaansaamiseksi, kavennettava maaseutu- ja kaupunkialueiden välistä kuilua, torjuttava tuottajien ja kuluttajien välistä vastakkainasettelua tukemalla kansalaisvuoropuhelua (jossa on mukana myös nuorten, haavoittuvassa asemassa olevien ja syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien, maaseudun toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten edustajia), mahdollistettava elintarvikepoliittisten neuvostojen järjestelmällinen kehitys ja edistettävä paikallisviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä synergioita.

| 4.2.8 | luotava elintarvikepoliittisten neuvostojen EU:n tason verkosto ja siten tarjottava foorumi parhaiden käytäntöjen ja näkemysten vaihtoa varten. Tältä pohjalta voitaisiin pyrkiä vaikuttamaan EU:n politiikkaan ja saataisiin tietoa sen tueksi. |
| --- | --- |

4.2.8

luotava elintarvikepoliittisten neuvostojen EU:n tason verkosto ja siten tarjottava foorumi parhaiden käytäntöjen ja näkemysten vaihtoa varten. Tältä pohjalta voitaisiin pyrkiä vaikuttamaan EU:n politiikkaan ja saataisiin tietoa sen tueksi.

| 4.2.9 | luotava synergiaa muiden olemassa olevien EU:n foorumeiden, kuten EU:n elintarvikepoliittisen liittouman (23), EU:n ruokahävikki- ja ruokajätefoorumin (24), Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin (25) ja EU:n maaseutusopimuksen (26), kanssa. |
| --- | --- |

4.2.9

luotava synergiaa muiden olemassa olevien EU:n foorumeiden, kuten EU:n elintarvikepoliittisen liittouman (23

24

25

26

| 4.3 | ETSK on valmis tarjoamaan Euroopan elintarvikepoliittiselle neuvostolle kokoontumistilat. Onnistunut esimerkki vastaavanlaisesta järjestelystä on ETSK:n ja komission yhdessä käynnistämä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (27). |
| --- | --- |

4.3

ETSK on valmis tarjoamaan Euroopan elintarvikepoliittiselle neuvostolle kokoontumistilat. Onnistunut esimerkki vastaavanlaisesta järjestelystä on ETSK:n ja komission yhdessä käynnistämä Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (27

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Transforming Europe's food system – Assessing the EU policy mix – Euroopan ympäristökeskus (europa.eu) ja professori Olivier De Schutterin puheenvuoro ETSK:ssa 14. huhtikuuta 2023.

1

(2)  Muun muassa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos kattavan EU:n elintarvikepolitiikan kehittämiseen” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020) 381 final) (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268).

2

(3)  Ks. hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportti osoitteessa www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/

3

(4)  
  Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods, Jeroen J. L. Candel, toukokuu 2022.

4

Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods

(5)  Katso määritelmät seuraavista tieteellisistä artikkeleista: Opportunities and challenges of food policy councils in pursuit of food system sustainability and food democracy–a comparative case study from the Upper-Rhine region (Mooney, 2022) ja Food Policy Councils: Lessons learned (Harper ym., 2009).

5

(6)  Yhdysvaltojen ensimmäinen elintarvikepoliittinen neuvosto perustettiin Knoxvilleen (Tennessee) vuonna 1982.

6

(7)  Esimerkkejä eurooppalaisista elintarvikepoliittisista neuvostoista tai muista samankaltaisista, kaupunkialueilla toteutetuista aloitteista tarjoavat muun muassa Horisontti 2020- ja Horisontti Eurooppa -ohjelmien puitteissa käynnistetyt, elintarvikepolitiikkaan ja elintarvikejärjestelmien parantamiseen tähtääviin välineisiin keskittyvät hankkeet, kuten Cities2030, FoodSHIFT 2030, FoodCLIC, FEAST ja FOOD TRAILS.

7

(8)  Franzen-Castle, L. ym. ”Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers”. Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17, s. 207–223 (2022).

8

Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17

(9)  Consell Català de l'Alimentació.

9

(10)  CNA: www.cna-alimentation.fr/

10

(11)  Terres en villes: www.terresenvilles.org/

11

(12)  Montpellier, Rouen, Voiron, Le Havre, Artois (Béthune, Bruay-en-Artois), Douai, Angers, Rennes, Saint-Nazaire, Nantes, Lorient, Toulouse, Grenoble, Saint-Étienne, Lyon, Besançon, Dijon, Nancy, Metz, Amiens, Lille, Auxerre ja Poitiers (2022).

12

(13)  Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional entra em funcionamento.

13

(14)  Luxemburgin elintarvikepoliittinen neuvosto: https://food.uni.lu/projects/research-projects/food-policy-council/

14

(15)  https://g1000landbouw.nl/

15

(16)  Pohjoismainen ruokapoliittinen laboratorio: https://www.norden.org/fi/pohjoismainen-ruokapoliittinen-laboratorio

16

(17)  Muun muassa EUVL C 129, 11.4.2018, s. 18 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268.

17

(18)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nuorille paremmat valmiudet tehdä kestävästä kehityksestä totta – vaikutusmahdollisuuksien lisääminen koulutuksen avulla” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 100, 16.3.2023, s. 38).

18

(19)  ETSK:n tiedonanto aiheesta EU:n koulujakelujärjestelmän arviointi.

19

(20)  Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods.

20

(21)  
  EUVL C 100, 16.3.2023, s. 38.

21

(22)  IPES-Food-asiantuntijapaneelin raportti: CFP_FullReport.pdf (ipes-food.org) ja De Schutter, O., Jacobs, N. ja Clément, C., 2020, A ”Common Food Policy” for Europe: How governance reforms can spark a shift to healthy diets and sustainable food systems, Food Policy 96.

22

Food Policy 96

(23)  EU:n elintarvikepoliittinen liittouma.

23

(24)  EU:n ruokahävikki- ja ruokajätefoorumi.

24

(25)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

25

(26)  Maaseutusopimus, https://rural-vision.europa.eu/rural-pact_en

26

(27)  Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi.

27

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiakriisin vaikutus Euroopan talouteen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 293/02)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

| Komitean täysistunnon päätös | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 194/4/10 |

Komitean täysistunnon päätös

25.1.2023

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

194/4/10

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Energiakriisin suurimpia vaikutuksia ovat inflaatio ja julkisen talouden rasittuminen. Kaasun ja öljyn hintojen vauhdittamat energian hinnat ovat kiihdyttäneet inflaatiota ja vaikuttaneet vakavasti pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin ja energiaintensiivisiin yrityksiin. Korkea inflaatio oli näkyvin ilmiö vuoden 2022 taloudellisessa suorituskyvyssä, ja sillä oli kerrannaisvaikutuksia muihin kuluttajakorin osiin ja voimakas vaikutus kulutukseen ja kuluttajien käyttäytymiseen. Konkurssihakemusten erittäin suuri määrä EU:ssa on myös osoitus tilanteen vakavuudesta. |
| --- | --- |

1.1

Energiakriisin suurimpia vaikutuksia ovat inflaatio ja julkisen talouden rasittuminen. Kaasun ja öljyn hintojen vauhdittamat energian hinnat ovat kiihdyttäneet inflaatiota ja vaikuttaneet vakavasti pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin ja energiaintensiivisiin yrityksiin. Korkea inflaatio oli näkyvin ilmiö vuoden 2022 taloudellisessa suorituskyvyssä, ja sillä oli kerrannaisvaikutuksia muihin kuluttajakorin osiin ja voimakas vaikutus kulutukseen ja kuluttajien käyttäytymiseen. Konkurssihakemusten erittäin suuri määrä EU:ssa on myös osoitus tilanteen vakavuudesta.

| 1.2 | Energiakriisin vaikutusten lisäksi EU:n talouden suorituskykyä heikensivät merkittävästi covid-19-pandemian kielteiset seuraukset sen jälkeen, kun BKT:n kasvu oli supistunut eniten vuosikymmeniin. Jotkut alat saattavat kärsiä muita enemmän tästä kumulatiivisesta vaikutuksesta. Covid-19-pandemian pitkittyneiden vaikutusten vuoksi on myös vaikeaa saada kokonaiskuvaa energiakriisin vaikutuksista talouteen. Se, että tämänhetkiset tilastotiedot joillakin osa-alueilla, kuten työllisyydessä, ovat jokseenkin myönteisiä, ei vielä tarkoita, että tilanne olisi täydellinen. Talouteen kohdistuvia vaikutuksia voidaan analysoida selkeästi vasta, kun kriisi on ohi ja kaikki yksityiskohtaiset tiedot ovat saatavilla. |
| --- | --- |

1.2

Energiakriisin vaikutusten lisäksi EU:n talouden suorituskykyä heikensivät merkittävästi covid-19-pandemian kielteiset seuraukset sen jälkeen, kun BKT:n kasvu oli supistunut eniten vuosikymmeniin. Jotkut alat saattavat kärsiä muita enemmän tästä kumulatiivisesta vaikutuksesta. Covid-19-pandemian pitkittyneiden vaikutusten vuoksi on myös vaikeaa saada kokonaiskuvaa energiakriisin vaikutuksista talouteen. Se, että tämänhetkiset tilastotiedot joillakin osa-alueilla, kuten työllisyydessä, ovat jokseenkin myönteisiä, ei vielä tarkoita, että tilanne olisi täydellinen. Talouteen kohdistuvia vaikutuksia voidaan analysoida selkeästi vasta, kun kriisi on ohi ja kaikki yksityiskohtaiset tiedot ovat saatavilla.

| 1.3 | Energiakriisi on vaikuttanut talouteen korkean inflaation, heikon talouskasvun, julkiseen talouteen ja kotitalouksien ja yritysten ostovoimaan kohdistuvan korkean paineen sekä talouden ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemisen muodossa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa Euroopan keskuspankin (EKP) suositusten pohjalta ”kolminkertaisten vihreiden kriteerien” käyttöönottoa niin, että tulevat toimet ovat räätälöityjä, kohdennettuja ja ”siirtymän kestäviä”. Kohdentamattomat hintatoimenpiteet vain pidentäisivät korkean inflaation jaksoa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.3

Energiakriisi on vaikuttanut talouteen korkean inflaation, heikon talouskasvun, julkiseen talouteen ja kotitalouksien ja yritysten ostovoimaan kohdistuvan korkean paineen sekä talouden ulkoisen kilpailukyvyn heikkenemisen muodossa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) ehdottaa Euroopan keskuspankin (EKP) suositusten pohjalta ”kolminkertaisten vihreiden kriteerien” käyttöönottoa niin, että tulevat toimet ovat räätälöityjä, kohdennettuja ja ”siirtymän kestäviä”. Kohdentamattomat hintatoimenpiteet vain pidentäisivät korkean inflaation jaksoa pitkällä aikavälillä.

| 1.4 | ETSK on vakuuttunut siitä, että seuraavissa poliittisissa toimissa on otettava huomioon kielteiset vaikutukset, joita energiakriisillä on ollut EU:n taloudelliseen suorituskykyyn. Energiakriisi, joka sai alkunsa pääasiassa Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, paljasti ja korosti eräitä merkittäviä heikkouksia ja häiriöitä EU:n talousjärjestelmässä. Sen rakennetta on parannettava niin, että se voi vastata vastaaviin ulkoisiin häiriöihin tehokkaammin pääasiassa selviytymiskykyä, tehokkuutta ja strategista riippumattomuutta ajatellen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on vakuuttunut siitä, että seuraavissa poliittisissa toimissa on otettava huomioon kielteiset vaikutukset, joita energiakriisillä on ollut EU:n taloudelliseen suorituskykyyn. Energiakriisi, joka sai alkunsa pääasiassa Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, paljasti ja korosti eräitä merkittäviä heikkouksia ja häiriöitä EU:n talousjärjestelmässä. Sen rakennetta on parannettava niin, että se voi vastata vastaaviin ulkoisiin häiriöihin tehokkaammin pääasiassa selviytymiskykyä, tehokkuutta ja strategista riippumattomuutta ajatellen.

| 1.5 | ETSK katsoo, että EU:n on siirryttävä kiireellisistä finanssipoliittisista toimista eteenpäin ja keskityttävä rakenteellisiin muutoksiin, jotta se voi irrottautua nopeasti fossiilisista polttoaineista. Joustavan ja kilpailukykyisen talouskehityksen varmistamiseksi EU tarvitsee luotettavia, varmoja ja kohtuuhintaisia energiatoimituksia yhdentyneillä energiamarkkinoilla, joilla puhtaan energian osuus on suuri ja jotka ovat joustavia ja kykenevät selviämään häiriöistä ja kriiseistä. |
| --- | --- |

1.5

ETSK katsoo, että EU:n on siirryttävä kiireellisistä finanssipoliittisista toimista eteenpäin ja keskityttävä rakenteellisiin muutoksiin, jotta se voi irrottautua nopeasti fossiilisista polttoaineista. Joustavan ja kilpailukykyisen talouskehityksen varmistamiseksi EU tarvitsee luotettavia, varmoja ja kohtuuhintaisia energiatoimituksia yhdentyneillä energiamarkkinoilla, joilla puhtaan energian osuus on suuri ja jotka ovat joustavia ja kykenevät selviämään häiriöistä ja kriiseistä.

| 1.6 | Komitea tukee voimakkaasti kaikkia poliittisia toimia inflaation hillitsemiseksi kestävällä tavalla tämän vuoden aikana ja kannattaa talouden elvyttämistä vihreisiin, digitaalisiin ja strategisesti tärkeisiin aloihin ja teollisuudenaloihin tehtävien investointien avulla. Nämä tukisivat EU:n teollisuuspohjaa ja maailmanlaajuista kilpailukykyä, ja samalla hyödynnettäisiin kaikkia sisämarkkinoiden etuja. On ehdottoman tärkeää, että puhtaiden teknologioiden tuotannolle luodaan liiketoiminnalliset edellytykset Euroopassa. Työmarkkinaosapuolet haluavat kaikin keinoin välttää tieto-, osaamis- ja tuotantopohjan poistumista Euroopasta. Älykkään riippumattomuuden varmistamiseksi teollisuuden ja sen luomien työpaikkojen on pysyttävä Euroopassa. Kilpailukyvystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta onkin tultava luontainen osa tavanomaista toimintaa ja keskeinen tekijä toimintapolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.6

Komitea tukee voimakkaasti kaikkia poliittisia toimia inflaation hillitsemiseksi kestävällä tavalla tämän vuoden aikana ja kannattaa talouden elvyttämistä vihreisiin, digitaalisiin ja strategisesti tärkeisiin aloihin ja teollisuudenaloihin tehtävien investointien avulla. Nämä tukisivat EU:n teollisuuspohjaa ja maailmanlaajuista kilpailukykyä, ja samalla hyödynnettäisiin kaikkia sisämarkkinoiden etuja. On ehdottoman tärkeää, että puhtaiden teknologioiden tuotannolle luodaan liiketoiminnalliset edellytykset Euroopassa. Työmarkkinaosapuolet haluavat kaikin keinoin välttää tieto-, osaamis- ja tuotantopohjan poistumista Euroopasta. Älykkään riippumattomuuden varmistamiseksi teollisuuden ja sen luomien työpaikkojen on pysyttävä Euroopassa. Kilpailukyvystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta onkin tultava luontainen osa tavanomaista toimintaa ja keskeinen tekijä toimintapolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa.

| 1.7 | Vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano sekä siirtyminen hiilineutraaliin talouteen ja EU:n teollisuuden kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttävät valtavia investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä. EU:lla ei kuitenkaan ole pitkän aikavälin kehystä vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon vankkaa rahoitusta varten. ETSK kehottaakin luomaan asianmukaiset puitteet sellaisten toimenpiteiden tukemiseksi, joilla rahoitetaan siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

1.7

Vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano sekä siirtyminen hiilineutraaliin talouteen ja EU:n teollisuuden kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttävät valtavia investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä. EU:lla ei kuitenkaan ole pitkän aikavälin kehystä vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon vankkaa rahoitusta varten. ETSK kehottaakin luomaan asianmukaiset puitteet sellaisten toimenpiteiden tukemiseksi, joilla rahoitetaan siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen yksinkertaisella ja tehokkaalla tavalla.

| 1.8 | Kriisin ja epävarmuuden aikoina objektiivinen tiedottaminen ja vahva poliittinen johtajuus ovat ratkaisevan tärkeitä. ETSK suosittaakin, että asianmukaisen viestinnän jatkuminen varmistetaan myös koko sen ajan, kun kriisin seurauksia käsitellään. Energiamarkkinoiden ja -järjestelmän uudistaminen vaikuttaa kaikkiin toimialoihin ja kuluttajiin. On äärimmäisen tärkeää, että sidosryhmät voivat osallistua lainsäädäntöprosessiin ja että ne saavat riittävästi tietoa tästä perustavanlaatuisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

1.8

Kriisin ja epävarmuuden aikoina objektiivinen tiedottaminen ja vahva poliittinen johtajuus ovat ratkaisevan tärkeitä. ETSK suosittaakin, että asianmukaisen viestinnän jatkuminen varmistetaan myös koko sen ajan, kun kriisin seurauksia käsitellään. Energiamarkkinoiden ja -järjestelmän uudistaminen vaikuttaa kaikkiin toimialoihin ja kuluttajiin. On äärimmäisen tärkeää, että sidosryhmät voivat osallistua lainsäädäntöprosessiin ja että ne saavat riittävästi tietoa tästä perustavanlaatuisesta siirtymästä.

2.   Perustiedot ja konteksti

Perustiedot ja konteksti

| 2.1 | Energiakriisi ja sen vaikutukset ihmisten elämään ja yritysten vaurauteen jatkuvat edelleen. Sen vuoksi on vaikeaa mitata kriisin kokonaisvaikutuksia talouteen. Voidaan kuitenkin varmasti todeta, että kriisin suurin vaikutus on heijastunut inflaatioon (joka on ollut korkeimmillaan vuosikymmeniin) ja julkiseen talouteen (jolla on ollut vahva rooli korkeiden hintojen ja kustannusten vaikutusten lieventämisessä ja investointien tukemisessa merkittävissä määrin niiden haavoittuvuuden vähentämiseksi). Korkeiden energianhintojen syynä olivat räjähdysmäisesti nousseet kaasun hinnat (1). |
| --- | --- |

2.1

Energiakriisi ja sen vaikutukset ihmisten elämään ja yritysten vaurauteen jatkuvat edelleen. Sen vuoksi on vaikeaa mitata kriisin kokonaisvaikutuksia talouteen. Voidaan kuitenkin varmasti todeta, että kriisin suurin vaikutus on heijastunut inflaatioon (joka on ollut korkeimmillaan vuosikymmeniin) ja julkiseen talouteen (jolla on ollut vahva rooli korkeiden hintojen ja kustannusten vaikutusten lieventämisessä ja investointien tukemisessa merkittävissä määrin niiden haavoittuvuuden vähentämiseksi). Korkeiden energianhintojen syynä olivat räjähdysmäisesti nousseet kaasun hinnat (1

| 2.2 | On aiheellista palauttaa mieliin energiaunionin keskeiset virstanpylväät, jotka ovat erityisesti määrittäneet energiajärjestelmän tulevaa kehitystä. Eräitä sen pilareista, etenkin energiaturvallisuuteen liittyviä pilareita, on viime aikoina aliarvioitu lähinnä siksi, että etusijalle asetettiin panostaminen Venäjältä saatuun halpaan kaasuun – sitä pidettiin tuolloin väliaikaisena energialähteenä siirryttäessä vihreään talouteen – ja siksi, että vakaat puhtaat energialähteet hylättiin äkillisesti pelkästään poliittista syistä. |
| --- | --- |

2.2

On aiheellista palauttaa mieliin energiaunionin keskeiset virstanpylväät, jotka ovat erityisesti määrittäneet energiajärjestelmän tulevaa kehitystä. Eräitä sen pilareista, etenkin energiaturvallisuuteen liittyviä pilareita, on viime aikoina aliarvioitu lähinnä siksi, että etusijalle asetettiin panostaminen Venäjältä saatuun halpaan kaasuun – sitä pidettiin tuolloin väliaikaisena energialähteenä siirryttäessä vihreään talouteen – ja siksi, että vakaat puhtaat energialähteet hylättiin äkillisesti pelkästään poliittista syistä.

| 2.3 | EU:n jäsenvaltioiden erilaisissa energialähteiden yhdistelmissä, jotka heijastavat muun muassa niiden geomorfologisia olosuhteita, kansalliset olosuhteet vaikuttavat voimakkaasti siihen, saavutetaanko energiaunionin tavoitteet. Tämä tekijä heijastuu selkeästi EU:n vihreän siirtymän toteutumisvauhtiin. Yksi asia on kuitenkin edelleen selvä: kriisin aikana energiaunionin keskeisenä painopisteenä oli energiaturvallisuus, mikä oli joskus ristiriidassa vihreän siirtymän tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.3

EU:n jäsenvaltioiden erilaisissa energialähteiden yhdistelmissä, jotka heijastavat muun muassa niiden geomorfologisia olosuhteita, kansalliset olosuhteet vaikuttavat voimakkaasti siihen, saavutetaanko energiaunionin tavoitteet. Tämä tekijä heijastuu selkeästi EU:n vihreän siirtymän toteutumisvauhtiin. Yksi asia on kuitenkin edelleen selvä: kriisin aikana energiaunionin keskeisenä painopisteenä oli energiaturvallisuus, mikä oli joskus ristiriidassa vihreän siirtymän tavoitteiden kanssa.

| 2.4 | Nykyinen energiakriisi on osoittanut, miten vakava EU:n energiajärjestelmän haavoittuvuus on ja miten tärkeää on pyrkiä koko energiateollisuusketjun avoimeen strategiseen energiaomavaraisuuteen. Samalla järjestelmä on osoittanut kykynsä kohdata ja vaimentaa voimakkaita ulkoisia häiriöitä ja niiden seurauksia. Energiakriisi sai alkunsa useista taloudellisista, poliittisista ja teknisistä tekijöistä. Kriisi alkoi covid-19-pandemian jälkeisestä talousmyllerryksestä, joka lisäsi maailmanlaajuista energiankysyntää samalla kun kolmansien maiden toimet ja kaasuvarastojen vähäisyys eräissä Euroopan maissa talvikaudella 2021–2022 yhdessä kysynnän kasvun kanssa korostivat tilanteen vakavuutta. Jo ennestään vaikea tilanne paheni Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022, ja tilannetta heikensi EU:n riippuvuus fossiilisista energialähteistä, millä oli voimakas suora vaikutus energian hintoihin ja toimitusvarmuuteen. |
| --- | --- |

2.4

Nykyinen energiakriisi on osoittanut, miten vakava EU:n energiajärjestelmän haavoittuvuus on ja miten tärkeää on pyrkiä koko energiateollisuusketjun avoimeen strategiseen energiaomavaraisuuteen. Samalla järjestelmä on osoittanut kykynsä kohdata ja vaimentaa voimakkaita ulkoisia häiriöitä ja niiden seurauksia. Energiakriisi sai alkunsa useista taloudellisista, poliittisista ja teknisistä tekijöistä. Kriisi alkoi covid-19-pandemian jälkeisestä talousmyllerryksestä, joka lisäsi maailmanlaajuista energiankysyntää samalla kun kolmansien maiden toimet ja kaasuvarastojen vähäisyys eräissä Euroopan maissa talvikaudella 2021–2022 yhdessä kysynnän kasvun kanssa korostivat tilanteen vakavuutta. Jo ennestään vaikea tilanne paheni Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022, ja tilannetta heikensi EU:n riippuvuus fossiilisista energialähteistä, millä oli voimakas suora vaikutus energian hintoihin ja toimitusvarmuuteen.

| 2.5 | Energiakriisi on vaikuttanut EU:n talouteen haitallisesti. Vuonna 2022 se aiheutti osaltaan EU:n yhdentymisen lähihistorian ennätysinflaation, kun EU:n keskimääräinen inflaatio oli 9,2 prosenttia (2). Inflaation odotetaan hidastuvan 6,7 prosenttiin (joka on yhä erittäin korkea) vuonna 2023 ja 3,1 prosenttiin vuotta myöhemmin (3). Korkea inflaatio oli näkyvin ilmiö vuoden 2022 taloudellisessa suorituskyvyssä, ja sillä oli kerrannaisvaikutuksia muihin kuluttajakorin osiin ja voimakas vaikutus kulutukseen ja kuluttajien käyttäytymiseen. Tällä oli valtava vaikutus kotitalouksiin ja yrityksiin. Hintojen nousun vuoksi kärsivät muutkin kuin heikoimmassa asemassa olevat. Vaikutukset ovat kohdistuneet voimakkaasti pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin, ja energiaköyhyys saattaa yleistyä. Kaikki tämä vaikutti suuresti henkilökohtaiseen rahankäyttöön ja kuluttajien luottamukseen EU:ssa. Useimmat kuluttajat ovat muuttaneet tottumuksiaan selviytyäkseen energiakriisistä. Kuluttajien mielialat olivat ennätyksellisen alhaalla syyskuussa 2022 ja elpyivät hieman sen jälkeen. |
| --- | --- |

2.5

Energiakriisi on vaikuttanut EU:n talouteen haitallisesti. Vuonna 2022 se aiheutti osaltaan EU:n yhdentymisen lähihistorian ennätysinflaation, kun EU:n keskimääräinen inflaatio oli 9,2 prosenttia (2

3

| 2.6 | Tilanne vaikutti kielteisesti myös yritysten asemaan. Konkurssi-ilmoitukset lisääntyivät huomattavasti eli 26,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja saavuttivat EU:ssa lukeman 113,1. Kyseessä on kaikkien aikojen korkein taso Eurostatin käyttämän, konkurssien tasoa EU:ssa mittaavan arviointi-indeksin mukaan. Kyseisen indeksin vertailuarvona käytetään vuoden 2015 lukemaa 100. Tiedot osoittavat, että indeksi alkoi nousta vuoden 2020 toisella neljänneksellä ja nousi merkittävästi koko vuoden 2022 ajan. Vuoden 2022 viimeisen neljänneksen luku heijasti heikkenevää tilannetta, jossa yritykset ja erityisesti pk-yritykset kamppailivat kysynnän vähenemisen, luottovaatimusten tiukentumisen (4) sekä synkän ja epävarman tulevaisuuden kanssa. |
| --- | --- |

2.6

Tilanne vaikutti kielteisesti myös yritysten asemaan. Konkurssi-ilmoitukset lisääntyivät huomattavasti eli 26,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja saavuttivat EU:ssa lukeman 113,1. Kyseessä on kaikkien aikojen korkein taso Eurostatin käyttämän, konkurssien tasoa EU:ssa mittaavan arviointi-indeksin mukaan. Kyseisen indeksin vertailuarvona käytetään vuoden 2015 lukemaa 100. Tiedot osoittavat, että indeksi alkoi nousta vuoden 2020 toisella neljänneksellä ja nousi merkittävästi koko vuoden 2022 ajan. Vuoden 2022 viimeisen neljänneksen luku heijasti heikkenevää tilannetta, jossa yritykset ja erityisesti pk-yritykset kamppailivat kysynnän vähenemisen, luottovaatimusten tiukentumisen (4

| 2.7 | Energiakriisillä on ollut kielteinen vaikutus myös EU:n talouden suorituskykyyn, kun ajatellaan pääasiassa yksityistä kulutusta (sen vähenemisen katsotaan olevaan tärkein syy BKT:n pysähtyneisyyteen), investointeja (valtavasta investointipotentiaalista huolimatta investointivaje on itse asiassa kasvanut vuodesta 2021 lähtien) ja ulkoista kilpailukykyä (joka on heikentynyt merkittävästi vuotta 2020 edeltävään aikaan verrattuna). Vuoden 2022 vakaan 3,5 prosentin kasvun jälkeen koko EU:n bruttokansantuotteen ennustetaan kasvavan vuonna 2023 heikosti (1,0 prosenttia) ja vuonna 2024 kiihtyvän jonkin verran (1,7 prosenttia). |
| --- | --- |

2.7

Energiakriisillä on ollut kielteinen vaikutus myös EU:n talouden suorituskykyyn, kun ajatellaan pääasiassa yksityistä kulutusta (sen vähenemisen katsotaan olevaan tärkein syy BKT:n pysähtyneisyyteen), investointeja (valtavasta investointipotentiaalista huolimatta investointivaje on itse asiassa kasvanut vuodesta 2021 lähtien) ja ulkoista kilpailukykyä (joka on heikentynyt merkittävästi vuotta 2020 edeltävään aikaan verrattuna). Vuoden 2022 vakaan 3,5 prosentin kasvun jälkeen koko EU:n bruttokansantuotteen ennustetaan kasvavan vuonna 2023 heikosti (1,0 prosenttia) ja vuonna 2024 kiihtyvän jonkin verran (1,7 prosenttia).

| 2.8 | Toinen suoraan energiakriisistä johtuva lisärasite on vaikutus julkisen talouden suorituskykyyn. Vuonna 2022 keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli 3,4 prosenttia BKT:stä (5), ja kahtena seuraavana vuotena lukemien (jotka ylittävät vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset) arvioidaan olevan samankaltaisia. Energiakriisi yhdessä vihreän siirtymän kanssa aiheuttaa huomattavia paineita julkiselle varainkäytölle, samalla kun julkisen talouden tasapainon säilyttämiseksi olisi noudatettava varovaisuutta. Takuujärjestelmiin perustuvien (ESIR-tyyppisten) yksityisten investointien vipuvaikutuksen laajemman hyödyntämisen olisi oltava mallina riittävien investointien kohdistamiseksi finanssipoliittisesti varovaisella tavalla. |
| --- | --- |

2.8

Toinen suoraan energiakriisistä johtuva lisärasite on vaikutus julkisen talouden suorituskykyyn. Vuonna 2022 keskimääräinen julkisen talouden alijäämä oli 3,4 prosenttia BKT:stä (5

| 2.9 | Tähän mennessä kerätyt tilastotiedot, jotka koskevat energiakriisin vaikutuksia työmarkkinoihin, eivät ole tuoneet esiin kielteisiä vaikutuksia. Joulukuussa 2022 EU:n työttömyysaste oli 6,1 prosenttia (muuttumattomalla tasolla huhtikuusta lähtien). Tämä lukema oli alhaisin sitten vuoden 2000. Talouden toiminnan arvioitiin kuitenkin hidastuvan viime vuoden lopulla ja vuoden 2023 alussa, mikä hidastaa työllisyyden kasvuvauhtia. Kriisi koetteli voimakkaasti energiaintensiivisiä yrityksiä, ja tulevaisuuden työmarkkinoihin kohdistuu suuria haasteita. |
| --- | --- |

2.9

Tähän mennessä kerätyt tilastotiedot, jotka koskevat energiakriisin vaikutuksia työmarkkinoihin, eivät ole tuoneet esiin kielteisiä vaikutuksia. Joulukuussa 2022 EU:n työttömyysaste oli 6,1 prosenttia (muuttumattomalla tasolla huhtikuusta lähtien). Tämä lukema oli alhaisin sitten vuoden 2000. Talouden toiminnan arvioitiin kuitenkin hidastuvan viime vuoden lopulla ja vuoden 2023 alussa, mikä hidastaa työllisyyden kasvuvauhtia. Kriisi koetteli voimakkaasti energiaintensiivisiä yrityksiä, ja tulevaisuuden työmarkkinoihin kohdistuu suuria haasteita.

| 2.10 | Vuonna 2022 energiakriisi yhdessä leudon talven, säästöjen ja liiketoimintojen keskeytymisen kanssa johti sähkönkulutuksen vähenemiseen (-4,6 prosenttia). EU:n energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) mukaan kysynnän lasku jatkui koko vuoden ja oli vuoden 2022 viimeisellä neljänneksellä viisinkertainen vuoden ensimmäiseen neljännekseen verrattuna. Kysynnän lasku kiihtyi ensimmäisen neljänneksen -1,8 prosentista viimeisen neljänneksen -9,5 prosenttiin verrattuna samoihin ajanjaksoihin vuonna 2021. |
| --- | --- |

2.10

Vuonna 2022 energiakriisi yhdessä leudon talven, säästöjen ja liiketoimintojen keskeytymisen kanssa johti sähkönkulutuksen vähenemiseen (-4,6 prosenttia). EU:n energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) mukaan kysynnän lasku jatkui koko vuoden ja oli vuoden 2022 viimeisellä neljänneksellä viisinkertainen vuoden ensimmäiseen neljännekseen verrattuna. Kysynnän lasku kiihtyi ensimmäisen neljänneksen -1,8 prosentista viimeisen neljänneksen -9,5 prosenttiin verrattuna samoihin ajanjaksoihin vuonna 2021.

| 2.11 | Samaan aikaan kriisillä on ollut myös myönteisiä vaikutuksia. Ensinnäkin uudet ratkaisut toimivat läpimurtona, kun pyritään energiatehokkuuden parantamiseen ja edistetään (tai joissakin tapauksissa pyritään ottamaan uudelleen käyttöön) puhtaita teknologioita. Jotkut yritykset ovat tuoneet markkinoille innovatiivisia ratkaisuja. Toiseksi kriisi on korostanut tarvetta energiamarkkinoiden parempaan yhteenliittämiseen ja jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot pystyivät toteuttamaan toimia ja reagoimaan melko nopeasti ja hyvin joustavasti uuteen tilanteeseen. |
| --- | --- |

2.11

Samaan aikaan kriisillä on ollut myös myönteisiä vaikutuksia. Ensinnäkin uudet ratkaisut toimivat läpimurtona, kun pyritään energiatehokkuuden parantamiseen ja edistetään (tai joissakin tapauksissa pyritään ottamaan uudelleen käyttöön) puhtaita teknologioita. Jotkut yritykset ovat tuoneet markkinoille innovatiivisia ratkaisuja. Toiseksi kriisi on korostanut tarvetta energiamarkkinoiden parempaan yhteenliittämiseen ja jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot pystyivät toteuttamaan toimia ja reagoimaan melko nopeasti ja hyvin joustavasti uuteen tilanteeseen.

| 2.12 | Kriisi aiheutti myös tarpeen mukauttaa EU:n energiapolitiikan tärkeimpiä pilareita eli energiaunionia, vihreän kehityksen ohjelmaa ja sen erityisiä osia (erityisesti 55-valmiuspakettia) sekä EU:n luokitusjärjestelmää ja määritellä ne uudelleen. Vuoden 2022 vakavaan tilanteeseen reagoitiin muun muassa pitkän aikavälin rakenteellisilla välineillä, kuten REPowerEU ja vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma nettonollan aikakaudelle, sekä välittömillä lyhyen aikavälin toimenpiteillä, joilla pyritään estämään kriisin hankalimmat vaikutukset kotitalouksiin ja yrityksiin. |
| --- | --- |

2.12

Kriisi aiheutti myös tarpeen mukauttaa EU:n energiapolitiikan tärkeimpiä pilareita eli energiaunionia, vihreän kehityksen ohjelmaa ja sen erityisiä osia (erityisesti 55-valmiuspakettia) sekä EU:n luokitusjärjestelmää ja määritellä ne uudelleen. Vuoden 2022 vakavaan tilanteeseen reagoitiin muun muassa pitkän aikavälin rakenteellisilla välineillä, kuten REPowerEU ja vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma nettonollan aikakaudelle, sekä välittömillä lyhyen aikavälin toimenpiteillä, joilla pyritään estämään kriisin hankalimmat vaikutukset kotitalouksiin ja yrityksiin.

3.   Yleiset huomiot

Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK korostaa, että kriisin tärkeimpänä syynä oli EU:n suuri riippuvuus Venäjän kaasutoimituksista, ja ehdottaa, että luodaan pitkän aikavälin visio, jolla lisätään EU:n riippumattomuutta kolmansien maiden energiatoimituksista. Tähän sisältyy myös riippumattomuus puhtaiden teknologioiden osalta. ETSK korostaa, että kaikilla EU:n ja kansallisilla toimenpiteillä on kannustettava tähän strategiseen muutokseen Euroopan strategisen riippumattomuuden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

3.1

ETSK korostaa, että kriisin tärkeimpänä syynä oli EU:n suuri riippuvuus Venäjän kaasutoimituksista, ja ehdottaa, että luodaan pitkän aikavälin visio, jolla lisätään EU:n riippumattomuutta kolmansien maiden energiatoimituksista. Tähän sisältyy myös riippumattomuus puhtaiden teknologioiden osalta. ETSK korostaa, että kaikilla EU:n ja kansallisilla toimenpiteillä on kannustettava tähän strategiseen muutokseen Euroopan strategisen riippumattomuuden turvaamiseksi.

| 3.2 | ETSK on hyvin tietoinen siitä, että ensisijaisena tavoitteena on puuttua kriisin seurausten lisäksi ennen kaikkea sen syihin, ja on valmis keskustelemaan ja ehdottamaan ratkaisuja. Tämä edellyttää asteittaista siirtymistä hätätoimenpiteistä markkinoille soveltuviin ja näyttöön perustuviin uudistuksiin ja investointeihin, joita tuetaan kestävillä ja toteuttamiskelpoisilla strategisilla toimintaperiaatteilla. Näissä strategisissa toimintaperiaatteissa on löydettävä tasapaino painopisteiden, (julkisten ja yksityisten) rahoituslähteiden sekä institutionaalisen ympäristön ja hallinnollisten edellytysten (luvat, EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön noudattaminen) välillä, ja niiden on perustuttava riittävään julkiseen tukeen. |
| --- | --- |

3.2

ETSK on hyvin tietoinen siitä, että ensisijaisena tavoitteena on puuttua kriisin seurausten lisäksi ennen kaikkea sen syihin, ja on valmis keskustelemaan ja ehdottamaan ratkaisuja. Tämä edellyttää asteittaista siirtymistä hätätoimenpiteistä markkinoille soveltuviin ja näyttöön perustuviin uudistuksiin ja investointeihin, joita tuetaan kestävillä ja toteuttamiskelpoisilla strategisilla toimintaperiaatteilla. Näissä strategisissa toimintaperiaatteissa on löydettävä tasapaino painopisteiden, (julkisten ja yksityisten) rahoituslähteiden sekä institutionaalisen ympäristön ja hallinnollisten edellytysten (luvat, EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön noudattaminen) välillä, ja niiden on perustuttava riittävään julkiseen tukeen.

| 3.3 | Kotitalouksien ja yritysten noudattamat energiansäästötoimenpiteet auttoivat välttämään vakavaa energiapulan riskiä. Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että osa säästöistä syntyi vain liiketoiminnan lamaantumisen vuoksi. Kriisin aikana haavoittuneimpiin teollisuudenaloihin kuuluvat loogisesti energiaintensiivisimmät alat (kemianteollisuus, lannoitetuotanto, terästeollisuus ja rautatehtaat). Niiden energiasiirtymään on kiinnitettävä erityistä huomiota samoin kuin EU:n teollisuustoiminnan häviämisen riskiin (hiilivuoto). |
| --- | --- |

3.3

Kotitalouksien ja yritysten noudattamat energiansäästötoimenpiteet auttoivat välttämään vakavaa energiapulan riskiä. Ei kuitenkaan pidä unohtaa, että osa säästöistä syntyi vain liiketoiminnan lamaantumisen vuoksi. Kriisin aikana haavoittuneimpiin teollisuudenaloihin kuuluvat loogisesti energiaintensiivisimmät alat (kemianteollisuus, lannoitetuotanto, terästeollisuus ja rautatehtaat). Niiden energiasiirtymään on kiinnitettävä erityistä huomiota samoin kuin EU:n teollisuustoiminnan häviämisen riskiin (hiilivuoto).

| 3.4 | Vihreän siirtymän perustana on vahva ja yhteenliitetty energiainfrastruktuuri. Siihen on viime vuosina investoitu aivan liian vähän. Infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla ja sen uudenaikaistamisella on tulevina vuosina keskeinen merkitys. Sen vuoksi on tärkeää, että uusilla säännöillä annetaan sijoittajille selkeä ja pitkäaikainen viesti. Pk-yritysten valmiudet investoida energiasiirtymään ovat kuitenkin olleet hyvin rajalliset covid-19-kriisin puhkeamisen jälkeen. Uudistuksissa on noudatettava EU:n energiapolitiikan tavoitteita, jotka liittyvät vihreään siirtymään, häiriönsietokykyyn sekä sosiaaliseen hyvinvointiin, ja otettava huomioon valtavat erot yksittäisten jäsenvaltioiden energialähteiden yhdistelmien välillä. Kriisillä on ollut vakava vaikutus investointivarmuuteen. |
| --- | --- |

3.4

Vihreän siirtymän perustana on vahva ja yhteenliitetty energiainfrastruktuuri. Siihen on viime vuosina investoitu aivan liian vähän. Infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla ja sen uudenaikaistamisella on tulevina vuosina keskeinen merkitys. Sen vuoksi on tärkeää, että uusilla säännöillä annetaan sijoittajille selkeä ja pitkäaikainen viesti. Pk-yritysten valmiudet investoida energiasiirtymään ovat kuitenkin olleet hyvin rajalliset covid-19-kriisin puhkeamisen jälkeen. Uudistuksissa on noudatettava EU:n energiapolitiikan tavoitteita, jotka liittyvät vihreään siirtymään, häiriönsietokykyyn sekä sosiaaliseen hyvinvointiin, ja otettava huomioon valtavat erot yksittäisten jäsenvaltioiden energialähteiden yhdistelmien välillä. Kriisillä on ollut vakava vaikutus investointivarmuuteen.

| 3.5 | ETSK on vakuuttunut siitä, että keskeisiin uudistusvaatimuksiin sisältyy energiamarkkinoiden rakenteen päivittäminen kestävän vihreän siirtymän mahdollistamiseksi. ETSK kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään yhteisymmärrykseen tärkeimmistä markkinarakenteen osatekijöistä, jotka vaikuttavat suoraan halukkuuteen investoida tälle alalle. Näitä ovat esimerkiksi pitkäaikaiset sopimukset, uusiutuvien energialähteiden tuki- ja kannustinvälineet, malli, jonka avulla muodostetaan perusta energian hinnalle, ja yleinen joustavuus. |
| --- | --- |

3.5

ETSK on vakuuttunut siitä, että keskeisiin uudistusvaatimuksiin sisältyy energiamarkkinoiden rakenteen päivittäminen kestävän vihreän siirtymän mahdollistamiseksi. ETSK kehottaa lainsäätäjiä pyrkimään yhteisymmärrykseen tärkeimmistä markkinarakenteen osatekijöistä, jotka vaikuttavat suoraan halukkuuteen investoida tälle alalle. Näitä ovat esimerkiksi pitkäaikaiset sopimukset, uusiutuvien energialähteiden tuki- ja kannustinvälineet, malli, jonka avulla muodostetaan perusta energian hinnalle, ja yleinen joustavuus.

| 3.6 | EU:n vihreän kehityksen ohjelmalla, jota täydennetään REPowerEU-aloitteella, on vuosikymmenen loppuun saakka käytettävissä 350 miljardin vuotuiset investoinnit (yli 2 prosenttia EU:n vuotuisesta BKT:stä). EU:n lyhyen aikavälin investointiennuste on edelleen huomattavasti heikompi. Tämä edellyttää lisävarojen käyttöönottoa ensisijaisten investointitarpeiden kattamiseksi. Tämäntyyppiset investoinnit voisivat toimia sysäyksenä EU:n talouden vahvalle elpymiselle ja lisäinvestoinneille infrastruktuuriin, energiaverkkojen digitalisointiin sekä yhteenliittämis- ja varastointikapasiteettiin. |
| --- | --- |

3.6

EU:n vihreän kehityksen ohjelmalla, jota täydennetään REPowerEU-aloitteella, on vuosikymmenen loppuun saakka käytettävissä 350 miljardin vuotuiset investoinnit (yli 2 prosenttia EU:n vuotuisesta BKT:stä). EU:n lyhyen aikavälin investointiennuste on edelleen huomattavasti heikompi. Tämä edellyttää lisävarojen käyttöönottoa ensisijaisten investointitarpeiden kattamiseksi. Tämäntyyppiset investoinnit voisivat toimia sysäyksenä EU:n talouden vahvalle elpymiselle ja lisäinvestoinneille infrastruktuuriin, energiaverkkojen digitalisointiin sekä yhteenliittämis- ja varastointikapasiteettiin.

| 3.7 | ETSK on hyvin tietoinen siitä, että tämä prosessi edellyttää valtavia rahoituslähteitä. Vihreä siirtymä ei ole mahdollinen ilman investointeja tutkimukseen, innovointiin, infrastruktuuriin ja ihmisiin, joille on annettava asianmukaiset valmiudet koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla. Vaikka EU:n uusissa rahoitusohjelmissa on varattu suuria summia tähän tarkoitukseen, kansalliset julkiset ja yksityiset rahoituslähteet ovat ehdottoman välttämättömiä tavoitteiden toteuttamiseksi. ETSK korostaa yksinkertaisen, tehokkaan ja helposti saatavilla olevan rahoituksen tarvetta ja kehottaa kehittämään innovatiivisia menetelmiä yksityisen pääoman sitouttamiseksi rahoitusvälineiden avulla. ETSK ottaa huomioon myös valtiontuen ja kohdennetun rahoituksen laajemman roolin, mutta kehottaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa. |
| --- | --- |

3.7

ETSK on hyvin tietoinen siitä, että tämä prosessi edellyttää valtavia rahoituslähteitä. Vihreä siirtymä ei ole mahdollinen ilman investointeja tutkimukseen, innovointiin, infrastruktuuriin ja ihmisiin, joille on annettava asianmukaiset valmiudet koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla. Vaikka EU:n uusissa rahoitusohjelmissa on varattu suuria summia tähän tarkoitukseen, kansalliset julkiset ja yksityiset rahoituslähteet ovat ehdottoman välttämättömiä tavoitteiden toteuttamiseksi. ETSK korostaa yksinkertaisen, tehokkaan ja helposti saatavilla olevan rahoituksen tarvetta ja kehottaa kehittämään innovatiivisia menetelmiä yksityisen pääoman sitouttamiseksi rahoitusvälineiden avulla. ETSK ottaa huomioon myös valtiontuen ja kohdennetun rahoituksen laajemman roolin, mutta kehottaa varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa.

| 3.8 | EU:n hallitukset ovat varanneet ja myöntäneet 758 miljardia euroa kotitalouksien ja yritysten suojaamiseen syyskuun 2021 ja tammikuun 2023 välisenä aikana. Vain kolmannes jäsenvaltioiden toteuttamista finanssipoliittisista toimista kohdistui haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. ETSK kehottaa laatimaan toimet EKP:n suositusten pohjalta. Olisi otettava käyttöön ”kolminkertaiset vihreät kriteerit” niin, että tulevat toimet olisivat räätälöityjä, kohdennettuja ja ”siirtymän kestäviä”. Kansainvälinen valuuttarahasto on myös arvioinut, että kohdentamattomat hintatoimenpiteet voivat aiheuttaa korkean inflaation jatkumisen pitkällä aikavälillä. Niiden asteittaisen lakkauttamisen lykkääminen voisi vaarantaa EKP:n kyvyn saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa, mikä johtaisi rahapolitiikan kiristymiseen pidempään kuin muutoin olisi toivottavaa. |
| --- | --- |

3.8

EU:n hallitukset ovat varanneet ja myöntäneet 758 miljardia euroa kotitalouksien ja yritysten suojaamiseen syyskuun 2021 ja tammikuun 2023 välisenä aikana. Vain kolmannes jäsenvaltioiden toteuttamista finanssipoliittisista toimista kohdistui haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. ETSK kehottaa laatimaan toimet EKP:n suositusten pohjalta. Olisi otettava käyttöön ”kolminkertaiset vihreät kriteerit” niin, että tulevat toimet olisivat räätälöityjä, kohdennettuja ja ”siirtymän kestäviä”. Kansainvälinen valuuttarahasto on myös arvioinut, että kohdentamattomat hintatoimenpiteet voivat aiheuttaa korkean inflaation jatkumisen pitkällä aikavälillä. Niiden asteittaisen lakkauttamisen lykkääminen voisi vaarantaa EKP:n kyvyn saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa, mikä johtaisi rahapolitiikan kiristymiseen pidempään kuin muutoin olisi toivottavaa.

| 3.9 | ETSK on vakuuttunut siitä, että talouden elpyminen voi näin ollen johtaa uusien työpaikkojen syntymiseen ja parantaa EU:n talouden ulkoista kilpailukykyä luomalla uusia teollisuudenaloja ja liiketoimintahankkeita, joita tarvitaan ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen onnistumiseksi. Laadukas täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus on ratkaisevan tärkeää siirtymäprosessin hallinnassa. On ehdottoman tärkeää, että puhtaiden teknologioiden tuotannolle luodaan liiketoiminnalliset edellytykset Euroopassa. Työmarkkinaosapuolet haluavat kaikin keinoin välttää tieto-, osaamis- ja tuotantopohjan poistumista Euroopasta. Älykkään riippumattomuuden varmistamiseksi teollisuuden ja sen luomien työpaikkojen on pysyttävä Euroopassa. Muiden saamaa etumatkaa on kurottava kiireesti umpeen, ja siirtyminen vihreään talouteen antaa meille tilaisuuden siihen, jos siirtymä hoidetaan hyvin. Kilpailukyvystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta onkin tultava luontainen osa tavanomaista toimintaa ja keskeinen tekijä toimintapolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.9

ETSK on vakuuttunut siitä, että talouden elpyminen voi näin ollen johtaa uusien työpaikkojen syntymiseen ja parantaa EU:n talouden ulkoista kilpailukykyä luomalla uusia teollisuudenaloja ja liiketoimintahankkeita, joita tarvitaan ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen onnistumiseksi. Laadukas täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus on ratkaisevan tärkeää siirtymäprosessin hallinnassa. On ehdottoman tärkeää, että puhtaiden teknologioiden tuotannolle luodaan liiketoiminnalliset edellytykset Euroopassa. Työmarkkinaosapuolet haluavat kaikin keinoin välttää tieto-, osaamis- ja tuotantopohjan poistumista Euroopasta. Älykkään riippumattomuuden varmistamiseksi teollisuuden ja sen luomien työpaikkojen on pysyttävä Euroopassa. Muiden saamaa etumatkaa on kurottava kiireesti umpeen, ja siirtyminen vihreään talouteen antaa meille tilaisuuden siihen, jos siirtymä hoidetaan hyvin. Kilpailukyvystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomisesta onkin tultava luontainen osa tavanomaista toimintaa ja keskeinen tekijä toimintapolitiikkojen laadinnassa ja täytäntöönpanossa.

| 3.10 | Uusien uudistustoimenpiteiden lisäksi EU:n on ensin keskityttävä vihreän kehityksen ohjelman puitteissa hyväksytyn lainsäädännön täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan. Voidaan myös kysyä, miksi näitä toimenpiteitä ei ole toteutettu jäsenvaltioissa. Yksi syistä on se, että jäsenvaltioiden valmiudet ottaa vastaan runsasta määrää uutta lainsäädäntöä ovat hyvin alhaiset. Sama koskee yrityksiä ja pääasiassa pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

3.10

Uusien uudistustoimenpiteiden lisäksi EU:n on ensin keskityttävä vihreän kehityksen ohjelman puitteissa hyväksytyn lainsäädännön täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan. Voidaan myös kysyä, miksi näitä toimenpiteitä ei ole toteutettu jäsenvaltioissa. Yksi syistä on se, että jäsenvaltioiden valmiudet ottaa vastaan runsasta määrää uutta lainsäädäntöä ovat hyvin alhaiset. Sama koskee yrityksiä ja pääasiassa pk-yrityksiä.

4.   Erityiset huomiot

Erityiset huomiot

| 4.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja lainsäätäjiä tekemään kaikkensa, jotta markkinarakenteen keskeisistä parametreista ja luokista päästäisiin yhteisymmärrykseen. Esimerkiksi sähkönhankintasopimusten osalta olisi hyvä määritellä EU:n yhteiset säännöt niitä koskevia julkisia tarjouskilpailuja varten ja niihin liittyviä valtiontakauksia koskevat vaatimukset tai puitteet, joilla yrityksiä kannustetaan hyödyntämään sähkönhankintasopimusten koko potentiaalia. ETSK haluaisi nähdä tähän liittyviä tuloksia pian. Muutoin sijoittajat lykkäävät investointipäätöksiään tai poistuvat markkinoilta avoimuuden ja pitkän aikavälin ennustettavuuden puuttumisen vuoksi, ja investointeja ei tehdä ennen kuin puitteet ovat niille täysin selvät. |
| --- | --- |

4.1

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja lainsäätäjiä tekemään kaikkensa, jotta markkinarakenteen keskeisistä parametreista ja luokista päästäisiin yhteisymmärrykseen. Esimerkiksi sähkönhankintasopimusten osalta olisi hyvä määritellä EU:n yhteiset säännöt niitä koskevia julkisia tarjouskilpailuja varten ja niihin liittyviä valtiontakauksia koskevat vaatimukset tai puitteet, joilla yrityksiä kannustetaan hyödyntämään sähkönhankintasopimusten koko potentiaalia. ETSK haluaisi nähdä tähän liittyviä tuloksia pian. Muutoin sijoittajat lykkäävät investointipäätöksiään tai poistuvat markkinoilta avoimuuden ja pitkän aikavälin ennustettavuuden puuttumisen vuoksi, ja investointeja ei tehdä ennen kuin puitteet ovat niille täysin selvät.

| 4.2 | ETSK katsoo, että EU:n makrotalouden suorituskyky on vuosikymmenten ajan ollut erittäin huolestuttava, ja on hyvin tietoinen tilanteen vakavuudesta. Komitea on kuitenkin tietoinen myös siitä, että vielä ei ole liian myöhäistä ja että on toimittava tilanteen parantamiseksi. ETSK toivoo, että suurin vaara eli inflaatio ollaan saamassa hallintaan, ja jos muita ulkoisia häiriöitä ei tule, uuden puhtaan, oikeudenmukaisen ja häiriönsietokykyisen energiajärjestelmän aika voisi koittaa pian. |
| --- | --- |

4.2

ETSK katsoo, että EU:n makrotalouden suorituskyky on vuosikymmenten ajan ollut erittäin huolestuttava, ja on hyvin tietoinen tilanteen vakavuudesta. Komitea on kuitenkin tietoinen myös siitä, että vielä ei ole liian myöhäistä ja että on toimittava tilanteen parantamiseksi. ETSK toivoo, että suurin vaara eli inflaatio ollaan saamassa hallintaan, ja jos muita ulkoisia häiriöitä ei tule, uuden puhtaan, oikeudenmukaisen ja häiriönsietokykyisen energiajärjestelmän aika voisi koittaa pian.

| 4.3 | ETSK suosittaa painokkaasti, että tuloja koskevista poikkeuksellisista toimenpiteistä tehdään ehdottomasti tilapäisiä. Niiden käyttö pidempään kuin on välttämätöntä voi johtaa käyttäytymismuutoksiin, sosiaalisiin vaikutuksiin ja tarpeettomiin markkinavääristymiin sekä estää sijoittajia investoimasta kyseisiin teollisuudenaloihin. Tilapäisen ajanjakson aikana tukikattopolitiikan olisi heijastettava joustavasti talouden todellisuutta ja sitä on mukautettava markkinoiden kehitykseen. Muutoin se voi tuottaa haittaa kuluttajille, jos sähkön hinnat laskevat. |
| --- | --- |

4.3

ETSK suosittaa painokkaasti, että tuloja koskevista poikkeuksellisista toimenpiteistä tehdään ehdottomasti tilapäisiä. Niiden käyttö pidempään kuin on välttämätöntä voi johtaa käyttäytymismuutoksiin, sosiaalisiin vaikutuksiin ja tarpeettomiin markkinavääristymiin sekä estää sijoittajia investoimasta kyseisiin teollisuudenaloihin. Tilapäisen ajanjakson aikana tukikattopolitiikan olisi heijastettava joustavasti talouden todellisuutta ja sitä on mukautettava markkinoiden kehitykseen. Muutoin se voi tuottaa haittaa kuluttajille, jos sähkön hinnat laskevat.

| 4.4 | ETSK kannattaa voimakkaasti kuluttajansuojajärjestelmän vahvistamista, koska nykyinen energiakriisi vaikuttaa selvästi asiakkaisiin. Tämä tarkoittaa kattavaa palvelua, johon kuuluvat oikeudellinen suoja, tiedotus- ja neuvontapalvelut, yksityiskohtaiset ohjeet, parhaiden käytäntöjen jakaminen jne. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin, jotka ovat vaarassa ajautua energiaköyhyyteen. |
| --- | --- |

4.4

ETSK kannattaa voimakkaasti kuluttajansuojajärjestelmän vahvistamista, koska nykyinen energiakriisi vaikuttaa selvästi asiakkaisiin. Tämä tarkoittaa kattavaa palvelua, johon kuuluvat oikeudellinen suoja, tiedotus- ja neuvontapalvelut, yksityiskohtaiset ohjeet, parhaiden käytäntöjen jakaminen jne. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin, jotka ovat vaarassa ajautua energiaköyhyyteen.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Sähkön hinnat nousivat jyrkästi, ja vaikutus vaihteli sen mukaan, mikä on kaasun paikallinen merkitys energiantuotantotavoissa. Vuonna 2022 hinnat olivat 150–300 euroa megawattitunnilta.

1

(2)  Euroopan komission yhdenmukaistettu energian kuluttajahintojen indeksi vuodelta 2023 osoittaa, että vuotuinen nousu vuonna 2022 oli keskimäärin 20 prosenttia. Tilanne oli kuitenkin erilainen eri jäsenvaltioissa, ja Italiassa enimmäistaso oli 65 prosenttia.

2

(3)  Kevään 2023 talousennuste, Eurostat.

3

(4)  EKP:n tammikuun 2023 luotonantoselvityksen mukaan sekä yritysten että kotitalouksien lainaehdot tiukentuivat edelleen voimakkaasti vuoden 2022 viimeisellä neljänneksellä. Yrityksiä koskevia luotonantokriteerejä tiukennettiin nettomääräisesti eniten sitten vuoden 2011 euroalueen valtionvelkakriisin.

4

(5)  Kevään 2023 talousennuste, Eurostat.

5

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Uusien omien varojen toinen ryhmä”

(valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/03)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyyntö | 20.1.2023 päivätty kirje toimielinten välisistä suhteista ja tulevaisuuden ennakoinnista vastaavalta komission varapuheenjohtajalta Maroš ŠEFČOVIČilta |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/67/12 |

Lausuntopyyntö

20.1.2023 päivätty kirje toimielinten välisistä suhteista ja tulevaisuuden ennakoinnista vastaavalta komission varapuheenjohtajalta Maroš ŠEFČOVIČilta

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

30.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/67/12

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on asiasta antamassaan aiemmassa lausunnossa (1) todennut, jäsenvaltioiden on päästävä yhteisymmärrykseen uusien omien varojen käyttöön ottamisesta NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaan perustuvasta lainanotosta aiheutuneen velan maksamiseksi takaisin vaarantamatta EU:n ohjelmien määrärahoja tai korottamatta merkittävästi bruttokansantuloon (BKTL) perustuvien varojen osuutta. |
| --- | --- |

1.1

Kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on asiasta antamassaan aiemmassa lausunnossa (1

| 1.2 | ETSK korostaa, että uusia omia tulonlähteitä koskevien ehdotusten suunnittelussa olisi otettava huomioon talousarviopaineet, joita jäsenvaltioilla on pandemian ja käynnissä olevien kansainvälisten jännitteiden vuoksi. Tästä on tullut entistäkin tärkeämpää nykyisessä korkeamman korkotason tilanteessa. Tämä saattaa johtaa siihen, että komission vuoden 2021 paketissa ehdotetut uudet omat varat eivät riitä kattamaan NextGenerationEU-välineen lainojen takaisinmaksukustannuksia. |
| --- | --- |

1.2

ETSK korostaa, että uusia omia tulonlähteitä koskevien ehdotusten suunnittelussa olisi otettava huomioon talousarviopaineet, joita jäsenvaltioilla on pandemian ja käynnissä olevien kansainvälisten jännitteiden vuoksi. Tästä on tullut entistäkin tärkeämpää nykyisessä korkeamman korkotason tilanteessa. Tämä saattaa johtaa siihen, että komission vuoden 2021 paketissa ehdotetut uudet omat varat eivät riitä kattamaan NextGenerationEU-välineen lainojen takaisinmaksukustannuksia.

| 1.3 | ETSK panee merkille, että kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat omat varat ovat käytössä. Komitea pitää tärkeänä, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu uusi lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään kierrättämätöntä muovipakkausjätettä, hyväksytään ja saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisella tavalla. ETSK pitää toisena mahdollisena vaihtoehtona (jos se on teknisesti ja ekologisesti toteutettavissa) yhdyskuntajätteen määrän perusteella laskettavia omia varoja. Tämä tukisi myös kiertotaloutta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK panee merkille, että kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat omat varat ovat käytössä. Komitea pitää tärkeänä, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu uusi lainsäädäntöehdotus, jossa käsitellään kierrättämätöntä muovipakkausjätettä, hyväksytään ja saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisella tavalla. ETSK pitää toisena mahdollisena vaihtoehtona (jos se on teknisesti ja ekologisesti toteutettavissa) yhdyskuntajätteen määrän perusteella laskettavia omia varoja. Tämä tukisi myös kiertotaloutta.

| 1.4 | ETSK kehottaa komissiota kehittämään kiireellisesti ehdotuksia, jotka koskevat yritysten tuloverotusta Euroopassa koskevaa kehystä (BEFIT-kehys). ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota asettamaan selkeät tavoitteet verotusympäristön yksinkertaistamiseksi sekä nykyisten ja uusien verodirektiivien kilpailukyvyn varmistamiseksi. ETSK korostaa erityisesti tarvetta perustaa BEFIT-kehystä koskevat säännöt yhdenmukaistettujen määritelmien ja standardien pohjalta sekä tarkentaa arviota sen täytäntöönpanoon liittyvistä mahdollisista lisätuloista. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kehottaa komissiota kehittämään kiireellisesti ehdotuksia, jotka koskevat yritysten tuloverotusta Euroopassa koskevaa kehystä (BEFIT-kehys). ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota asettamaan selkeät tavoitteet verotusympäristön yksinkertaistamiseksi sekä nykyisten ja uusien verodirektiivien kilpailukyvyn varmistamiseksi. ETSK korostaa erityisesti tarvetta perustaa BEFIT-kehystä koskevat säännöt yhdenmukaistettujen määritelmien ja standardien pohjalta sekä tarkentaa arviota sen täytäntöönpanoon liittyvistä mahdollisista lisätuloista.

| 1.5 | ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti ja arvioida samalla ehdotuksen vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.5

ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti ja arvioida samalla ehdotuksen vaikutuksia.

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston ja Euroopan parlamentin väliseen sopimukseen hiilirajamekanismista (CBAM). Tasapuolisempien toimintaedellytysten luomiseksi työolojen näkökulmasta komissio voisi lisäksi harkita lisämaksun perimistä niiltä EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua, edellyttäen, että tämä on Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaista ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Samanaikaisesti ETSK korostaa jälleen, että EU:n yritykset tarvitsevat vientihelpotuksia kilpaillakseen kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

1.6

ETSK suhtautuu myönteisesti neuvoston ja Euroopan parlamentin väliseen sopimukseen hiilirajamekanismista (CBAM). Tasapuolisempien toimintaedellytysten luomiseksi työolojen näkökulmasta komissio voisi lisäksi harkita lisämaksun perimistä niiltä EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua, edellyttäen, että tämä on Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen mukaista ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Samanaikaisesti ETSK korostaa jälleen, että EU:n yritykset tarvitsevat vientihelpotuksia kilpaillakseen kolmansien maiden markkinoilla.

| 1.7 | ETSK panee merkille, että OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittiin digitaaliveroihin sovellettavasta odotus- ja peruutusajasta. EU:n laajuista digitaalitransaktioveroa voitaisiin kuitenkin mahdollisesti harkita omien varojen lisäämiseksi siinä tapauksessa, että muut suuret kauppakumppanit eivät noudata OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittuja sääntöjä. |
| --- | --- |

1.7

ETSK panee merkille, että OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittiin digitaaliveroihin sovellettavasta odotus- ja peruutusajasta. EU:n laajuista digitaalitransaktioveroa voitaisiin kuitenkin mahdollisesti harkita omien varojen lisäämiseksi siinä tapauksessa, että muut suuret kauppakumppanit eivät noudata OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittuja sääntöjä.

| 1.8 | ETSK korostaa myös, että toisen omia varoja koskevan toimenpidepaketin olisi oltava suhteellisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta koskevien periaatteiden mukainen. Lisäksi ETSK muistuttaa, että kaikkien omia varoja koskevia ehdotuksia olisi tuettava niiden tehokkuutta koskevalla vaikutustenarvioinnilla. |
| --- | --- |

1.8

ETSK korostaa myös, että toisen omia varoja koskevan toimenpidepaketin olisi oltava suhteellisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta koskevien periaatteiden mukainen. Lisäksi ETSK muistuttaa, että kaikkien omia varoja koskevia ehdotuksia olisi tuettava niiden tehokkuutta koskevalla vaikutustenarvioinnilla.

2.   Lausunnon tausta

Lausunnon tausta

| 2.1 | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklassa määrätään näin: ”talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja”. Nämä varat voidaan määritellä suoraan EU:lle osoitetuiksi tulovirroiksi ilman jäsenvaltioiden lisäpäätöksiä. Suurin osa EU:n tuloista on kuitenkin käytännössä peräisin jäsenvaltioiden maksuosuuksista (2). |
| --- | --- |

2.1

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklassa määrätään näin: ”talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja”. Nämä varat voidaan määritellä suoraan EU:lle osoitetuiksi tulovirroiksi ilman jäsenvaltioiden lisäpäätöksiä. Suurin osa EU:n tuloista on kuitenkin käytännössä peräisin jäsenvaltioiden maksuosuuksista (2

| 2.2 | Esitellessään vuoden 2023 työohjelmansa Euroopan komissio julkaisi uusien omien varojen toista koria koskevan ehdotuksen, joka on tällä hetkellä suunniteltu vuoden 2023 kolmannelle neljännekselle. Se perustuu muun muassa aiemmin esiin tuotuun lainsäädäntöehdotukseen, joka koskee Euroopassa tapahtuvan liiketoiminnan yhteisiä verosääntöjä (BEFIT). Tämä aikaistaa joulukuussa 2020 esitellyn toimielinten välisen sopimuksen aikataulua vuodella (3). |
| --- | --- |

2.2

Esitellessään vuoden 2023 työohjelmansa Euroopan komissio julkaisi uusien omien varojen toista koria koskevan ehdotuksen, joka on tällä hetkellä suunniteltu vuoden 2023 kolmannelle neljännekselle. Se perustuu muun muassa aiemmin esiin tuotuun lainsäädäntöehdotukseen, joka koskee Euroopassa tapahtuvan liiketoiminnan yhteisiä verosääntöjä (BEFIT). Tämä aikaistaa joulukuussa 2020 esitellyn toimielinten välisen sopimuksen aikataulua vuodella (3

| 2.3 | Omien varojen toinen kori on jatkoa joulukuussa 2021 esitellylle ensimmäiselle korille (4), joka perustui kolmeen uuteen tulonlähteeseen. Ensimmäinen lähde perustuu päästökauppajärjestelmästä saataviin tuloihin, toinen EU:n hiilirajamekanismin tuottamiin varoihin ja kolmas verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan OECD:n ja G20-maiden sopimuksen nojalla EU:n jäsenvaltioille kohdennettavaan osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista (nk. ensimmäinen pilari). |
| --- | --- |

2.3

Omien varojen toinen kori on jatkoa joulukuussa 2021 esitellylle ensimmäiselle korille (4

| 2.4 | Uusia omia varoja koskevan ehdotuksen tavoitteena on varmistaa vakaa ja monipuolinen tulovirta EU:lle ilman että joudutaan tekemään leikkauksia EU:n ohjelmiin tai korottamaan liiaksi jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvia EU:n talousarvioon suoritettavia maksuosuuksia. |
| --- | --- |

2.4

Uusia omia varoja koskevan ehdotuksen tavoitteena on varmistaa vakaa ja monipuolinen tulovirta EU:lle ilman että joudutaan tekemään leikkauksia EU:n ohjelmiin tai korottamaan liiaksi jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvia EU:n talousarvioon suoritettavia maksuosuuksia.

| 2.5 | Uudessa kehyksessä tarkastellaan pandemian aiheuttamista taloudellisista ja sosiaalisista häiriöistä selviytymiseksi toteutetun NextGenerationEU-elpymissuunnitelman pitkän aikavälin vaikutusta EU:n talousarvioon. Kehyksen tarkoituksena on käyttää uusia omia varoja komission pääomamarkkinoilta lainaamien varojen tasaiseen takaisinmaksuun NextGenerationEU-välineen tukia varten viimeistään vuoteen 2058 mennessä. On huomattava, että pääoman ja korkojen takaisinmaksu on rahoitettava EU:n talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5

Uudessa kehyksessä tarkastellaan pandemian aiheuttamista taloudellisista ja sosiaalisista häiriöistä selviytymiseksi toteutetun NextGenerationEU-elpymissuunnitelman pitkän aikavälin vaikutusta EU:n talousarvioon. Kehyksen tarkoituksena on käyttää uusia omia varoja komission pääomamarkkinoilta lainaamien varojen tasaiseen takaisinmaksuun NextGenerationEU-välineen tukia varten viimeistään vuoteen 2058 mennessä. On huomattava, että pääoman ja korkojen takaisinmaksu on rahoitettava EU:n talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.

| 2.6 | Komissio pyysi ennen uusien omien varojen toista ryhmää koskevan ehdotuksensa antamista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa esittämään näkemyksensä ja suosituksensa, jotta ETSK:n näkemys voitaisiin sisällyttää komission ehdotukseen. |
| --- | --- |

2.6

Komissio pyysi ennen uusien omien varojen toista ryhmää koskevan ehdotuksensa antamista Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa esittämään näkemyksensä ja suosituksensa, jotta ETSK:n näkemys voitaisiin sisällyttää komission ehdotukseen.

| 2.7 | Tässä ETSK:n lausunnossa täydennetään komitean edellistä samaa aihetta käsitellyttä lausuntoa (5) tekemällä eräitä mukautuksia ja tarkastelemalla meneillään olevaa institutionaalista keskustelua ja viimeaikaista kehitystä. |
| --- | --- |

2.7

Tässä ETSK:n lausunnossa täydennetään komitean edellistä samaa aihetta käsitellyttä lausuntoa (5

3.   Yleishuomiot

Yleishuomiot

| 3.1 | ETSK arvostaa mahdollisuutta ilmaista jälleen kantansa EU:n yhdentymisprosessin tulevaisuuden kannalta ratkaisevasta ja strategisesta asiasta. |
| --- | --- |

3.1

ETSK arvostaa mahdollisuutta ilmaista jälleen kantansa EU:n yhdentymisprosessin tulevaisuuden kannalta ratkaisevasta ja strategisesta asiasta.

| 3.2 | ETSK korostaa tässä yhteydessä, että keskustelua omien varojen lähteistä ja niiden käytöstä EU:n talousarviossa yleiskatteisuusperiaatteen mukaisesti olisi käytävä laajemmin kuin vain EU:n toimielimissä: siihen olisi otettava mukaan yleisesti elinkeinoelämä, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat niin, että mahdollisimman monet EU-kansalaisten ryhmät, myös ikääntyneet ja muita heikommassa asemassa olevat väestöryhmät, olisivat edustettuina. |
| --- | --- |

3.2

ETSK korostaa tässä yhteydessä, että keskustelua omien varojen lähteistä ja niiden käytöstä EU:n talousarviossa yleiskatteisuusperiaatteen mukaisesti olisi käytävä laajemmin kuin vain EU:n toimielimissä: siihen olisi otettava mukaan yleisesti elinkeinoelämä, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat niin, että mahdollisimman monet EU-kansalaisten ryhmät, myös ikääntyneet ja muita heikommassa asemassa olevat väestöryhmät, olisivat edustettuina.

| 3.3 | Kuten ETSK totesi lausunnossaan ehdotuksesta omia varoja koskevaksi päätökseksi, se on samaa mieltä siitä, että uusia omia varoja tarvitaan EU:n vastuulla olevien asioiden hoitamiseen ja tavoitteiden saavuttamiseen vaarantamatta EU:n ohjelmien määrärahoja monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja korottamatta merkittävästi bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia maksuosuuksia. |
| --- | --- |

3.3

Kuten ETSK totesi lausunnossaan ehdotuksesta omia varoja koskevaksi päätökseksi, se on samaa mieltä siitä, että uusia omia varoja tarvitaan EU:n vastuulla olevien asioiden hoitamiseen ja tavoitteiden saavuttamiseen vaarantamatta EU:n ohjelmien määrärahoja monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja korottamatta merkittävästi bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia maksuosuuksia.

| 3.4 | ETSK toteaa samalla, että kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöönoton myötä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvien varojen osuutta on vähennetty. ETSK pitääkin tärkeänä, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu uusi lainsäädäntöehdotus hyväksytään ja saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisella tavalla, jotta säännösten noudattamisesta aiheutuva rasite olisi mahdollisimman pieni. |
| --- | --- |

3.4

ETSK toteaa samalla, että kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöönoton myötä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvien varojen osuutta on vähennetty. ETSK pitääkin tärkeänä, että pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu uusi lainsäädäntöehdotus hyväksytään ja saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä yhdenmukaisella tavalla, jotta säännösten noudattamisesta aiheutuva rasite olisi mahdollisimman pieni.

| 3.5 | ETSK toivoo, että ilmoitettu omien varojen toinen toimenpidepaketti noudattaa suhteellisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta koskevia periaatteita ja että siinä löydetään asianmukainen tasapaino toisaalta EU:n tavoitteiden ylläpitämisen mahdollistavan vahvan rahoituksen ja toisaalta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä yrityksille suotuisan ympäristön välillä. |
| --- | --- |

3.5

ETSK toivoo, että ilmoitettu omien varojen toinen toimenpidepaketti noudattaa suhteellisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta koskevia periaatteita ja että siinä löydetään asianmukainen tasapaino toisaalta EU:n tavoitteiden ylläpitämisen mahdollistavan vahvan rahoituksen ja toisaalta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä yrityksille suotuisan ympäristön välillä.

| 3.6 | ETSK korostaa, että on tärkeää erottaa toisistaan EU:n omien varojen politiikka ja EU:n veropolitiikka: ensin mainitussa hyödynnetään verotuskeinoja riittävän tulovirran turvaamiseksi EU:n talousarvioon, kun taas EU:n veropolitiikalla pitäisi pyrkiä tiiviimpään taloudelliseen yhdentymiseen sekä sisämarkkinoiden tehostamiseen ja kehittämiseen pidemmälle eikä verorasitteen kasvattamiseen ja sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen heikentämiseen. |
| --- | --- |

3.6

ETSK korostaa, että on tärkeää erottaa toisistaan EU:n omien varojen politiikka ja EU:n veropolitiikka: ensin mainitussa hyödynnetään verotuskeinoja riittävän tulovirran turvaamiseksi EU:n talousarvioon, kun taas EU:n veropolitiikalla pitäisi pyrkiä tiiviimpään taloudelliseen yhdentymiseen sekä sisämarkkinoiden tehostamiseen ja kehittämiseen pidemmälle eikä verorasitteen kasvattamiseen ja sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen heikentämiseen.

| 3.7 | ETSK haluaa korostaa, että komission ehdotuksessa on harkittava huolellisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman pitkäkestoisen hyökkäyksen kielteisiä vaikutuksia ja jälkiseurauksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen talouden taantumaan, toimitusketjuihin kohdistuviin vaikutuksiin ja kansainvälisiin jännitteisiin ja luovat siten monimutkaisen toimintaympäristön, jossa on selviydyttävä. Tällaiseen toimintaympäristöön liittyvät muun muassa korkea, itsepintainen inflaatio ja korkojen nostot inflaation hillitsemiseksi. Kaikki tämä luo hyvin haastavan taloudellisen toimintaympäristön komission ehdotukselle. |
| --- | --- |

3.7

ETSK haluaa korostaa, että komission ehdotuksessa on harkittava huolellisesti Venäjän Ukrainaan kohdistaman pitkäkestoisen hyökkäyksen kielteisiä vaikutuksia ja jälkiseurauksia, jotka liittyvät maailmanlaajuiseen talouden taantumaan, toimitusketjuihin kohdistuviin vaikutuksiin ja kansainvälisiin jännitteisiin ja luovat siten monimutkaisen toimintaympäristön, jossa on selviydyttävä. Tällaiseen toimintaympäristöön liittyvät muun muassa korkea, itsepintainen inflaatio ja korkojen nostot inflaation hillitsemiseksi. Kaikki tämä luo hyvin haastavan taloudellisen toimintaympäristön komission ehdotukselle.

| 3.8 | ETSK toteaa edellä esitetyn valossa, että jäsenvaltioihin pandemian jälkeen ja jatkuvien kansainvälisten jännitteiden aikana kohdistuvat budjettipaineet olisi otettava asianmukaisesti huomioon laadittaessa ehdotuksia EU:n uusiksi tulonlähteiksi. ETSK toteaa, että tulojen kerääminen EU:n tasolla rasittaa entisestään kansallisia talousarvioita. Lisäksi NextGenerationEU-välineen lainan takaisinmaksu EU:n talousarviosta on sitoumus, joka voi johtaa jäsenvaltioiden suurempiin rahoitusosuuksiin uusien omien varojen puuttuessa. |
| --- | --- |

3.8

ETSK toteaa edellä esitetyn valossa, että jäsenvaltioihin pandemian jälkeen ja jatkuvien kansainvälisten jännitteiden aikana kohdistuvat budjettipaineet olisi otettava asianmukaisesti huomioon laadittaessa ehdotuksia EU:n uusiksi tulonlähteiksi. ETSK toteaa, että tulojen kerääminen EU:n tasolla rasittaa entisestään kansallisia talousarvioita. Lisäksi NextGenerationEU-välineen lainan takaisinmaksu EU:n talousarviosta on sitoumus, joka voi johtaa jäsenvaltioiden suurempiin rahoitusosuuksiin uusien omien varojen puuttuessa.

| 3.9 | ETSK huomauttaa samalla, että komission ensimmäisessä paketissa 14. joulukuuta 2021 ehdotetut uudet omat varat eivät todennäköisesti riitä kattamaan kaikkia EU:n nykyisiä velvoitteita, kun otetaan huomioon myös korkeampi korkotaso. |
| --- | --- |

3.9

ETSK huomauttaa samalla, että komission ensimmäisessä paketissa 14. joulukuuta 2021 ehdotetut uudet omat varat eivät todennäköisesti riitä kattamaan kaikkia EU:n nykyisiä velvoitteita, kun otetaan huomioon myös korkeampi korkotaso.

| 3.10 | ETSK pitää tärkeänä, että EU:n talousarvio on vakaa ja vahva, jotta sillä voidaan paitsi varmistaa Euroopan unionin strateginen riippumattomuus myös tukea asianmukaisesti vihreää ja digitaalista siirtymää kaikissa niissä haasteissa ja mukautuksissa, joita ne luovat jäsenvaltioille, alueille ja paikallisyhteisöille sekä yrityksille kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

3.10

ETSK pitää tärkeänä, että EU:n talousarvio on vakaa ja vahva, jotta sillä voidaan paitsi varmistaa Euroopan unionin strateginen riippumattomuus myös tukea asianmukaisesti vihreää ja digitaalista siirtymää kaikissa niissä haasteissa ja mukautuksissa, joita ne luovat jäsenvaltioille, alueille ja paikallisyhteisöille sekä yrityksille kaikkialla Euroopassa.

| 3.11 | ETSK huomauttaa, että EU:n talousarvion ja monivuotisen rahoituskehyksen vahvistaminen edellyttää NextGenerationEU-välineen avustusten maksamista takaisin tietyn ajanjakson aikana ilman lisäaikaa, jotta vältetään liian pitkään kestoon liittyvä liiallisten lainakustannusten riski, koska ne olisivat haitallisia talouskasvulle ja tulevien sukupolvien sosiaaliselle hyvinvoinnille. Tämä on erityisen tärkeää meneillään olevana nousevien korkotasojen aikana, jolloin velkaantuminen aiheuttaa vaikeuksia pitkällä aikavälillä ja rahoituskustannukset ovat melko arvaamattomia. |
| --- | --- |

3.11

ETSK huomauttaa, että EU:n talousarvion ja monivuotisen rahoituskehyksen vahvistaminen edellyttää NextGenerationEU-välineen avustusten maksamista takaisin tietyn ajanjakson aikana ilman lisäaikaa, jotta vältetään liian pitkään kestoon liittyvä liiallisten lainakustannusten riski, koska ne olisivat haitallisia talouskasvulle ja tulevien sukupolvien sosiaaliselle hyvinvoinnille. Tämä on erityisen tärkeää meneillään olevana nousevien korkotasojen aikana, jolloin velkaantuminen aiheuttaa vaikeuksia pitkällä aikavälillä ja rahoituskustannukset ovat melko arvaamattomia.

| 3.12 | Ennakkoedellytyksenä yhtiöverotukseen perustuvista omista varoista annettavalle ehdotukselle ETSK pyytää komissiota kiireellisesti kehittämään pidemmälle ehdotusta yhteisistä säännöistä, joiden perusteella arvioidaan sellaisten EU:hun sijoittautuneiden yhteisöjen yhtiöveropohja, jotka kuuluvat konserniin, jonka maailmanlaajuiset konsolidoidut tulot ylittävät tietyn kynnysarvon. BEFIT-kehykseen sisältyy myös säännöksiä voittojen jakamisesta jäsenvaltioille jakokaavan perusteella. Kun voitot on jaettu, niihin sovelletaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisöverokantaa. |
| --- | --- |

3.12

Ennakkoedellytyksenä yhtiöverotukseen perustuvista omista varoista annettavalle ehdotukselle ETSK pyytää komissiota kiireellisesti kehittämään pidemmälle ehdotusta yhteisistä säännöistä, joiden perusteella arvioidaan sellaisten EU:hun sijoittautuneiden yhteisöjen yhtiöveropohja, jotka kuuluvat konserniin, jonka maailmanlaajuiset konsolidoidut tulot ylittävät tietyn kynnysarvon. BEFIT-kehykseen sisältyy myös säännöksiä voittojen jakamisesta jäsenvaltioille jakokaavan perusteella. Kun voitot on jaettu, niihin sovelletaan asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisöverokantaa.

| 3.13 | ETSK panee merkille komission ilmoituksen, jonka mukaan komissio pyrkii hyödyntämään BEFIT-kehystä koskevaa ehdotusta EU:n omien varojen lisävirran kehittämiseksi. Poliittisen yhteisymmärryksen löytäminen tällaisesta ehdotuksesta voi kuitenkin olla melko vaikeaa, kuten vuosien 2011 ja 2016 yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (6) koskevat ehdotukset ovat aiemmin osoittaneet. |
| --- | --- |

3.13

ETSK panee merkille komission ilmoituksen, jonka mukaan komissio pyrkii hyödyntämään BEFIT-kehystä koskevaa ehdotusta EU:n omien varojen lisävirran kehittämiseksi. Poliittisen yhteisymmärryksen löytäminen tällaisesta ehdotuksesta voi kuitenkin olla melko vaikeaa, kuten vuosien 2011 ja 2016 yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (6

| 3.14 | ETSK kehottaa käymään keskustelua BEFIT-kehyksestä kaikkien sidosryhmien kesken, koska tämä auttaisi varmistamaan avoimuuden sen vaikutuksiin nähden. Lisäksi ETSK korostaa, että BEFIT-kehykselle tarvitaan selkeät tavoitteet ja keskeiset periaatteet, joilla yksinkertaistetaan verotusympäristöä ja varmistetaan nykyisten ja uusien verodirektiivien kilpailukyky. |
| --- | --- |

3.14

ETSK kehottaa käymään keskustelua BEFIT-kehyksestä kaikkien sidosryhmien kesken, koska tämä auttaisi varmistamaan avoimuuden sen vaikutuksiin nähden. Lisäksi ETSK korostaa, että BEFIT-kehykselle tarvitaan selkeät tavoitteet ja keskeiset periaatteet, joilla yksinkertaistetaan verotusympäristöä ja varmistetaan nykyisten ja uusien verodirektiivien kilpailukyky.

| 3.15 | ETSK korostaa, että BEFIT-kehystä koskevien mahdollisten sääntöjen olisi perustuttava yhdenmukaistettuihin määritelmiin ja standardeihin, jotta ehdotus toimisi asianmukaisesti koko sisämarkkinoilla, sekä BEFIT-kehyksen täytäntöönpanoon liittyvien mahdollisten lisätulojen tarkempaan arviointiin, jos tällaiset tulot todella toteutuvat (7). |
| --- | --- |

3.15

ETSK korostaa, että BEFIT-kehystä koskevien mahdollisten sääntöjen olisi perustuttava yhdenmukaistettuihin määritelmiin ja standardeihin, jotta ehdotus toimisi asianmukaisesti koko sisämarkkinoilla, sekä BEFIT-kehyksen täytäntöönpanoon liittyvien mahdollisten lisätulojen tarkempaan arviointiin, jos tällaiset tulot todella toteutuvat (7

| 3.16 | ETSK huomauttaa, että yhtiöverotulot heilahtelevat joka tapauksessa luonnostaan, mikä hankaloittaa omiin varoihin tulevaisuudessa käytettävien verotulojen täsmällistä arviointia. Tämä pätee erityisesti nykyiseen taloudelliseen tilanteeseen, jossa inflaatio on korkeaa ja korot nousevat voimakkaasti. ETSK kannustaakin komissiota toteuttamaan erityisiä tutkimuksia ja vaikutustenarviointisimulaatioita, joilla pyritään määrittämään sellainen luotettava omien varojen kirjo, joka voitaisiin kerätä BEFIT-kehyksen kautta. ETSK varoittaa kuitenkin säännösten noudattamisesta yrityksille mahdollisista aiheutuvista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

3.16

ETSK huomauttaa, että yhtiöverotulot heilahtelevat joka tapauksessa luonnostaan, mikä hankaloittaa omiin varoihin tulevaisuudessa käytettävien verotulojen täsmällistä arviointia. Tämä pätee erityisesti nykyiseen taloudelliseen tilanteeseen, jossa inflaatio on korkeaa ja korot nousevat voimakkaasti. ETSK kannustaakin komissiota toteuttamaan erityisiä tutkimuksia ja vaikutustenarviointisimulaatioita, joilla pyritään määrittämään sellainen luotettava omien varojen kirjo, joka voitaisiin kerätä BEFIT-kehyksen kautta. ETSK varoittaa kuitenkin säännösten noudattamisesta yrityksille mahdollisista aiheutuvista lisäkustannuksista.

| 3.17 | Koska komission BEFIT-ehdotus perustuu osallistavan kehyksen kaksipilariseen rakenteeseen, jota OECD ja G20-maat soveltavat voittojen kohdentamiseen (pilari 1) ja täydentäviin sääntöihin (pilari 2), ETSK kehottaa komissiota jatkamaan tiivistä koordinointia kansainvälisten aloitteiden kanssa BEFIT-ehdotusta kehitettäessä. |
| --- | --- |

3.17

Koska komission BEFIT-ehdotus perustuu osallistavan kehyksen kaksipilariseen rakenteeseen, jota OECD ja G20-maat soveltavat voittojen kohdentamiseen (pilari 1) ja täydentäviin sääntöihin (pilari 2), ETSK kehottaa komissiota jatkamaan tiivistä koordinointia kansainvälisten aloitteiden kanssa BEFIT-ehdotusta kehitettäessä.

| 3.18 | Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero ja arvioida samalla sen mahdollisia vaikutuksia. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. |
| --- | --- |

3.18

Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero ja arvioida samalla sen mahdollisia vaikutuksia. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin.

| 3.19 | ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa. Lisäksi komissio voi harkita mahdollisuutta periä lisämaksu EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua. Tämä vaihtoehto tulee kyseeseen vain, jos se on WTO:n sääntöjen mukainen ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Tämä lisämaksujärjestelmä voisi antaa suojaa kolmansien maiden työntekijöille ja helpottaa asteittain tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamista EU:n ja muiden kaupparyhmittymien välillä työolojen osalta. Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa. |
| --- | --- |

3.19

ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa. Lisäksi komissio voi harkita mahdollisuutta periä lisämaksu EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua. Tämä vaihtoehto tulee kyseeseen vain, jos se on WTO:n sääntöjen mukainen ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Tämä lisämaksujärjestelmä voisi antaa suojaa kolmansien maiden työntekijöille ja helpottaa asteittain tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamista EU:n ja muiden kaupparyhmittymien välillä työolojen osalta. Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa.

| 3.20 | OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittiin digitaaliveroihin sovellettavasta odotus- ja peruutusajasta, ja ETSK katsoo sen mukaisesti, että voitaisiin harkita EU:n laajuista digitaalitransaktioveroa omien varojen lisäämiseksi. Tätä sovellettaisiin kuitenkin vain siinä tapauksessa, että muut suuret kauppakumppanit eivät noudata OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittuja sääntöjä. |
| --- | --- |

3.20

OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittiin digitaaliveroihin sovellettavasta odotus- ja peruutusajasta, ja ETSK katsoo sen mukaisesti, että voitaisiin harkita EU:n laajuista digitaalitransaktioveroa omien varojen lisäämiseksi. Tätä sovellettaisiin kuitenkin vain siinä tapauksessa, että muut suuret kauppakumppanit eivät noudata OECD:n ja G20-maiden osallistavassa kehyksessä sovittuja sääntöjä.

| 3.21 | Niissä tapauksissa, joissa yhdyskuntajätteen kierrättäminen on teknisesti ja ekologisesti mahdollista, yksi vaihtoehto olisi ottaa käyttöön yhdyskuntajätteen määrään perustuvat tilastopohjaiset omat varat, jotta jätteen kaatopaikalle sijoittamisesta ja polttamisesta tulisi kalliimpaa kuin kierrättämisestä. Näin tuettaisiin kiertotaloutta kaikkialla sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.21

Niissä tapauksissa, joissa yhdyskuntajätteen kierrättäminen on teknisesti ja ekologisesti mahdollista, yksi vaihtoehto olisi ottaa käyttöön yhdyskuntajätteen määrään perustuvat tilastopohjaiset omat varat, jotta jätteen kaatopaikalle sijoittamisesta ja polttamisesta tulisi kalliimpaa kuin kierrättämisestä. Näin tuettaisiin kiertotaloutta kaikkialla sisämarkkinoilla.

| 3.22 | Kuten ETSK totesi aiemmassa lausunnossaan ehdotuksesta omia varoja koskevaksi päätökseksi, se katsoo, että omien varojen keräämisen, hallinnoinnin ja myöhempien menojen tehokkuus ja vaikuttavuus on kaikissa vaiheissa keskeistä ja myös strategisen tärkeää, jotta varmistetaan omien varojen asianmukainen ja tuottava valjastaminen komission asialistalla asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.22

Kuten ETSK totesi aiemmassa lausunnossaan ehdotuksesta omia varoja koskevaksi päätökseksi, se katsoo, että omien varojen keräämisen, hallinnoinnin ja myöhempien menojen tehokkuus ja vaikuttavuus on kaikissa vaiheissa keskeistä ja myös strategisen tärkeää, jotta varmistetaan omien varojen asianmukainen ja tuottava valjastaminen komission asialistalla asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3.23 | Lopuksi ETSK toistaa omia varoja koskevasta päätösehdotuksesta antamansa aiemman lausunnon mukaisesti, että on tärkeää, että kaikkia omia varoja käsitteleviä ehdotuksia tuetaan vaikutustenarvioinnilla, joka koskee ehdotettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja erityisesti tällaisten toimenpiteiden tuottamia, odotettavissa olevia tuloja. |
| --- | --- |

3.23

Lopuksi ETSK toistaa omia varoja koskevasta päätösehdotuksesta antamansa aiemman lausunnon mukaisesti, että on tärkeää, että kaikkia omia varoja käsitteleviä ehdotuksia tuetaan vaikutustenarvioinnilla, joka koskee ehdotettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja erityisesti tällaisten toimenpiteiden tuottamia, odotettavissa olevia tuloja.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n talousarvion uudet omat varat” (COM(2021) 566 final), ”Ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 muuttamisesta” (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) ja ”Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta” (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 48).

1

(2)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu.

2

(3)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, tehty 16. joulukuuta 2020 (L433I/28).

3

(4)  COM(2021) 566 final.

4

(5)  ETSK:n lausunto ehdotuksesta päätökseksi Euroopan unionin omista varoista (EUVL C 323, 26.8.2022, s. 48).

5

(6)  Common consolidated corporate tax base, CCCTB.

6

(7)  BEFIT-kehyksen tarkoituksena on yksinkertaistaa laskelmia ja mahdollistaa voittojen ja tappioiden tosiasiallinen konsolidointi, ei välttämättä kerätä enempää tuloja.

7

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 74 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 3

ECO/617 – Uusien omien varojen toinen ryhmä

Kappale 3.18

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään. | Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero (9). Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään.

Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero (9). Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään.

Perustelu

Kyse on erittäin tärkeästä taustatiedosta, joka on lisättävä, jotta lausunnon lukijalle selvitetään, miten monimutkaista finanssitransaktioveron käyttöönotto edelleen on poliittiselta kannalta EU:n jäsenvaltioissa huolimatta siitä, että komission lainsäädäntöaloite esitettiin jo lähes 12 vuotta sitten. Tämä osoittaa, että vain EU:ssa tai vain tietyissä EU:n jäsenvaltioissa käyttöön otetun finanssitransaktioveron edut ovat erittäin kyseenalaisia.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 80 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 122 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

80

Vastaan:

122

Pidättyi äänestämästä:

14

MUUTOSEHDOTUS 4

ECO/617 – Uusien omien varojen toinen ryhmä

Kappale 3.19

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa.
  Lisäksi komissio voi harkita mahdollisuutta periä lisämaksu EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua. Tämä vaihtoehto tulee kyseeseen vain, jos se on WTO:n sääntöjen mukainen ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Tämä lisämaksujärjestelmä voisi antaa suojaa kolmansien maiden työntekijöille ja helpottaa asteittain tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamista EU:n ja muiden kaupparyhmittymien välillä työolojen osalta.
  Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa. | ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa. Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa.
  Lisäksi komissio voi harkita mahdollisuutta periä lisämaksu EU:n yrityksiltä, joiden tuontituotteet on valmistettu sellaisissa kolmansien maiden yrityksissä, jotka eivät takaa asianmukaista työsuojelua. Tämä vaihtoehto tulee kyseeseen vain, jos se on WTO:n sääntöjen mukainen ja siihen sovelletaan selkeitä kriteerejä. Tämä lisämaksujärjestelmä voisi antaa suojaa kolmansien maiden työntekijöille ja helpottaa asteittain tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamista EU:n ja muiden kaupparyhmittymien välillä työolojen osalta.
  Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa.

ETSK muistuttaa, että neuvoston ja Euroopan parlamentin sopiman hiilirajamekanismin ainoana tavoitteena oli motivoida EU:n kauppakumppaneita irrottamaan tuotantonsa hiilestä EU:n rinnalla. Tätä ehdotettiin omien varojen lähteeksi ensimmäisessä paketissa. Samalla ETSK kehottaa luomaan jonkinlaisia vientihelpotuksia, jotta EU:n yritykset voivat kilpailla kolmansien maiden markkinoilla. Tätä korostettiin ETSK:n aiemmassa hiilirajamekanismia koskevassa lausunnossa.

Perustelu

Ks. kohtaan 1.6 tehdyn muutosehdotuksen perustelu.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 78 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 129 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

78

Vastaan:

129

Pidättyi äänestämästä:

11

Lausuntoa käsiteltäessä hyväksyttiin seuraavat muutosehdotukset, mutta lausunnon alkuperäiset tekstikohdat saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

ECO/617
  Uusien omien varojen toinen ryhmä

Kappale 3.18

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin.
  ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään. | Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero
  ja arvioida samalla sen mahdollisia vaikutuksia
  . Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero. Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin.
  ETSK ymmärtää kuitenkin, että finanssitransaktiovero saattaa heikentää EU:n kilpailukykyä, erityisesti jos sitä sovellettaisiin vain EU:ssa. Lisäksi laajapohjainen finanssitransaktiovero ei todennäköisesti kerää juurikaan tuloja, mutta se voi edelleen vaikuttaa haitallisesti eurooppalaisiin yrityksiin ja kotitalouksiin, mikä voi vähentää kasvua ja rasittaa julkista taloutta entisestään.

Kuten myös Euroopan parlamentti on ehdottanut, voitaisiin tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää maailmanlaajuinen finanssitransaktiovero
  ja arvioida samalla sen mahdollisia vaikutuksia
  . Uudet verosäännökset olisi yhdistettävä kohdennettuihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on osoittaa osa odotetuista lisäverotuloista EU:n omiin varoihin.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 96 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 91 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

96

Vastaan:

91

Pidättyi äänestämästä:

15

MUUTOSEHDOTUS 2

ECO/617 – Uusien omien varojen toinen ryhmä

Kappale 1.5

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti.
  ETSK:n käsityksen mukaan finanssitransaktiovero saattaisi kuitenkin heikentää kilpailukykyä eikä välttämättä toisi merkittäviä lisätuloja. | ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti
  ja arvioida samalla ehdotuksen vaikutuksia
  . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti.
  ETSK:n käsityksen mukaan finanssitransaktiovero saattaisi kuitenkin heikentää kilpailukykyä eikä välttämättä toisi merkittäviä lisätuloja.

ETSK pitää järkevänä tutkia mahdollisuutta sisällyttää rahoituspalvelut BEFIT-kehykseen tai kehittää kansainvälinen finanssitransaktiovero Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti
  ja arvioida samalla ehdotuksen vaikutuksia
  .

Äänestystulos:

| Puolesta: | 126 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 79 |
| Pidättyi äänestämästä: | 8 |

Puolesta:

126

Vastaan:

79

Pidättyi äänestämästä:

8

---

(9)  

  Komissio esitti 28. syyskuuta 2011 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi yhteisestä finanssitransaktioverojärjestelmästä ja direktiivin 2008/7/EY muuttamisesta. Neuvosto ei päässyt asiasta yksimielisyyteen, ja komissio esitti 14. helmikuuta 2013 ehdotuksen finanssitransaktioveron käyttöönotosta yhdessätoista jäsenvaltiossa tiiviimmän yhteistyön välineen avulla. Asia ei ole edennyt näidenkään jäsenvaltioiden kesken, vaikka siitä on keskusteltu säännöllisesti Ecofin-neuvostossa.

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/21

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – EU:n kyberpuolustuspolitiikka”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 293/04)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Alberto MAZZOLA |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

Anastasis YIAPANIS

Yhteisesittelijä:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Komitean täysistunnon päätös | 20.9.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 27.3.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 208/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

20.9.2022

Oikeusperusta

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

27.3.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

208/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa ehdotettua EU:n kyberpuolustuspolitiikkaa, mutta olisi odottanut, että järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettaisiin merkittävämpi rooli näiden ehdotusten laatimisessa. Komitea katsoo, että tässä vaiheessa on vaikea arvioida, toteutetaanko yhteisessä tiedonannossa hahmotellut tulevat aloitteet ja saavutetaanko niillä tavoitellut tulokset. Komitea kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita asettamaan esitetyt aloitteet etusijalle ja edistämään niitä nopeasti. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa ehdotettua EU:n kyberpuolustuspolitiikkaa, mutta olisi odottanut, että järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettaisiin merkittävämpi rooli näiden ehdotusten laatimisessa. Komitea katsoo, että tässä vaiheessa on vaikea arvioida, toteutetaanko yhteisessä tiedonannossa hahmotellut tulevat aloitteet ja saavutetaanko niillä tavoitellut tulokset. Komitea kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita asettamaan esitetyt aloitteet etusijalle ja edistämään niitä nopeasti.

| 1.2 | ETSK korostaa, että tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan EU:n kykyä havaita kyberuhkia, ja kehottaa suuntaamaan tutkimus- ja kehittämisrahoitusta EU:n huipputason valmiuksien kehittämiseen. Yksityisen ja julkisen sektorin välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, eikä se saa olla yksisuuntaista. ETSK katsoo, että EU:n tason koordinointi on tarpeen, jotta voidaan puuttua hajanaisuuteen ja varmistaa jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja yhteiset investoinnit. |
| --- | --- |

1.2

ETSK korostaa, että tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla parannetaan EU:n kykyä havaita kyberuhkia, ja kehottaa suuntaamaan tutkimus- ja kehittämisrahoitusta EU:n huipputason valmiuksien kehittämiseen. Yksityisen ja julkisen sektorin välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, eikä se saa olla yksisuuntaista. ETSK katsoo, että EU:n tason koordinointi on tarpeen, jotta voidaan puuttua hajanaisuuteen ja varmistaa jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja yhteiset investoinnit.

| 1.3 | ETSK kannattaa EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen perustamista ja suosittaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat ympärivuorokautiseen nopeaan toimintaan ja arvioivat valmiuksia torjua kyberuhkia (cyber readiness) sekä EU:n kyberkriisinhallintamekanismien suorituskykyä keskittyen sekä sotilaallisiin valmiuksiin että tarkistetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2022/2555 (NIS 2-direktiivi) (1) määriteltyihin kriittisiin aloihin. Komitea kannattaa Euroopan kyberturvallisuuden tutkimus- ja osaamiskeskuksen toimeksiannon laajentamista EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen toiminnan tukemiseksi. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kannattaa EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen perustamista ja suosittaa, että jäsenvaltiot sitoutuvat ympärivuorokautiseen nopeaan toimintaan ja arvioivat valmiuksia torjua kyberuhkia (cyber readiness

1

| 1.4 | ETSK katsoo, että EU:n kyberturvallisuutta koskevan strategisen riippumattomuuden ja autonomian vahvistamiseksi yksityisen sektorin olisi kehitettävä tai otettava käyttöön dynaaminen, reaaliaikainen testaus- ja tiedonvaihtoalusta, jotta voidaan kartoittaa vallitsevat puutteet nykyisissä valmiuksissa. Sitä voidaan käyttää myös parhaiden käytäntöjen jakamiseen, kyberturvallisuuden häiriötilanteista ilmoittamiseen ja EU:n luettelon laatimiseen kaikista kyberrikollisista. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että EU:n kyberturvallisuutta koskevan strategisen riippumattomuuden ja autonomian vahvistamiseksi yksityisen sektorin olisi kehitettävä tai otettava käyttöön dynaaminen, reaaliaikainen testaus- ja tiedonvaihtoalusta, jotta voidaan kartoittaa vallitsevat puutteet nykyisissä valmiuksissa. Sitä voidaan käyttää myös parhaiden käytäntöjen jakamiseen, kyberturvallisuuden häiriötilanteista ilmoittamiseen ja EU:n luettelon laatimiseen kaikista kyberrikollisista.

| 1.5 | ETSK painottaa tarvetta valmistautua entistä paremmin Venäjän Ukrainassa tekemien kyberhyökkäysten kaltaisiin kyberhyökkäyksiin, jotka kohdistuvat erityisesti kriittiseen infrastruktuuriin. Siviili- ja sotilasalan ekosysteemien välinen yhteistyö muun muassa simuloitujen kokeellisten kyberhyökkäysten muodossa on ratkaisevan tärkeää tehokkaan kriisinhallinnan ja yhteentoimivuuden kannalta sekä toimien ja investointien päällekkäisyyksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5

ETSK painottaa tarvetta valmistautua entistä paremmin Venäjän Ukrainassa tekemien kyberhyökkäysten kaltaisiin kyberhyökkäyksiin, jotka kohdistuvat erityisesti kriittiseen infrastruktuuriin. Siviili- ja sotilasalan ekosysteemien välinen yhteistyö muun muassa simuloitujen kokeellisten kyberhyökkäysten muodossa on ratkaisevan tärkeää tehokkaan kriisinhallinnan ja yhteentoimivuuden kannalta sekä toimien ja investointien päällekkäisyyksien välttämiseksi.

| 1.6 | ETSK:n mielestä kyberpuolustukseen tehtävissä investoinneissa olisi asetettava etusijalle EU:n kansalaisten ja kriittisen infrastruktuurin suojelu muun muassa käyttämällä luotettavia laite- ja ohjelmistotoimittajia. Komitea tähdentää, että painopisteisiin ja investointeihin on tehtävä oikea-aikaisesti ajantasaistuksia, joista EU:n ja jäsenvaltioiden on sovittava keskenään niin, että mukaan otetaan asiaankuuluvat yksityiset sidosryhmät. |
| --- | --- |

1.6

ETSK:n mielestä kyberpuolustukseen tehtävissä investoinneissa olisi asetettava etusijalle EU:n kansalaisten ja kriittisen infrastruktuurin suojelu muun muassa käyttämällä luotettavia laite- ja ohjelmistotoimittajia. Komitea tähdentää, että painopisteisiin ja investointeihin on tehtävä oikea-aikaisesti ajantasaistuksia, joista EU:n ja jäsenvaltioiden on sovittava keskenään niin, että mukaan otetaan asiaankuuluvat yksityiset sidosryhmät.

| 1.7 | EU:n on ylläpidettävä ja kehitettävä tarvittavia valmiuksia turvatakseen digitaalitaloutensa, yhteiskuntansa, demokratiansa ja kriittiset teknologiansa ja tarjotakseen keskeisiä kyberturvallisuuspalveluja. EU:n strategisen riippumattomuuden varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää vähentää riippuvuuksia kolmansista maista. ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että EU pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden keskeisten teknologioiden osalta, ja kannattaa voimakkaasti sitä, että EU:hun sijoittautuneet yritykset perustavat tutkimus- ja tuotantolaitoksia sellaisen asianmukaisen eurooppalaisen teollisuuspolitiikan avulla, jossa keskitytään riippumattomaan kyberekosysteemiin. |
| --- | --- |

1.7

EU:n on ylläpidettävä ja kehitettävä tarvittavia valmiuksia turvatakseen digitaalitaloutensa, yhteiskuntansa, demokratiansa ja kriittiset teknologiansa ja tarjotakseen keskeisiä kyberturvallisuuspalveluja. EU:n strategisen riippumattomuuden varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää vähentää riippuvuuksia kolmansista maista. ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että EU pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden keskeisten teknologioiden osalta, ja kannattaa voimakkaasti sitä, että EU:hun sijoittautuneet yritykset perustavat tutkimus- ja tuotantolaitoksia sellaisen asianmukaisen eurooppalaisen teollisuuspolitiikan avulla, jossa keskitytään riippumattomaan kyberekosysteemiin.

| 1.8 | Pk-yritysten olisi saatava kohdennettua tukea, ja niillä tulisi olla pääsy rahoitusohjelmiin, joilla parannetaan niiden kykyä sietää kyberhyökkäyksiä, sekä mahdollisuus saada tukea ja koulutusta kyberriskeistä sekä siitä, miten niitä vastaan voidaan suojautua. EU:n olisi otettava käyttöön kannustinmekanismi, jolla edistetään pk-yritysten asteittaista perehdyttämistä ja innovatiivisten pk-yritysten kehittämistä. |
| --- | --- |

1.8

Pk-yritysten olisi saatava kohdennettua tukea, ja niillä tulisi olla pääsy rahoitusohjelmiin, joilla parannetaan niiden kykyä sietää kyberhyökkäyksiä, sekä mahdollisuus saada tukea ja koulutusta kyberriskeistä sekä siitä, miten niitä vastaan voidaan suojautua. EU:n olisi otettava käyttöön kannustinmekanismi, jolla edistetään pk-yritysten asteittaista perehdyttämistä ja innovatiivisten pk-yritysten kehittämistä.

| 1.9 | ETSK kannattaa suunnitelmaa perustaa kybertaitoakatemia ja kehottaa Euroopan komissiota koordinoimaan ja rahoittamaan laajamittaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joihin osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja joilla pyritään luomaan ammattitaitoista työvoimaa kaikille kyberpuolustukseen osallistuville virastoille ja organisaatioille sekä yksityisille siviilialan verkostoille. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kannattaa suunnitelmaa perustaa kybertaitoakatemia ja kehottaa Euroopan komissiota koordinoimaan ja rahoittamaan laajamittaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joihin osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja joilla pyritään luomaan ammattitaitoista työvoimaa kaikille kyberpuolustukseen osallistuville virastoille ja organisaatioille sekä yksityisille siviilialan verkostoille.

| 1.10 | Komitea katsoo, että kansalaisten tietoisuuden lisääminen kyberturvallisuudesta on ratkaisevan tärkeää kyberhyökkäyksille altistumisen vähentämiseksi, ja kehottaa laatimaan kyberturvallisuusalan opetussuunnitelmia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joissa keskitytään kybertaitojen ja -tietämyksen parantamiseen. ETSK kannattaa sitä, että kyberturvallisuus otetaan huomioon kaikissa tulevissa EU:n julkisissa toimintapolitiikoissa ja että suurelle yleisölle tiedotetaan kyberuhkista. |
| --- | --- |

1.10

Komitea katsoo, että kansalaisten tietoisuuden lisääminen kyberturvallisuudesta on ratkaisevan tärkeää kyberhyökkäyksille altistumisen vähentämiseksi, ja kehottaa laatimaan kyberturvallisuusalan opetussuunnitelmia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joissa keskitytään kybertaitojen ja -tietämyksen parantamiseen. ETSK kannattaa sitä, että kyberturvallisuus otetaan huomioon kaikissa tulevissa EU:n julkisissa toimintapolitiikoissa ja että suurelle yleisölle tiedotetaan kyberuhkista.

| 1.11 | ETSK katsoo, että Nato-liittolaisten kanssa sotilasalalla tehtävässä vahvassa yhteistyössä on keskityttävä kattavaan koordinointiin ja vastavuoroisuuteen, yhteisiin tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeisiin, parhaiden käytäntöjen jakamiseen, laajoihin koulutusohjelmiin ja kyberhyökkäysten simulaatioihin. Päätavoitteena on tällöin laajentaa yhteisiä reagointivalmiuksia. |
| --- | --- |

1.11

ETSK katsoo, että Nato-liittolaisten kanssa sotilasalalla tehtävässä vahvassa yhteistyössä on keskityttävä kattavaan koordinointiin ja vastavuoroisuuteen, yhteisiin tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeisiin, parhaiden käytäntöjen jakamiseen, laajoihin koulutusohjelmiin ja kyberhyökkäysten simulaatioihin. Päätavoitteena on tällöin laajentaa yhteisiä reagointivalmiuksia.

| 1.12 | Komitea kehottaa korkeaa edustajaa tarkastelemaan nykyisiä kahdenvälisiä kybervuoropuheluja ja käymään lisäkeskusteluja muiden maiden ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa maailmanlaajuisen kehyksen luomiseksi kansainvälisen oikeuden noudattamiselle kybertoimintaympäristössä painottaen voimakkaasti vastavuoroisuutta. Komitea katsoo, että EU:lla on hyvät valmiudet ottaa johtoasema kyberturvallisuuden tulevaisuudesta käytävissä kansainvälisissä keskusteluissa erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa, koska sillä on vahva perusta demokraattisten perusvapauksien alalla. |
| --- | --- |

1.12

Komitea kehottaa korkeaa edustajaa tarkastelemaan nykyisiä kahdenvälisiä kybervuoropuheluja ja käymään lisäkeskusteluja muiden maiden ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa maailmanlaajuisen kehyksen luomiseksi kansainvälisen oikeuden noudattamiselle kybertoimintaympäristössä painottaen voimakkaasti vastavuoroisuutta. Komitea katsoo, että EU:lla on hyvät valmiudet ottaa johtoasema kyberturvallisuuden tulevaisuudesta käytävissä kansainvälisissä keskusteluissa erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa, koska sillä on vahva perusta demokraattisten perusvapauksien alalla.

| 1.13 | EU:n olisi omaksuttava tiukka kanta kaikenlaisia kansalaisiin kohdistuvia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä vastaan. ETSK esittää selkeän kantansa siitä, että aitoa demokratiaa ei voi olla olemassa ilman tehokasta henkilötietojen suojaa, ja katsoo, että vastuullinen ja tehokas tiedonhallinta on olennaisen tärkeää, jotta hyperyhteenliitettävyydestä voidaan tehdä kilpailuetu. |
| --- | --- |

1.13

EU:n olisi omaksuttava tiukka kanta kaikenlaisia kansalaisiin kohdistuvia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä vastaan. ETSK esittää selkeän kantansa siitä, että aitoa demokratiaa ei voi olla olemassa ilman tehokasta henkilötietojen suojaa, ja katsoo, että vastuullinen ja tehokas tiedonhallinta on olennaisen tärkeää, jotta hyperyhteenliitettävyydestä voidaan tehdä kilpailuetu.

2.   Johdanto ja yleiset huomiot

Johdanto ja yleiset huomiot

| 2.1 | Digitalisaation leviämiseen yhteiskunnissa liittyy suuri määrä teknologisista uudistuksista johtuvia kyberturvallisuusuhkia. Kyberhyökkäysten määrä ja kehittyneisyys ovat lisääntyneet merkittävästi viime vuosina, mikä on heikentänyt sekä julkisten että yksityisten toimijoiden turvallisuutta. On kyse sitten kiristyshaittaohjelmista, haittaohjelmista, sähköpostihyökkäyksistä, tietoturvaloukkauksista, disinformaatiosta, hajautetuista palvelunestohyökkäyksistä tai muun tyyppisistä hyökkäyksistä ne kaikki muodostavat yhtäläisen ja jatkuvan uhan koko EU:n turvallisuudelle. |
| --- | --- |

2.1

Digitalisaation leviämiseen yhteiskunnissa liittyy suuri määrä teknologisista uudistuksista johtuvia kyberturvallisuusuhkia. Kyberhyökkäysten määrä ja kehittyneisyys ovat lisääntyneet merkittävästi viime vuosina, mikä on heikentänyt sekä julkisten että yksityisten toimijoiden turvallisuutta. On kyse sitten kiristyshaittaohjelmista, haittaohjelmista, sähköpostihyökkäyksistä, tietoturvaloukkauksista, disinformaatiosta, hajautetuista palvelunestohyökkäyksistä tai muun tyyppisistä hyökkäyksistä ne kaikki muodostavat yhtäläisen ja jatkuvan uhan koko EU:n turvallisuudelle.

| 2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n kyberpuolustuspolitiikasta annettuun yhteiseen tiedonantoon (2) ja katsoo, että nyt on aika toimia, kiireellisesti ja koordinoidusti EU:n tasolla, ottamalla mukaan sekä siviili- että sotilasalan kybertoimintaympäristön ekosysteemit ja varmistamalla asianmukainen kyberpuolustusvalmiuksien investointikehys. Komitea toteaa kuitenkin, että tiedonanto on ainoastaan ilmoitus vakaasta aikomuksesta toimia ja luettelo tulevista EU:n aloitteista, jotka olisi toteutettava, ja katsoo, että on mahdotonta arvioida, toteutetaanko nämä tulevat sitoumukset tosiasiallisesti, sillä lainsäätäjien väliset tulevat neuvottelut vaikuttavat luonnollisesti EU:n kyberturvallisuustoimintasuunnitelman lopputulokseen. |
| --- | --- |

2.2

ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n kyberpuolustuspolitiikasta annettuun yhteiseen tiedonantoon (2

| 2.3 | Venäjän KA-SAT-satelliittiverkkoon kohdistama hyökkäys, joka häiritsi viestintää Ukrainan asevoimien välillä, sekä hiljattainen skandaali, jossa eräät puolustusalan yritykset olivat värvänneet Éric Léandrin harjoittamaan kybervakoilua niiden puolesta, asettavat kyberturvallisuuden EU:n turvallisuusuhkia koskevan luettelon kärkeen. Vaikka yleinen tietosuoja-asetus on vankka EU:n säädös ja se on ollut voimassa useita vuosia, on selvää, että kasvava määrä saatavilla olevaa dataa luo haavoittuvuuksia ja että riski siitä, että kolmannet osapuolet ylittävät laillisuuden rajan, kasvaa alituisesti. |
| --- | --- |

2.3

Venäjän KA-SAT-satelliittiverkkoon kohdistama hyökkäys, joka häiritsi viestintää Ukrainan asevoimien välillä, sekä hiljattainen skandaali, jossa eräät puolustusalan yritykset olivat värvänneet Éric Léandrin harjoittamaan kybervakoilua niiden puolesta, asettavat kyberturvallisuuden EU:n turvallisuusuhkia koskevan luettelon kärkeen. Vaikka yleinen tietosuoja-asetus on vankka EU:n säädös ja se on ollut voimassa useita vuosia, on selvää, että kasvava määrä saatavilla olevaa dataa luo haavoittuvuuksia ja että riski siitä, että kolmannet osapuolet ylittävät laillisuuden rajan, kasvaa alituisesti.

| 2.4 | Kyberhyökkäysten ylikansallisen luonteen vuoksi EU:n tason koordinointi on välttämätöntä nykyisen hajanaisuuden vähentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat valmistautuneita tekemään yhteistyötä ja investoimaan yhdessä. Tämä on erityisen tärkeää sellaisia tulevia tapauksia ajatellen, joissa yksi jäsenvaltio voisi olla kohteena ja kaikilla muilla tulisi olla mahdollisuus antaa välitöntä tukea. |
| --- | --- |

2.4

Kyberhyökkäysten ylikansallisen luonteen vuoksi EU:n tason koordinointi on välttämätöntä nykyisen hajanaisuuden vähentämiseksi ja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat valmistautuneita tekemään yhteistyötä ja investoimaan yhdessä. Tämä on erityisen tärkeää sellaisia tulevia tapauksia ajatellen, joissa yksi jäsenvaltio voisi olla kohteena ja kaikilla muilla tulisi olla mahdollisuus antaa välitöntä tukea.

3.   Yhteiset toimet kyberpuolustuksen vahvistamiseksi

Yhteiset toimet kyberpuolustuksen vahvistamiseksi

| 3.1 | Komitea panee merkille ilmoitetut kunnianhimoiset aloitteet EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen perustamiseksi, CyDEf-X-hankkeen kehittämiseksi, kyberalan nopean toiminnan ryhmien perustamiseksi, EU:n kybersolidaarisuusaloitteen kehittämiseksi ja kyberturvallisuuden sertifiointijärjestelmien kehittämiseksi tieto- ja viestintätekniikan tuotteille, palveluille ja prosesseille. ETSK suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat olemaan ympärivuorokautisesti valmiita toimimaan nopeasti. EU:n koordinointikeskuksen olisi osallistuttava jäsenvaltioiden kybervalmiuksien ja eurooppalaisen kyberkriisinhallintamekanismin tehokkuuden arviointiin ja näitä koskevien säännöllisten raporttien laatimiseen, ja sen olisi keskityttävä sekä sotilaallisiin valmiuksiin että tarkistetussa verkko- ja tietoturvadirektiivissä määriteltyihin kriittisiin aloihin. Kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava asiantuntijoita, joilla on erityinen koulutus puuttua kyberturvallisuuden häiriötilanteisiin, ja näiden olisi säännöllisesti testattava toimintakykyään muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.1

Komitea panee merkille ilmoitetut kunnianhimoiset aloitteet EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen perustamiseksi, CyDEf-X-hankkeen kehittämiseksi, kyberalan nopean toiminnan ryhmien perustamiseksi, EU:n kybersolidaarisuusaloitteen kehittämiseksi ja kyberturvallisuuden sertifiointijärjestelmien kehittämiseksi tieto- ja viestintätekniikan tuotteille, palveluille ja prosesseille. ETSK suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat olemaan ympärivuorokautisesti valmiita toimimaan nopeasti. EU:n koordinointikeskuksen olisi osallistuttava jäsenvaltioiden kybervalmiuksien ja eurooppalaisen kyberkriisinhallintamekanismin tehokkuuden arviointiin ja näitä koskevien säännöllisten raporttien laatimiseen, ja sen olisi keskityttävä sekä sotilaallisiin valmiuksiin että tarkistetussa verkko- ja tietoturvadirektiivissä määriteltyihin kriittisiin aloihin. Kullakin jäsenvaltiolla olisi oltava asiantuntijoita, joilla on erityinen koulutus puuttua kyberturvallisuuden häiriötilanteisiin, ja näiden olisi säännöllisesti testattava toimintakykyään muissa jäsenvaltioissa.

| 3.2 | Vaikka tiedonannossa esitetään pitkä luettelo vaiheittaisista parannuksista, ETSK olisi toivonut näkevänsä näiden aloitteiden täytäntöönpanoa koskevan täsmällisen etenemissuunnitelman selkeine hallinnointirakenteineen ja aloitteiden esittämistä ja hyväksymistä koskevine määräaikoineen. Lisäksi komitea olisi odottanut, että järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettaisiin merkittävämpi rooli näiden ehdotusten laatimisessa. |
| --- | --- |

3.2

Vaikka tiedonannossa esitetään pitkä luettelo vaiheittaisista parannuksista, ETSK olisi toivonut näkevänsä näiden aloitteiden täytäntöönpanoa koskevan täsmällisen etenemissuunnitelman selkeine hallinnointirakenteineen ja aloitteiden esittämistä ja hyväksymistä koskevine määräaikoineen. Lisäksi komitea olisi odottanut, että järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle annettaisiin merkittävämpi rooli näiden ehdotusten laatimisessa.

| 3.3 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on vahvistettava sisäisiä valmiuksiaan torjua kyberuhkia samalla kun ne osallistuvat yhteistyöhankkeisiin ja vaihtavat tietoja ja parhaita käytäntöjä muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten kanssa. On investoitava pikaisesti kyberpuolustusvalmiuksiin ja teknologian nopeutettuun käyttöönottoon (3) kaikissa jäsenvaltioissa sekä yhteiseen valmiuteen havaita kyberhyökkäyksiä, toipua niistä ja suojautua niiltä. Komitea katsoo, että EU:n kyberturvallisuutta koskevan riippumattomuuden tukemiseksi yksityisen sektorin olisi kehitettävä tai otettava käyttöön dynaaminen, reaaliaikainen testaus- ja tiedonvaihtoalusta, joka keskittyy tämänhetkisten puuttuvien valmiuksien kartoittamiseen. |
| --- | --- |

3.3

ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on vahvistettava sisäisiä valmiuksiaan torjua kyberuhkia samalla kun ne osallistuvat yhteistyöhankkeisiin ja vaihtavat tietoja ja parhaita käytäntöjä muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten kanssa. On investoitava pikaisesti kyberpuolustusvalmiuksiin ja teknologian nopeutettuun käyttöönottoon (3

| 3.4 | ETSK on samaa mieltä siitä, että tässä vaiheessa sotilaallisten kybertoimintaympäristön operaatioiden olisi pysyttävä tiukasti jäsenvaltioiden toimivallan piirissä. Komitea kannattaa EU:n sotilaallisten tietotekniikan kriisiryhmien (milCERT-ryhmien), tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden (CSIRTs) ja EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) ilmoitettua yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.4

ETSK on samaa mieltä siitä, että tässä vaiheessa sotilaallisten kybertoimintaympäristön operaatioiden olisi pysyttävä tiukasti jäsenvaltioiden toimivallan piirissä. Komitea kannattaa EU:n sotilaallisten tietotekniikan kriisiryhmien (milCERT-ryhmien), tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden (CSIRTs) ja EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) ilmoitettua yhteistyötä.

| 3.5 | Äskettäin hyväksytyllä tarkistetulla verkko- ja tietoturvadirektiivillä ja kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevalla direktiivillä (4) on jo otettu käyttöön erityisiä kansallisia ja alakohtaisia velvoitteita EU:n kyberpuolustuksen kehystä varten. Lisätoimet ovat tarpeen EU:n yhteisten havaitsemisvalmiuksien parantamiseksi, ja ETSK peräänkuuluttaa tutkimus- ja kehitysinvestointeja EU:n huipputason valmiuksien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Äskettäin hyväksytyllä tarkistetulla verkko- ja tietoturvadirektiivillä ja kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevalla direktiivillä (4

4.   EU:n puolustusekosysteemin turvaaminen

EU:n puolustusekosysteemin turvaaminen

| 4.1 | ETSK katsoo, että aihealueen luontainen monimutkaisuus ja nopeasti kehittyvät teknologiset haasteet ovat muuttaneet puolustusekosysteemiä ja että kyberturvallisuudesta on tullut yhteinen asia sekä sotilas- että siviilialalle samoin kuin EU:n kansalaisille. Siviili- ja sotilasalan ekosysteemien välinen yhteistyö on nyt tärkeämpää kuin koskaan, ja sen pitäisi tuoda hyötyjä entistä tehokkaamman kriisinhallinnan sekä jatkuvan edistymisen ja yhteentoimivuuden muodossa, jolloin vältetään samojen toimien ja investointien päällekkäisyys tai moninkertaistuminen. Jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita tekemään kansallisia kriittisen infrastruktuurin stressitestejä, jotta voidaan arvioida ja parantaa kykyä kestää tulevia kyberhyökkäyksiä. |
| --- | --- |

4.1

ETSK katsoo, että aihealueen luontainen monimutkaisuus ja nopeasti kehittyvät teknologiset haasteet ovat muuttaneet puolustusekosysteemiä ja että kyberturvallisuudesta on tullut yhteinen asia sekä sotilas- että siviilialalle samoin kuin EU:n kansalaisille. Siviili- ja sotilasalan ekosysteemien välinen yhteistyö on nyt tärkeämpää kuin koskaan, ja sen pitäisi tuoda hyötyjä entistä tehokkaamman kriisinhallinnan sekä jatkuvan edistymisen ja yhteentoimivuuden muodossa, jolloin vältetään samojen toimien ja investointien päällekkäisyys tai moninkertaistuminen. Jäsenvaltioiden olisi oltava valmiita tekemään kansallisia kriittisen infrastruktuurin stressitestejä, jotta voidaan arvioida ja parantaa kykyä kestää tulevia kyberhyökkäyksiä.

| 4.2 | ETSK katsoo, että kyberpuolustukseen tehtävät investoinnit on ensisijaisesti kohdennettava EU:n kansalaisten ja kriittisen infrastruktuurin suojeluun. Kun otetaan huomioon digitalisaation nopea eteneminen ja uhkaympäristön nopea kehitys, komitea kehottaa painokkaasti sopimaan painopisteiden ja investointien oikea-aikaisista päivityksistä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä ja kuulemaan perusteellisesti asiaankuuluvia yksityisiä sidosryhmiä. Esineiden internetin laitteita ei useinkaan suojella yhtä hyvin kuin perinteisiä laitteita, ja ETSK kehottaa varmistamaan vähimmäisturvallisuustason identiteetin- ja pääsynhallinnan (Identity and Access Management, IDAM) menetelmää hyödyntävien alustojen avulla. Koska sertifiointi on keskeinen menetelmä, jolla parannetaan turvallisuustasoa, komitea kehottaa myös painottamaan EU:n uudessa lähestymistavassa sertifiointiin enemmän esineiden internetin turvallisuutta. |
| --- | --- |

4.2

ETSK katsoo, että kyberpuolustukseen tehtävät investoinnit on ensisijaisesti kohdennettava EU:n kansalaisten ja kriittisen infrastruktuurin suojeluun. Kun otetaan huomioon digitalisaation nopea eteneminen ja uhkaympäristön nopea kehitys, komitea kehottaa painokkaasti sopimaan painopisteiden ja investointien oikea-aikaisista päivityksistä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä ja kuulemaan perusteellisesti asiaankuuluvia yksityisiä sidosryhmiä. Esineiden internetin laitteita ei useinkaan suojella yhtä hyvin kuin perinteisiä laitteita, ja ETSK kehottaa varmistamaan vähimmäisturvallisuustason identiteetin- ja pääsynhallinnan (Identity and Access Management

| 4.3 | EU:n on vahvistettava kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva kyberpelote. Kriittistä infrastruktuuria on suojeltava kaikenlaisilta kyberhyökkäyksiltä, myös EU:n puolustusjärjestelmien avulla. Komitea katsoo, että on EU:n strategisen edun mukaista varmistaa, että unioni ylläpitää ja kehittää olennaisia valmiuksiaan digitaalisen taloutensa, yhteiskuntansa ja demokratiansa turvaamiseksi ja täyden digitaalisen suvereniteetin saavuttamiseksi, sillä tämä on ainoa keino suojella kriittisiä teknologioita ja tarjota toimivia keskeisiä kyberturvallisuuspalveluja. Riippuvuuksien vähentäminen kolmansista maista on myös ratkaisevan tärkeää EU:n strategisen riippumattomuuden kannalta. ETSK katsoo, että EU:n alakohtaisten virastojen (ENISA, EASA, ERA, EMA, EPV, ESA, HADEA jne.) olisi osallistuttava prosessiin ja annettava ohjausta kyberturvallisuusjärjestelmien kehittämisessä. |
| --- | --- |

4.3

EU:n on vahvistettava kykyään kestää kyberhyökkäyksiä ja luotava toimiva kyberpelote. Kriittistä infrastruktuuria on suojeltava kaikenlaisilta kyberhyökkäyksiltä, myös EU:n puolustusjärjestelmien avulla. Komitea katsoo, että on EU:n strategisen edun mukaista varmistaa, että unioni ylläpitää ja kehittää olennaisia valmiuksiaan digitaalisen taloutensa, yhteiskuntansa ja demokratiansa turvaamiseksi ja täyden digitaalisen suvereniteetin saavuttamiseksi, sillä tämä on ainoa keino suojella kriittisiä teknologioita ja tarjota toimivia keskeisiä kyberturvallisuuspalveluja. Riippuvuuksien vähentäminen kolmansista maista on myös ratkaisevan tärkeää EU:n strategisen riippumattomuuden kannalta. ETSK katsoo, että EU:n alakohtaisten virastojen (ENISA, EASA, ERA, EMA, EPV, ESA, HADEA jne.) olisi osallistuttava prosessiin ja annettava ohjausta kyberturvallisuusjärjestelmien kehittämisessä.

| 4.4 | Covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja muuttanut perinteisen työn hybridi- ja/tai etätyöksi, mikä on luonut uudenlaisia työsuhteita ja uusia odotuksia sekä uuden, alati kasvavan diginomadien luokan. ETSK panee merkille työmarkkinoilla tapahtuneet nopeat muutokset, jotka ovat johtaneet siihen, että yritykset ovat ottaneet käyttöön nollaluottamusarkkitehtuurin (Zero Trust Architecture) identiteetin- ja pääsynhallinnan (Identity and Access Management, IAM) ja korotettujen käyttöoikeuksien hallinnan (Privileged Access Management, PAM) ratkaisujen kautta. Komitea katsoo, että tämän tyyppinen yritysten resurssien hallinta tuo mukanaan uusia kyberuhkiin liittyviä ratkaisuja, ja sen mielestä yksityistä sektoria on tuettava niiden innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen turvallisuustason vahvistamisessa. |
| --- | --- |

4.4

Covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja muuttanut perinteisen työn hybridi- ja/tai etätyöksi, mikä on luonut uudenlaisia työsuhteita ja uusia odotuksia sekä uuden, alati kasvavan diginomadien luokan. ETSK panee merkille työmarkkinoilla tapahtuneet nopeat muutokset, jotka ovat johtaneet siihen, että yritykset ovat ottaneet käyttöön nollaluottamusarkkitehtuurin (Zero Trust Architecture

Identity and Access Management

Privileged Access Management

| 4.5 | ETSK on varsin pettynyt komission toteamukseen, jonka mukaan ”[y]hteistyössä jäsenvaltioiden kanssa voidaan laatia täytäntöönpanosuunnitelma”, ja katsoo, että tällaisen täytäntöönpanosuunnitelman tulisi olla pakollinen. Komitean mielestä se olisi laadittava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja pantava täytäntöön mahdollisimman pian. Komitea on huolissaan komission omaksumasta kysymyksen kevyestä käsittelystä ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita helpottamaan ilmoitettujen aloitteiden nopeaa edistymistä. |
| --- | --- |

4.5

ETSK on varsin pettynyt komission toteamukseen, jonka mukaan ”[y]hteistyössä jäsenvaltioiden kanssa voidaan laatia täytäntöönpanosuunnitelma”, ja katsoo, että tällaisen täytäntöönpanosuunnitelman tulisi olla pakollinen. Komitean mielestä se olisi laadittava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja pantava täytäntöön mahdollisimman pian. Komitea on huolissaan komission omaksumasta kysymyksen kevyestä käsittelystä ja kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita helpottamaan ilmoitettujen aloitteiden nopeaa edistymistä.

5.   Investoinnit kyberpuolustusvalmiuksiin

Investoinnit kyberpuolustusvalmiuksiin

| 5.1 | Nopean teknologisen kehityksen myötä sotaa ei käydä enää pelkästään maalla, merellä, ilmassa ja avaruudessa vaan nyttemmin myös kyberavaruudessa. Tämä on myös luonut huomattavia rikosmahdollisuuksia pahantahtoisille kybertoimijoille riippumattomista hakkereista ammattirikollisiin ja jopa valtiollisiin toimijoihin. |
| --- | --- |

5.1

Nopean teknologisen kehityksen myötä sotaa ei käydä enää pelkästään maalla, merellä, ilmassa ja avaruudessa vaan nyttemmin myös kyberavaruudessa. Tämä on myös luonut huomattavia rikosmahdollisuuksia pahantahtoisille kybertoimijoille riippumattomista hakkereista ammattirikollisiin ja jopa valtiollisiin toimijoihin.

| 5.2 | On ratkaisevan tärkeää investoida tutkimukseen ja kehitykseen, ja ETSK suhtautuu myönteisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, Euroopan puolustusrahaston, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja kansallisten elpymisohjelmien puitteissa nykyisin kohdennettuihin varoihin. Komitea arvostaisi kuitenkin enemmän valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joissa keskitytään kyberpuolustusjärjestelmien väliseen yhteistyöhön ja yhteentoimivuuteen kaikissa jäsenvaltioissa, sekä erityisesti innovatiivisia pk-yrityksiä tukevien rahoitusvälineiden välisten synergiavaikutusten lisäämistä. |
| --- | --- |

5.2

On ratkaisevan tärkeää investoida tutkimukseen ja kehitykseen, ja ETSK suhtautuu myönteisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, Euroopan puolustusrahaston, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja kansallisten elpymisohjelmien puitteissa nykyisin kohdennettuihin varoihin. Komitea arvostaisi kuitenkin enemmän valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joissa keskitytään kyberpuolustusjärjestelmien väliseen yhteistyöhön ja yhteentoimivuuteen kaikissa jäsenvaltioissa, sekä erityisesti innovatiivisia pk-yrityksiä tukevien rahoitusvälineiden välisten synergiavaikutusten lisäämistä.

| 5.3 | Komitea panee merkille, että vuonna 2020 hyväksytyn EU:n kyberturvallisuusstrategian mukaan yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisen määräaika on tänä vuonna. Komitea odottaa uutisia prosessin päätökseen saattamisesta ja EU:n valmiudesta reagoida laajamittaisiin kyberturvallisuuden häiriötilanteisiin. ETSK odottaa sen parantavan EU:n tilannetietoisuutta sekä yleisiä reagoimis- ja toipumisvalmiuksia. |
| --- | --- |

5.3

Komitea panee merkille, että vuonna 2020 hyväksytyn EU:n kyberturvallisuusstrategian mukaan yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisen määräaika on tänä vuonna. Komitea odottaa uutisia prosessin päätökseen saattamisesta ja EU:n valmiudesta reagoida laajamittaisiin kyberturvallisuuden häiriötilanteisiin. ETSK odottaa sen parantavan EU:n tilannetietoisuutta sekä yleisiä reagoimis- ja toipumisvalmiuksia.

| 5.4 | ETSK kannattaa Euroopan kyberturvallisuuden tutkimus- ja osaamiskeskuksen toimeksiannon laajentamista EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen toiminnan tukemiseksi. Lisäksi tämä verkosto voisi tukea Euroopan digitaalista suvereniteettia kehittämällä kilpailukykyistä eurooppalaista teollista perustaa keskeisille teknologisille valmiuksille osittain julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteisten kumppanuuksien puitteissa tehtävän työn pohjalta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat osoittautuneet tehokkaimmaksi toimintatavaksi parannettaessa koko digitaalisen ekosysteemin kyberturvallisuutta, mutta ne eivät voi olla yksisuuntaisia: julkisten laitosten on myös jaettava tiedustelutietojaan yksityisen sektorin kanssa. |
| --- | --- |

5.4

ETSK kannattaa Euroopan kyberturvallisuuden tutkimus- ja osaamiskeskuksen toimeksiannon laajentamista EU:n kyberpuolustuksen koordinointikeskuksen toiminnan tukemiseksi. Lisäksi tämä verkosto voisi tukea Euroopan digitaalista suvereniteettia kehittämällä kilpailukykyistä eurooppalaista teollista perustaa keskeisille teknologisille valmiuksille osittain julkisen ja yksityisen sektorin sopimusperusteisten kumppanuuksien puitteissa tehtävän työn pohjalta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ovat osoittautuneet tehokkaimmaksi toimintatavaksi parannettaessa koko digitaalisen ekosysteemin kyberturvallisuutta, mutta ne eivät voi olla yksisuuntaisia: julkisten laitosten on myös jaettava tiedustelutietojaan yksityisen sektorin kanssa.

| 5.5 | ETSK toteaa, että kvanttitietokoneilta tehtäviin tuleviin hakkerointiyrityksiin vastaamiseksi EU:n on investoitava viipymättä huipputeknologiaan, kuten jälkikvanttisalaukseen. Komitea pitää välttämättömänä, että Euroopan unioni pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden, ja kannattaa voimakkaasti sitä, että EU:hun sijoittautuneet yritykset kehittävät tutkimus- ja tuotantolaitoksia. Komitean mielestä on tärkeää lisätä digitaalialan tutkimukseen ja innovointiin suunnattua EU:n rahoitusta sekä tukea operaattoreiden ja toimittajien investointeja uusiin turvallisuutta edistäviin teknisiin toimintoihin, jotka liittyvät myös uusiin suuntauksiin, kuten laajennettuun todellisuuteen ja metaversumiin. Erityisesti on olennaisen tärkeää rakentaa eurooppalainen hajautettu pilvipalveluinfrastruktuuri, joka perustuu datan tallentamisen ja käsittelyn kaltaisia aiheita koskeviin eurooppalaisiin sääntöihin (5). |
| --- | --- |

5.5

ETSK toteaa, että kvanttitietokoneilta tehtäviin tuleviin hakkerointiyrityksiin vastaamiseksi EU:n on investoitava viipymättä huipputeknologiaan, kuten jälkikvanttisalaukseen. Komitea pitää välttämättömänä, että Euroopan unioni pyrkii varmistamaan keskipitkällä aikavälillä riippumattomuuden, ja kannattaa voimakkaasti sitä, että EU:hun sijoittautuneet yritykset kehittävät tutkimus- ja tuotantolaitoksia. Komitean mielestä on tärkeää lisätä digitaalialan tutkimukseen ja innovointiin suunnattua EU:n rahoitusta sekä tukea operaattoreiden ja toimittajien investointeja uusiin turvallisuutta edistäviin teknisiin toimintoihin, jotka liittyvät myös uusiin suuntauksiin, kuten laajennettuun todellisuuteen ja metaversumiin. Erityisesti on olennaisen tärkeää rakentaa eurooppalainen hajautettu pilvipalveluinfrastruktuuri, joka perustuu datan tallentamisen ja käsittelyn kaltaisia aiheita koskeviin eurooppalaisiin sääntöihin (5

| 5.6 | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yrityksiin, ja niillä tulisi olla pääsy rahoitusohjelmiin, joilla parannetaan niiden valmiuksia suojautua kyberhyökkäyksiltä, sekä mahdollisuus saada tukea ja osallistua koulutusohjelmiin, jotka auttavat niitä ymmärtämään kyberriskejä sekä sitä, miten niitä vastaan voidaan suojautua. EU:n olisi otettava käyttöön kannustinmekanismi, jolla edistetään pk-yritysten asteittaista perehdyttämistä. |
| --- | --- |

5.6

Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pk-yrityksiin, ja niillä tulisi olla pääsy rahoitusohjelmiin, joilla parannetaan niiden valmiuksia suojautua kyberhyökkäyksiltä, sekä mahdollisuus saada tukea ja osallistua koulutusohjelmiin, jotka auttavat niitä ymmärtämään kyberriskejä sekä sitä, miten niitä vastaan voidaan suojautua. EU:n olisi otettava käyttöön kannustinmekanismi, jolla edistetään pk-yritysten asteittaista perehdyttämistä.

| 5.7 | Komissio arvioi, että kyberturvallisuuden alalla vallitseva osaamisvaje on puoli miljoonaa ihmistä, ja ETSK arvostaa ehdotusta perustaa kybertaitoakatemia. On selvää, että jäsenvaltiotason toimet eivät riitä tämän osaamisvajeen supistamiseen, joten komitea ehdottaa, että akatemian perustamisen ohella komissio hyödyntää Euroopan osaamisen teemavuoden tarjoamaa nostetta ja koordinoi ja rahoittaa EU:n tasolla laajamittaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joihin osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja joissa keskitytään luomaan ammattitaitoista työvoimaa kaikille kyberpuolustukseen osallistuville virastoille ja elimille sekä yksityisille siviilialan verkostoille. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työvoiman koulutukseen etenkin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) aloilla. |
| --- | --- |

5.7

Komissio arvioi, että kyberturvallisuuden alalla vallitseva osaamisvaje on puoli miljoonaa ihmistä, ja ETSK arvostaa ehdotusta perustaa kybertaitoakatemia. On selvää, että jäsenvaltiotason toimet eivät riitä tämän osaamisvajeen supistamiseen, joten komitea ehdottaa, että akatemian perustamisen ohella komissio hyödyntää Euroopan osaamisen teemavuoden tarjoamaa nostetta ja koordinoi ja rahoittaa EU:n tasolla laajamittaisia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia, joihin osallistuvat kaikki jäsenvaltiot ja joissa keskitytään luomaan ammattitaitoista työvoimaa kaikille kyberpuolustukseen osallistuville virastoille ja elimille sekä yksityisille siviilialan verkostoille. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työvoiman koulutukseen etenkin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM-aineet) aloilla.

| 5.8 | ETSK katsoo niin ikään, että on olennaisen tärkeää lisätä kansalaisten tietoisuutta kyberturvallisuudesta, jotta voidaan vähentää altistumista kyberhyökkäyksille, erityisesti kun kyse on koko väestöön kohdistuvasta perustason kyberrikollisuudesta. Komitea kehottaa laatimaan kyberturvallisuusalan opetussuunnitelmia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joissa keskitytään kybertaitojen parantamiseen sekä lisäämään kansalaisten, erityisesti nuorten, tietoisuutta kyberturvallisuudesta ja kiinnostusta siihen. ETSK kannattaa sitä, että kyberturvallisuusnäkökohdat otetaan huomioon kaikissa tulevissa EU:n julkisissa toimintapolitiikoissa ja että suurelle yleisölle tiedotetaan kyberuhkista muun muassa väestölle yleisesti suunnattujen ilmaisten koulutusohjelmien, matkapuhelinten maksuttomien tiedotussovellusten tai television parhaaseen katseluaikaan liittyvän viestinnän avulla. Näiden toimien rinnalla on edistettävä laaja-alaista ajattelutavan muutosta kaikilla yhteiskunnan tasoilla, jotta kyberturvallisuus otetaan vakavasti. |
| --- | --- |

5.8

ETSK katsoo niin ikään, että on olennaisen tärkeää lisätä kansalaisten tietoisuutta kyberturvallisuudesta, jotta voidaan vähentää altistumista kyberhyökkäyksille, erityisesti kun kyse on koko väestöön kohdistuvasta perustason kyberrikollisuudesta. Komitea kehottaa laatimaan kyberturvallisuusalan opetussuunnitelmia ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joissa keskitytään kybertaitojen parantamiseen sekä lisäämään kansalaisten, erityisesti nuorten, tietoisuutta kyberturvallisuudesta ja kiinnostusta siihen. ETSK kannattaa sitä, että kyberturvallisuusnäkökohdat otetaan huomioon kaikissa tulevissa EU:n julkisissa toimintapolitiikoissa ja että suurelle yleisölle tiedotetaan kyberuhkista muun muassa väestölle yleisesti suunnattujen ilmaisten koulutusohjelmien, matkapuhelinten maksuttomien tiedotussovellusten tai television parhaaseen katseluaikaan liittyvän viestinnän avulla. Näiden toimien rinnalla on edistettävä laaja-alaista ajattelutavan muutosta kaikilla yhteiskunnan tasoilla, jotta kyberturvallisuus otetaan vakavasti.

| 5.9 | ETSK pitää tärkeänä arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit ja soveltaa suuririskiksi katsottuihin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia ja tarvittaessa sulkea pois keskeisiä voimavaroja ja sovelluksia, jotka EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa luokitellaan kriittisiksi ja arkaluonteisiksi, sekä sertifioida luotettavia laitteistojen ja ohjelmistojen tarjoajia. |
| --- | --- |

5.9

ETSK pitää tärkeänä arvioida laite- ja palvelutoimittajien riskiprofiilit ja soveltaa suuririskiksi katsottuihin toimittajiin asianmukaisia rajoituksia ja tarvittaessa sulkea pois keskeisiä voimavaroja ja sovelluksia, jotka EU:n laajuisessa koordinoidussa arvioinnissa luokitellaan kriittisiksi ja arkaluonteisiksi, sekä sertifioida luotettavia laitteistojen ja ohjelmistojen tarjoajia.

6.   Toiminta kumppanien kanssa yhteisten haasteiden ratkaisemiseksi

Toiminta kumppanien kanssa yhteisten haasteiden ratkaisemiseksi

| 6.1 | Tuleviin kyberhyökkäyksiin varautumisen taso vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain. ETSK katsoo, että ensimmäinen toimenpide on perustaa välittömästi EU:n sisäinen parhaiden käytäntöjen viestintäfoorumi, jossa kyberalalla edistyneimmät jäsenvaltiot voivat jakaa tietämystään muiden maiden kanssa ja helpottaa välitöntä käyttöönottoa. Tämä auttaisi parantamaan kansallisten toimijoiden keskinäistä luottamusta. Toiseksi komitea katsoo, että valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden välistä yhteistyötä on vahvistettava kaikkialla EU:ssa tuotteiden ja palvelujen kyberturvallisuuden parantamiseksi sisämarkkinoilla. ETSK ehdottaa myös, että perustetaan yhteinen EU:n foorumi kyberturvallisuuden häiriötilanteista ilmoittamista varten, mukaan lukien EU:n musta lista kaikista kyberrikollisista. |
| --- | --- |

6.1

Tuleviin kyberhyökkäyksiin varautumisen taso vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain. ETSK katsoo, että ensimmäinen toimenpide on perustaa välittömästi EU:n sisäinen parhaiden käytäntöjen viestintäfoorumi, jossa kyberalalla edistyneimmät jäsenvaltiot voivat jakaa tietämystään muiden maiden kanssa ja helpottaa välitöntä käyttöönottoa. Tämä auttaisi parantamaan kansallisten toimijoiden keskinäistä luottamusta. Toiseksi komitea katsoo, että valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden välistä yhteistyötä on vahvistettava kaikkialla EU:ssa tuotteiden ja palvelujen kyberturvallisuuden parantamiseksi sisämarkkinoilla. ETSK ehdottaa myös, että perustetaan yhteinen EU:n foorumi kyberturvallisuuden häiriötilanteista ilmoittamista varten, mukaan lukien EU:n musta lista kaikista kyberrikollisista.

| 6.2 | ETSK:n mielestä Nato-liittolaisten kanssa sotilasalalla tehtävässä vahvassa yhteistyössä on keskityttävä paitsi valmiuksien kehittämiseen ja varhaiseen havaitsemiseen myös yhteisiin tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeisiin, parhaiden käytäntöjen jakamiseen ja asiantuntijoiden väliseen vaihtoon, laajoihin koulutusohjelmiin ja kyberhyökkäysten simulaatioihin. Päätavoitteena olisi oltava yhteisten reagointivalmiuksien laajentaminen ja synergioiden luominen tulevien hybridiuhkien torjumiseksi Varsovassa vuonna 2016 ja Brysselissä vuonna 2018 annettujen yhteisten julistusten mukaisesti. EU:n ja Naton väliseen yhteistyöhön sisältyy edelleen useita hyödynnettävissä olevia mahdollisuuksia, ja välittömällä edistymisellä voi olla tosiasiallisia vaikutuksia kansalaisten ja yhteiskuntien turvallisuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

6.2

ETSK:n mielestä Nato-liittolaisten kanssa sotilasalalla tehtävässä vahvassa yhteistyössä on keskityttävä paitsi valmiuksien kehittämiseen ja varhaiseen havaitsemiseen myös yhteisiin tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeisiin, parhaiden käytäntöjen jakamiseen ja asiantuntijoiden väliseen vaihtoon, laajoihin koulutusohjelmiin ja kyberhyökkäysten simulaatioihin. Päätavoitteena olisi oltava yhteisten reagointivalmiuksien laajentaminen ja synergioiden luominen tulevien hybridiuhkien torjumiseksi Varsovassa vuonna 2016 ja Brysselissä vuonna 2018 annettujen yhteisten julistusten mukaisesti. EU:n ja Naton väliseen yhteistyöhön sisältyy edelleen useita hyödynnettävissä olevia mahdollisuuksia, ja välittömällä edistymisellä voi olla tosiasiallisia vaikutuksia kansalaisten ja yhteiskuntien turvallisuuden varmistamiseen.

| 6.3 | Komitea katsoo, että maailmanlaajuisella tasolla ja kansainvälisten kumppaniemme kanssa käytävissä keskusteluissa olisi luotava edellytykset sellaisen maailmanlaajuisen ja avoimen kybertoimintaympäristön edistämiselle, joka suojelee ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltioperiaatetta ja jossa keskitytään sitovien kansainvälisten normien kehittämiseen aloilla, joilla digitaalinen kehitys on nopeaa. ETSK suosittaa, että korkea edustaja tarkastelee uudelleen olemassa olevia kahdenvälisiä kybervuoropuheluja ja käy jatkoneuvotteluja muiden maiden ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa maailmanlaajuisen kehyksen edistämiseksi kansainvälisen oikeuden soveltamiselle kybertoimintaympäristössä tiukan vastavuoroisuusehdon pohjalta. |
| --- | --- |

6.3

Komitea katsoo, että maailmanlaajuisella tasolla ja kansainvälisten kumppaniemme kanssa käytävissä keskusteluissa olisi luotava edellytykset sellaisen maailmanlaajuisen ja avoimen kybertoimintaympäristön edistämiselle, joka suojelee ihmisoikeuksia, perusvapauksia ja oikeusvaltioperiaatetta ja jossa keskitytään sitovien kansainvälisten normien kehittämiseen aloilla, joilla digitaalinen kehitys on nopeaa. ETSK suosittaa, että korkea edustaja tarkastelee uudelleen olemassa olevia kahdenvälisiä kybervuoropuheluja ja käy jatkoneuvotteluja muiden maiden ja asiaankuuluvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa maailmanlaajuisen kehyksen edistämiseksi kansainvälisen oikeuden soveltamiselle kybertoimintaympäristössä tiukan vastavuoroisuusehdon pohjalta.

| 6.4 | Lisäksi komitea katsoo, että EU:lla on parhaat edellytykset johtaa kansainvälisiä keskusteluja kyberturvallisuuden tulevaisuudesta erityisesti YK:ssa käytävien keskustelujen puitteissa, koska sillä on vankka keskeisten demokraattisten vapauksien perusta. EU:n on myös torjuttava totalitaarisia hallintoja, jotka harjoittavat kansalaisia koskevien tietojen seurantaa ja loukkaavat kansalaisten oikeuksia ja vapauksia, ja sen olisi omaksuttava tiukka kanta kaikenlaisia kansalaisiin kohdistuvia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä vastaan. ETSK esittää selkeän kantansa siitä, ettei aitoa demokratiaa voi olla olemassa ilman tehokasta henkilötietojen suojaa, ja katsoo, että vastuullinen ja tehokas tiedonhallinta on ratkaisevan tärkeää, jotta hyperyhteenliitettävyydestä voidaan tehdä voimavara. |
| --- | --- |

6.4

Lisäksi komitea katsoo, että EU:lla on parhaat edellytykset johtaa kansainvälisiä keskusteluja kyberturvallisuuden tulevaisuudesta erityisesti YK:ssa käytävien keskustelujen puitteissa, koska sillä on vankka keskeisten demokraattisten vapauksien perusta. EU:n on myös torjuttava totalitaarisia hallintoja, jotka harjoittavat kansalaisia koskevien tietojen seurantaa ja loukkaavat kansalaisten oikeuksia ja vapauksia, ja sen olisi omaksuttava tiukka kanta kaikenlaisia kansalaisiin kohdistuvia sosiaalisia pisteytysjärjestelmiä vastaan. ETSK esittää selkeän kantansa siitä, ettei aitoa demokratiaa voi olla olemassa ilman tehokasta henkilötietojen suojaa, ja katsoo, että vastuullinen ja tehokas tiedonhallinta on ratkaisevan tärkeää, jotta hyperyhteenliitettävyydestä voidaan tehdä voimavara.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2555, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, toimenpiteistä kyberturvallisuuden yhteisen korkean tason varmistamiseksi kaikkialla unionissa, asetuksen (EU) N:o 910/2014 ja direktiivin (EU) 2018/1972 muuttamisesta sekä direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (NIS 2 -direktiivi) (EUVL L 333, 27.12.2022, s. 80).

1

(2)  Komission tiedonanto – EU:n kyberpuolustuspolitiikka.

2

(3)  Esimerkiksi Naton DIANA-väline puolustusalan innovoinnin vauhdittamiseksi (Defence Innovation Accelerator for the North Atlantic).

3

Defence Innovation Accelerator for the North Atlantic

(4)  Direktiivi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä.

4

(5)  Kuten ranskalais-saksalainen Gaia-X-aloite.

5

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin”

(valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/05)

Esittelijä:
  Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Yhteisesittelijä:
  Marinel Dănuț MUREȘAN

Yhteisesittelijä:

Marinel Dănuț MUREȘAN

| Lausuntopyyntö | kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Espanjalta, 27.7.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 196/2/11 |

Lausuntopyyntö

kirje neuvoston puheenjohtajavaltiolta Espanjalta, 27.7.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

196/2/11

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että yrityksillä ja työntekijöillä on oltava asianmukaiset kanavat osallistua ympäristönsuojelun tukemiseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan. ETSK kunnioittaa kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien roolia ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta mutta katsoo, että vihreään siirtymään liittyvät kysymykset voisivat olla vahvempi painopiste työehtosopimusneuvotteluissa asianmukaisilla tasoilla. Komitea katsoo, että ympäristönäkökohtien työehtosopimusneuvotteluihin sisällyttämisen edistäminen kaikilla tasoilla on asianmukainen tapa saavuttaa tämä tavoite. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että yrityksillä ja työntekijöillä on oltava asianmukaiset kanavat osallistua ympäristönsuojelun tukemiseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan. ETSK kunnioittaa kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien roolia ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta mutta katsoo, että vihreään siirtymään liittyvät kysymykset voisivat olla vahvempi painopiste työehtosopimusneuvotteluissa asianmukaisilla tasoilla. Komitea katsoo, että ympäristönäkökohtien työehtosopimusneuvotteluihin sisällyttämisen edistäminen kaikilla tasoilla on asianmukainen tapa saavuttaa tämä tavoite.

| 1.2 | ETSK katsoo, että keskustelu ympäristökysymyksistä työehtosopimusneuvotteluissa koskee työmarkkinaosapuolten välillä neuvoteltavissa olevia työehtosopimusten lausekkeita, joilla on välitön ja välillinen vaikutus ympäristöön. Lausekkeet voivat kattaa muun muassa seuraavia asioita:






  a) | yritystoiminnan vaikutus ympäristöön |
| --- | --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että keskustelu ympäristökysymyksistä työehtosopimusneuvotteluissa koskee työmarkkinaosapuolten välillä neuvoteltavissa olevia työehtosopimusten lausekkeita, joilla on välitön ja välillinen vaikutus ympäristöön. Lausekkeet voivat kattaa muun muassa seuraavia asioita:

a)

yritystoiminnan vaikutus ympäristöön

| b) | työntekijöiden suojeleminen ympäristön ja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta |
| --- | --- |

b)

työntekijöiden suojeleminen ympäristön ja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta

| c) | vihreän siirtymän vaikutus yrityksen toimintaan työn organisoinnin, ammattiprofiilien muuttumisen ja työntekijöiden osaamisen näkökulmasta |
| --- | --- |

c)

vihreän siirtymän vaikutus yrityksen toimintaan työn organisoinnin, ammattiprofiilien muuttumisen ja työntekijöiden osaamisen näkökulmasta

| d) | kohtien a), b) ja c) täytäntöönpanon sisäinen seuranta. |
| --- | --- |

d)

kohtien a), b) ja c) täytäntöönpanon sisäinen seuranta.

ETSK haluaa korostaa työehtosopimusneuvotteluja keskeisenä välineenä, joka voi auttaa yrityksiä ja työntekijöitä vastaamaan ilmastokriisin haasteisiin, joista yksi on yrityksille aiheutuvat kustannukset.

| 1.3 | ETSK korostaa, että kaikkia tässä lausunnossa käsiteltyjä kysymyksiä lähestytään siitä näkökulmasta, että työmarkkinaosapuolten riippumaton ja itsenäinen tahto tunnustetaan ja sitä kunnioitetaan täysin. Näin ollen ETSK toteaa, että tämän lausunnon ei pidä missään olosuhteissa tulkita tarkoittavan sitä, että työehtosopimusneuvottelijoihin olisi sovellettava tiettyjä velvoitteita tai ulkoisia rajoitteita niiden sopimuspohjaisessa itsesääntelyssä. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa, että kaikkia tässä lausunnossa käsiteltyjä kysymyksiä lähestytään siitä näkökulmasta, että työmarkkinaosapuolten riippumaton ja itsenäinen tahto tunnustetaan ja sitä kunnioitetaan täysin. Näin ollen ETSK toteaa, että tämän lausunnon ei pidä missään olosuhteissa tulkita tarkoittavan sitä, että työehtosopimusneuvottelijoihin olisi sovellettava tiettyjä velvoitteita tai ulkoisia rajoitteita niiden sopimuspohjaisessa itsesääntelyssä.

| 1.4 | ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunta, jota (työmarkkinaosapuolten käymät) työehtosopimusneuvottelut eivät suoraan koske, voi auttaa löytämään demokraattisia ratkaisuja vihreän siirtymän aiheuttamiin haasteisiin ja ongelmiin mutta voi myös edistää sitä osallistumalla tasapuolisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sen varmistamiseksi, että vihreä siirtymä on sosiaalisesti oikeudenmukainen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK katsoo, että kansalaisyhteiskunta, jota (työmarkkinaosapuolten käymät) työehtosopimusneuvottelut eivät suoraan koske, voi auttaa löytämään demokraattisia ratkaisuja vihreän siirtymän aiheuttamiin haasteisiin ja ongelmiin mutta voi myös edistää sitä osallistumalla tasapuolisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sen varmistamiseksi, että vihreä siirtymä on sosiaalisesti oikeudenmukainen.

| 1.5 | ETSK on jo korostanut energiasiirtymää ja työmarkkinapolitiikkaa koskevassa lausunnossaan (1) vihreän siirtymän merkittävää vaikutusta työpaikkoihin sekä työntekijöiden työ- ja elinoloihin. Sen vaikutus työllisyyteen ja alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, työpaikkojen luominen, eri toiminta-alojen väliset siirtymiset ja työntekijöiden koulutus ja uudelleenkoulutus, ikääntyneiden työntekijöiden erityinen haavoittuvuus, työterveys ja -turvallisuus, työmatkat kaupungeissa sekä energiatehokkuus tuotantotoiminnassa ja työn tekemisessä ovatkin kysymyksiä, joita voidaan käsitellä työehtosopimusneuvotteluissa kiinnittäen aina asianmukaista huomiota sukupuolinäkökulmaan. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on jo korostanut energiasiirtymää ja työmarkkinapolitiikkaa koskevassa lausunnossaan (1

| 1.6 | ETSK on pannut merkille, että on olemassa yhä enemmän tieteellistä näyttöä (2) siitä, että ympäristönäkökohtien sisällyttämiseen työehtosopimusneuvotteluihin liittyy monia mahdollisuuksia ja hyötyjä ympäristön kestävyyden edistämisessä, talouden hiilestä irtautumisessa, kiertotalouden edistämisessä ja ilmastonmuutoksen torjunnassa, kun otetaan huomioon erityisesti näiden neuvottelujen ominaisuuksiin nimenomaisesti liittyvien tekijöiden merkittävä vaikutus kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen: näitä tekijöitä ovat työntekijöiden liikkuvuus, työn organisointitavat, henkilöstön kouluttaminen vihreän siirtymän prosessien helpottamiseksi, turvallisten ja terveellisten ympäristöjen varmistaminen, sukupuolikysymykset jne. Tämä käy ilmi 30. toukokuuta 2017 talouden viherryttämisen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä työpaikkojen luomiseksi annetusta Euroopan työmarkkinaosapuolten lausunnosta ja 7. lokakuuta 2021 kiertotaloudesta työmarkkinavuoropuhelun yhteydessä annetusta yhteisestä suosituksesta (3). |
| --- | --- |

1.6

ETSK on pannut merkille, että on olemassa yhä enemmän tieteellistä näyttöä (2

3

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston viime kesäkuussa antamaan suositukseen (4) oikeudenmukaisesta siirtymisestä kohti ilmastoneutraaliutta. Suosituksessa tunnustetaan, että työmarkkinaosapuolet on tärkeää ottaa – niiden riippumattomuutta kunnioittaen – aktiivisesti mukaan eri julkisten politiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa, myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla. |
| --- | --- |

1.7

ETSK suhtautuu myönteisesti työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston viime kesäkuussa antamaan suositukseen (4

| 1.8 | Vihreä siirtymä, hiilestä irtautuminen ja kiertotalous sekä digitalisaatio vaikuttavat kaikki työelämään muuttamalla työpaikkojen ja tehtävien luonnetta ja luomalla uusia ammatteja ja hävittämällä muita ammatteja. Nämä siirtymät liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. ETSK on kuitenkin pannut merkille, että tähän mennessä EU:lla ja jäsenvaltioilla on edelleen vähän ja hyvin epäjohdonmukaisia kokemuksia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin. Toisin kuin digitaalista siirtymää koskeviin asioihin, ympäristöasioihin ei ole kiinnitetty ollenkaan niin paljon huomiota työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä. ETSK kehottaa siksi EU:ta ja jäsenvaltioita sekä työmarkkinaosapuolia – kunnioittaen täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta – ryhtymään sitoutuneempiin ja tehokkaampiin toimenpiteisiin edistääkseen ympäristönäkökohtien työehtosopimusneuvotteluihin sisällyttämisen kehittämistä ja korostaakseen sen merkitystä työehtosopimusneuvotteluissa eri asianmukaisilla tasoilla. |
| --- | --- |

1.8

Vihreä siirtymä, hiilestä irtautuminen ja kiertotalous sekä digitalisaatio vaikuttavat kaikki työelämään muuttamalla työpaikkojen ja tehtävien luonnetta ja luomalla uusia ammatteja ja hävittämällä muita ammatteja. Nämä siirtymät liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. ETSK on kuitenkin pannut merkille, että tähän mennessä EU:lla ja jäsenvaltioilla on edelleen vähän ja hyvin epäjohdonmukaisia kokemuksia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin. Toisin kuin digitaalista siirtymää koskeviin asioihin, ympäristöasioihin ei ole kiinnitetty ollenkaan niin paljon huomiota työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä. ETSK kehottaa siksi EU:ta ja jäsenvaltioita sekä työmarkkinaosapuolia – kunnioittaen täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta – ryhtymään sitoutuneempiin ja tehokkaampiin toimenpiteisiin edistääkseen ympäristönäkökohtien työehtosopimusneuvotteluihin sisällyttämisen kehittämistä ja korostaakseen sen merkitystä työehtosopimusneuvotteluissa eri asianmukaisilla tasoilla.

| 1.9 | ETSK huomauttaa, että työehtosopimusneuvottelut ovat väline, joka soveltuu erityisen hyvin tasapainoisten sääntöjen aikaansaamiseen, jotta voidaan siirtyä asteittain ja oikeudenmukaisesti kohti paremman hyvinvoinnin ja tuottavuuden taloutta. Siksi ETSK vaatii nopeampaa ja tehokkaampaa etenemistä kohti ympäristönäkökohtien sisällyttämistä työehtosopimusneuvotteluihin, joissa työmarkkinaosapuolilla on neuvottelujen eri tasoilla jatkuva ja merkittävä rooli sellaisten tasapainoisten ratkaisujen aikaansaamisessa, joita yritykset tarvitsevat, jotta ne ovat kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja tuottavampia sekä vahvasti sitoutuneita ihmisarvoiseen työhön. |
| --- | --- |

1.9

ETSK huomauttaa, että työehtosopimusneuvottelut ovat väline, joka soveltuu erityisen hyvin tasapainoisten sääntöjen aikaansaamiseen, jotta voidaan siirtyä asteittain ja oikeudenmukaisesti kohti paremman hyvinvoinnin ja tuottavuuden taloutta. Siksi ETSK vaatii nopeampaa ja tehokkaampaa etenemistä kohti ympäristönäkökohtien sisällyttämistä työehtosopimusneuvotteluihin, joissa työmarkkinaosapuolilla on neuvottelujen eri tasoilla jatkuva ja merkittävä rooli sellaisten tasapainoisten ratkaisujen aikaansaamisessa, joita yritykset tarvitsevat, jotta ne ovat kestävämpiä, selviytymiskykyisempiä ja tuottavampia sekä vahvasti sitoutuneita ihmisarvoiseen työhön.

| 1.10 | ETSK katsoo, että yrityksillä ja työntekijöillä on oltava asianmukaiset kanavat vihreää siirtymää koskeville keskusteluille. Viherryttämisen kuten myös digitalisaation työmarkkinoita muuttavien vaikutusten nopeus ja laajuus edellyttävät työmarkkinaosapuolten varhaista ja tehokasta osallistumista kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti, jotta löydetään ratkaisuja, jotka voidaan räätälöidä toimialoille paikallistasolla. Siksi ETSK pitää hyödyllisenä ja tärkeänä edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lisäksi tarvittaessa työehtosopimusneuvottelujen käymistä kaikilla EU:n ja jäsenvaltioiden tasoilla ja jopa maailmanlaajuisesti kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. EU:n ja jäsenvaltioiden on myös edistettävä ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien tehokkaampien tiedotus- ja kuulemisoikeuksien sekä kollektiivisen ilmaisun oikeuksien kehittämistä yritystoiminnan ympäristövaikutusten osalta. |
| --- | --- |

1.10

ETSK katsoo, että yrityksillä ja työntekijöillä on oltava asianmukaiset kanavat vihreää siirtymää koskeville keskusteluille. Viherryttämisen kuten myös digitalisaation työmarkkinoita muuttavien vaikutusten nopeus ja laajuus edellyttävät työmarkkinaosapuolten varhaista ja tehokasta osallistumista kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti, jotta löydetään ratkaisuja, jotka voidaan räätälöidä toimialoille paikallistasolla. Siksi ETSK pitää hyödyllisenä ja tärkeänä edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun lisäksi tarvittaessa työehtosopimusneuvottelujen käymistä kaikilla EU:n ja jäsenvaltioiden tasoilla ja jopa maailmanlaajuisesti kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. EU:n ja jäsenvaltioiden on myös edistettävä ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien tehokkaampien tiedotus- ja kuulemisoikeuksien sekä kollektiivisen ilmaisun oikeuksien kehittämistä yritystoiminnan ympäristövaikutusten osalta.

| 1.11 | ETSK toteaa, että onnistuneita kokemuksia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin on saatu jo vuosikymmenen ajan sekä kansallisella että EU:n tasolla. Euroopan tasolla on mainittava erityisesti Euroopan kemianteollisuuden Responsible Care -neuvottelukäytäntö (5). Kansallisista parhaista käytännöistä ETSK mainitsee hyödylliset sopimuslausekkeet, joita sisältyy esimerkiksi Italiassa, Espanjassa ja Ranskassa tehtyihin sopimuksiin ja joiden nojalla yrityksissä ja/tai toimialoilla edistetään delegoitujen ympäristötyöntekijöiden roolia, sekä yhteiset ympäristöasioiden hallintakomiteat (joista määrätään myös sertifiointistandardeissa, kuten EMAS ja ISO 14001), työvoiman kestäväpohjaista liikkuvuutta koskevat lausekkeet, ammattiliittojen ympäristöhälytysten antamista koskevien oikeuksien tunnustaminen jne. |
| --- | --- |

1.11

ETSK toteaa, että onnistuneita kokemuksia ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin on saatu jo vuosikymmenen ajan sekä kansallisella että EU:n tasolla. Euroopan tasolla on mainittava erityisesti Euroopan kemianteollisuuden Responsible Care -neuvottelukäytäntö (5

| 1.12 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään, ja harkitsemaan muun muassa sellaisten nimettyjen työntekijöiden roolin kehittämistä, jotka toimivat ympäristösiirtymän edustajina tai yhteyshenkilöinä työpaikan ympäristöön ja ekologiseen siirtymään liittyvissä asioissa. Työpaikalla yrityksen johto ja työntekijöiden edustajat voisivat pohtia, pitäisikö nimetä henkilöitä tiettyyn rooliin (näiden ydintehtävien lisäksi) auttamaan yrityksen vihreään siirtymään sopeutumista koskevissa kysymyksissä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan yrityksille ja/tai toimialoille tarvittavat kannustimet edellä mainittujen ympäristösiirtymän edustajien tai yhteyshenkilöiden nimeämiseksi. Myös ammatillisena koulutuksena annettava ympäristökoulutus on suositeltavaa. |
| --- | --- |

1.12

ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään, ja harkitsemaan muun muassa sellaisten nimettyjen työntekijöiden roolin kehittämistä, jotka toimivat ympäristösiirtymän edustajina tai yhteyshenkilöinä työpaikan ympäristöön ja ekologiseen siirtymään liittyvissä asioissa. Työpaikalla yrityksen johto ja työntekijöiden edustajat voisivat pohtia, pitäisikö nimetä henkilöitä tiettyyn rooliin (näiden ydintehtävien lisäksi) auttamaan yrityksen vihreään siirtymään sopeutumista koskevissa kysymyksissä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan yrityksille ja/tai toimialoille tarvittavat kannustimet edellä mainittujen ympäristösiirtymän edustajien tai yhteyshenkilöiden nimeämiseksi. Myös ammatillisena koulutuksena annettava ympäristökoulutus on suositeltavaa.

| 1.13 | EU:n työmarkkinaosapuolet laativat vihreää siirtymää koskevan toimintakehyksen osana vuosien 2022–2024 yhteistä työohjelmaansa (6). Jäsenvaltioiden olisi täysin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen luotava oikeat puitteet täytäntöönpanon helpottamiseksi ja eri alojen välisten sopimusten edistämiseksi, jotta helpotetaan asianmukaisten ja tasapuolisten suositusten, suuntaviivojen ja standardien laatimista niin, että ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin tulee keskeinen väline ympäristöystävällisten tuotantomallien varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon haasteen laajuus ja monimutkaisuus, ETSK on vakuuttunut tarpeesta ottaa kaikki työehtosopimusneuvottelujen tasot – toimialat ja yritykset, EU ja valtio sekä jopa kansainvälinen taso – mukaan tuottavan vihreän talouden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.13

EU:n työmarkkinaosapuolet laativat vihreää siirtymää koskevan toimintakehyksen osana vuosien 2022–2024 yhteistä työohjelmaansa (6

| 1.14 | ETSK katsoo, että ilmanlaatu on tärkeä osa terveyttä ja turvallisuutta, ja panee merkille WHO:n asettamat uudet arvot ja yleiset suuntaviivat. ETSK ehdottaa, että ne sisällytettäisiin osaksi ympäristöasiat huomioon ottavia työehtosopimusneuvotteluja. EMAS-järjestelmän ja yritysten kestävyysraportoinnista annetun direktiivin mukaisesti on tärkeää edistää työntekijöiden osallistumista ja ympäristöasioiden hallintaa käsitteleviä koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

1.14

ETSK katsoo, että ilmanlaatu on tärkeä osa terveyttä ja turvallisuutta, ja panee merkille WHO:n asettamat uudet arvot ja yleiset suuntaviivat. ETSK ehdottaa, että ne sisällytettäisiin osaksi ympäristöasiat huomioon ottavia työehtosopimusneuvotteluja. EMAS-järjestelmän ja yritysten kestävyysraportoinnista annetun direktiivin mukaisesti on tärkeää edistää työntekijöiden osallistumista ja ympäristöasioiden hallintaa käsitteleviä koulutusohjelmia.

| 1.15 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään unionin oikeuden, myös ympäristölainsäädännön, rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelua koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7). |
| --- | --- |

1.15

ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään unionin oikeuden, myös ympäristölainsäädännön, rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelua koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7

2.   Lausunnon tausta, tarkoitus ja pääsisältö

Lausunnon tausta, tarkoitus ja pääsisältö

| 2.1 | ETSK tukee EU:n tavoitetta johtaa vihreää siirtymää nopeuttamalla tuotantojärjestelmän nopeaan hiilestä irtautumiseen tarvittavien toimintapolitiikkojen, resurssien – myös taloudellisten resurssien – ja teknologioiden käyttöönottoa. Oikeudenmukainen siirtymä on taattava, kuten energiapolitiikkaa ja työmarkkinoita koskevassa ETSK:n lausunnossa (8) vaaditaan. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut, joissa kunnioitetaan täysimääräisesti työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien erityispiirteitä, ovat siinä olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

2.1

ETSK tukee EU:n tavoitetta johtaa vihreää siirtymää nopeuttamalla tuotantojärjestelmän nopeaan hiilestä irtautumiseen tarvittavien toimintapolitiikkojen, resurssien – myös taloudellisten resurssien – ja teknologioiden käyttöönottoa. Oikeudenmukainen siirtymä on taattava, kuten energiapolitiikkaa ja työmarkkinoita koskevassa ETSK:n lausunnossa (8

| 2.2 | ETSK on tietoinen siitä, että ekologinen siirtymä ja talouden hiilestä irtautuminen Euroopan unionissa vaikuttavat työpaikkoihin ja ihmisten elinoloihin erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten kohdalla. Siirtymä on toteutettava oikeudenmukaisesti, jotta voidaan lieventää sen vaikutusta yrityksiin, työntekijöihin ja suureen yleisöön. Tämän pitäisi myös hyödyntää mahdollisuutena parantaa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten tilannetta. |
| --- | --- |

2.2

ETSK on tietoinen siitä, että ekologinen siirtymä ja talouden hiilestä irtautuminen Euroopan unionissa vaikuttavat työpaikkoihin ja ihmisten elinoloihin erityisesti kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten kohdalla. Siirtymä on toteutettava oikeudenmukaisesti, jotta voidaan lieventää sen vaikutusta yrityksiin, työntekijöihin ja suureen yleisöön. Tämän pitäisi myös hyödyntää mahdollisuutena parantaa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten tilannetta.

| 2.3 | ETSK korostaa, että ILO:n suuntaviivoissa, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille (Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all, 2015) (9), korostetaan hallitusten ja työmarkkinaosapuolten roolia politiikan johdonmukaisuuden ja institutionaalisten järjestelyjen luomisessa kestävää kehitystä varten kaikille sekä tarvetta helpottaa ympäristösäännösten sisällyttämistä työehtosopimusneuvotteluihin kaikilla tasoilla. Siinä korostetaan myös yritysjohdon ja työntekijöiden erityisten koulutussitoumusten hyötyjä tällä alalla. |
| --- | --- |

2.3

ETSK korostaa, että ILO:n suuntaviivoissa, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille (Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all, 2015) (9

| 2.4 | Euroopan komissio tunnustaa vapaaehtoisia ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä koskevissa EMAS-suuntaviivoissaan tehokkaiden kanavien merkityksen työntekijöiden ja heidän edustajiensa osallistumisessa yritysten ympäristöasioiden hallintaan. Tässä suhteessa sopivin tapa edistää työntekijöiden osallistumista ympäristöasioiden hallintaan on työmarkkinaosapuolten osallistuminen ja tarvittaessa työehtosopimusneuvottelut kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien ja työmarkkinakäytäntöjen mukaisesti. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 8 korostetaan tarvetta edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikkaan ja kannustaa työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan työehtosopimuksista. Lisäksi 16. kesäkuuta 2022 annetussa neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen korostetaan työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia siirtymän työllisyysvaikutusten hallinnassa (johdanto-osan 18 kappale). |
| --- | --- |

2.4

Euroopan komissio tunnustaa vapaaehtoisia ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä koskevissa EMAS-suuntaviivoissaan tehokkaiden kanavien merkityksen työntekijöiden ja heidän edustajiensa osallistumisessa yritysten ympäristöasioiden hallintaan. Tässä suhteessa sopivin tapa edistää työntekijöiden osallistumista ympäristöasioiden hallintaan on työmarkkinaosapuolten osallistuminen ja tarvittaessa työehtosopimusneuvottelut kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien ja työmarkkinakäytäntöjen mukaisesti. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteessa 8 korostetaan tarvetta edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työntekijöiden osallistumista sosiaali-, talous- ja työllisyyspolitiikkaan ja kannustaa työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan työehtosopimuksista. Lisäksi 16. kesäkuuta 2022 annetussa neuvoston suosituksessa oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen korostetaan työmarkkinaosapuolten tärkeää roolia siirtymän työllisyysvaikutusten hallinnassa (johdanto-osan 18 kappale).

| 2.5 | Ottaen lähtökohdaksi työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden tunnustamisen ja täysimääräisen kunnioittamisen ETSK panee merkille EU:n tulevan puheenjohtajavaltion ja käsillä olevaa valmistelevaa lausuntoa pyytäneen Espanjan hallituksen julkilausuman, jonka tavoitteena on edistää sääntelykehystä ja kannustinpolitiikkaa, jotka suosivat ympäristönäkökohtien sisällyttämistä työehtosopimusneuvotteluihin. Tässä lausunnossa esitetään ETSK:n vastaus puheenjohtajavaltio Espanjan pyyntöön ja ehdotuksia aiheesta. |
| --- | --- |

2.5

Ottaen lähtökohdaksi työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden tunnustamisen ja täysimääräisen kunnioittamisen ETSK panee merkille EU:n tulevan puheenjohtajavaltion ja käsillä olevaa valmistelevaa lausuntoa pyytäneen Espanjan hallituksen julkilausuman, jonka tavoitteena on edistää sääntelykehystä ja kannustinpolitiikkaa, jotka suosivat ympäristönäkökohtien sisällyttämistä työehtosopimusneuvotteluihin. Tässä lausunnossa esitetään ETSK:n vastaus puheenjohtajavaltio Espanjan pyyntöön ja ehdotuksia aiheesta.

3.   Työehtosopimusneuvottelujen rooli Euroopan vihreässä siirtymässä ja sitä koskevat tieteelliset tiedot

Työehtosopimusneuvottelujen rooli Euroopan vihreässä siirtymässä ja sitä koskevat tieteelliset tiedot

| 3.1 | ETSK on pannut merkille, että on olemassa yhä enemmän tieteellistä näyttöä siitä, että sisällyttämällä ympäristönäkökohdat työehtosopimusneuvotteluihin voidaan usein eri tavoin edistää ympäristön kestävyyden parantamista, talouden hiilestä irtautumista, kiertotalouden vauhdittamista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa, kun otetaan huomioon neuvottelujen eri osa-alueiden merkittävä vaikutus näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Näitä ovat työntekijöiden liikkuvuus, työn organisointitavat, henkilöstön kouluttaminen vihreän siirtymän prosessien helpottamiseksi, turvallisten ja terveellisten ympäristöjen varmistaminen, sukupuolikysymykset jne. Tämä käy ilmi 30. toukokuuta 2017 talouden viherryttämisen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä työpaikkojen luomiseksi annetusta Euroopan työmarkkinaosapuolten lausunnosta (10) ja niiden yhteisestä hankkeesta ja 7. lokakuuta 2021 kiertotaloudesta annetusta yhteisestä suosituksesta (11). |
| --- | --- |

3.1

ETSK on pannut merkille, että on olemassa yhä enemmän tieteellistä näyttöä siitä, että sisällyttämällä ympäristönäkökohdat työehtosopimusneuvotteluihin voidaan usein eri tavoin edistää ympäristön kestävyyden parantamista, talouden hiilestä irtautumista, kiertotalouden vauhdittamista ja ilmastonmuutoksen torjuntaa, kun otetaan huomioon neuvottelujen eri osa-alueiden merkittävä vaikutus näiden tavoitteiden saavuttamiseen. Näitä ovat työntekijöiden liikkuvuus, työn organisointitavat, henkilöstön kouluttaminen vihreän siirtymän prosessien helpottamiseksi, turvallisten ja terveellisten ympäristöjen varmistaminen, sukupuolikysymykset jne. Tämä käy ilmi 30. toukokuuta 2017 talouden viherryttämisen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä työpaikkojen luomiseksi annetusta Euroopan työmarkkinaosapuolten lausunnosta (10

11

| 3.2 | ETSK katsoo, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin kaikilla tasoilla on olennainen osa demokraattisen kansalaisosallistumisen periaatetta. Tässä tapauksessa se näkyy niin, että työmarkkinaosapuolilla on työmarkkinoilla erityinen rooli, joka on keskeisen tärkeä ilmastohätätilan torjunnassa sekä talouden ja yhteiskunnan vihreän siirtymän toteuttamisessa tehokkaasti ja sosiaalisesti oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

ETSK katsoo, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin kaikilla tasoilla on olennainen osa demokraattisen kansalaisosallistumisen periaatetta. Tässä tapauksessa se näkyy niin, että työmarkkinaosapuolilla on työmarkkinoilla erityinen rooli, joka on keskeisen tärkeä ilmastohätätilan torjunnassa sekä talouden ja yhteiskunnan vihreän siirtymän toteuttamisessa tehokkaasti ja sosiaalisesti oikeudenmukaisesti.

| 3.3 | Euroopan unionin uusiutuvaa energiaa koskevat politiikat edellyttävät, että talouteen, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien tavoitteiden välillä pyritään tasapainoon. Siksi näihin EU:n vihreän siirtymän prosesseihin tarvitaan uusia välineitä, joilla varmistetaan asianmukainen johdonmukaisuus prosessien välillä ja edistetään yksilöiden ja aktiiviväestön pääsemistä työelämään. Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin on hyvä keino tämän tasapainon aikaansaamiseen. |
| --- | --- |

3.3

Euroopan unionin uusiutuvaa energiaa koskevat politiikat edellyttävät, että talouteen, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvien tavoitteiden välillä pyritään tasapainoon. Siksi näihin EU:n vihreän siirtymän prosesseihin tarvitaan uusia välineitä, joilla varmistetaan asianmukainen johdonmukaisuus prosessien välillä ja edistetään yksilöiden ja aktiiviväestön pääsemistä työelämään. Ympäristönäkökohtien sisällyttäminen työehtosopimusneuvotteluihin on hyvä keino tämän tasapainon aikaansaamiseen.

| 3.4 | Ilmastonmuutoksen kiihtyessä on olennaisen tärkeää määrittää, mihin taloudellisen toiminnan ja työllisyyden aloihin ilmastokriisi ja sen välittömät seuraukset vaikuttavat tai tulevat vaikuttamaan eniten. Tämä koskee talouteen, työhön, terveyteen ja sosiaaliseen suojeluun liittyviä ehtoja ja odotuksia sekä yritysten ja työvoiman liikkuvuutta. Näin voidaan ottaa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä ilmastonmuutoksen seurausten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

3.4

Ilmastonmuutoksen kiihtyessä on olennaisen tärkeää määrittää, mihin taloudellisen toiminnan ja työllisyyden aloihin ilmastokriisi ja sen välittömät seuraukset vaikuttavat tai tulevat vaikuttamaan eniten. Tämä koskee talouteen, työhön, terveyteen ja sosiaaliseen suojeluun liittyviä ehtoja ja odotuksia sekä yritysten ja työvoiman liikkuvuutta. Näin voidaan ottaa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä ilmastonmuutoksen seurausten lieventämiseksi.

| 3.5 | EU on puhtaan energian innovatiivisten tuotantoprosessien kärjessä. Niiden tarkoituksena on palauttaa ympäristön ja yhteiskunnan välinen tasapaino ja saada aikaan taloudellisia muutoksia, jotka tuovat mukanaan uusia kunnollisia työllistymismahdollisuuksia. Näihin prosesseihin kuuluu muun muassa uusiutuva energia. ETSK vaatii tällä alalla lisää tutkimusta sekä taloudellista tukea, jolla autetaan tässä mukana olevien yritysten investointeja. |
| --- | --- |

3.5

EU on puhtaan energian innovatiivisten tuotantoprosessien kärjessä. Niiden tarkoituksena on palauttaa ympäristön ja yhteiskunnan välinen tasapaino ja saada aikaan taloudellisia muutoksia, jotka tuovat mukanaan uusia kunnollisia työllistymismahdollisuuksia. Näihin prosesseihin kuuluu muun muassa uusiutuva energia. ETSK vaatii tällä alalla lisää tutkimusta sekä taloudellista tukea, jolla autetaan tässä mukana olevien yritysten investointeja.

| 3.6 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että yhä useammat yritykset ottavat käyttöön yritysten yhteiskuntavastuujärjestelmän, joka sisältää todellisia sitoumuksia kestävään ympäristöasioiden hallintaan. ETSK panee merkille tutkimukset, jotka osoittavat, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista ohjelmista, joihin osallistuminen perustuu sopimuksiin tai yleissopimuksiin, saadaan aiempaa paremmat takeet siitä, että asiaan suhtaudutaan vakavasti ja sitä hoidetaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

3.6

ETSK panee tyytyväisenä merkille, että yhä useammat yritykset ottavat käyttöön yritysten yhteiskuntavastuujärjestelmän, joka sisältää todellisia sitoumuksia kestävään ympäristöasioiden hallintaan. ETSK panee merkille tutkimukset, jotka osoittavat, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevista ohjelmista, joihin osallistuminen perustuu sopimuksiin tai yleissopimuksiin, saadaan aiempaa paremmat takeet siitä, että asiaan suhtaudutaan vakavasti ja sitä hoidetaan tehokkaasti.

| 3.7 | Tärkein tapa jäsentää työntekijöiden osallistumista oikeudenmukaisen siirtymän prosesseihin on se, että tällaisia lausekkeita sisällytetään eri työmarkkinasuhdejärjestelmien eritasoisiin ja ominaisuuksiltaan erilaisiin työehtosopimuksiin. Työehtosopimuksilla voi olla tärkeä rooli siinä, että työnantajien ja työntekijöiden välistä yhteistyötä edistetään niin, että he pystyvät vastaamaan yhdessä vihreään siirtymään. |
| --- | --- |

3.7

Tärkein tapa jäsentää työntekijöiden osallistumista oikeudenmukaisen siirtymän prosesseihin on se, että tällaisia lausekkeita sisällytetään eri työmarkkinasuhdejärjestelmien eritasoisiin ja ominaisuuksiltaan erilaisiin työehtosopimuksiin. Työehtosopimuksilla voi olla tärkeä rooli siinä, että työnantajien ja työntekijöiden välistä yhteistyötä edistetään niin, että he pystyvät vastaamaan yhdessä vihreään siirtymään.

| 3.8 | Työehtosopimuksiin sisällytetään parhaillaan yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita. Näin työehtosopimusneuvotteluilla täydennetään yhteiskuntavastuuseen sisältyviä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja. Edelläkävijä tässä asiassa on esimerkiksi kemianteollisuus. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano edellyttää uutta, erityistä ja yhtenäistä merkintäkehystä, josta saadaan julkisen ja yksityisen sektorin päätöksenteon kannalta merkityksellistä tietoa taloudesta ja ympäristöstä. Tällä eurooppalaisella ympäristömerkintästrategialla parannettaisiin kestäviä julkisia hankintoja ja voitaisiin tukea kiertotaloutta ja tiedonkulkua. Tärkeiden ehtojen, kuten kustannustehokkuuden, luottamuksellisuuden ja oikeasuhteisuuden, on kuitenkin täytyttävä. |
| --- | --- |

3.8

Työehtosopimuksiin sisällytetään parhaillaan yhteiskuntavastuuta koskevia lausekkeita. Näin työehtosopimusneuvotteluilla täydennetään yhteiskuntavastuuseen sisältyviä ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja. Edelläkävijä tässä asiassa on esimerkiksi kemianteollisuus. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano edellyttää uutta, erityistä ja yhtenäistä merkintäkehystä, josta saadaan julkisen ja yksityisen sektorin päätöksenteon kannalta merkityksellistä tietoa taloudesta ja ympäristöstä. Tällä eurooppalaisella ympäristömerkintästrategialla parannettaisiin kestäviä julkisia hankintoja ja voitaisiin tukea kiertotaloutta ja tiedonkulkua. Tärkeiden ehtojen, kuten kustannustehokkuuden, luottamuksellisuuden ja oikeasuhteisuuden, on kuitenkin täytyttävä.

| 3.9 | Ilmanlaatu on tärkeä osa työterveyttä ja turvallisuutta sekä sisällä että ulkona työskenneltäessä. Se vaikuttaa näin ollen työoloihin, ja se olisi otettava huomioon myös työehtosopimusneuvotteluissa. WHO antoi hiljattain uusia arvoja ja maailmanlaajuisia suuntaviivoja ilmanlaadusta ja sen vaikutuksista ihmisten terveyteen, muun muassa ulkona työskentelevien ihmisten työterveyteen. EU:ssa on sen vuoksi ehkä muutettava tällä hetkellä voimassa olevia sääntöjä. Muutokset vaikuttavat työympäristöön ja ympäristöpalvelujen tarjontaan liittyviä ehtoja koskevien työehtosopimusneuvottelujen lisäksi myös investointikustannuksiin. |
| --- | --- |

3.9

Ilmanlaatu on tärkeä osa työterveyttä ja turvallisuutta sekä sisällä että ulkona työskenneltäessä. Se vaikuttaa näin ollen työoloihin, ja se olisi otettava huomioon myös työehtosopimusneuvotteluissa. WHO antoi hiljattain uusia arvoja ja maailmanlaajuisia suuntaviivoja ilmanlaadusta ja sen vaikutuksista ihmisten terveyteen, muun muassa ulkona työskentelevien ihmisten työterveyteen. EU:ssa on sen vuoksi ehkä muutettava tällä hetkellä voimassa olevia sääntöjä. Muutokset vaikuttavat työympäristöön ja ympäristöpalvelujen tarjontaan liittyviä ehtoja koskevien työehtosopimusneuvottelujen lisäksi myös investointikustannuksiin.

| 3.10 | EU:lla on sääntelykehyksiä, jotka suosivat ympäristöasioiden hallinnan sisällyttämistä yrityksiin. Jotta ne olisivat aidosti vaikuttavia, työntekijöiden ja heidän edustajiensa on osallistuttava aktiivisesti. Tämä koskee vapaaehtoisia ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä (EMAS (12)) ja yritysten kestävyysraportointia koskevaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/95/EU (13). Tässä keskitytään työntekijöiden osallistumisen edistämiseen ja ympäristöasioiden hallinnan koulutusohjelmiin. |
| --- | --- |

3.10

EU:lla on sääntelykehyksiä, jotka suosivat ympäristöasioiden hallinnan sisällyttämistä yrityksiin. Jotta ne olisivat aidosti vaikuttavia, työntekijöiden ja heidän edustajiensa on osallistuttava aktiivisesti. Tämä koskee vapaaehtoisia ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä (EMAS (12

13

| 3.11 | ETSK panee merkille, että Euroopassa tehdään yhä enemmän tutkimuksia, joissa tuodaan esiin ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin saatavia etuja. Tällä välineellä edistetään kestäviä tuotantoprosesseja tekemällä sopimuksia, jotka sisältävät lausekkeita ympäristön kannalta suotuisasta itsesääntelystä. Työehtosopimusneuvotteluissa, joissa noudatetaan kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien erityispiirteitä ja kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, voidaan kyetä sopimaan paremmin erityisistä toimenpiteistä, joihin yritysten on ryhdyttävä oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.11

ETSK panee merkille, että Euroopassa tehdään yhä enemmän tutkimuksia, joissa tuodaan esiin ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin saatavia etuja. Tällä välineellä edistetään kestäviä tuotantoprosesseja tekemällä sopimuksia, jotka sisältävät lausekkeita ympäristön kannalta suotuisasta itsesääntelystä. Työehtosopimusneuvotteluissa, joissa noudatetaan kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien erityispiirteitä ja kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta, voidaan kyetä sopimaan paremmin erityisistä toimenpiteistä, joihin yritysten on ryhdyttävä oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi.

4.   Yleishuomiot

Yleishuomiot

| 4.1 | ETSK toteaa, että EU-maiden työehtosopimusneuvotteluja koskevien tutkimusten mukaan ympäristöasioita on sisällytetty työehtosopimuksiin vain vähän. ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan vahvemmin toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään ja ottamaan siinä huomioon tiedottamista ja kuulemista työpaikoilla koskevat käytännöt. |
| --- | --- |

4.1

ETSK toteaa, että EU-maiden työehtosopimusneuvotteluja koskevien tutkimusten mukaan ympäristöasioita on sisällytetty työehtosopimuksiin vain vähän. ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan vahvemmin toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään ja ottamaan siinä huomioon tiedottamista ja kuulemista työpaikoilla koskevat käytännöt.

| 4.2 | Hyvin hallittu siirtyminen päästöttömään talouteen on välttämätöntä ilmastohätätilan ratkaisemiseksi, ja lisäksi sillä voidaan edistää kestävää ja osallistavaa talouden elpymistä. Tarvitaan kuitenkin pitkän aikavälin toimenpiteitä, jotka edellyttävät pitkäkestoisia rahoitusmekanismeja sekä osallistavaa ja vakaata hallintoa. |
| --- | --- |

4.2

Hyvin hallittu siirtyminen päästöttömään talouteen on välttämätöntä ilmastohätätilan ratkaisemiseksi, ja lisäksi sillä voidaan edistää kestävää ja osallistavaa talouden elpymistä. Tarvitaan kuitenkin pitkän aikavälin toimenpiteitä, jotka edellyttävät pitkäkestoisia rahoitusmekanismeja sekä osallistavaa ja vakaata hallintoa.

| 4.3 | Tässä osallistavassa hallintomallissa työelämää voidaan työehtosopimusneuvottelujen avulla mukauttaa niin, että se pystyy kokonaisuudessaan vastaamaan kestävän tuotantomallin tuomaan uuteen haasteeseen. Tämä johtuu siitä, että mallissa pystytään reagoimaan välittömästi, siinä tunnetaan alakohtaiset realiteetit ja voidaan tarjota räätälöityjä ratkaisuja, muun muassa työpaikkojen ja yritysten suojelua. |
| --- | --- |

4.3

Tässä osallistavassa hallintomallissa työelämää voidaan työehtosopimusneuvottelujen avulla mukauttaa niin, että se pystyy kokonaisuudessaan vastaamaan kestävän tuotantomallin tuomaan uuteen haasteeseen. Tämä johtuu siitä, että mallissa pystytään reagoimaan välittömästi, siinä tunnetaan alakohtaiset realiteetit ja voidaan tarjota räätälöityjä ratkaisuja, muun muassa työpaikkojen ja yritysten suojelua.

| 4.4 | ETSK suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot selvittävät alakohtaisten työmarkkinaosapuolten kanssa, mitä lisäarvoa voidaan saada tutkimuksista, joissa käsitellään ilmastohätätilan ja vihreän siirtymän vaikutuksia työllisyysalaan eri tuotantoaloilla. Näin voidaan yksilöidä ja ehdottaa toimenpiteitä, joilla vastataan tehokkaasti taloudellisten toimintaympäristöjen tarpeisiin, ja auttaa työehtosopimusneuvottelujen eri osapuolia hallitsemaan oikeudenmukaista siirtymää työehtosopimuksissaan. |
| --- | --- |

4.4

ETSK suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot selvittävät alakohtaisten työmarkkinaosapuolten kanssa, mitä lisäarvoa voidaan saada tutkimuksista, joissa käsitellään ilmastohätätilan ja vihreän siirtymän vaikutuksia työllisyysalaan eri tuotantoaloilla. Näin voidaan yksilöidä ja ehdottaa toimenpiteitä, joilla vastataan tehokkaasti taloudellisten toimintaympäristöjen tarpeisiin, ja auttaa työehtosopimusneuvottelujen eri osapuolia hallitsemaan oikeudenmukaista siirtymää työehtosopimuksissaan.

| 4.5 | ETSK kannustaa työmarkkinaosapuolia sisällyttämään vihreän siirtymän prosessit työehtosopimuksiin niiden eri alojen yhteisten ja alakohtaisten painopisteiden mukaisesti. Esimerkkinä tästä Euroopassa on maailmanlaajuisen Responsible Care -ohjelman sisällyttäminen Euroopan kemianalan työehtosopimuksiin. |
| --- | --- |

4.5

ETSK kannustaa työmarkkinaosapuolia sisällyttämään vihreän siirtymän prosessit työehtosopimuksiin niiden eri alojen yhteisten ja alakohtaisten painopisteiden mukaisesti. Esimerkkinä tästä Euroopassa on maailmanlaajuisen Responsible Care -ohjelman sisällyttäminen Euroopan kemianalan työehtosopimuksiin.

5.   Erityishuomiot

Erityishuomiot

| 5.1 | ETSK katsoo, että keskustelu ympäristökysymyksistä työehtosopimusneuvotteluissa koskee työmarkkinaosapuolten välillä neuvoteltavissa olevia työehtosopimusten lausekkeita, joilla on välitön ja välillinen vaikutus ympäristöön. Työehtosopimukset voivat kattaa muun muassa seuraavia asioita:






  a) | yritystoiminnan vaikutus ympäristöön |
| --- | --- | --- |

5.1

ETSK katsoo, että keskustelu ympäristökysymyksistä työehtosopimusneuvotteluissa koskee työmarkkinaosapuolten välillä neuvoteltavissa olevia työehtosopimusten lausekkeita, joilla on välitön ja välillinen vaikutus ympäristöön. Työehtosopimukset voivat kattaa muun muassa seuraavia asioita:

a)

yritystoiminnan vaikutus ympäristöön

| b) | työntekijöiden suojeleminen ympäristön ja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta |
| --- | --- |

b)

työntekijöiden suojeleminen ympäristön ja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta

| c) | vihreän siirtymän vaikutus yrityksen toimintaan työn organisoinnin, ammattiprofiilien muuttumisen ja työntekijöiden osaamisen näkökulmasta |
| --- | --- |

c)

vihreän siirtymän vaikutus yrityksen toimintaan työn organisoinnin, ammattiprofiilien muuttumisen ja työntekijöiden osaamisen näkökulmasta

| d) | kohtien a), b) ja c) täytäntöönpanon sisäinen seuranta. |
| --- | --- |

d)

kohtien a), b) ja c) täytäntöönpanon sisäinen seuranta.

ETSK haluaa korostaa työehtosopimusneuvotteluja keskeisenä välineenä, joka voi auttaa yrityksiä ja työntekijöitä vastaamaan ilmastokriisin haasteisiin, joista yksi on yrityksille aiheutuvat kustannukset.

| 5.2 | ETSK katsoo, että Euroopan komission on sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) 154, 155 ja 156 artiklan perusteella kannustettava jäsenvaltioita edistämään yritysten ympäristöasioiden hallinnan sisällyttämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin. Työehtosopimusneuvottelut ovat hyvä keino helpottaa organisaatioiden ja työllisyyden sekä työolojen sopeutumista ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Niissä voidaan arvioida ja esittää yritysten investointikustannuksia, jotta ne voidaan pitää samalla tasolla ja niitä voidaan mukauttaa oikeudenmukaisen kilpailukyvyn vaatimuksiin. |
| --- | --- |

5.2

ETSK katsoo, että Euroopan komission on sopimuksen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT) 154, 155 ja 156 artiklan perusteella kannustettava jäsenvaltioita edistämään yritysten ympäristöasioiden hallinnan sisällyttämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin. Työehtosopimusneuvottelut ovat hyvä keino helpottaa organisaatioiden ja työllisyyden sekä työolojen sopeutumista ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Niissä voidaan arvioida ja esittää yritysten investointikustannuksia, jotta ne voidaan pitää samalla tasolla ja niitä voidaan mukauttaa oikeudenmukaisen kilpailukyvyn vaatimuksiin.

| 5.3 | ETSK kunnioittaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja jäsenvaltioiden keskitetyn sopimisen järjestelmien monimuotoisuutta. Sen mielestä on tarkoituksenmukaista laatia kansallisten oikeudellisten kehysten ja eri alojen välisten sopimusten perusteella sopiva kehys, jossa otetaan huomioon tavoite sosiaalisesti oikeudenmukaisesta vihreästä siirtymästä ja jonka avulla saadaan aikaan tuottava muutos, joka on yhteensopiva laadun ja turvallisuuden kanssa mahdollisimman monissa työpaikoissa. Tämä sisältää myös sekä liiketoimintakustannusten että sosiaalisten kustannusten arvion ja oikeudenmukaisen kustannusten kohdentamisen. Koska työmarkkinasuhdejärjestelmät ovat erilaisia, voitaisiin harkita seuraavia asioita:






  a) | Edistetään työntekijöiden edustajien oikeuksia saada tietoa ja tulla kuulluksi siitä, miten yritys suhtautuu ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

5.3

ETSK kunnioittaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja jäsenvaltioiden keskitetyn sopimisen järjestelmien monimuotoisuutta. Sen mielestä on tarkoituksenmukaista laatia kansallisten oikeudellisten kehysten ja eri alojen välisten sopimusten perusteella sopiva kehys, jossa otetaan huomioon tavoite sosiaalisesti oikeudenmukaisesta vihreästä siirtymästä ja jonka avulla saadaan aikaan tuottava muutos, joka on yhteensopiva laadun ja turvallisuuden kanssa mahdollisimman monissa työpaikoissa. Tämä sisältää myös sekä liiketoimintakustannusten että sosiaalisten kustannusten arvion ja oikeudenmukaisen kustannusten kohdentamisen. Koska työmarkkinasuhdejärjestelmät ovat erilaisia, voitaisiin harkita seuraavia asioita:

a)

Edistetään työntekijöiden edustajien oikeuksia saada tietoa ja tulla kuulluksi siitä, miten yritys suhtautuu ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.

| b) | Edistetään työntekijöiden koulutusta tällä alalla. |
| --- | --- |

b)

Edistetään työntekijöiden koulutusta tällä alalla.

| c) | Otetaan käyttöön lausekkeita, joilla kannustetaan työntekijöitä osallistumaan ympäristöasioihin ja ympäristöasioista vastaaviin komiteoihin, jos tällaisia on olemassa niiden alojen yrityksissä, jotka ovat saaneet ympäristösertifikaatin ISO 14001- tai EMAS-vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Otetaan käyttöön lausekkeita, joilla kannustetaan työntekijöitä osallistumaan ympäristöasioihin ja ympäristöasioista vastaaviin komiteoihin, jos tällaisia on olemassa niiden alojen yrityksissä, jotka ovat saaneet ympäristösertifikaatin ISO 14001- tai EMAS-vaatimusten mukaisesti.

| d) | Edistetään mahdollisuuksien mukaan erityisten yhteisten ympäristöelinten perustamista tai annetaan työterveys- ja työturvallisuuskomitealle vastuu ympäristöasioista ja oikeudenmukaisesta siirtymästä. |
| --- | --- |

d)

Edistetään mahdollisuuksien mukaan erityisten yhteisten ympäristöelinten perustamista tai annetaan työterveys- ja työturvallisuuskomitealle vastuu ympäristöasioista ja oikeudenmukaisesta siirtymästä.

| 5.4 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään, ja harkitsemaan muun muassa sellaisten nimettyjen työntekijöiden roolin kehittämistä, jotka toimivat ympäristösiirtymän edustajina tai yhteyshenkilöinä työpaikan ympäristöön ja ekologiseen siirtymään liittyvissä asioissa. Työpaikalla yrityksen johto ja työntekijöiden edustajat voisivat pohtia, pitäisikö nimetä henkilöitä (heidän ydintehtäviensä lisäksi) tiettyyn rooliin auttamaan yrityksen sopeutumista vihreään siirtymään koskevissa kysymyksissä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan yrityksille ja/tai toimialoille tarvittavat kannustimet edellä mainittujen ympäristösiirtymän edustajien tai yhteyshenkilöiden nimeämiseksi. Myös ammatillisena koulutuksena annettava ympäristökoulutus on suositeltavaa. |
| --- | --- |

5.4

ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen toimia ja aloitteita, joilla kannustetaan työnantajia ja työntekijöitä sopeutumaan vihreään siirtymään, ja harkitsemaan muun muassa sellaisten nimettyjen työntekijöiden roolin kehittämistä, jotka toimivat ympäristösiirtymän edustajina tai yhteyshenkilöinä työpaikan ympäristöön ja ekologiseen siirtymään liittyvissä asioissa. Työpaikalla yrityksen johto ja työntekijöiden edustajat voisivat pohtia, pitäisikö nimetä henkilöitä (heidän ydintehtäviensä lisäksi) tiettyyn rooliin auttamaan yrityksen sopeutumista vihreään siirtymään koskevissa kysymyksissä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan yrityksille ja/tai toimialoille tarvittavat kannustimet edellä mainittujen ympäristösiirtymän edustajien tai yhteyshenkilöiden nimeämiseksi. Myös ammatillisena koulutuksena annettava ympäristökoulutus on suositeltavaa.

| 5.5 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan asianmukaiset puitteet ja edellytykset liikkuvuuslausekkeiden edistämiseksi työehtosopimuksissa siten, että niihin sisällytetään kestävää, terveellistä ja turvallista työvoiman liikkuvuutta koko työympäristössä koskevia järjestelmiä, jotta voidaan vähentää yksityisten ajoneuvojen käyttöä ja siten päästöjä. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tehokkaita ja vaikuttavia järjestelmiä tämän mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

5.5

ETSK kehottaa jäsenvaltioita luomaan asianmukaiset puitteet ja edellytykset liikkuvuuslausekkeiden edistämiseksi työehtosopimuksissa siten, että niihin sisällytetään kestävää, terveellistä ja turvallista työvoiman liikkuvuutta koko työympäristössä koskevia järjestelmiä, jotta voidaan vähentää yksityisten ajoneuvojen käyttöä ja siten päästöjä. Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tehokkaita ja vaikuttavia järjestelmiä tämän mahdollistamiseksi.

| 5.6 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään unionin oikeuden, myös ympäristölainsäädännön, rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelua koskevan direktiivin EU/2019/1937. Nämä oikeudet edistäisivät merkittävästi ympäristön kannalta kestävään ja sosiaalisesti oikeudenmukaiseen taloudelliseen siirtymään perustuvan EU:n elpymispolitiikan noudattamista. |
| --- | --- |

5.6

ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään unionin oikeuden, myös ympäristölainsäädännön, rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelua koskevan direktiivin EU/2019/1937. Nämä oikeudet edistäisivät merkittävästi ympäristön kannalta kestävään ja sosiaalisesti oikeudenmukaiseen taloudelliseen siirtymään perustuvan EU:n elpymispolitiikan noudattamista.

| 5.7 | ETSK kehottaa työmarkkinaosapuolia harkitsemaan ja helpottamaan asianmukaisten suhteiden luomista ja tasapuolisten suositusten, suuntaviivojen ja toimintalinjojen laatimista, jotta ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin tulisi yksi parhaista ja laadukkaista välineistä, joilla varmistetaan tasapainoinen tuotantomalli, jossa kilpailukyky yhdistyy koko paikallisen ja maailmanlaajuisen ympäristön suojeluun, ja edistetään sitä. |
| --- | --- |

5.7

ETSK kehottaa työmarkkinaosapuolia harkitsemaan ja helpottamaan asianmukaisten suhteiden luomista ja tasapuolisten suositusten, suuntaviivojen ja toimintalinjojen laatimista, jotta ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä työehtosopimusneuvotteluihin tulisi yksi parhaista ja laadukkaista välineistä, joilla varmistetaan tasapainoinen tuotantomalli, jossa kilpailukyky yhdistyy koko paikallisen ja maailmanlaajuisen ympäristön suojeluun, ja edistetään sitä.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiapolitiikka ja työmarkkinat: työllisyysvaikutukset energiasiirtymää toteuttavilla alueilla” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 146, 27.4.2023, s. 4). https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/energy-policy-and-labour-market-consequences-employment-regions-undergoing-energy-transitions

1

(2)  https://www.epsu.org/article/what-green-collective-bargaining

2

(3)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

3

(4)  Suosituksessa todetaan muun muassa, että ”jotta vihreää siirtymää voitaisiin edistää osallistavalla ja demokraattisella tavalla sisällyttämällä oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteet päätöksentekoon alusta alkaen kaikilla tasoilla ja varmistamalla, että oikeudenmukaista siirtymää koskevaan politiikkaan sovelletaan tehokasta koko yhteiskunnan kattavaa lähestymistapaa, jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet: otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla – kunnioittaen niiden riippumattomuutta – aktiivisesti mukaan kaikkiin tämän suosituksen mukaisiin päätöksenteko- ja täytäntöönpanovaiheisiin, tarvittaessa myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla, ja edistetään myös työmarkkinaosapuolten täysipainoista osallistumista päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaisten teollisten ekosysteemien siirtymäväylien suunnitteluun ja toteuttamiseen”.

4

(5)  Jotta voidaan jatkuvasti parantaa kemianteollisuuden toimintaa turvallisuuden, terveyden suojelun ja ympäristön alalla kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti ja voimassa olevan lainsäädännön ja tämän sopimuksen määräysten noudattamisen lisäksi, allekirjoittajaosapuolet sitoutuvat edistämään yritysten liittymistä kemianteollisuuden kansainväliseen ohjelmaan ”Responsible Care” ja tekemään siihen liittyvää yhteistyötä sekä pyrkimään tässä vapaaehtoisessa, julkisessa ja aktiivisessa kemianteollisuuden yritysten aloitteessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen. https://www.feique.org/programa-responsible-care/

5

(6)  https://www.businesseurope.eu/publications/european-social-dialogue-work-programme-2022-2024

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  ETSK:n lausunto ”Energiapolitiikka ja työmarkkinat: työllisyysvaikutukset energiasiirtymää toteuttavilla alueilla” (EUVL C 146, 27.4.2023, s.4).

8

(9)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_emp/@emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf

9

(10)  https://www.etuc.org/sites/default/files/document/files/2017-05-29_kick_off_draft_declaration_eu_social_partners_on_green_jobs_final.pdf

10

(11)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

11

(12)  Komission asetus (EU) 2018/2026, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 liitteen IV muuttamisesta (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 18).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

13

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/34

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Toimet hiviin liittyvän leimautumisen torjumiseksi”

(puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/06)

| Esittelijä: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Nicoletta MERLO |

Esittelijä:

Pietro Vittorio BARBIERI

Pietro Vittorio BARBIERI

Yhteisesittelijä:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö | 8.12.2022 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 201/0/6 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö

8.12.2022 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

valmisteleva lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

201/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopa talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Espanjan aloitteeseen, jonka tavoitteena on poistaa Euroopasta hiviin liittyvä leimaaminen ja syrjintä vuoteen 2030 mennessä. Asia on sivuutettu liian pitkään, vaikka saatavilla olevat tiedot osoittavat yksiselitteisesti, että sen haitalliset seuraukset tuntuvat edelleen eri puolilla maailmaa tietyissä sosiaalisissa yhteyksissä ja hivin kannalta keskeisten väestöryhmien keskuudessa. ETSK yhtyykin puheenjohtajavaltio Espanjan näkemykseen siitä, että hiviin liittyvän leimaamisen ja syrjinnän lopettamisen olisi oltava yksi EU:n poliittisista painopisteistä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti puheenjohtajavaltio Espanjan aloitteeseen, jonka tavoitteena on poistaa Euroopasta hiviin liittyvä leimaaminen ja syrjintä vuoteen 2030 mennessä. Asia on sivuutettu liian pitkään, vaikka saatavilla olevat tiedot osoittavat yksiselitteisesti, että sen haitalliset seuraukset tuntuvat edelleen eri puolilla maailmaa tietyissä sosiaalisissa yhteyksissä ja hivin kannalta keskeisten väestöryhmien keskuudessa. ETSK yhtyykin puheenjohtajavaltio Espanjan näkemykseen siitä, että hiviin liittyvän leimaamisen ja syrjinnän lopettamisen olisi oltava yksi EU:n poliittisista painopisteistä.

| 1.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että EU:n toimielinten on annettava Euroopan parlamentille 1. joulukuuta 2023 korkean tason julkilausuma, ja sitoutuu tukemaan sitä ja osallistumaan siihen kaikilla mahdollisilla tasoilla, tavoilla ja foorumeilla. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on samaa mieltä siitä, että EU:n toimielinten on annettava Euroopan parlamentille 1. joulukuuta 2023 korkean tason julkilausuma, ja sitoutuu tukemaan sitä ja osallistumaan siihen kaikilla mahdollisilla tasoilla, tavoilla ja foorumeilla.

| 1.3 | ETSK katsoo, että leimautumisen, syrjinnän ja väärien stereotypioiden välttämiseksi on tärkeää edistää valistusta, koulutusta ja tiedotusta erityisesti kouluissa ja tähän on osallistettava järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta sekä nuoriso- ja opiskelijajärjestöt. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että leimautumisen, syrjinnän ja väärien stereotypioiden välttämiseksi on tärkeää edistää valistusta, koulutusta ja tiedotusta erityisesti kouluissa ja tähän on osallistettava järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta sekä nuoriso- ja opiskelijajärjestöt.

| 1.4 | On kartoitettava ja poistettava ennaltaehkäisevän prep-lääkityksen saatavuuden esteitä lääkkeiden saamisen helpottamiseksi ja edettävä niiden käytön yleistämisessä, jotta voidaan saavuttaa laajempi osa väestöstä ja siten nopeuttaa kehitystä kohti aids-epidemian kukistamista vuoteen 2030 mennessä. Ehkäisevillä toimenpiteillä, kuten altistusta edeltävällä ja sen jälkeisellä profylaksilla ja ennaltaehkäisevällä lääkityksellä, voi olla merkittävä vaikutus hivin ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden hallinnassa. |
| --- | --- |

1.4

On kartoitettava ja poistettava ennaltaehkäisevän prep-lääkityksen saatavuuden esteitä lääkkeiden saamisen helpottamiseksi ja edettävä niiden käytön yleistämisessä, jotta voidaan saavuttaa laajempi osa väestöstä ja siten nopeuttaa kehitystä kohti aids-epidemian kukistamista vuoteen 2030 mennessä. Ehkäisevillä toimenpiteillä, kuten altistusta edeltävällä ja sen jälkeisellä profylaksilla ja ennaltaehkäisevällä lääkityksellä, voi olla merkittävä vaikutus hivin ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden hallinnassa.

| 1.5 | Hivin kantajilla on oltava yhtäläiset mahdollisuudet työelämään ja ammatilliseen kasvuun. Heille olisi myös tarjottava mahdollisuus erityisjärjestelyihin, kuten joustaviin työaikoihin tai pidempiin poissaoloihin lääkärikäyntejä varten, sekä varmuus luottamuksellisuudesta. |
| --- | --- |

1.5

Hivin kantajilla on oltava yhtäläiset mahdollisuudet työelämään ja ammatilliseen kasvuun. Heille olisi myös tarjottava mahdollisuus erityisjärjestelyihin, kuten joustaviin työaikoihin tai pidempiin poissaoloihin lääkärikäyntejä varten, sekä varmuus luottamuksellisuudesta.

| 1.6 | ETSK pitää tärkeänä toteuttaa keskeisille väestöryhmille tarkoitettuja erityistoimenpiteitä. Jotta hiv-epidemiaa voidaan torjua tehokkaasti, näille ryhmille on suunnattava kohdennettua tiedotusta ja institutionaalisia ennaltaehkäisyohjelmia, niin että heille voidaan tarjota erityisiä palveluja proaktiivisesti, mahdollisesti valtiosta riippumattomien, yhteisöperustaisten järjestöjen avulla. |
| --- | --- |

1.6

ETSK pitää tärkeänä toteuttaa keskeisille väestöryhmille tarkoitettuja erityistoimenpiteitä. Jotta hiv-epidemiaa voidaan torjua tehokkaasti, näille ryhmille on suunnattava kohdennettua tiedotusta ja institutionaalisia ennaltaehkäisyohjelmia, niin että heille voidaan tarjota erityisiä palveluja proaktiivisesti, mahdollisesti valtiosta riippumattomien, yhteisöperustaisten järjestöjen avulla.

| 1.7 | Koska aids-epidemia on Ukrainassa toiseksi laajin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueella, ETSK korostaa, että ukrainalaisia pakolaisia vastaanottavien maiden on tärkeää varmistaa pakolaisille jatkuvat ja maksuttomat hiv-testit ja -hoidot kotipaikka-asemasta riippumatta. Suurin osa pakolaisista on naisia ja lapsia, joten laajennettu testaus sairaaloissa, perusterveydenhuollossa ja yhteisöissä voi olla sopivin muoto ukrainalaispakolaisten kannalta. |
| --- | --- |

1.7

Koska aids-epidemia on Ukrainassa toiseksi laajin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueella, ETSK korostaa, että ukrainalaisia pakolaisia vastaanottavien maiden on tärkeää varmistaa pakolaisille jatkuvat ja maksuttomat hiv-testit ja -hoidot kotipaikka-asemasta riippumatta. Suurin osa pakolaisista on naisia ja lapsia, joten laajennettu testaus sairaaloissa, perusterveydenhuollossa ja yhteisöissä voi olla sopivin muoto ukrainalaispakolaisten kannalta.

| 1.8 | Antiretroviraalisella hoidolla voi olla kahtalainen rooli hivin kantajien terveyden parantamisessa ja hivin leviämisen tehokkaassa ehkäisemisessä, koska se vähentää virustaakkaa erittäin tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.8

Antiretroviraalisella hoidolla voi olla kahtalainen rooli hivin kantajien terveyden parantamisessa ja hivin leviämisen tehokkaassa ehkäisemisessä, koska se vähentää virustaakkaa erittäin tehokkaasti.

| 1.9 | Hiv-infektion oikea-aikainen diagnosointi, hoidon varhainen aloittaminen ja sen jatkuvuus ovat infektion leviämisen hallinnan kulmakiviä. Koska useat maat ovat jo saavuttaneet nykyisen tavoitteen, ETSK kehottaa asettamaan kaikille maille uuden kunnianhimoisemman tavoitteen vuodelle 2030 ja nostamaan testauksen, hoidon ja virologisen suppression kattavuuden jopa 95 prosenttiin. |
| --- | --- |

1.9

Hiv-infektion oikea-aikainen diagnosointi, hoidon varhainen aloittaminen ja sen jatkuvuus ovat infektion leviämisen hallinnan kulmakiviä. Koska useat maat ovat jo saavuttaneet nykyisen tavoitteen, ETSK kehottaa asettamaan kaikille maille uuden kunnianhimoisemman tavoitteen vuodelle 2030 ja nostamaan testauksen, hoidon ja virologisen suppression kattavuuden jopa 95 prosenttiin.

| 1.10 | Hoitojatkumo ja ennaltaehkäisyn jatkumo voivat toimia synergisesti kokonaisvaltaisena keinona torjua hiv-epidemiaa, joten olisi tarpeen huolehtia niiden kehityksestä ja toteutuksesta. |
| --- | --- |

1.10

Hoitojatkumo ja ennaltaehkäisyn jatkumo voivat toimia synergisesti kokonaisvaltaisena keinona torjua hiv-epidemiaa, joten olisi tarpeen huolehtia niiden kehityksestä ja toteutuksesta.

| 1.11 | ETSK peräänkuuluttaa uusia ja innovatiivisia strategioita varhaisen diagnosoinnin parantamiseksi ja tartunnan saaneiden tietoisuuden lisäämiseksi infektiosta. Olisi kehitettävä monipuolisia ja käyttäjäystävällisiä toimintamalleja laajemmin saatavilla olevaan hiv-testaukseen – esimerkiksi pikatestaus, yhteisötestaus ja kotitestaus – sekä yhdennetty toimintamalli hiv-testejä ja hepatiitti B- ja C -testejä varten. |
| --- | --- |

1.11

ETSK peräänkuuluttaa uusia ja innovatiivisia strategioita varhaisen diagnosoinnin parantamiseksi ja tartunnan saaneiden tietoisuuden lisäämiseksi infektiosta. Olisi kehitettävä monipuolisia ja käyttäjäystävällisiä toimintamalleja laajemmin saatavilla olevaan hiv-testaukseen – esimerkiksi pikatestaus, yhteisötestaus ja kotitestaus – sekä yhdennetty toimintamalli hiv-testejä ja hepatiitti B- ja C -testejä varten.

| 1.12 | Yhteisöillä on elintärkeä rooli hivin torjunnassa, sillä ne edistävät vastuullisuutta ja ennaltaehkäisevää aktivismia, toteuttavat toimia ja antavat panoksensa innovaatioihin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä pitkäjänteisen edistymisen kannalta. |
| --- | --- |

1.12

Yhteisöillä on elintärkeä rooli hivin torjunnassa, sillä ne edistävät vastuullisuutta ja ennaltaehkäisevää aktivismia, toteuttavat toimia ja antavat panoksensa innovaatioihin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä pitkäjänteisen edistymisen kannalta.

| 1.13 | Edistymisen jatkamiseksi ja nopeuttamiseksi näiden tavoitteiden saavuttamisessa ETSK kehottaa toteuttamaan lisätoimia uusien ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon alalla, jotta voidaan lisätä tietämystä hiv-positiivisuudesta ja hoidon kattavuudesta, vähentää hivin leviämistä ja siten hiv-tartuntoja ja rajoittaa syrjinnän perusteita muun muassa työhön pääsyssä tai rahoituspalvelujen saamisessa. |
| --- | --- |

1.13

Edistymisen jatkamiseksi ja nopeuttamiseksi näiden tavoitteiden saavuttamisessa ETSK kehottaa toteuttamaan lisätoimia uusien ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon alalla, jotta voidaan lisätä tietämystä hiv-positiivisuudesta ja hoidon kattavuudesta, vähentää hivin leviämistä ja siten hiv-tartuntoja ja rajoittaa syrjinnän perusteita muun muassa työhön pääsyssä tai rahoituspalvelujen saamisessa.

2.   Hiv Euroopassa

Hiv Euroopassa

| 2.1 | Hiv on edelleen merkittävä kansanterveydellinen ongelma, joka koskettaa yli 36:ta miljoonaa ihmistä maailmassa. Heistä 2,3 miljoonaa asuu WHO:n Euroopan alueella, erityisesti alueen itäosissa. Vuonna 2021 Euroopan alueella todettiin lähes 107 000 hiv-tartuntaa, joista noin 17 000 EU:n ja ETA:n alueella. Hiv-diagnoosit ovat olleet laskusuunnassa vuodesta 2012. Vuosina 2020 ja 2021 lasku oli jyrkempää ( - 24%) mahdollisesti johtuen covid-19-pandemian vaikutuksista terveydenhoitopalvelujen käyttöön ja/tai tartuntojen vähenemisestä covid-19-pandemian aikaisten kansanterveystoimenpiteiden takia. |
| --- | --- |

2.1

Hiv on edelleen merkittävä kansanterveydellinen ongelma, joka koskettaa yli 36:ta miljoonaa ihmistä maailmassa. Heistä 2,3 miljoonaa asuu WHO:n Euroopan alueella, erityisesti alueen itäosissa. Vuonna 2021 Euroopan alueella todettiin lähes 107 000 hiv-tartuntaa, joista noin 17 000 EU:n ja ETA:n alueella. Hiv-diagnoosit ovat olleet laskusuunnassa vuodesta 2012. Vuosina 2020 ja 2021 lasku oli jyrkempää ( - 24%) mahdollisesti johtuen covid-19-pandemian vaikutuksista terveydenhoitopalvelujen käyttöön ja/tai tartuntojen vähenemisestä covid-19-pandemian aikaisten kansanterveystoimenpiteiden takia.

| 2.2 | Hivin vaikutus tuntuu Euroopassa suhteettoman voimakkaasti sosiaalisesti syrjäytyneiden ja leimautuneiden ryhmien keskuudessa: esimerkiksi pistettäviä huumeita käyttävät henkilöt ja heidän seksikumppaninsa, miehet, joilla on seksiä miesten kanssa, transihmiset, seksityöntekijät, vangit ja maahanmuuttajat. |
| --- | --- |

2.2

Hivin vaikutus tuntuu Euroopassa suhteettoman voimakkaasti sosiaalisesti syrjäytyneiden ja leimautuneiden ryhmien keskuudessa: esimerkiksi pistettäviä huumeita käyttävät henkilöt ja heidän seksikumppaninsa, miehet, joilla on seksiä miesten kanssa, transihmiset, seksityöntekijät, vangit ja maahanmuuttajat.

| 2.3 | Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi erilaisia epidemiologisia malleja ja suuntauksia WHO:n Euroopan alueiden maissa: pääasiallinen tartuntatapa EU:n ja ETA:n alueella ja Länsi-Euroopassa on sukupuoliteitse tapahtuva tartunta miesten välillä, ja alueen itäosissa tartunnat tapahtuvat pääasiassa huumeiden pistoskäytön välityksellä. |
| --- | --- |

2.3

Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi erilaisia epidemiologisia malleja ja suuntauksia WHO:n Euroopan alueiden maissa: pääasiallinen tartuntatapa EU:n ja ETA:n alueella ja Länsi-Euroopassa on sukupuoliteitse tapahtuva tartunta miesten välillä, ja alueen itäosissa tartunnat tapahtuvat pääasiassa huumeiden pistoskäytön välityksellä.

| 2.4 | Useissa alueen maissa haasteena on edelleen hivin myöhäinen diagnosointi: yli 50 prosenttia saa diagnoosin vasta sitten, kun CD4-solujen määrä on alle 350/mmc. |
| --- | --- |

2.4

Useissa alueen maissa haasteena on edelleen hivin myöhäinen diagnosointi: yli 50 prosenttia saa diagnoosin vasta sitten, kun CD4-solujen määrä on alle 350/mmc.

3.   Ukrainalaisten pakolaisten hiv-hoidon jatkumo

Ukrainalaisten pakolaisten hiv-hoidon jatkumo

| 3.1 | Sodan käynnistyttyä 24. helmikuuta 2022 yli 13,5 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan tai pakenemaan naapurimaihin pakolaisina. Näiden joukossa on hivin kantajia (arviolta 10 000–30 000) ja hivin kannalta keskeisiin ryhmiin kuuluvia. |
| --- | --- |

3.1

Sodan käynnistyttyä 24. helmikuuta 2022 yli 13,5 miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotiseudultaan tai pakenemaan naapurimaihin pakolaisina. Näiden joukossa on hivin kantajia (arviolta 10 000–30 000) ja hivin kannalta keskeisiin ryhmiin kuuluvia.

| 3.2 | Aids-epidemia on Ukrainassa toiseksi laajin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueella. Uusien hiv-tapausten määrä kasvoi vuosien 2016 ja 2019 välisenä aikana 14 240:sta 16 270:een ja laski vuonna 2020 hieman eli 15 660:een, todennäköisesti covid-19-kriisin vuoksi. Seurantatietojen mukaan 9 000–10 000:ssa näistä tapauksista tartunta oli saatu heteroseksissä ja noin 5 000 tapauksessa huumeiden pistoskäytön välityksellä. |
| --- | --- |

3.2

Aids-epidemia on Ukrainassa toiseksi laajin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian alueella. Uusien hiv-tapausten määrä kasvoi vuosien 2016 ja 2019 välisenä aikana 14 240:sta 16 270:een ja laski vuonna 2020 hieman eli 15 660:een, todennäköisesti covid-19-kriisin vuoksi. Seurantatietojen mukaan 9 000–10 000:ssa näistä tapauksista tartunta oli saatu heteroseksissä

noin 5 000 tapauksessa huumeiden pistoskäytön välityksellä

| 3.3 | Ennen sodan alkua Ukraina oli edistynyt merkittävästi aidsin torjunnassa: hiv-hoitoa sai ilmaiseksi valtion hiv-klinikoilla eri puolilla maata, ja yhä useammat hiv-potilaat saivat antiretroviraalista hoitoa. Vuonna 2021 arvioitiin, että 240 000:sta hivin kantajasta (0,6 prosenttia Ukrainan väestöstä) yli 150 000 sai antiretroviraalista hoitoa (62 prosenttia) ja että 94 prosenttia hoitoa saaneista oli tilanteessa, jossa virusmäärä oli vähentynyt. |
| --- | --- |

3.3

Ennen sodan alkua Ukraina oli edistynyt merkittävästi aidsin torjunnassa: hiv-hoitoa sai ilmaiseksi valtion hiv-klinikoilla eri puolilla maata, ja yhä useammat hiv-potilaat saivat antiretroviraalista hoitoa. Vuonna 2021 arvioitiin, että 240 000:sta hivin kantajasta (0,6 prosenttia Ukrainan väestöstä) yli 150 000 sai antiretroviraalista hoitoa (62 prosenttia) ja että 94 prosenttia hoitoa saaneista oli tilanteessa, jossa virusmäärä oli vähentynyt.

| 3.4 | YK:n järjestöt ja paikan päällä toimivat kumppanit, kuten UNAIDSin hätärahasto, ovat tehneet Ukrainassa tiivistä yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa avun tarpeessa olevien ihmisten tavoittamiseksi ja auttamiseksi. Viime aikoina ne ovat toimittaneet humanitaarista apua maan pahoin kärsineille alueille, minne on päästy vasta hiljattain. Hallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen koalitio on ollut ja on edelleen hivin tehokkaan torjunnan kulmakivi Ukrainassa sodan aikana. |
| --- | --- |

3.4

YK:n järjestöt ja paikan päällä toimivat kumppanit, kuten UNAIDSin hätärahasto, ovat tehneet Ukrainassa tiivistä yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa avun tarpeessa olevien ihmisten tavoittamiseksi ja auttamiseksi. Viime aikoina ne ovat toimittaneet humanitaarista apua maan pahoin kärsineille alueille, minne on päästy vasta hiljattain. Hallituksen, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen koalitio on ollut ja on edelleen hivin tehokkaan torjunnan kulmakivi Ukrainassa sodan aikana.

| 3.5 | UNAIDS tukee yhä hivin ehkäisyä, testausta ja hoitoa ja antaa tukea sodan koettelemille ja konfliktin vuoksi siirtymään joutuneille ihmisille kaikkialla Ukrainassa. |
| --- | --- |

3.5

UNAIDS tukee yhä hivin ehkäisyä, testausta ja hoitoa ja antaa tukea sodan koettelemille ja konfliktin vuoksi siirtymään joutuneille ihmisille kaikkialla Ukrainassa.

| 3.6 | Heinäkuussa 2022 julkaistussa Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) asiakirjassa (1) esitetään keskeisiä näkökohtia päätöksenteon ja käytännön palvelujen tueksi, jotta ukrainalaisille pakolaisille annettavan hiv-hoidon laatuvaatimuksista voidaan pitää kiinni. Erityisesti on tärkeää, että vastaanottajamaat varmistavat ukrainalaisille pakolaisille jatkuvan ja maksuttoman hiv-testauksen ja hoidon kotipaikka-asemasta riippumatta, sillä antiretroviraalisiin hoitoihin pääsyn rajoittaminen lisää sairauden, kuoleman, resistenttien kantojen ilmaantumisen ja mahdollisen tartunnan välittymisen riskiä. Suurin osa pakolaisista on naisia ja lapsia, joten laajennettu testaus sairaaloissa, perusterveydenhuollossa ja yhteisöissä voi olla sopivin muoto ukrainalaispakolaisille. |
| --- | --- |

3.6

Heinäkuussa 2022 julkaistussa Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) asiakirjassa (1

4.   Hiv maailmanlaajuisesti

Hiv maailmanlaajuisesti

| 4.1 | Maailmalla ollaan vahvasti yhtä mieltä siitä, että välineet aids-epidemian kukistamiseksi ovat olemassa. Yhä useammat kahden viime vuosikymmenen aikana erilaisissa ympäristöissä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että antiretroviraalisella hoidolla voi olla kahtalainen rooli hivin kantajien terveyden parantamisessa ja hivin leviämisen tehokkaassa ehkäisemisessä (ennaltaehkäisevä lääkitys), koska se vähentää erittäin tehokkaasti veren HI-viruspitoisuutta (alle 200 viruskopiota millilitrassa verta). |
| --- | --- |

4.1

Maailmalla ollaan vahvasti yhtä mieltä siitä, että välineet aids-epidemian kukistamiseksi ovat olemassa. Yhä useammat kahden viime vuosikymmenen aikana erilaisissa ympäristöissä tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet, että antiretroviraalisella hoidolla voi olla kahtalainen rooli hivin kantajien terveyden parantamisessa ja hivin leviämisen tehokkaassa ehkäisemisessä (ennaltaehkäisevä lääkitys), koska se vähentää erittäin tehokkaasti veren HI-viruspitoisuutta (alle 200 viruskopiota millilitrassa verta).

| 4.2 | Viime vuosina käyttöön on vakiintunut laajalti strategia, jossa infektion leviämisen hallinnan kulmakivinä pidetään hiv-infektion oikea-aikaista diagnosointia, hoidon varhaista aloittamista ja hoitojatkumoa. Vuonna 2014 UNAIDS asetti 90-90-90-tavoitteen (90 prosenttia hivin kantajista diagnosoidaan, 90 prosenttia kantajista saa hoitoa, ja hoitoa saavista 90 prosentilla virusmäärä veressä laskee). Jos nämä tavoitteet saavutetaan, 73 prosentilla kaikista hivin kantajista virustaakka pienenee, eivätkä ne, joiden virustaso on laskenut alle mittausrajan, voi levittää HI-virusta. |
| --- | --- |

4.2

Viime vuosina käyttöön on vakiintunut laajalti strategia, jossa infektion leviämisen hallinnan kulmakivinä pidetään hiv-infektion oikea-aikaista diagnosointia, hoidon varhaista aloittamista ja hoitojatkumoa. Vuonna 2014 UNAIDS asetti 90-90-90-tavoitteen (90 prosenttia hivin kantajista diagnosoidaan, 90 prosenttia kantajista saa hoitoa, ja hoitoa saavista 90 prosentilla virusmäärä veressä laskee). Jos nämä tavoitteet saavutetaan, 73 prosentilla kaikista hivin kantajista virustaakka pienenee, eivätkä ne, joiden virustaso on laskenut alle mittausrajan, voi levittää HI-virusta.

| 4.3 | On näyttöä siitä, että vuoden 2020 lopussa useissa maissa, jotka ovat maantieteellisiltä olosuhteiltaan, tulotasoltaan ja epidemiologiselta tilanteeltaan erilaisia, tavoite oli jo saavutettu. Asiantuntijat katsovat, että näiden tulosten valossa kaikki maat voisivat mahdollisesti saavuttaa vuoteen 2030 mennessä uuden kunnianhimoisemman tavoitteen ja nostaa testauksen, hoidon ja virologisen suppression kattavuuden jopa 95 prosenttiin. Jotta voidaan jatkaa ja nopeuttaa edistymistä näiden hiv-epidemian torjuntatavoitteiden saavuttamisessa, tarvitaan lisätoimia uusien ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon alalla tietämyksen lisäämiseksi hiv-positiivisuudesta ja hoidon kattavuudesta (yleismaailmallinen testaa ja hoida -malli) ja hivin leviämisen ja siten hiv-tartuntojen vähentämiseksi. Uusissa ohjelmissa ei pitäisi keskittyä yksinomaan standarditoimenpiteisiin, vaan ne olisi toteutettava hivin kantajien tarpeiden ja erityisvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3

On näyttöä siitä, että vuoden 2020 lopussa useissa maissa, jotka ovat maantieteellisiltä olosuhteiltaan, tulotasoltaan ja epidemiologiselta tilanteeltaan erilaisia, tavoite oli jo saavutettu. Asiantuntijat katsovat, että näiden tulosten valossa kaikki maat voisivat mahdollisesti saavuttaa vuoteen 2030 mennessä uuden kunnianhimoisemman tavoitteen ja nostaa testauksen, hoidon ja virologisen suppression kattavuuden jopa 95 prosenttiin. Jotta voidaan jatkaa ja nopeuttaa edistymistä näiden hiv-epidemian torjuntatavoitteiden saavuttamisessa, tarvitaan lisätoimia uusien ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon alalla tietämyksen lisäämiseksi hiv-positiivisuudesta ja hoidon kattavuudesta (yleismaailmallinen testaa ja hoida -malli) ja hivin leviämisen ja siten hiv-tartuntojen vähentämiseksi. Uusissa ohjelmissa ei pitäisi keskittyä yksinomaan standarditoimenpiteisiin, vaan ne olisi toteutettava hivin kantajien tarpeiden ja erityisvaatimusten mukaisesti.

| 4.4 | Viime aikoina on ehdotettu yhä useammin hiv-hoidon jatkuvuuden rinnalle hivin ehkäisyn jatkuvuutta. Kohderyhmänä on hiv-tartunnan vaarassa oleva väestönosa, ja tarkoituksena on varmistaa, etteivät ihmiset saa tartuntaa. Hivin ehkäisyn jatkuvuuden perustana on hiv-testaus, jonka jälkeen henkilöt, joilla ei ole hiv-tartuntaa, saatetaan ennaltaehkäisypalvelujen piiriin, pidetään näiden palvelujen piirissä ja sitoutetaan niihin, jotta he voivat saada jatkuvaa neuvontaa riskien vähentämisestä ja kondomin jatkuvasta säännönmukaisesta käytöstä hiv-tartuntojen ja hivin leviämisen ehkäisemiseksi. Palvelujen piirissä pitäminen on tärkeää myös, jotta voidaan varmistaa toistuvat hiv-testit sekä hivin varhainen diagnosointi tartuntatapauksessa. Tartunnan vasta saaneet henkilöt on saatettava viipymättä hiv-hoidon ja muiden, ennaltaehkäisevien palvelujen piiriin (esimerkiksi kumppanien testaus, kondomin käyttö ja antiretroviruslääkkeiden käyttö ennaltaehkäisytarkoituksessa). Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että sekä hoidon että ennaltaehkäisyn jatkumo voi olla väestötasolla synergisesti täysipainoinen ratkaisu hiv-epidemian torjunnassa. |
| --- | --- |

4.4

Viime aikoina on ehdotettu yhä useammin hiv-hoidon jatkuvuuden rinnalle hivin ehkäisyn jatkuvuutta. Kohderyhmänä on hiv-tartunnan vaarassa oleva väestönosa, ja tarkoituksena on varmistaa, etteivät ihmiset saa tartuntaa. Hivin ehkäisyn jatkuvuuden perustana on hiv-testaus, jonka jälkeen henkilöt, joilla ei ole hiv-tartuntaa, saatetaan ennaltaehkäisypalvelujen piiriin, pidetään näiden palvelujen piirissä ja sitoutetaan niihin, jotta he voivat saada jatkuvaa neuvontaa riskien vähentämisestä ja kondomin jatkuvasta säännönmukaisesta käytöstä hiv-tartuntojen ja hivin leviämisen ehkäisemiseksi. Palvelujen piirissä pitäminen on tärkeää myös, jotta voidaan varmistaa toistuvat hiv-testit sekä hivin varhainen diagnosointi tartuntatapauksessa. Tartunnan vasta saaneet henkilöt on saatettava viipymättä hiv-hoidon ja muiden, ennaltaehkäisevien palvelujen piiriin (esimerkiksi kumppanien testaus, kondomin käyttö ja antiretroviruslääkkeiden käyttö ennaltaehkäisytarkoituksessa). Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että sekä hoidon että ennaltaehkäisyn jatkumo voi olla väestötasolla synergisesti täysipainoinen ratkaisu hiv-epidemian torjunnassa.

| 4.5 | Varhaisen diagnosoinnin parantamiseksi ja tartunnan saaneiden tietoisuuden lisäämiseksi infektiosta tarvitaan uusia ja innovatiivisia strategioita. Olisikin kehitettävä monipuolisia ja käyttäjäystävällisiä toimintamalleja laajemmin saatavilla olevaan hiv-testaukseen – esimerkiksi pikatestaus, yhteisötestaus ja kotitestaus – sekä yhdennetty toimintamalli hiv-testejä ja hepatiitti B- ja C -testejä varten. |
| --- | --- |

4.5

Varhaisen diagnosoinnin parantamiseksi ja tartunnan saaneiden tietoisuuden lisäämiseksi infektiosta tarvitaan uusia ja innovatiivisia strategioita. Olisikin kehitettävä monipuolisia ja käyttäjäystävällisiä toimintamalleja laajemmin saatavilla olevaan hiv-testaukseen – esimerkiksi pikatestaus, yhteisötestaus ja kotitestaus – sekä yhdennetty toimintamalli hiv-testejä ja hepatiitti B- ja C -testejä varten.

| 4.6 | WHO suosittelee hivin ehkäisemiseen kattavaa terveyspalvelupakettia, jossa keskitytään erityisesti hivin kannalta keskeisten väestöryhmien tavoittamiseen. Erityisen tärkeää on sisällyttää hivin ennaltaehkäisypalveluja seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluihin, mielenterveyspalveluihin, seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisyyn ja siihen liittyvään hoitoon, huumeriippuvuuden hoitoon, hepatiitti C:n ehkäisyyn ja hoitoon, tuberkuloosin torjuntaan, vankiloiden terveyspalveluihin, ei-tarttuviin tauteihin keskittyviin palveluihin sekä oikeudellisiin ja sosiaalisiin tukipalveluihin. |
| --- | --- |

4.6

WHO suosittelee hivin ehkäisemiseen kattavaa terveyspalvelupakettia, jossa keskitytään erityisesti hivin kannalta keskeisten väestöryhmien tavoittamiseen. Erityisen tärkeää on sisällyttää hivin ennaltaehkäisypalveluja seksuaali- ja lisääntymisterveyspalveluihin, mielenterveyspalveluihin, seksuaalisen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisyyn ja siihen liittyvään hoitoon, huumeriippuvuuden hoitoon, hepatiitti C:n ehkäisyyn ja hoitoon, tuberkuloosin torjuntaan, vankiloiden terveyspalveluihin, ei-tarttuviin tauteihin keskittyviin palveluihin sekä oikeudellisiin ja sosiaalisiin tukipalveluihin.

| 4.7 | Erilaisten hiv-testaustapojen tarjoaminen voi mahdollistaa oikea-aikaiset diagnoosit eri väestöryhmille, jotka ovat alttiita hiv-tartunnalle. |
| --- | --- |

4.7

Erilaisten hiv-testaustapojen tarjoaminen voi mahdollistaa oikea-aikaiset diagnoosit eri väestöryhmille, jotka ovat alttiita hiv-tartunnalle.

| 4.8 | UNAIDS suosittelee, että hivin ehkäisyssä noudatetaan yhdistelmämallia. Koska mikään yksittäinen ennaltaehkäisystrategia ei riitä hillitsemään taudin leviämistä, toimintamallissa tarvitaan biolääketieteellisiä, käyttäytymistieteellisiä ja rakenteellisia toimia, jotka on erityisesti valittu ja räätälöity paikallisten tarpeiden täyttämiseen kyseessä olevien yhteisöjen toivomusten mukaisesti. Onnistuakseen toimien on oltava koordinoituja, tehokkaita ja johdonmukaisia, ja niissä on sitouduttava yhteisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

4.8

UNAIDS suosittelee, että hivin ehkäisyssä noudatetaan yhdistelmämallia. Koska mikään yksittäinen ennaltaehkäisystrategia ei riitä hillitsemään taudin leviämistä, toimintamallissa tarvitaan biolääketieteellisiä, käyttäytymistieteellisiä ja rakenteellisia toimia, jotka on erityisesti valittu ja räätälöity paikallisten tarpeiden täyttämiseen kyseessä olevien yhteisöjen toivomusten mukaisesti. Onnistuakseen toimien on oltava koordinoituja, tehokkaita ja johdonmukaisia, ja niissä on sitouduttava yhteisiin tavoitteisiin.

5.   Yhteisöjen toimet hivin torjumiseksi

Yhteisöjen toimet hivin torjumiseksi

| 5.1 | UNAIDS on aikojen kuluessa dokumentoinut tarkkaan ja tunnustanut hivin kantajien, syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sekä naisten ja nuorten roolin hiv-palvelujen tarjonnassa, tutkimuksessa ja lääkkeiden kehittämisessä, kampanjoinnissa, yhteiskunnallisessa ja poliittisessa vastuunotossa, resurssien mobilisoinnissa sekä sosiaalisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien suojelussa (2). Kolmen viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana on osoitettu, että hivin kantajien ja heitä lähellä olevien yhteisöillä on olennainen merkitys pyrittäessä pitämään yllä sitoutumista ja edistämään tasapuolisuutta terveysasioissa, saamaan rahoitusta terveydenhuoltoon sekä varmistamaan, että kaikkien ihmisten ihmisoikeudet tunnustetaan ja niitä kunnioitetaan. Terveydenhuoltojärjestelmien ja yleisen terveydenhuollon laadukasta ja tehokasta yhdentämistä voidaan suunnitella, toteuttaa ja jatkaa tehokkaammin, jos hivin kantajien ja heitä lähellä olevien yhteisöillä on siinä keskeinen asema. Yhteisöjen johtajuus ja sitoutuminen ovat auttaneet suoraan parantamaan tuloksia hivin hoidon, ennaltaehkäisyn sekä hoito- ja tukipalvelujen saatavuudessa kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

5.1

UNAIDS on aikojen kuluessa dokumentoinut tarkkaan ja tunnustanut hivin kantajien, syrjäytyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sekä naisten ja nuorten roolin hiv-palvelujen tarjonnassa, tutkimuksessa ja lääkkeiden kehittämisessä, kampanjoinnissa, yhteiskunnallisessa ja poliittisessa vastuunotossa, resurssien mobilisoinnissa sekä sosiaalisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien suojelussa (2

| 5.2 | Yhteisöillä on elintärkeä rooli hivin torjunnassa, sillä ne edistävät vastuullisuutta ja ennaltaehkäisevää aktivismia, toteuttavat toimia ja antavat panoksensa innovaatioihin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä jatkuvan edistymisen kannalta. Yhteisölähtöiset palveluntarjonta-alustat ovat usein virallisen terveydenhuollon palvelualustoja tehokkaampia syrjäytyneiden ja palvelujen ulottumattomissa olevien väestöryhmien tavoittamiseksi erityisesti tilanteissa, joissa leimaaminen ja syrjintä on yleistä. Yhteisölähtöiset organisaatiot ovat omiaan tunnistamaan palvelujen puutteet sekä palvelujen tarjoamista ja käyttöönottoa haittaavat rajoitteet, mutta myös mahdollisuudet tunnustaa palvelut osaksi kunkin ihmisen ihmisoikeuksia ja tehdä niistä ihmiskeskeisempiä, helppokäyttöisempiä ja tehokkaampia. |
| --- | --- |

5.2

Yhteisöillä on elintärkeä rooli hivin torjunnassa, sillä ne edistävät vastuullisuutta ja ennaltaehkäisevää aktivismia, toteuttavat toimia ja antavat panoksensa innovaatioihin, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä jatkuvan edistymisen kannalta. Yhteisölähtöiset palveluntarjonta-alustat ovat usein virallisen terveydenhuollon palvelualustoja tehokkaampia syrjäytyneiden ja palvelujen ulottumattomissa olevien väestöryhmien tavoittamiseksi erityisesti tilanteissa, joissa leimaaminen ja syrjintä on yleistä. Yhteisölähtöiset organisaatiot ovat omiaan tunnistamaan palvelujen puutteet sekä palvelujen tarjoamista ja käyttöönottoa haittaavat rajoitteet, mutta myös mahdollisuudet tunnustaa palvelut osaksi kunkin ihmisen ihmisoikeuksia ja tehdä niistä ihmiskeskeisempiä, helppokäyttöisempiä ja tehokkaampia.

| 5.3 | Yhteisöllä (jolla tarkoitetaan kansalaisjärjestöjen ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden ryhmää, joka osallistuu säännöllisesti aidsin torjuntaan ja hivin kantajien oikeuksien puolustamiseen) on ratkaiseva rooli äänen antamisessa kaikkien haavoittuvimmassa ja riskialtteimmassa asemassa oleville väestöryhmille. Yhteisöt tarjoavat tehokkaita ratkaisuja hivin ja aidsin hillitsemiseen jopa siinä määrin, että Maailman terveysjärjestö (UNAIDS) omisti niille maailman aids-päivän (1. joulukuuta) teemalla Communities make the difference. |
| --- | --- |

5.3

Yhteisöllä (jolla tarkoitetaan kansalaisjärjestöjen ja valtiosta riippumattomien organisaatioiden ryhmää, joka osallistuu säännöllisesti aidsin torjuntaan ja hivin kantajien oikeuksien puolustamiseen) on ratkaiseva rooli äänen antamisessa kaikkien haavoittuvimmassa ja riskialtteimmassa asemassa oleville väestöryhmille. Yhteisöt tarjoavat tehokkaita ratkaisuja hivin ja aidsin hillitsemiseen jopa siinä määrin, että Maailman terveysjärjestö (UNAIDS) omisti niille maailman aids-päivän (1. joulukuuta) teemalla Communities make the difference

| 5.4 | Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota kussakin jäsenvaltiossa hyväksyttyjen erilaisten terveyspolitiikkojen ja lainsäädäntökehysten jatkuvan seurannan ja vaikutustenarvioinnin varmistamiseen osallistaen siihen riippumattomia ja puolueettomia toimijoiden. Näin voitaisiin muun muassa tuoda esiin parhaita käytäntöjä, joita voidaan jakaa ja ehdottaa Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

5.4

Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota kussakin jäsenvaltiossa hyväksyttyjen erilaisten terveyspolitiikkojen ja lainsäädäntökehysten jatkuvan seurannan ja vaikutustenarvioinnin varmistamiseen osallistaen siihen riippumattomia ja puolueettomia toimijoiden. Näin voitaisiin muun muassa tuoda esiin parhaita käytäntöjä, joita voidaan jakaa ja ehdottaa Euroopan tasolla.

| 5.5 | Vaikka pyritäänkin tietoisuuden lisäämiseen ja hiv-positiivisuuden ”normalisointiin”, on suositeltavaa kunnioittaa kunkin yksityisyyttä sekä yhteyksissä terveydenhuoltolaitoksiin palvelujen saamiseksi että arkipäivän toiminnoissa (koulu, työ jne.). Kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaankin säännöt, joilla varmistetaan hivin kantajien perusoikeuksien ja -vapauksien sekä ihmisarvon suojelu. |
| --- | --- |

5.5

Vaikka pyritäänkin tietoisuuden lisäämiseen ja hiv-positiivisuuden ”normalisointiin”, on suositeltavaa kunnioittaa kunkin yksityisyyttä sekä yhteyksissä terveydenhuoltolaitoksiin palvelujen saamiseksi että arkipäivän toiminnoissa (koulu, työ jne.). Kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaankin säännöt, joilla varmistetaan hivin kantajien perusoikeuksien ja -vapauksien sekä ihmisarvon suojelu.

| 5.6 | Leimautumisen, syrjinnän ja väärien stereotypioiden välttämiseksi olisi edistettävä valistusta, koulutusta ja tiedotusta erityisesti kouluissa, ja tähän olisi osallistettava järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, esimerkiksi paikalliset yhdistykset ja yhteisöt sekä nuoriso- ja opiskelijajärjestöt. |
| --- | --- |

5.6

Leimautumisen, syrjinnän ja väärien stereotypioiden välttämiseksi olisi edistettävä valistusta, koulutusta ja tiedotusta erityisesti kouluissa, ja tähän olisi osallistettava järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, esimerkiksi paikalliset yhdistykset ja yhteisöt sekä nuoriso- ja opiskelijajärjestöt.

6.   Ennaltaehkäisevä lääkitys (prep-lääkitys) hiv-tartuntojen ehkäisemiseksi

Ennaltaehkäisevä lääkitys (prep-lääkitys) hiv-tartuntojen ehkäisemiseksi

| 6.1 | Ennaltaehkäisevä lääkitys (prep-lääkitys) eli suun kautta otettava antiretroviraalinen lääke on suuressa hiv-tartunnan vaarassa oleville tarkoitettu biolääketieteellinen keino ehkäistä viruksen tarttumista. Prep-lääkityksen tehosta on vankkaa näyttöä, kunhan se otetaan määräysten mukaisesti. Se on oleellinen osa yhdistelmämallia, jota tarvitaan, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoite aids-epidemian lopettamiseksi vuoteen 2030 mennessä, ja sen käyttöä suositellaan kansallisissa ja kansainvälisissä suuntaviivoissa. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen lausunnon mukaan EU-maiden olisi harkittava prep-lääkityksen sisällyttämistä nykyisiin keskeisiä väestöryhmiä ja suurimmassa hiv-tartunnan vaarassa olevia koskeviin hivin ehkäisyohjelmiinsa. |
| --- | --- |

6.1

Ennaltaehkäisevä lääkitys (prep-lääkitys) eli suun kautta otettava antiretroviraalinen lääke on suuressa hiv-tartunnan vaarassa oleville tarkoitettu biolääketieteellinen keino ehkäistä viruksen tarttumista. Prep-lääkityksen tehosta on vankkaa näyttöä, kunhan se otetaan määräysten mukaisesti. Se on oleellinen osa yhdistelmämallia, jota tarvitaan, jotta voidaan saavuttaa kestävän kehityksen tavoite aids-epidemian lopettamiseksi vuoteen 2030 mennessä, ja sen käyttöä suositellaan kansallisissa ja kansainvälisissä suuntaviivoissa. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen lausunnon mukaan EU-maiden olisi harkittava prep-lääkityksen sisällyttämistä nykyisiin keskeisiä väestöryhmiä ja suurimmassa hiv-tartunnan vaarassa olevia koskeviin hivin ehkäisyohjelmiinsa.

| 6.2 | Useissa tutkimuksissa on tuotu esille, että prep-lääkityksen käyttö on edennyt kliinisessä ympäristössä hitaasti eikä hoitoon sitoutuminen ole ollut optimaalista. Prep-lääkityksen jatkamisen varmistamisella on katsottu olevan suurin vaikutus hiv-tartuntojen määrään, mutta monet lopettavat prep-lääkityksen ensimmäisen vuoden aikana sen aloittamisesta, ja alle puolet jatkaa lääkkeen ottamista säännöllisesti. Prep-lääkityksen lopettamiselle on useita syitä: muutokset sukupuolikäyttäytymisessä tietyissä elämänvaiheissa, haittavaikutukset, mutta myös se, ettei riskiä pidetä suurena, pelko prep-lääkityksen antamasta riittämättömästä suojasta, leimautuminen, päivittäisten rutiinien rikkoutuminen, päihteiden käyttö, kustannukset ja vakuutusturvan puuttuminen, taloudellisen tuen puute sekä toistuvat lääkärikäynnit. |
| --- | --- |

6.2

Useissa tutkimuksissa on tuotu esille, että prep-lääkityksen käyttö on edennyt kliinisessä ympäristössä hitaasti eikä hoitoon sitoutuminen ole ollut optimaalista. Prep-lääkityksen jatkamisen varmistamisella on katsottu olevan suurin vaikutus hiv-tartuntojen määrään, mutta monet lopettavat prep-lääkityksen ensimmäisen vuoden aikana sen aloittamisesta, ja alle puolet jatkaa lääkkeen ottamista säännöllisesti. Prep-lääkityksen lopettamiselle on useita syitä: muutokset sukupuolikäyttäytymisessä tietyissä elämänvaiheissa, haittavaikutukset, mutta myös se, ettei riskiä pidetä suurena, pelko prep-lääkityksen antamasta riittämättömästä suojasta, leimautuminen, päivittäisten rutiinien rikkoutuminen, päihteiden käyttö, kustannukset ja vakuutusturvan puuttuminen, taloudellisen tuen puute sekä toistuvat lääkärikäynnit.

| 6.3 | Prep-lääkityksen saaminen on Euroopassa hajanaista, monimutkaista ja vaihtelevaa. Prep-lääkityksen tarjonnan maantieteellisessä jakautumisessa on paljon vaihtelua Euroopassa ja Keski-Aasiassa. On kartoitettava ja poistettava ennaltaehkäisevän prep-lääkityksen saatavuuden esteitä lääkkeiden saamisen helpottamiseksi ja edettävä niiden käytön yleistämisessä, jotta voidaan saavuttaa laajempi osa väestöstä ja nopeuttaa kehitystä kohti aids-epidemian kukistamista vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

6.3

Prep-lääkityksen saaminen on Euroopassa hajanaista, monimutkaista ja vaihtelevaa. Prep-lääkityksen tarjonnan maantieteellisessä jakautumisessa on paljon vaihtelua Euroopassa ja Keski-Aasiassa. On kartoitettava ja poistettava ennaltaehkäisevän prep-lääkityksen saatavuuden esteitä lääkkeiden saamisen helpottamiseksi ja edettävä niiden käytön yleistämisessä, jotta voidaan saavuttaa laajempi osa väestöstä ja nopeuttaa kehitystä kohti aids-epidemian kukistamista vuoteen 2030 mennessä.

| 6.4 | Ehkäisevillä toimenpiteillä, kuten altistusta edeltävällä ja sen jälkeisellä profylaksilla ja ennaltaehkäisevällä lääkityksellä, voi olla merkittävä vaikutus hivin ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden hallinnassa. |
| --- | --- |

6.4

Ehkäisevillä toimenpiteillä, kuten altistusta edeltävällä ja sen jälkeisellä profylaksilla ja ennaltaehkäisevällä lääkityksellä, voi olla merkittävä vaikutus hivin ja muiden sukupuoliteitse tarttuvien infektioiden hallinnassa.

7.   Hivin kannalta keskeiset väestöryhmät

Hivin kannalta keskeiset väestöryhmät

| 7.1 | Vaikka hiv-tartuntojen vähentämisessä on saavutettu viime vuosikymmeninä erinomaisia tuloksia eri puolilla maailmaa (ja aids-kuolemien määrä on vähentynyt merkittävästi), kattavia yhdistettyjä hivin ehkäisytoimia ei ole vieläkään yleisesti saatavilla, ja ilman aids-hoitoa hiv-infektiot leviävät edelleen suhteettomasti ja ihmiset kuolevat. |
| --- | --- |

7.1

Vaikka hiv-tartuntojen vähentämisessä on saavutettu viime vuosikymmeninä erinomaisia tuloksia eri puolilla maailmaa (ja aids-kuolemien määrä on vähentynyt merkittävästi), kattavia yhdistettyjä hivin ehkäisytoimia ei ole vieläkään yleisesti saatavilla, ja ilman aids-hoitoa hiv-infektiot leviävät edelleen suhteettomasti ja ihmiset kuolevat.

| 7.2 | Hiv-tartuntojen leviäminen jatkuu niiden väestöryhmien keskuudessa, joita ennaltaehkäisevät toimenpiteet eivät syystä tai toisesta saavuta tai jotka eivät tartunnan saatuaan pysty hyötymään tällä hetkellä saatavilla olevasta antiretroviraalisesta hoidosta. Näitä hiville alttiimpia ryhmiä, kuten huumeiden käyttäjiä, seksityöläisiä, homoseksuaalisia miehiä ja miehiä, joilla on seksiä miesten kanssa, vankeja, transihmisiä, maahanmuuttajia ja heidän kumppaneitaan, kutsutaan hivin kannalta keskeisiksi väestöryhmiksi (key populations), ja niille on ominaista koko väestöön verrattuna suurempi sairastuvuus ja kuolleisuus sekä huonommat mahdollisuudet saada terveyspalveluja. Niillä on myös keskeinen rooli epidemian leviämisessä. Yhdistetyt hivin ehkäisypalvelut ovat kuitenkin onnistuneet tavoittamaan vain alle puolet näihin ryhmiin kuuluvista, mikä osoittaa, että nämä väestöryhmät ovat edelleen syrjäytyneessä asemassa ja jääneet jälkeen aidsin torjunnan viimeisimmässä kehityksessä. |
| --- | --- |

7.2

Hiv-tartuntojen leviäminen jatkuu niiden väestöryhmien keskuudessa, joita ennaltaehkäisevät toimenpiteet eivät syystä tai toisesta saavuta tai jotka eivät tartunnan saatuaan pysty hyötymään tällä hetkellä saatavilla olevasta antiretroviraalisesta hoidosta. Näitä hiville alttiimpia ryhmiä, kuten huumeiden käyttäjiä, seksityöläisiä, homoseksuaalisia miehiä ja miehiä, joilla on seksiä miesten kanssa, vankeja, transihmisiä, maahanmuuttajia ja heidän kumppaneitaan, kutsutaan hivin kannalta keskeisiksi väestöryhmiksi (key populations), ja niille on ominaista koko väestöön verrattuna suurempi sairastuvuus ja kuolleisuus sekä huonommat mahdollisuudet saada terveyspalveluja. Niillä on myös keskeinen rooli epidemian leviämisessä. Yhdistetyt hivin ehkäisypalvelut ovat kuitenkin onnistuneet tavoittamaan vain alle puolet näihin ryhmiin kuuluvista, mikä osoittaa, että nämä väestöryhmät ovat edelleen syrjäytyneessä asemassa ja jääneet jälkeen aidsin torjunnan viimeisimmässä kehityksessä.

| 7.3 | Näiden ryhmien haavoittuvuus voi olla yhteydessä sekä erityiseen käyttäytymiseen ryhmän keskuudessa että vaikeuksiin saada hiv-palveluja köyhyyden takia tai sellaisten olosuhteiden takia, jotka johtuvat syrjäytymisestä ja eristyneisyydestä erilaisissa sosiaalisissa yhteyksissä eri syistä, esimerkiksi kulttuurisista, uskonnollisista ja jopa oikeudellisista syistä. |
| --- | --- |

7.3

Näiden ryhmien haavoittuvuus voi olla yhteydessä sekä erityiseen käyttäytymiseen ryhmän keskuudessa että vaikeuksiin saada hiv-palveluja köyhyyden takia tai sellaisten olosuhteiden takia, jotka johtuvat syrjäytymisestä ja eristyneisyydestä erilaisissa sosiaalisissa yhteyksissä eri syistä, esimerkiksi kulttuurisista, uskonnollisista ja jopa oikeudellisista syistä.

| 7.4 | Jotta kaikki keskeiset väestöryhmät, myös syrjäseuduilla asuvat, voitaisiin tavoittaa paremmin, olisi lisättävä ja vahvistettava jalkautuvan työn yksiköiden käyttämistä myös peruspalvelujen, kuten pikatestien, tarjoamisessa. Liikkuvat palvelut voivat myös toimia ensimmäisenä yhteystahona, jonka avulla voidaan tehostaa yksittäisten ihmisten hoitoa ja parantaa hoidon jatkuvuutta syrjäisillä tai vaikeasti saavutettavilla alueilla asuvien ihmisten kannalta asianmukaisemmassa ympäristössä. |
| --- | --- |

7.4

Jotta kaikki keskeiset väestöryhmät, myös syrjäseuduilla asuvat, voitaisiin tavoittaa paremmin, olisi lisättävä ja vahvistettava jalkautuvan työn yksiköiden käyttämistä myös peruspalvelujen, kuten pikatestien, tarjoamisessa. Liikkuvat palvelut voivat myös toimia ensimmäisenä yhteystahona, jonka avulla voidaan tehostaa yksittäisten ihmisten hoitoa ja parantaa hoidon jatkuvuutta syrjäisillä tai vaikeasti saavutettavilla alueilla asuvien ihmisten kannalta asianmukaisemmassa ympäristössä.

| 7.5 | Naisilla on joissakin tapauksissa miehiä heikompi asema: he ovat taloudellisesti huono-osaisempia, eivät aina pysty kieltäytymään seksistä ja joutuvat usein väkivallan uhreiksi (3). Toisinaan taas tiettyyn käytökseen liittyvä syrjintä sekä ennakkoluulot, suvaitsemattomuus tai jopa rankaisevat lait, joissa kriminalisoidaan homoseksuaalisuus, estävät vapaan pääsyn palvelujen piiriin. Hyvin usein eri tekijät ovat myös päällekkäisiä, mikä lisää haavoittuvuutta. |
| --- | --- |

7.5

Naisilla on joissakin tapauksissa miehiä heikompi asema: he ovat taloudellisesti huono-osaisempia, eivät aina pysty kieltäytymään seksistä ja joutuvat usein väkivallan uhreiksi (3

| 7.6 | Hivin kantajilla on oltava yhtäläiset mahdollisuudet työelämään ja ammatilliseen kasvuun. Heille olisi myös tarjottava mahdollisuus erityisjärjestelyihin, kuten joustaviin työaikoihin tai pidempiin poissaoloihin lääkärikäyntejä varten, sekä varmuus luottamuksellisuudesta. Eräissä maissa hiv-tartunnan saaneilta henkilöiltä on kielletty pääsy tiettyihin tehtäviin, kuten poliisin työhön ja työhön tullipalveluissa ja säilöönottokeskuksissa (4). Hivin kantajien on edelleen vaikea saada vakuutuksia, asuntolainaa ja muita lainoja, ja he joutuvat maksamaan niistä korkeamman hinnan. Tosin eräissä jäsenvaltioissa on toteutettu toimenpiteitä, joilla helpotetaan vakavista terveysongelmista kärsivien henkilöiden mahdollisuuksia saada vakuutus tai laina ja rajoitetaan niiden kustannuksia. ETSK peräänkuuluttaa ehtoja, joissa otetaan huomioon hoidon ja terveyden parantuminen ja elinajanodotteen nousu. Olisikin käytettävä EU:n terveysdata-avaruuden tarjoamia anonymisoituja tilastotietoja, jotta voitaisiin helpottaa tällaisten rahoituspalvelujen saamista. |
| --- | --- |

7.6

Hivin kantajilla on oltava yhtäläiset mahdollisuudet työelämään ja ammatilliseen kasvuun. Heille olisi myös tarjottava mahdollisuus erityisjärjestelyihin, kuten joustaviin työaikoihin tai pidempiin poissaoloihin lääkärikäyntejä varten, sekä varmuus luottamuksellisuudesta. Eräissä maissa hiv-tartunnan saaneilta henkilöiltä on kielletty pääsy tiettyihin tehtäviin, kuten poliisin työhön ja työhön tullipalveluissa ja säilöönottokeskuksissa (4

| 7.7 | Covid-19:n aiheuttama epidemiologinen hätätila on vaikuttanut syvästi terveydenhuoltojärjestelmiin kaikkialla maailmassa, mikä on entisestään pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta ja vaikeuttanut WHO:n tavoitteiden saavuttamista erityisesti maissa, joilla on rajalliset resurssit. Samoin ennaltaehkäisytoimien keskeytymisen katsotaan johtaneen väistämättä hiv-tapausten lisääntymiseen jopa niin, että aiempina vuosina toteutetuilla toimilla saavutettu edistys on mitätöitynyt kokonaan. |
| --- | --- |

7.7

Covid-19:n aiheuttama epidemiologinen hätätila on vaikuttanut syvästi terveydenhuoltojärjestelmiin kaikkialla maailmassa, mikä on entisestään pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta ja vaikeuttanut WHO:n tavoitteiden saavuttamista erityisesti maissa, joilla on rajalliset resurssit. Samoin ennaltaehkäisytoimien keskeytymisen katsotaan johtaneen väistämättä hiv-tapausten lisääntymiseen jopa niin, että aiempina vuosina toteutetuilla toimilla saavutettu edistys on mitätöitynyt kokonaan.

| 7.8 | Euroopassa hiv-tartuntoja on eniten huumeiden käyttäjien, seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten ja maahanmuuttajien keskuudessa. Esiintyvyys vaihtelee maantieteellisesti maasta toiseen. Jotta hiv-epidemiaa voidaan torjua tehokkaasti, näille väestöryhmille on suunnattava kohdennettua tiedotusta ja institutionaalisia ennaltaehkäisyohjelmia, niin että heille voidaan tarjota erityisiä palveluja proaktiivisesti, mahdollisesti valtiosta riippumattomien, yhteisöperustaisten järjestöjen avulla. |
| --- | --- |

7.8

Euroopassa hiv-tartuntoja on eniten huumeiden käyttäjien, seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten ja maahanmuuttajien keskuudessa. Esiintyvyys vaihtelee maantieteellisesti maasta toiseen. Jotta hiv-epidemiaa voidaan torjua tehokkaasti, näille väestöryhmille on suunnattava kohdennettua tiedotusta ja institutionaalisia ennaltaehkäisyohjelmia, niin että heille voidaan tarjota erityisiä palveluja proaktiivisesti, mahdollisesti valtiosta riippumattomien, yhteisöperustaisten järjestöjen avulla.

| 7.9 | Terveydenhuolto on jokaiselle kuuluva luovuttamaton oikeus (5). Kaikille hivin kantajille onkin tarjottava mahdollisuus ilmaiseen hoitoon ja yhteiset vähimmäislaatuvaatimukset täyttäviin hyvinvointipalveluihin ilman syrjintää ja rajoituksia kansainvälisen tautiluokituksen suositusten mukaisesti samaan tapaan kuin muidenkin tautien kohdalla. Yhdenvertaisuuden ja tehokkuuden periaatteiden noudattamista on seurattava ja valvottava tarkkaan. |
| --- | --- |

7.9

Terveydenhuolto on jokaiselle kuuluva luovuttamaton oikeus (5

8.   Huumeiden käyttäjät

Huumeiden käyttäjät

| 8.1 | Huumeiden pistoskäyttö on aina yhdistetty hiv-tartuntoihin yhteisesti käytettyjen infektoituneiden välineiden takia. Voidaan kuitenkin myös löytää yhteys muiden kuin pistettävien huumeiden käytön ja suojaamattoman seksin harjoittamisen välillä, mikä johtaa potentiaaliseen riskiin saada hiv tai muu sukupuoliteitse tarttuva tauti ja levittää niitä. Erityisesti stimulanttien, esimerkiksi kokaiinin, crackin ja metamfetamiinin, käyttö on usein yhteydessä erittäin riskialttiiseen seksuaaliseen käyttäytymiseen. Ei pitäisikään aliarvioida hivin tarttumista seksin välityksellä huumeiden käyttäjien keskuudessa. |
| --- | --- |

8.1

Huumeiden pistoskäyttö on aina yhdistetty hiv-tartuntoihin yhteisesti käytettyjen infektoituneiden välineiden takia. Voidaan kuitenkin myös löytää yhteys muiden kuin pistettävien huumeiden käytön ja suojaamattoman seksin harjoittamisen välillä, mikä johtaa potentiaaliseen riskiin saada hiv tai muu sukupuoliteitse tarttuva tauti ja levittää niitä. Erityisesti stimulanttien, esimerkiksi kokaiinin, crackin ja metamfetamiinin, käyttö on usein yhteydessä erittäin riskialttiiseen seksuaaliseen käyttäytymiseen. Ei pitäisikään aliarvioida hivin tarttumista seksin välityksellä huumeiden käyttäjien keskuudessa.

| 8.2 | Vuonna 2018 Itä-Euroopassa yli 80 prosenttia hiv-tartunnan saaneista oli huumeiden käyttäjiä, joista suurin osa oli hyvin nuoria ja enimmäkseen naisia. Nuoret naiset ovat miehiä suuremmassa vaarassa muun muassa prostituution takia, joka on läheisesti yhteydessä huumeiden käyttöön. Paikallisia hiv-epidemioita on todettu myös pistoshuumeita käyttävien syrjäytyneiden väestöryhmien keskuudessa Länsi-Euroopassa. |
| --- | --- |

8.2

Vuonna 2018 Itä-Euroopassa yli 80 prosenttia hiv-tartunnan saaneista oli huumeiden käyttäjiä, joista suurin osa oli hyvin nuoria ja enimmäkseen naisia. Nuoret naiset ovat miehiä suuremmassa vaarassa muun muassa prostituution takia, joka on läheisesti yhteydessä huumeiden käyttöön. Paikallisia hiv-epidemioita on todettu myös pistoshuumeita käyttävien syrjäytyneiden väestöryhmien keskuudessa Länsi-Euroopassa.

| 8.3 | Vankien huumeiden käyttö on muuta väestöä yleisempää ja kulutustavat, mukaan lukien pistoskäyttö, haitallisempia, minkä vuoksi vankilassa olevat huumeiden käyttäjät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa. |
| --- | --- |

8.3

Vankien huumeiden käyttö on muuta väestöä yleisempää ja kulutustavat, mukaan lukien pistoskäyttö, haitallisempia, minkä vuoksi vankilassa olevat huumeiden käyttäjät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa.

| 8.4 | Huumeiden käyttäjillä on huonot mahdollisuudet testaukseen, ja he saavat todennäköisemmin myöhäisen diagnoosin. Jopa Italiassa hiv-testatut huumeiden käyttäjät muodostavat vain pienen prosenttiosuuden kaikista paikallisten päihde- ja riippuvuuspalvelujen käyttäjistä, ja testejä tarjotaan harvoin ilman hiviin liittyviä oireita. |
| --- | --- |

8.4

Huumeiden käyttäjillä on huonot mahdollisuudet testaukseen, ja he saavat todennäköisemmin myöhäisen diagnoosin. Jopa Italiassa hiv-testatut huumeiden käyttäjät muodostavat vain pienen prosenttiosuuden kaikista paikallisten päihde- ja riippuvuuspalvelujen käyttäjistä, ja testejä tarjotaan harvoin ilman hiviin liittyviä oireita.

| 8.5 | Huumeiden käyttäjien mahdollisuudet saada hoitoa ovat kiistatta hyvin vähäiset, vaikkakin maiden välillä on eroja. Kaiken kaikkiaan arvioidaan, että vain 8 prosenttia huumeiden käyttäjistä saa antiretroviraalista hoitoa ja että kaikista hoitoa saavista vain 20 prosenttia on huumeiden käyttäjiä. Lisäksi huumeiden käyttäjät saavuttavat koko väestön hivin kantajiin verrattuna epätodennäköisemmin virologisen suppression, sillä huumeiden käyttäjien sitoutuminen hoitoon on heikompaa ja he lopettavat hoidon usein kokonaan. Tämä lisää hiv-positiivisten huumeiden käyttäjien aids-kuoleman riskiä. |
| --- | --- |

8.5

Huumeiden käyttäjien mahdollisuudet saada hoitoa ovat kiistatta hyvin vähäiset, vaikkakin maiden välillä on eroja. Kaiken kaikkiaan arvioidaan, että vain 8 prosenttia huumeiden käyttäjistä saa antiretroviraalista hoitoa ja että kaikista hoitoa saavista vain 20 prosenttia on huumeiden käyttäjiä. Lisäksi huumeiden käyttäjät saavuttavat koko väestön hivin kantajiin verrattuna epätodennäköisemmin virologisen suppression, sillä huumeiden käyttäjien sitoutuminen hoitoon on heikompaa ja he lopettavat hoidon usein kokonaan. Tämä lisää hiv-positiivisten huumeiden käyttäjien aids-kuoleman riskiä.

| 8.6 | Huumeiden käyttäjien tehokkaammaksi tavoittamiseksi tarvitaan ohjelmia, jos halutaan pyrkiä varmistamaan hiv-hoidon yleinen saatavuus sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

8.6

Huumeiden käyttäjien tehokkaammaksi tavoittamiseksi tarvitaan ohjelmia, jos halutaan pyrkiä varmistamaan hiv-hoidon yleinen saatavuus sekä Euroopassa että sen ulkopuolella.

9.   Miehet, joilla on seksiä miesten kanssa

Miehet, joilla on seksiä miesten kanssa

| 9.1 | Miehillä, joilla on seksiä miesten kanssa, on koko väestöön verrattuna yleisesti 27 kertaa suurempi riski saada hiv-tartunta (6). Tietyt biologiset tekijät vaikuttavat siihen, että hiv tarttuu helpommin. Useimmat miehet, joilla on seksiä miesten kanssa, saavat hivin suojaamattomassa anaaliyhdynnässä, jossa on muihin seksitapoihin verrattuna suurin hiv-tartuntariski. Hivin yleisyyttä seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten keskuudessa voivat edistää myös suuri seksikumppaneiden määrä ja yleinen huumeiden, myös pistoshuumeiden viihdekäyttö (usein yhdistettynä seksiin, ns. chemsex). |
| --- | --- |

9.1

Miehillä, joilla on seksiä miesten kanssa, on koko väestöön verrattuna yleisesti 27 kertaa suurempi riski saada hiv-tartunta (6

| 9.2 | Antiretroviraalisen hoidon paremmalla saatavuudella, joka on johtanut hivin leviämisen merkittävään vähenemiseen, ei ole ollut samaa vaikutusta seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten osalta. Hivin esiintyvyys on päinvastoin viime vuosina kasvanut tämän väestönosan keskuudessa monissa länsimaissa (7), ja asteittaista kasvua on ollut myös tapauksissa, joissa hiv on tarttunut miesten välisessä seksissä. |
| --- | --- |

9.2

Antiretroviraalisen hoidon paremmalla saatavuudella, joka on johtanut hivin leviämisen merkittävään vähenemiseen, ei ole ollut samaa vaikutusta seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten osalta. Hivin esiintyvyys on päinvastoin viime vuosina kasvanut tämän väestönosan keskuudessa monissa länsimaissa (7

| 9.3 | Kondomi auttaa ehkäisemään hiv-tartuntoja ja muita sukupuoliteitse tarttuvia infektioita. Kondomien käyttö ei välttämättä kuitenkaan ole laajalle levinnyttä erilaisista sosiaalisista olosuhteista ja terveyspalveluista johtuvien ja kulttuuriin, valistukseen ja tarjontaan liittyvien esteiden takia. |
| --- | --- |

9.3

Kondomi auttaa ehkäisemään hiv-tartuntoja ja muita sukupuoliteitse tarttuvia infektioita. Kondomien käyttö ei välttämättä kuitenkaan ole laajalle levinnyttä erilaisista sosiaalisista olosuhteista ja terveyspalveluista johtuvien ja kulttuuriin, valistukseen ja tarjontaan liittyvien esteiden takia.

| 9.4 | Ennaltaehkäisevien välineiden saatavuudelle on monissa maissa ja monissa yksilöllisissä tilanteissa erilaisia esteitä, jotka johtuvat leimautumisesta, homofobiasta ja syrjinnästä, mikä vaikeuttaa terveyspalvelujen ja asianmukaisen tiedon saamista. On monia tapauksia, missä seksiä samaa sukupuolta olevien henkilöiden kanssa harjoittavat kriminalisoidaan rankaisevissa laeissa ja heidät pakotetaan siten maan alle ja piilottamaan seksuaalinen suuntautumisensa tai, vielä pahempaa, identiteettinsä. Jopa silloin, kun lait eivät ole avoimesti syrjiviä, leimautuminen ja pelko estävät ihmisiä hakeutumasta hiv-palvelujen piiriin, jolloin he eivät saa tietoa hiv-tartuntojen ehkäisemiseen käytettävissä olevista välineistä. |
| --- | --- |

9.4

Ennaltaehkäisevien välineiden saatavuudelle on monissa maissa ja monissa yksilöllisissä tilanteissa erilaisia esteitä, jotka johtuvat leimautumisesta, homofobiasta ja syrjinnästä, mikä vaikeuttaa terveyspalvelujen ja asianmukaisen tiedon saamista. On monia tapauksia, missä seksiä samaa sukupuolta olevien henkilöiden kanssa harjoittavat kriminalisoidaan rankaisevissa laeissa ja heidät pakotetaan siten maan alle ja piilottamaan seksuaalinen suuntautumisensa tai, vielä pahempaa, identiteettinsä. Jopa silloin, kun lait eivät ole avoimesti syrjiviä, leimautuminen ja pelko estävät ihmisiä hakeutumasta hiv-palvelujen piiriin, jolloin he eivät saa tietoa hiv-tartuntojen ehkäisemiseen käytettävissä olevista välineistä.

| 9.5 | Leimautuminen vaikuttaa myös testaukseen ja diagnosointiin. Monet miehet, joilla on seksiä miesten kanssa, pelkäävät, että terveydenhoitoalan ammattilaiset tuomitsevat heidät, ja lykkäävät testaukseen menemistä, mikä johtaa usein diagnoosin viivästymiseen. Koska he eivät ole tietoisia infektiotilanteestaan, he eivät voi käyttää antiretroviraalisia lääkkeitä, jotka sen lisäksi, että niillä on vaikutuksia asianomaisten terveyteen, vähentäisivät riskiä seksikumppaneiden tartuttamisesta. |
| --- | --- |

9.5

Leimautuminen vaikuttaa myös testaukseen ja diagnosointiin. Monet miehet, joilla on seksiä miesten kanssa, pelkäävät, että terveydenhoitoalan ammattilaiset tuomitsevat heidät, ja lykkäävät testaukseen menemistä, mikä johtaa usein diagnoosin viivästymiseen. Koska he eivät ole tietoisia infektiotilanteestaan, he eivät voi käyttää antiretroviraalisia lääkkeitä, jotka sen lisäksi, että niillä on vaikutuksia asianomaisten terveyteen, vähentäisivät riskiä seksikumppaneiden tartuttamisesta.

| 9.6 | Monet miehet ilmoittavat, että he menisivät mieluummin testeihin, jotka ovat muiden kuin perinteisten terveydenhuoltopalvelujen järjestämiä. Yhteisöjen (kansalaisjärjestöjen) tukemat testausohjelmat voisivat olla erilaisissa tilanteissa hyvä keino edistää ennaltaehkäisyä ja tarjota testausmahdollisuuksia niille, joiden hiv-riski on suurin ja joiden keskuudessa on eniten tartuntoja. |
| --- | --- |

9.6

Monet miehet ilmoittavat, että he menisivät mieluummin testeihin, jotka ovat muiden kuin perinteisten terveydenhuoltopalvelujen järjestämiä. Yhteisöjen (kansalaisjärjestöjen) tukemat testausohjelmat voisivat olla erilaisissa tilanteissa hyvä keino edistää ennaltaehkäisyä ja tarjota testausmahdollisuuksia niille, joiden hiv-riski on suurin ja joiden keskuudessa on eniten tartuntoja.

| 9.7 | Jotta 90-90-90-tavoite voitaisiin saavuttaa myös miesten kanssa seksiä harjoittavien miesten osalta, yhteisöjen ja instituutioiden välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

9.7

Jotta 90-90-90-tavoite voitaisiin saavuttaa myös miesten kanssa seksiä harjoittavien miesten osalta, yhteisöjen ja instituutioiden välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää.

10.   Maahanmuuttajat

Maahanmuuttajat

| 10.1 | Maailmassa on arviolta noin 231 miljoonaa maahanmuuttajaa. Muuttoliike asettaa ihmiset äärimmäisen alttiiksi hiv-tartunnoille sosioekonomisten ja poliittisten tekijöiden vuoksi, ja eräissä maissa se on jopa todettu suurimmaksi hiv-riskitekijäksi. Maahanmuuttajat kohtaavat päivittäin esteitä, jotka vaikeuttavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saamista. Erityisesti sosiaalinen syrjäytyminen tekee maahanmuuttajista erittäin alttiita hiv-tartunnalle. |
| --- | --- |

10.1

Maailmassa on arviolta noin 231 miljoonaa maahanmuuttajaa. Muuttoliike asettaa ihmiset äärimmäisen alttiiksi hiv-tartunnoille sosioekonomisten ja poliittisten tekijöiden vuoksi, ja eräissä maissa se on jopa todettu suurimmaksi hiv-riskitekijäksi. Maahanmuuttajat kohtaavat päivittäin esteitä, jotka vaikeuttavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saamista. Erityisesti sosiaalinen syrjäytyminen tekee maahanmuuttajista erittäin alttiita hiv-tartunnalle.

| 10.2 | EU:ssa yli kolmannes uusista hiv-diagnooseista koskee maahanmuuttajia (8). Vaikka määrä on vähenemässä, puolet hiv-diagnoosin saaneista maahanmuuttajista tulee maista, joissa hiv on endeemistä (esimerkiksi Saharan eteläpuolinen Afrikka), mikä viittaa siihen, että tartunta on saatu lähtömaanosasta. On kuitenkin yhä enemmän näyttöä siitä, että huomattava osa tartunnoista saadaan muuttamisen jälkeen, vastaanottavassa maassa (9). Ei pitäisi myöskään aliarvioida mahdollisuutta, että tartunta saadaan alkuperämaassa vierailtaessa. |
| --- | --- |

10.2

EU:ssa yli kolmannes uusista hiv-diagnooseista koskee maahanmuuttajia (8

9

| 10.3 | Naisten osuus hiv-tartunnan saaneista ulkomaalaisista on huomattava. Uusien hiv-diagnoosien kohdalla naisten osuus on EU:n kansalaisten keskuudessa 16 prosenttia, mutta ulkomaalaisten – pääasiassa afrikkalaisten naisten – keskuudessa osuus nousee 40 prosenttiin. |
| --- | --- |

10.3

Naisten osuus hiv-tartunnan saaneista ulkomaalaisista on huomattava. Uusien hiv-diagnoosien kohdalla naisten osuus on EU:n kansalaisten keskuudessa 16 prosenttia, mutta ulkomaalaisten – pääasiassa afrikkalaisten naisten – keskuudessa osuus nousee 40 prosenttiin.

| 10.4 | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen vuonna 2017 julkaisema raportti (joka käsitteli nimenomaan hiviä kantavia maahanmuuttajia) osoitti, että ulkomaalaisilla on Euroopassa vaikeuksia päästä hivin ehkäisypalvelujen ja hiv-testien piiriin. Suurimmiksi esteiksi mainittiin leimaaminen ja syrjintä (myös terveydenhuollon ammattilaisten taholta) erityisesti niistä maista tulevia ihmisiä kohtaan, joissa infektioiden esiintyvyys on korkea. Tämän seurauksena hiviä kantavat ulkomaalaiset saavat diagnoosin EU:n kansalaisia myöhemmin, silloin kun heillä esiintyy jo immuunipuutoksen oireita. Diagnoosin jälkeen ulkomaalaisilla, erityisesti niillä, joilla ei ole laillista oleskelulupaa, on myös vaikeuksia saada hoitoa. Viidessätoista maassa heille ei tarjota oikeutta antiretroviraaliseen hoitoon, mikä tarkoittaa, että jälleen kerran jätetään täyttämättä Dublinin yleissopimuksessa vuonna 2004 tehdyt sitoumukset torjua huonommin suojattujen, kaikkein heikoimmassa ja haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien syrjintää ja oikeuksien loukkaamista. |
| --- | --- |

10.4

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen vuonna 2017 julkaisema raportti (joka käsitteli nimenomaan hiviä kantavia maahanmuuttajia) osoitti, että ulkomaalaisilla on Euroopassa vaikeuksia päästä hivin ehkäisypalvelujen ja hiv-testien piiriin. Suurimmiksi esteiksi mainittiin leimaaminen ja syrjintä (myös terveydenhuollon ammattilaisten taholta) erityisesti niistä maista tulevia ihmisiä kohtaan, joissa infektioiden esiintyvyys on korkea. Tämän seurauksena hiviä kantavat ulkomaalaiset saavat diagnoosin EU:n kansalaisia myöhemmin, silloin kun heillä esiintyy jo immuunipuutoksen oireita. Diagnoosin jälkeen ulkomaalaisilla, erityisesti niillä, joilla ei ole laillista oleskelulupaa, on myös vaikeuksia saada hoitoa. Viidessätoista maassa heille ei tarjota oikeutta antiretroviraaliseen hoitoon, mikä tarkoittaa, että jälleen kerran jätetään täyttämättä Dublinin yleissopimuksessa vuonna 2004 tehdyt sitoumukset torjua huonommin suojattujen, kaikkein heikoimmassa ja haavoittuvimmassa asemassa olevien väestöryhmien syrjintää ja oikeuksien loukkaamista.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA, 5. heinäkuuta 2022, Tukholma: ECDC, 2022.

1

Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA

(2)  Maailman johtajat allekirjoittivat vuonna 2016 aidsin poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien poliittisen julistuksen, jossa tunnustetaan yhteisöjen keskeinen rooli edunvalvonnassa sekä aidsin torjunnan koordinointiin ja palvelujen tarjoamiseen osallistumisessa. Julistuksessa todetaan lisäksi, että yhteisöjen toimia hivin torjumiseksi on tehostettava, ja asetetaan tavoitteeksi, että vähintään 30 prosenttia palveluista on yhteisölähtöisiä vuoteen 2030 mennessä.

2

(3)  Vaikka EU allekirjoitti Istanbulin yleissopimuksen vuonna 2017, kaikki jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet sitä.

3

(4)  Tällaiset säädökset ovat usein peräisin hiv-epidemian alkuvuosilta, jolloin tartunnasta ei ollut vielä niin paljon tietoa eikä ollut hoitoja.

4

(5)  Niin kuin ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa todetaan.

5

(6)  Vaikka seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten riski saada hiv-tartunta on muita suurempi kaikkialla maailmassa, tartuntojen määrä vaihtelee maantieteellisten alueiden välillä: seksiä miesten kanssa harjoittavien miesten osuus kaikista todetuista uusista hiv-tartunnoista on Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa 50 prosenttia, Latinalaisessa Amerikassa 47 prosenttia ja Itä-Euroopassa, Aasiassa, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa noin 20 prosenttia ja Afrikassa 12 prosenttia.

6

(7)  Länsi-Euroopassa hiv-positiivisten miesten määrä miesten kanssa seksiä harjoittavien miesten keskuudessa kasvoi lähes 20 prosenttia vuosina 2010–2014. Italiassa miesten uusista hiv-diagnooseista suurin osa koskee miehiä, joilla on seksiä miesten kanssa.

7

(8)  Maahanmuuttajien osuus uusissa hiv-diagnooseissa vaihtelee maittain Luxemburgin ja Ruotsin 70 prosentista 5 prosenttiin eräissä Itä-Euroopan maissa, kuten Puolassa, Liettuassa ja Romaniassa. Yli kymmenessä maassa osuus on yli 50 prosenttia.

8

(9)  Arviot maahan muuttamisen jälkeen saaduista hiv-tartunnoista vaihtelevat siten, että pienin osuus eli 2 prosenttia on Saharan eteläpuolisista Afrikan maista Sveitsiin muuttaneiden keskuudessa ja suurin osuus eli 62 prosenttia Karibian maista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan muuttaneiden seksiä miesten kanssa harjoittavien mustien miesten keskuudessa.

9

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/42

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin poikkeuksellisten toimenpiteiden seuranta ja häiriönsietokyky energia-alalla”

(puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/07)

| Esittelijä: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Andrés BARCELÓ DELGADO

| Lausuntopyyntö | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Espanja, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  (valmisteleva lausunto) |
| Komitean täysistunnon päätös | 13.12.2022 |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/2/5 |

Lausuntopyyntö

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Espanja, 8.12.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

(valmisteleva lausunto)

Komitean täysistunnon päätös

13.12.2022

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/2/5

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemian jälkeinen elpymisprosessi ja Venäjän perusteeton hyökkäys Ukrainaan ovat johtaneet vakaviin häiriöihin Euroopan energiajärjestelmässä ja siten lisänneet huolta energiaturvallisuudesta, nostaneet energiahinnat ennätyksellisen korkeiksi ja tuoneet esiin EU:n liiallisen riippuvuuden Venäjältä peräisin olevasta maakaasusta, öljystä ja hiilestä. |
| --- | --- |

1.1

Covid-19-pandemian jälkeinen elpymisprosessi ja Venäjän perusteeton hyökkäys Ukrainaan ovat johtaneet vakaviin häiriöihin Euroopan energiajärjestelmässä ja siten lisänneet huolta energiaturvallisuudesta, nostaneet energiahinnat ennätyksellisen korkeiksi ja tuoneet esiin EU:n liiallisen riippuvuuden Venäjältä peräisin olevasta maakaasusta, öljystä ja hiilestä.

| 1.2 | Eurooppalaista yhteiskuntaa askarruttaa suuresti, miten nämä häiriöt saadaan korjattua tuntuvan ja kestävän kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mahdollistamiseksi EU:ssa. Kyse on haasteesta, joka ei liity pelkästään energiaan vaan myös unionin häiriönsietokykyyn, EU:n avoimeen strategiseen riippumattomuuteen, yhteiskuntaan ja Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

1.2

Eurooppalaista yhteiskuntaa askarruttaa suuresti, miten nämä häiriöt saadaan korjattua tuntuvan ja kestävän kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden mahdollistamiseksi EU:ssa. Kyse on haasteesta, joka ei liity pelkästään energiaan vaan myös unionin häiriönsietokykyyn, EU:n avoimeen strategiseen riippumattomuuteen, yhteiskuntaan ja Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn.

| 1.3 | Kun kaasu ja sähkö kipusivat energiakriisin myötä ennätyshintoihin ja kriisi alkoi aiheuttaa suurta huolta energiaturvallisuudesta, Euroopan komissio ja neuvosto ottivat välittömästi käyttöön joukon välineistöjä ja hätätoimenpiteitä, joilla oli tarkoitus vähentää riippuvuutta Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista ja hillitä energiahintojen nousua. |
| --- | --- |

1.3

Kun kaasu ja sähkö kipusivat energiakriisin myötä ennätyshintoihin ja kriisi alkoi aiheuttaa suurta huolta energiaturvallisuudesta, Euroopan komissio ja neuvosto ottivat välittömästi käyttöön joukon välineistöjä ja hätätoimenpiteitä, joilla oli tarkoitus vähentää riippuvuutta Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista ja hillitä energiahintojen nousua.

| 1.4 | EU:n toteuttamat poikkeukselliset toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi monipuolistaa EU:n fossiilisten polttoaineiden hankintalähteitä ja luopua Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista, mutta ne eivät ole tepsineet yhtä hyvin energialaskuihin. Tämä on johtanut energian kysynnän vähenemiseen, ja myös leuto talvi on suosinut tätä suuntausta. Lisäksi kaasun ja sähkön korkeat hinnat ovat vaikuttaneet ennen muuta teollisuuden energiankysyntään ja pienituloisiin kotitalouksiin, jotka ovat alttiimpia markkinahintojen heilahtelulle. |
| --- | --- |

1.4

EU:n toteuttamat poikkeukselliset toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaaksi keinoksi monipuolistaa EU:n fossiilisten polttoaineiden hankintalähteitä ja luopua Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista, mutta ne eivät ole tepsineet yhtä hyvin energialaskuihin. Tämä on johtanut energian kysynnän vähenemiseen, ja myös leuto talvi on suosinut tätä suuntausta. Lisäksi kaasun ja sähkön korkeat hinnat ovat vaikuttaneet ennen muuta teollisuuden energiankysyntään ja pienituloisiin kotitalouksiin, jotka ovat alttiimpia markkinahintojen heilahtelulle.

| 1.5 | Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi on tehokkuussyistä parempi sopia yhdenmukaisista toimenpiteistä jäsenvaltioiden kesken, paitsi jos on kyse välttämättömiin järjestelyihin tai infrastruktuureihin liittyvistä näkökohdista. Kansallisen tason toimenpiteet vaihtelevat maittain, jolloin on mahdollista, että vero-, tuki- ja sääntelypolitiikassa on eroja mutta energiahinnat pysyvät silti korkeina. |
| --- | --- |

1.5

Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi on tehokkuussyistä parempi sopia yhdenmukaisista toimenpiteistä jäsenvaltioiden kesken, paitsi jos on kyse välttämättömiin järjestelyihin tai infrastruktuureihin liittyvistä näkökohdista. Kansallisen tason toimenpiteet vaihtelevat maittain, jolloin on mahdollista, että vero-, tuki- ja sääntelypolitiikassa on eroja mutta energiahinnat pysyvät silti korkeina.

| 1.6 | Tehottomat toimenpiteet korkeiden energiahintojen hillitsemiseksi johtavat sekä teollisuuden kilpailukyvyn rapautumiseen että kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen pienenemiseen, kun inflaatiovauhtia ei saada kuriin. Tämä heikentää merkittävästi edellytyksiä turvata kestävä talouskasvu, työllisyys ja sosiaalinen hyvinvointi. |
| --- | --- |

1.6

Tehottomat toimenpiteet korkeiden energiahintojen hillitsemiseksi johtavat sekä teollisuuden kilpailukyvyn rapautumiseen että kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen pienenemiseen, kun inflaatiovauhtia ei saada kuriin. Tämä heikentää merkittävästi edellytyksiä turvata kestävä talouskasvu, työllisyys ja sosiaalinen hyvinvointi.

| 1.7 | EU:n on tuettava toimintapolitiikallaan pitkän aikavälin visiotaan vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamisesta ja sitouduttava siis vahvasti siihen, ettei ketään jätetä jälkeen. Lisäksi sen on mentävä politiikassaan lyhyen aikavälin energiahintojen nousun taltuttamiseen tähtääviä väliaikaistoimenpiteitä pidemmälle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että on tärkeää vauhdittaa hiilettömien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, jotta riippuvuus kolmansien osapuolten toimittamista fossiilisista polttoaineista voitaisiin saada pikaisesti loppumaan ja jotta pystyttäisiin täyttämään ilmastositoumukset ja parantamaan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

1.7

EU:n on tuettava toimintapolitiikallaan pitkän aikavälin visiotaan vihreän ja digitaalisen siirtymän toteuttamisesta ja sitouduttava siis vahvasti siihen, ettei ketään jätetä jälkeen. Lisäksi sen on mentävä politiikassaan lyhyen aikavälin energiahintojen nousun taltuttamiseen tähtääviä väliaikaistoimenpiteitä pidemmälle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa, että on tärkeää vauhdittaa hiilettömien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa yksinkertaistamalla lupamenettelyjä, jotta riippuvuus kolmansien osapuolten toimittamista fossiilisista polttoaineista voitaisiin saada pikaisesti loppumaan ja jotta pystyttäisiin täyttämään ilmastositoumukset ja parantamaan kilpailukykyä.

| 1.8 | Täysin hiilettömän energian käyttöön siirtymisen olisi kuljettava käsi kädessä kohtuullisten ja vakaiden energiahintojen kanssa, jotka mahdollistavat mittavat investoinnit suurteollisuuden, pk-yritysten ja kotitalouksien hiilestä irtautumiseen. Uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien vankkojen ja ennakoitavien korvaus- ja palkkiojärjestelmien lähtökohtana on siksi oltava todelliset pitkän aikavälin tuotantokustannukset, eivätkä ne saa olla sidoksissa fossiilisten polttoaineiden hintoihin. Tällainen strategia edistää häiriönsietokyvyn ja energiaomavaraisuuden parantamista. |
| --- | --- |

1.8

Täysin hiilettömän energian käyttöön siirtymisen olisi kuljettava käsi kädessä kohtuullisten ja vakaiden energiahintojen kanssa, jotka mahdollistavat mittavat investoinnit suurteollisuuden, pk-yritysten ja kotitalouksien hiilestä irtautumiseen. Uusiutuviin energiamuotoihin liittyvien vankkojen ja ennakoitavien korvaus- ja palkkiojärjestelmien lähtökohtana on siksi oltava todelliset pitkän aikavälin tuotantokustannukset, eivätkä ne saa olla sidoksissa fossiilisten polttoaineiden hintoihin. Tällainen strategia edistää häiriönsietokyvyn ja energiaomavaraisuuden parantamista.

| 1.9 | Kohtuullisten hintojen ansiosta fossiilisten polttoaineiden käyttö voitaisiin korvata mahdollisimman pitkälti sähköistämisellä ja lisäksi sellaisilla teollisuudenaloilla, jolla päästöjä on vaikea vähentää, voitaisiin turvautua uusiutuviin kaasuihin. |
| --- | --- |

1.9

Kohtuullisten hintojen ansiosta fossiilisten polttoaineiden käyttö voitaisiin korvata mahdollisimman pitkälti sähköistämisellä ja lisäksi sellaisilla teollisuudenaloilla, jolla päästöjä on vaikea vähentää, voitaisiin turvautua uusiutuviin kaasuihin.

| 1.10 | Kriittisten raaka-aineiden saatavuus on ratkaisevan tärkeää eri teollisuudenalojen vakaan toimintaympäristön varmistamiseksi, hiilestä irtautumisen edistämiseksi, toimitushäiriöiden välttämiseksi ja näin ollen toimitusketjun turvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

Kriittisten raaka-aineiden saatavuus on ratkaisevan tärkeää eri teollisuudenalojen vakaan toimintaympäristön varmistamiseksi, hiilestä irtautumisen edistämiseksi, toimitushäiriöiden välttämiseksi ja näin ollen toimitusketjun turvaamiseksi.

2.   Puheenjohtajavaltion lausuntopyynnön pääsisältö

Puheenjohtajavaltion lausuntopyynnön pääsisältö

| 2.1 | Tuleva puheenjohtajavaltio Espanja on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Euroopan unionin poikkeuksellisten toimenpiteiden seuranta ja häiriönsietokyky energia-alalla”. |
| --- | --- |

2.1

Tuleva puheenjohtajavaltio Espanja on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta ”Euroopan unionin poikkeuksellisten toimenpiteiden seuranta ja häiriönsietokyky energia-alalla”.

| 2.2 | Lausuntopyyntö on esitetty covid-19-pandemian jälkimainingeissa ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten vuoksi. Hyökkäys on aiheuttanut vakavia häiriöitä maailmanlaajuisessa energiajärjestelmässä ja siten lisännyt huolta energiaturvallisuudesta, nostanut energiahinnat ennätyksellisen korkeiksi ja tuonut esiin EU:n liiallisen riippuvuuden Venäjältä peräisin olevasta maakaasusta, öljystä ja hiilestä. |
| --- | --- |

2.2

Lausuntopyyntö on esitetty covid-19-pandemian jälkimainingeissa ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurausten vuoksi. Hyökkäys on aiheuttanut vakavia häiriöitä maailmanlaajuisessa energiajärjestelmässä ja siten lisännyt huolta energiaturvallisuudesta, nostanut energiahinnat ennätyksellisen korkeiksi ja tuonut esiin EU:n liiallisen riippuvuuden Venäjältä peräisin olevasta maakaasusta, öljystä ja hiilestä.

| 2.3 | EU:hun suuntautuvien ulkomaisten toimitusten, esimerkiksi energia-, elintarvike- ja hyödyketoimitusten, kustannukset ovat nousseet, kriittisten raaka-aineiden toimitukset mukaan luettuina, ja eurooppalaista yhteiskuntaa askarruttaa nyt se, miten tämä haastava tilanne saadaan hoidettua, jotta EU:n taloudella olisi edellytykset kestävään kasvuun. |
| --- | --- |

2.3

EU:hun suuntautuvien ulkomaisten toimitusten, esimerkiksi energia-, elintarvike- ja hyödyketoimitusten, kustannukset ovat nousseet, kriittisten raaka-aineiden toimitukset mukaan luettuina, ja eurooppalaista yhteiskuntaa askarruttaa nyt se, miten tämä haastava tilanne saadaan hoidettua, jotta EU:n taloudella olisi edellytykset kestävään kasvuun.

| 2.4 | Komitealta pyydetyn lausunnon aihepiiriin kuuluvat energiakriisin ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet, unionin häiriönsietokyky, EU:n avoin strateginen riippumattomuus, yhteiskunta ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky. |
| --- | --- |

2.4

Komitealta pyydetyn lausunnon aihepiiriin kuuluvat energiakriisin ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet, unionin häiriönsietokyky, EU:n avoin strateginen riippumattomuus, yhteiskunta ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky.

| 2.5 | Viimeaikaiset kehityssuuntaukset Yhdysvalloissa vaikuttavat melko varmasti uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon, niiden teollinen perusta mukaan luettuna, mutta tätä asiaa käsitellään erillisessä lausunnossa. |
| --- | --- |

2.5

Viimeaikaiset kehityssuuntaukset Yhdysvalloissa vaikuttavat melko varmasti uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoon, niiden teollinen perusta mukaan luettuna, mutta tätä asiaa käsitellään erillisessä lausunnossa.

| 2.6 | Strateginen riippumattomuus käsitetään nyt aiempaa laajemmin, kun perinteisiä turvallisuus- ja puolustusnäkökohtia on täydennetty teollisuuteen, energiaan, teknologiaan ja kauppaan liittyvillä näkökohdilla. EU:n elpymis- ja palautumissuunnitelma, Next Generation EU, antaa varmasti merkittävän sysäyksen EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden kehittämiselle kyseisillä eri aloilla. |
| --- | --- |

2.6

Strateginen riippumattomuus käsitetään nyt aiempaa laajemmin, kun perinteisiä turvallisuus- ja puolustusnäkökohtia on täydennetty teollisuuteen, energiaan, teknologiaan ja kauppaan liittyvillä näkökohdilla. EU:n elpymis- ja palautumissuunnitelma, Next Generation EU, antaa varmasti merkittävän sysäyksen EU:n avoimen strategisen riippumattomuuden kehittämiselle kyseisillä eri aloilla.

| 2.7 | EU on tärkeimpiin kauppakumppaneihinsa verrattuna todellisen, tehokkaan, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen vapaakaupan uranuurtaja ja ajaa ponnekkaimmin avointa taloutta ilman protektionismia. Tarve saada itsenäinen teollisuuspolitiikka ja avoimuus kaupankäyntiä kohtaan sovitettua yhteen muodostaa nykyisessä kansainvälisessä tilanteessa kuitenkin vaikean haasteen.
  Euroopan unionin on saatava houkuteltuja investointeja teollisuustuotannon vahvistamiseksi, turvattava energian ja kriittisten raaka-aineiden saanti ja samalla edistettävä hiilettömään yhteiskuntaan johtavaa teollisuuden muutosta. Tässä yhteydessä sen on säilytettävä teknologinen johtoasemansa strategisilla aloilla ja turvattava arvokas kulmakivensä eli sisämarkkinat, sillä tämä on paras keino taata hyvinvoinnin lisääntyminen eurooppalaisessa yhteiskunnassa, sekä suojeltava laadukkaita työpaikkoja ja edistettävä niiden luomista alueellaan. |
| --- | --- |

2.7

EU on tärkeimpiin kauppakumppaneihinsa verrattuna todellisen, tehokkaan, sääntöihin perustuvan ja oikeudenmukaisen vapaakaupan uranuurtaja ja ajaa ponnekkaimmin avointa taloutta ilman protektionismia. Tarve saada itsenäinen teollisuuspolitiikka ja avoimuus kaupankäyntiä kohtaan sovitettua yhteen muodostaa nykyisessä kansainvälisessä tilanteessa kuitenkin vaikean haasteen.

Euroopan unionin on saatava houkuteltuja investointeja teollisuustuotannon vahvistamiseksi, turvattava energian ja kriittisten raaka-aineiden saanti ja samalla edistettävä hiilettömään yhteiskuntaan johtavaa teollisuuden muutosta. Tässä yhteydessä sen on säilytettävä teknologinen johtoasemansa strategisilla aloilla ja turvattava arvokas kulmakivensä eli sisämarkkinat, sillä tämä on paras keino taata hyvinvoinnin lisääntyminen eurooppalaisessa yhteiskunnassa, sekä suojeltava laadukkaita työpaikkoja ja edistettävä niiden luomista alueellaan.

| 2.8 | Teollisuuden välttämättömän vihreän ja digitaalisen siirtymän ja tarvittavan sosiaalisen siirtymän yhteydessä on vaalittava eurooppalaista mallia ja huolehdittava siitä, että painopiste on vastaisuudessakin kansalaisissa: nykyisten työpaikkojen turvaaminen ja uusien, laadukkaiden työpaikkojen syntymisen edistäminen edellyttää työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja vahvaa sitoutumista siihen, ettei ketään jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

2.8

Teollisuuden välttämättömän vihreän ja digitaalisen siirtymän ja tarvittavan sosiaalisen siirtymän yhteydessä on vaalittava eurooppalaista mallia ja huolehdittava siitä, että painopiste on vastaisuudessakin kansalaisissa: nykyisten työpaikkojen turvaaminen ja uusien, laadukkaiden työpaikkojen syntymisen edistäminen edellyttää työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja vahvaa sitoutumista siihen, ettei ketään jätetä jälkeen.

| 2.9 | Komission tukemien nykyisten teollisten allianssien on kanavoitava investointeja raaka-aineiden saatavuuden turvaamiseen, kierrätyksen vauhdittamiseen sekä teknologian edistämiseen tietyillä aloilla ja ohjattava myös innovointitoimintaa samaan suuntaan. Lisäksi on aina varmistettava, että tarvittavissa globaaleissa toimitusketjuissa noudatetaan EU:n ja OECD:n sääntöjä ja ohjeita. |
| --- | --- |

2.9

Komission tukemien nykyisten teollisten allianssien on kanavoitava investointeja raaka-aineiden saatavuuden turvaamiseen, kierrätyksen vauhdittamiseen sekä teknologian edistämiseen tietyillä aloilla ja ohjattava myös innovointitoimintaa samaan suuntaan. Lisäksi on aina varmistettava, että tarvittavissa globaaleissa toimitusketjuissa noudatetaan EU:n ja OECD:n sääntöjä ja ohjeita.

| 2.10 | Kokoavasti todettakoon, että nämä kolme tekijää – kriittiset riippuvuudet, strateginen riippumattomuus sekä keskeisten resurssien ja energiavarojen toimitusketjujen turvaaminen – ovat osoittautuneet tässä uudessa geopoliittisessa tilanteessa keskeisiksi kysymyksiksi, joiden pohjalta valtioiden ja ryhmittymien väliset suhteet määräytyvät. EU:sta on tultava riippumattomampi kestäväpohjaisten energiavarojen ja raaka-aineiden saannin suhteen, jotta teollisuudelle voidaan luoda kilpailukykyiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

2.10

Kokoavasti todettakoon, että nämä kolme tekijää – kriittiset riippuvuudet, strateginen riippumattomuus sekä keskeisten resurssien ja energiavarojen toimitusketjujen turvaaminen – ovat osoittautuneet tässä uudessa geopoliittisessa tilanteessa keskeisiksi kysymyksiksi, joiden pohjalta valtioiden ja ryhmittymien väliset suhteet määräytyvät. EU:sta on tultava riippumattomampi kestäväpohjaisten energiavarojen ja raaka-aineiden saannin suhteen, jotta teollisuudelle voidaan luoda kilpailukykyiset ja tasapuoliset toimintaedellytykset.

| 2.11 | Tämän vuoksi puheenjohtajavaltio Espanja on pyytänyt lausuntoa, jossa käsitellään häiriönsietokykyä, strategista riippumattomuutta, yhteiskuntaa ja teollisuuden kilpailukykyä. Tavoitteena on saada teollisuus palaamaan sisämarkkinoille, parantaa koordinointia ja tehdä teollisuuspolitiikasta strategisten riippuvuuksien suhteen paremmin integroitua, mikä luo vankan perustan vihreälle ja digitaaliselle siirtymälle. |
| --- | --- |

2.11

Tämän vuoksi puheenjohtajavaltio Espanja on pyytänyt lausuntoa, jossa käsitellään häiriönsietokykyä, strategista riippumattomuutta, yhteiskuntaa ja teollisuuden kilpailukykyä. Tavoitteena on saada teollisuus palaamaan sisämarkkinoille, parantaa koordinointia ja tehdä teollisuuspolitiikasta strategisten riippuvuuksien suhteen paremmin integroitua, mikä luo vankan perustan vihreälle ja digitaaliselle siirtymälle.

| 2.12 | Samalla kun teollisuutta pyritään vahvistamaan tällä tavoin, on kuitenkin myös puolustettava vapaata ja oikeudenmukaista kansainvälistä kauppaa, jossa sovelletaan sosiaalisia vähimmäisnormeja. On olennaisen tärkeää turvata EU:n tasapuoliset toimintaedellytykset parantamalla välineitä, joilla unioni voi puuttua ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.12

Samalla kun teollisuutta pyritään vahvistamaan tällä tavoin, on kuitenkin myös puolustettava vapaata ja oikeudenmukaista kansainvälistä kauppaa, jossa sovelletaan sosiaalisia vähimmäisnormeja. On olennaisen tärkeää turvata EU:n tasapuoliset toimintaedellytykset parantamalla välineitä, joilla unioni voi puuttua ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla.

| 2.13 | Lisäksi olisi seurattava energia-alan häiriönsietokykyä ja nykyistä sääntelymallia, jossa ei ole otettu huomioon kuluttajien (kotitalouksien ja yritysten) vaatimuksia puhtaan ja kohtuuhintaisen energian varmasta saatavuudesta. |
| --- | --- |

2.13

Lisäksi olisi seurattava energia-alan häiriönsietokykyä ja nykyistä sääntelymallia, jossa ei ole otettu huomioon kuluttajien (kotitalouksien ja yritysten) vaatimuksia puhtaan ja kohtuuhintaisen energian varmasta saatavuudesta.

3.   Taustaa

Taustaa

| 3.1 | Eurooppaa koettelee ennennäkemätön energiakriisi, joka on nostanut kaasun ja sähkön hinnat erittäin korkeiksi ja aiheuttaa suurta huolta energian toimitusvarmuudesta. Tällä on vaikutusta koko talouteen, koska energia on tärkeä tuotannontekijä ja sitä kuluu useimpien tavaroiden ja palvelujen tuotannossa huomattavasti. Tilannetta vaikeuttaa vielä raaka-aineiden puutteellinen saanti. Lisäksi Venäjän hyökkäys Ukrainaan on pahentanut energiahintojen vaikutuksia, ja tämä vaarantaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja uhkaa kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja ja toimeentuloa. |
| --- | --- |

3.1

Eurooppaa koettelee ennennäkemätön energiakriisi, joka on nostanut kaasun ja sähkön hinnat erittäin korkeiksi ja aiheuttaa suurta huolta energian toimitusvarmuudesta. Tällä on vaikutusta koko talouteen, koska energia on tärkeä tuotannontekijä ja sitä kuluu useimpien tavaroiden ja palvelujen tuotannossa huomattavasti. Tilannetta vaikeuttaa vielä raaka-aineiden puutteellinen saanti. Lisäksi Venäjän hyökkäys Ukrainaan on pahentanut energiahintojen vaikutuksia, ja tämä vaarantaa Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja uhkaa kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja ja toimeentuloa.

| 3.2 | Sekä EU-tasolla että jäsenvaltioissa onkin otettu molempien kysymysten osalta käyttöön erilaisia toimintalinjoja energiahintojen nousun sosiaalisten ja taloudellisten seurausten lieventämiseksi. Lisäksi energiakriisi on herättänyt julkista keskustelua paitsi energiariippuvuudesta myös strategisesta riippumattomuudesta. |
| --- | --- |

3.2

Sekä EU-tasolla että jäsenvaltioissa onkin otettu molempien kysymysten osalta käyttöön erilaisia toimintalinjoja energiahintojen nousun sosiaalisten ja taloudellisten seurausten lieventämiseksi. Lisäksi energiakriisi on herättänyt julkista keskustelua paitsi energiariippuvuudesta myös strategisesta riippumattomuudesta.

| 3.3 | Yksi vuonna 2022 toteutettujen toimenpiteiden taustatekijöistä on yhteisymmärrys siitä, että Euroopan talouden on nopeutettava vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää kohti täysin hiiletöntä taloutta, jotta riippuvuutta unionin ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan vähentää. Uusiutuvien energialähteiden laajamittaisesta käyttöönotosta saataviin suoriin hyötyihin kuuluvat muun muassa kohtuulliset ja vakaat energiahinnat ja johtoasema uusiutuvaan energiaan liittyvän teknologian alalla, ja välillistä hyötyä taas saadaan siitä, että arvonmuodostus pysyy EU:ssa, mikä mahdollistaa kestävän talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden. |
| --- | --- |

3.3

Yksi vuonna 2022 toteutettujen toimenpiteiden taustatekijöistä on yhteisymmärrys siitä, että Euroopan talouden on nopeutettava vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää kohti täysin hiiletöntä taloutta, jotta riippuvuutta unionin ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan vähentää. Uusiutuvien energialähteiden laajamittaisesta käyttöönotosta saataviin suoriin hyötyihin kuuluvat muun muassa kohtuulliset ja vakaat energiahinnat ja johtoasema uusiutuvaan energiaan liittyvän teknologian alalla, ja välillistä hyötyä taas saadaan siitä, että arvonmuodostus pysyy EU:ssa, mikä mahdollistaa kestävän talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden.

| 3.4 | Energiahinnat alkoivat nousta merkittävästi vuoden 2021 jälkipuoliskolla, kun EU:n talouksien toiminta alkoi palautua pandemiaa edeltäneelle tasolle. EU:n tilanteeseen on kuitenkin vaikuttanut myös Venäjän hyökkäys Ukrainaan, koska sillä on ollut haitallisia seurauksia esimerkiksi energiaturvallisuuden kaltaisten kriittisten näkökohtien kannalta. Energiaturvallisuuteen liittyvät riskit konkretisoituivat energiamarkkinoilla, kun Venäjä päätti keskeyttää kaasutoimitukset useisiin EU:n jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

3.4

Energiahinnat alkoivat nousta merkittävästi vuoden 2021 jälkipuoliskolla, kun EU:n talouksien toiminta alkoi palautua pandemiaa edeltäneelle tasolle. EU:n tilanteeseen on kuitenkin vaikuttanut myös Venäjän hyökkäys Ukrainaan, koska sillä on ollut haitallisia seurauksia esimerkiksi energiaturvallisuuden kaltaisten kriittisten näkökohtien kannalta. Energiaturvallisuuteen liittyvät riskit konkretisoituivat energiamarkkinoilla, kun Venäjä päätti keskeyttää kaasutoimitukset useisiin EU:n jäsenvaltioihin.

| 3.5 | EU reagoi asiaan välittömästi maaliskuun 2022 lopussa, jolloin päätettiin katkaista asteittain EU:n riippuvuus Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Aloite saatetiin päätökseen toukokuussa 2022, jolloin neuvosto sopi, että lähes 90 prosenttia kaikesta Venäjän öljyntuonnista kielletään vuoden 2022 loppuun mennessä. Tämän lisäksi kehotettiin monipuolistamaan energiatoimituksia ja -lähteitä, vauhdittamaan uusiutuvien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa, lisäämään energiatehokkuutta ja parantamaan energiainfrastruktuuria REPowerEU-suunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

EU reagoi asiaan välittömästi maaliskuun 2022 lopussa, jolloin päätettiin katkaista asteittain EU:n riippuvuus Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Aloite saatetiin päätökseen toukokuussa 2022, jolloin neuvosto sopi, että lähes 90 prosenttia kaikesta Venäjän öljyntuonnista kielletään vuoden 2022 loppuun mennessä. Tämän lisäksi kehotettiin monipuolistamaan energiatoimituksia ja -lähteitä, vauhdittamaan uusiutuvien energialähteiden laajamittaista käyttöönottoa, lisäämään energiatehokkuutta ja parantamaan energiainfrastruktuuria REPowerEU-suunnitelman mukaisesti.

| 3.6 | Ensimmäinen toimenpide oli kannustaa EU:n jäsenvaltioita keskinäiseen solidaarisuuteen tilanteissa, joissa kaasusta on pulaa. Lisäksi kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi ja turvaamiseksi edistettiin kaasun yhteisostoja, ja kaasun hintojen vaikutusta sekä kaasu- että sähkömarkkinoilla pyrittiin rajoittamaan ottamalla käyttöön uusi kaasun viitehinta, jossa huomioidaan paremmin siirtyminen kaasuputkien käytöstä LNG-terminaaleihin. Yleisesti hyväksyttyä virtuaalista kaasukaupan keskusta TTF:ää (Title Transfer Facility) ei pidetty enää tehokkaana. |
| --- | --- |

3.6

Ensimmäinen toimenpide oli kannustaa EU:n jäsenvaltioita keskinäiseen solidaarisuuteen tilanteissa, joissa kaasusta on pulaa. Lisäksi kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi ja turvaamiseksi edistettiin kaasun yhteisostoja, ja kaasun hintojen vaikutusta sekä kaasu- että sähkömarkkinoilla pyrittiin rajoittamaan ottamalla käyttöön uusi kaasun viitehinta, jossa huomioidaan paremmin siirtyminen kaasuputkien käytöstä LNG-terminaaleihin. Yleisesti hyväksyttyä virtuaalista kaasukaupan keskusta TTF:ää (Title Transfer Facility) ei pidetty enää tehokkaana.

| 3.7 | Riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta kaasusta voidaan vähentää myös suoraan pienentämällä kaasun kysyntää. Tällä on vaikutusta paitsi tavanomaista kaasunkulutusta myös yhdistettyjen syklien marginaaliyksiköissä tapahtuvaa sähköntuotantoa ajatellen. Näin ollen päästiin sopimukseen kaasun kysynnän vähentämisestä 15 prosentilla. |
| --- | --- |

3.7

Riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta kaasusta voidaan vähentää myös suoraan pienentämällä kaasun kysyntää. Tällä on vaikutusta paitsi tavanomaista kaasunkulutusta myös yhdistettyjen syklien marginaaliyksiköissä tapahtuvaa sähköntuotantoa ajatellen. Näin ollen päästiin sopimukseen kaasun kysynnän vähentämisestä 15 prosentilla.

| 3.8 | Kaasutoimitusten turvaamisen kannalta ratkaisevan tärkeä näkökohta oli kaasuvarastojen täyttäminen energiansaannin varmistamiseksi talvikaudella. Täyttöastevaatimukseksi päätettiin lopulta asettaa 80 prosenttia talvea 2022–2023 varten ja 90 prosenttia tulevia talvikausia varten. |
| --- | --- |

3.8

Kaasutoimitusten turvaamisen kannalta ratkaisevan tärkeä näkökohta oli kaasuvarastojen täyttäminen energiansaannin varmistamiseksi talvikaudella. Täyttöastevaatimukseksi päätettiin lopulta asettaa 80 prosenttia talvea 2022–2023 varten ja 90 prosenttia tulevia talvikausia varten.

| 3.9 | Kaasunsaannin turvaamiseen tähtäävien toimenpiteiden lisäksi oli energiahintojen jyrkän nousun vuoksi ryhdyttävä toimiin myös teollisuuden kilpailukyvyn heikkenemisen ja kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen vähenemisen ehkäisemiseksi. Neuvosto hyväksyi 6. lokakuuta 2022 kolme toimenpidettä korkeiden energiahintojen hillitsemiseksi. Ensimmäinen toimenpide koski sähkön kysynnän vähentämistä: neuvosto asetti 10 prosentin vapaaehtoisen vähennystavoitteen sekä 5 prosentin sitovan tavoitteen, joka koskee kysynnän vähentämistä sähkönkulutuksen huipputunteina talvikauden loppuun saakka. Toiseksi inframarginaalisin teknologioin tuotetulle sähkölle asetettiin 180 euron hintakatto megawattitunnilta, jotta kaasun korkeat hinnat eivät johtaisi niin sanottuihin windfall-voittoihin. Mahdolliset hintakaton yli menevät ylimääräiset tulot on jaettava uudelleen loppukäyttäjille energialaskutaakan helpottamiseksi. Kolmanneksi otettiin käyttöön sellaisilta fossiilisten polttoaineiden alalla toimivilta yrityksiltä perittävä solidaarisuusmaksu, joiden voitot ovat yli 20 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2018 tai sen jälkeisinä vuosina syntyneet keskimääräiset voitot. Kaikkia näitä energialaskuihin liittyviä toimenpiteitä täydennettiin vielä 19. joulukuuta 2022 hyväksytyllä mekanismilla, jolla TTF-järjestelmän mukaiset kaasun hinnat rajoitetaan tietyin edellytyksin 180 euroon/MWh, ja lisäksi Venäjältä peräisin olevalle öljylle asetettiin hintakatto, joka on 60 Yhdysvaltain dollaria barrelilta. |
| --- | --- |

3.9

Kaasunsaannin turvaamiseen tähtäävien toimenpiteiden lisäksi oli energiahintojen jyrkän nousun vuoksi ryhdyttävä toimiin myös teollisuuden kilpailukyvyn heikkenemisen ja kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen vähenemisen ehkäisemiseksi. Neuvosto hyväksyi 6. lokakuuta 2022 kolme toimenpidettä korkeiden energiahintojen hillitsemiseksi. Ensimmäinen toimenpide koski sähkön kysynnän vähentämistä: neuvosto asetti 10 prosentin vapaaehtoisen vähennystavoitteen sekä 5 prosentin sitovan tavoitteen, joka koskee kysynnän vähentämistä sähkönkulutuksen huipputunteina talvikauden loppuun saakka. Toiseksi inframarginaalisin teknologioin tuotetulle sähkölle asetettiin 180 euron hintakatto megawattitunnilta, jotta kaasun korkeat hinnat eivät johtaisi niin sanottuihin windfall-voittoihin. Mahdolliset hintakaton yli menevät ylimääräiset tulot on jaettava uudelleen loppukäyttäjille energialaskutaakan helpottamiseksi. Kolmanneksi otettiin käyttöön sellaisilta fossiilisten polttoaineiden alalla toimivilta yrityksiltä perittävä solidaarisuusmaksu, joiden voitot ovat yli 20 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2018 tai sen jälkeisinä vuosina syntyneet keskimääräiset voitot. Kaikkia näitä energialaskuihin liittyviä toimenpiteitä täydennettiin vielä 19. joulukuuta 2022 hyväksytyllä mekanismilla, jolla TTF-järjestelmän mukaiset kaasun hinnat rajoitetaan tietyin edellytyksin 180 euroon/MWh, ja lisäksi Venäjältä peräisin olevalle öljylle asetettiin hintakatto, joka on 60 Yhdysvaltain dollaria barrelilta.

| 3.10 | On syytä korostaa, että jäsenvaltioille on yleensä jätetty jonkin verran liikkumavaraa näiden sääntöjen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.10

On syytä korostaa, että jäsenvaltioille on yleensä jätetty jonkin verran liikkumavaraa näiden sääntöjen täytäntöönpanossa.

| 3.11 | Perusajatusta siitä, että riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan vähentää tehokkaimmin uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevin toimenpitein, edistetään myös sujuvoittamalla uusiutuviin energialähteisiin liittyvien lupien myöntämistä. Uusiutuvan energian järjestelmiä varten onkin otettu väliaikaisesti käyttöön nopeutettuja lupamenettelyjä. Lisäksi on jo käynnistetty laaja-alainen keskustelu sähkömarkkinoiden nykyisestä rakenteesta ja niiden kyvystä tarjota oikeanlaisia kannustimia investointien tekemiseen ja samalla turvata loppukäyttäjien mahdollisuudet saada energiaa kohtuuhintaan. Järjestelmän täydentämiseksi on vielä esitetty ehdotus nettonollateollisuutta koskevaksi säädökseksi, jonka tavoitteena on vahvistaa Euroopan nettonollateknologian tuotteiden valmistusekosysteemiä. |
| --- | --- |

3.11

Perusajatusta siitä, että riippuvuutta EU:n ulkopuolelta tuotavasta energiasta voidaan vähentää tehokkaimmin uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevin toimenpitein, edistetään myös sujuvoittamalla uusiutuviin energialähteisiin liittyvien lupien myöntämistä. Uusiutuvan energian järjestelmiä varten onkin otettu väliaikaisesti käyttöön nopeutettuja lupamenettelyjä. Lisäksi on jo käynnistetty laaja-alainen keskustelu sähkömarkkinoiden nykyisestä rakenteesta ja niiden kyvystä tarjota oikeanlaisia kannustimia investointien tekemiseen ja samalla turvata loppukäyttäjien mahdollisuudet saada energiaa kohtuuhintaan. Järjestelmän täydentämiseksi on vielä esitetty ehdotus nettonollateollisuutta koskevaksi säädökseksi, jonka tavoitteena on vahvistaa Euroopan nettonollateknologian tuotteiden valmistusekosysteemiä.

4.   Energiaturvallisuus, energian kysyntä ja energiahinnat

Energiaturvallisuus, energian kysyntä ja energiahinnat

| 4.1 | Kun kaasun ja sähkön hinnat nousivat energiakriisin myötä ennätyksellisen korkeiksi, Euroopan komissio ja neuvosto päättivät turvautua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 ja 194 artiklan mukaisiin kiireellisiin toimenpiteisiin ja ottivat käyttöön joukon välineistöjä ja hätätoimenpiteitä. Näillä on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus energiahintojen heilahteluun jäsenvaltioissa. Markkinoiden äärimmäinen epävakaus on käytännössä heijastunut kokonaisuudessaan loppukäyttäjien energiahintoihin, koska useimmat markkinasopimukset ovat yleensä yhden vuoden mittaisia. |
| --- | --- |

4.1

Kun kaasun ja sähkön hinnat nousivat energiakriisin myötä ennätyksellisen korkeiksi, Euroopan komissio ja neuvosto päättivät turvautua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 ja 194 artiklan mukaisiin kiireellisiin toimenpiteisiin ja ottivat käyttöön joukon välineistöjä ja hätätoimenpiteitä. Näillä on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus energiahintojen heilahteluun jäsenvaltioissa. Markkinoiden äärimmäinen epävakaus on käytännössä heijastunut kokonaisuudessaan loppukäyttäjien energiahintoihin, koska useimmat markkinasopimukset ovat yleensä yhden vuoden mittaisia.

| 4.2 | Hiilidioksidipäästömarkkinoilla hinnat ovat nousseet räjähdysmäisesti vuodesta 2020 lähtien: Vuonna 2020 päästöoikeuden keskihinta oli 24,84 euroa, vuonna 2022 taas 80,87 euroa ja vuoden 2023 maaliskuussa 89,23 euroa. Päästöoikeuden kuukausittainen keskihinta oli korkeimmillaan helmikuussa 2022, jolloin se oli 91,82 euroa, mikä on valtavan paljon enemmän kuin covid-19-sulkutoimien aikana maaliskuussa 2020 kirjattu kaikkien aikojen alin keskihinta, joka oli 19,83 euroa. Tällä on ollut vaikutusta loppukäyttäjien energiahintoihin, mutta vaikutuksen hillitsemiseksi ei ole ryhdytty mihinkään poikkeuksellisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.2

Hiilidioksidipäästömarkkinoilla hinnat ovat nousseet räjähdysmäisesti vuodesta 2020 lähtien: Vuonna 2020 päästöoikeuden keskihinta oli 24,84 euroa, vuonna 2022 taas 80,87 euroa ja vuoden 2023 maaliskuussa 89,23 euroa. Päästöoikeuden kuukausittainen keskihinta oli korkeimmillaan helmikuussa 2022, jolloin se oli 91,82 euroa, mikä on valtavan paljon enemmän kuin covid-19-sulkutoimien aikana maaliskuussa 2020 kirjattu kaikkien aikojen alin keskihinta, joka oli 19,83 euroa. Tällä on ollut vaikutusta loppukäyttäjien energiahintoihin, mutta vaikutuksen hillitsemiseksi ei ole ryhdytty mihinkään poikkeuksellisiin toimenpiteisiin.

| 4.3 | ETSK kannattaa energiahuollon ja erityisesti kaasutoimitusten turvaamiseen keskittyvää aloitetta. Näin ollen ensisijaisia toimia, joilla on pyritty vastaamaan asianmukaisesti tärkeimpiin huolenaiheisiin, jotka liittyvät kaasun hankintalähteisiin ja kykyyn korvata Venäjältä kaasuputkia pitkin tuotava kaasu nesteytetyn maakaasun toimituksilla, pidetään lyhyellä aikavälillä suotavina. |
| --- | --- |

4.3

ETSK kannattaa energiahuollon ja erityisesti kaasutoimitusten turvaamiseen keskittyvää aloitetta. Näin ollen ensisijaisia toimia, joilla on pyritty vastaamaan asianmukaisesti tärkeimpiin huolenaiheisiin, jotka liittyvät kaasun hankintalähteisiin ja kykyyn korvata Venäjältä kaasuputkia pitkin tuotava kaasu nesteytetyn maakaasun toimituksilla, pidetään lyhyellä aikavälillä suotavina.

| 4.4 | EU:n kuukausittaiset tilastot kaasun hankintalähteistä osoittavat selvästi, että kaasutoimitukset Venäjältä tulevia kaasuputkia pitkin on toukokuusta 2022 lähtien korvattu pitkälti muilla toimituksilla ja Venäjältä tuodaan nyt paljon vähemmän kaasua kuin aikaisemmin ja että nesteytettyä maakaasua toimitetaan unioniin yhä enemmän pääasiassa Yhdysvalloista. Markkinatoimijoiden toteuttamat toimet vastaavat siis täysin EU:n poikkeuksellisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on korvata Venäjältä peräisin oleva maakaasu lyhyellä aikavälillä kokonaan muilla lähteillä. |
| --- | --- |

4.4

EU:n kuukausittaiset tilastot kaasun hankintalähteistä osoittavat selvästi, että kaasutoimitukset Venäjältä tulevia kaasuputkia pitkin on toukokuusta 2022 lähtien korvattu pitkälti muilla toimituksilla ja Venäjältä tuodaan nyt paljon vähemmän kaasua kuin aikaisemmin ja että nesteytettyä maakaasua toimitetaan unioniin yhä enemmän pääasiassa Yhdysvalloista. Markkinatoimijoiden toteuttamat toimet vastaavat siis täysin EU:n poikkeuksellisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on korvata Venäjältä peräisin oleva maakaasu lyhyellä aikavälillä kokonaan muilla lähteillä.

| 4.5 | ETSK panee kuitenkin myös merkille, että kaasun ja sähkön kysyntä on vähentynyt huomattavasti sodan alkamisen jälkeen. Syynä ovat todennäköisesti energiahintojen nousu Euroopassa ja energiaturvallisuuteen liittyvät suuret huolenaiheet, sillä kysynnän väheneminen osuu vuoden 2022 kolmannelle neljännekselle aivan kuten erittäin korkeat hintapiikitkin. Myös talvikauden leuto sää on suosinut kysynnän laskua. |
| --- | --- |

4.5

ETSK panee kuitenkin myös merkille, että kaasun ja sähkön kysyntä on vähentynyt huomattavasti sodan alkamisen jälkeen. Syynä ovat todennäköisesti energiahintojen nousu Euroopassa ja energiaturvallisuuteen liittyvät suuret huolenaiheet, sillä kysynnän väheneminen osuu vuoden 2022 kolmannelle neljännekselle aivan kuten erittäin korkeat hintapiikitkin. Myös talvikauden leuto sää on suosinut kysynnän laskua.

| 4.6 | On korostettava, että sähkön kysyntä on suhteellisesti suurempaa pk-yrityksissä, kun taas tavanomaista maakaasua käytetään lähinnä teollisuudessa ja lämmitystarkoituksiin. Kaasun ja sähkön korkeat hinnat ovat näin ollen vaikuttaneet ennen muuta teollisuuden energiankysyntään, joka on alttiimpaa markkinahintojen heilahtelulle. Kotitalouksien keskuudessa taas kaasun ja sähkön hintojen nousu on vaikuttanut erittäin voimakkaasti heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin. |
| --- | --- |

4.6

On korostettava, että sähkön kysyntä on suhteellisesti suurempaa pk-yrityksissä, kun taas tavanomaista maakaasua käytetään lähinnä teollisuudessa ja lämmitystarkoituksiin. Kaasun ja sähkön korkeat hinnat ovat näin ollen vaikuttaneet ennen muuta teollisuuden energiankysyntään, joka on alttiimpaa markkinahintojen heilahtelulle. Kotitalouksien keskuudessa taas kaasun ja sähkön hintojen nousu on vaikuttanut erittäin voimakkaasti heikossa asemassa oleviin asiakkaisiin.

| 4.7 | ETSK toteaa siis, että EU:n toteuttamat poikkeukselliset toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi kaasun hankintalähteiden monipuolistamisessa mutta ne eivät ole tepsineet yhtä hyvin energialaskuihin, millä on ollut vaikusta energian kysyntään. |
| --- | --- |

4.7

ETSK toteaa siis, että EU:n toteuttamat poikkeukselliset toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi kaasun hankintalähteiden monipuolistamisessa mutta ne eivät ole tepsineet yhtä hyvin energialaskuihin, millä on ollut vaikusta energian kysyntään.

| 4.8 | ETSK on täysin tietoinen siitä, miten valtava haaste kaasun saannin varmistaminen talvikauden 2022–2023 päättymisen jälkeen on. Tulevia talvikausia varten asetettu kaasuvarastojen 90 prosentin täyttöastevaatimus on välttämätön energiahuollon turvaamiseksi. Tällä hetkellä EU:n kaasuvarastot ovat täydempiä kuin koskaan aikaisemmin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi kaasun yhteisostoaloite voi auttaa lieventämään energiahuolto-ongelmien riskiä. EU:n on kuitenkin ensisijaisesti keskityttävä vähentämään riippuvuutta maakaasusta niin, että siitä päästään lopulta kokonaan eroon. |
| --- | --- |

4.8

ETSK on täysin tietoinen siitä, miten valtava haaste kaasun saannin varmistaminen talvikauden 2022–2023 päättymisen jälkeen on. Tulevia talvikausia varten asetettu kaasuvarastojen 90 prosentin täyttöastevaatimus on välttämätön energiahuollon turvaamiseksi. Tällä hetkellä EU:n kaasuvarastot ovat täydempiä kuin koskaan aikaisemmin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Lisäksi kaasun yhteisostoaloite voi auttaa lieventämään energiahuolto-ongelmien riskiä. EU:n on kuitenkin ensisijaisesti keskityttävä vähentämään riippuvuutta maakaasusta niin, että siitä päästään lopulta kokonaan eroon.

| 4.9 | ETSK katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi olisi parempi sopia yhdenmukaisista toimenpiteistä jäsenvaltioiden kesken, paitsi jos on kyse välttämättömiin järjestelyihin tai infrastruktuureihin liittyvistä näkökohdista. EU-tasolla hyväksyttyjä toimenpiteitä energialaskujen pienentämiseksi ei ole sovitettu yhteen jäsenvaltioiden toimenpiteiden kanssa, ja siksi on mahdollista, että vero-, tuki- ja sääntelypolitiikassa on eroja mutta energiahinnat pysyvät silti korkeina. |
| --- | --- |

4.9

ETSK katsoo, että tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi olisi parempi sopia yhdenmukaisista toimenpiteistä jäsenvaltioiden kesken, paitsi jos on kyse välttämättömiin järjestelyihin tai infrastruktuureihin liittyvistä näkökohdista. EU-tasolla hyväksyttyjä toimenpiteitä energialaskujen pienentämiseksi ei ole sovitettu yhteen jäsenvaltioiden toimenpiteiden kanssa, ja siksi on mahdollista, että vero-, tuki- ja sääntelypolitiikassa on eroja mutta energiahinnat pysyvät silti korkeina.

5.   Häiriönsietokyky, energiaomavaraisuus ja teollisuuden rooli

Häiriönsietokyky, energiaomavaraisuus ja teollisuuden rooli

| 5.1 | Energiahinnat ovat merkittävin inflaatiota vauhdittava tekijä kaikkialla EU:ssa. Korkea inflaatio rapauttaa teollisuuden kilpailukykyä ja pienentää kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja ja heikentää siten merkittävästi edellytyksiä turvata kestävä talouskasvu, työllisyys ja sosiaalinen hyvinvointi. |
| --- | --- |

5.1

Energiahinnat ovat merkittävin inflaatiota vauhdittava tekijä kaikkialla EU:ssa. Korkea inflaatio rapauttaa teollisuuden kilpailukykyä ja pienentää kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja ja heikentää siten merkittävästi edellytyksiä turvata kestävä talouskasvu, työllisyys ja sosiaalinen hyvinvointi.

| 5.2 | Nopea reagointi, johon on kuulunut myös poikkeuksellisten toimenpiteiden toteuttaminen, on osoittautunut EU-tasolla tehokkaaksi keinoksi hillitä energiahintojen nousua taloudessa kaiken kaikkiaan. Kansallisista aloitteista hyvänä esimerkkinä voidaan taas mainita niin kutsuttu Iberian niemimaan poikkeusjärjestely (Iberian exception), jonka avulla tukkumarkkinahintoja saatiin laskettua 18 prosenttia vuonna 2022. Tämän ansiosta Espanjan inflaatioaste on tällä hetkellä yksi alhaisimmista. On kuitenkin käynyt selvästi ilmi, että inflaation kiihtyminen johtuu energiahinnoista eivätkä väliaikaistoimenpiteet ole riittäneet kiihtymissuuntauksen taltuttamiseen. |
| --- | --- |

5.2

Nopea reagointi, johon on kuulunut myös poikkeuksellisten toimenpiteiden toteuttaminen, on osoittautunut EU-tasolla tehokkaaksi keinoksi hillitä energiahintojen nousua taloudessa kaiken kaikkiaan. Kansallisista aloitteista hyvänä esimerkkinä voidaan taas mainita niin kutsuttu Iberian niemimaan poikkeusjärjestely (Iberian exception), jonka avulla tukkumarkkinahintoja saatiin laskettua 18 prosenttia vuonna 2022. Tämän ansiosta Espanjan inflaatioaste on tällä hetkellä yksi alhaisimmista. On kuitenkin käynyt selvästi ilmi, että inflaation kiihtyminen johtuu energiahinnoista eivätkä väliaikaistoimenpiteet ole riittäneet kiihtymissuuntauksen taltuttamiseen.

| 5.3 | Toteutetuissa väliaikaistoimenpiteissä on keskitytty yksinomaan hillitsemään energiahintojen nousua lyhyellä aikavälillä, mutta EU:n politiikassa tarvitaan pitkän aikavälin visiota, jotta vihreää ja digitaalista siirtymää voidaan pohjustaa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.3

Toteutetuissa väliaikaistoimenpiteissä on keskitytty yksinomaan hillitsemään energiahintojen nousua lyhyellä aikavälillä, mutta EU:n politiikassa tarvitaan pitkän aikavälin visiota, jotta vihreää ja digitaalista siirtymää voidaan pohjustaa asianmukaisesti.

| 5.4 | ETSK korostaa, että hiilettömien energialähteiden laajamittaisen käyttöönoton vauhdittaminen on tärkeää ja asia on hoidettava kiireellisesti helpottamalla lupamenettelyjä. Tämän myötä on käytännössä saatava riippuvuus kolmansien osapuolten toimittamista fossiilisista polttoaineista pikaisesti loppumaan ja pystyttävä täyttämään ilmastositoumukset ja parantamaan kilpailukykyä. |
| --- | --- |

5.4

ETSK korostaa, että hiilettömien energialähteiden laajamittaisen käyttöönoton vauhdittaminen on tärkeää ja asia on hoidettava kiireellisesti helpottamalla lupamenettelyjä. Tämän myötä on käytännössä saatava riippuvuus kolmansien osapuolten toimittamista fossiilisista polttoaineista pikaisesti loppumaan ja pystyttävä täyttämään ilmastositoumukset ja parantamaan kilpailukykyä.

| 5.5 | ETSK painottaa, että täysin hiilettömän energian käyttöön siirtymisen olisi kuljettava käsi kädessä kohtuullisten energiahintojen kanssa, jotka mahdollistavat mittavat investoinnit suurteollisuuden, pk-yritysten ja kotitalouksien hiilestä irtautumiseen. |
| --- | --- |

5.5

ETSK painottaa, että täysin hiilettömän energian käyttöön siirtymisen olisi kuljettava käsi kädessä kohtuullisten energiahintojen kanssa, jotka mahdollistavat mittavat investoinnit suurteollisuuden, pk-yritysten ja kotitalouksien hiilestä irtautumiseen.

| 5.6 | Kohtuuhintaisuus edellyttää, että laajamittaisia investointeja uusiutuviin energialähteisiin liittyviin kypsiin teknologioihin tuetaan ja joustavuutta lisätään kilpailukykylähtöisten puitteiden avulla. Tällainen strategia edistää häiriönsietokyvyn ja energiaomavaraisuuden parantamista. |
| --- | --- |

5.6

Kohtuuhintaisuus edellyttää, että laajamittaisia investointeja uusiutuviin energialähteisiin liittyviin kypsiin teknologioihin tuetaan ja joustavuutta lisätään kilpailukykylähtöisten puitteiden avulla. Tällainen strategia edistää häiriönsietokyvyn ja energiaomavaraisuuden parantamista.

| 5.7 | ETSK katsoo, että jotta tätä strategiaa voidaan hyödyntää täysimääräisesti, uusiutuvista lähteistä tuotettuun energiaan liittyvien korvaus- ja palkkiojärjestelmien lähtökohtana on oltava todelliset pitkän aikavälin tuotantokustannukset. Sähkön hinnan irrottaminen fossiilisten polttoaineiden hinnoista on näin ollen tärkein kohtuuhintaisuutta edistävä tekijä. Lisäksi esteiden poistaminen pitkäaikaisten sopimusten tieltä lisää merkittävästi vakautta ja ennakoitavuutta. |
| --- | --- |

5.7

ETSK katsoo, että jotta tätä strategiaa voidaan hyödyntää täysimääräisesti, uusiutuvista lähteistä tuotettuun energiaan liittyvien korvaus- ja palkkiojärjestelmien lähtökohtana on oltava todelliset pitkän aikavälin tuotantokustannukset. Sähkön hinnan irrottaminen fossiilisten polttoaineiden hinnoista on näin ollen tärkein kohtuuhintaisuutta edistävä tekijä. Lisäksi esteiden poistaminen pitkäaikaisten sopimusten tieltä lisää merkittävästi vakautta ja ennakoitavuutta.

| 5.8 | Tällaisessa uudessa mallissa kotitalouksilla ja eri teollisuudenaloilla olisi paremmat edellytykset vastata energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseen liittyvistä kustannuksista. Prosessissa on pohjimmiltaan kyse siitä, että fossiilisten polttoaineiden käyttö korvataan mahdollisimman pitkälti sähköistämisellä ja että sellaisilla teollisuudenaloilla, jolla päästöjä on vaikea vähentää, turvaudutaan uusiutuviin kaasuihin. |
| --- | --- |

5.8

Tällaisessa uudessa mallissa kotitalouksilla ja eri teollisuudenaloilla olisi paremmat edellytykset vastata energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseen liittyvistä kustannuksista. Prosessissa on pohjimmiltaan kyse siitä, että fossiilisten polttoaineiden käyttö korvataan mahdollisimman pitkälti sähköistämisellä ja että sellaisilla teollisuudenaloilla, jolla päästöjä on vaikea vähentää, turvaudutaan uusiutuviin kaasuihin.

| 5.9 | On syytä korostaa, että sähkön ja uusiutuvien kaasujen uudet käyttötarkoitukset edellyttävät, että kriittisiä raaka-aineita on saatavilla monia ratkaisevan tärkeitä prosesseja varten paitsi energian tuotannon ja käytön alalla myös koko toimitusketjussa. EU:n politiikan pääpainopisteenä onkin oltava suotuisan toimintaympäristön takaaminen eri teollisuudenaloille toimitushäiriöiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

5.9

On syytä korostaa, että sähkön ja uusiutuvien kaasujen uudet käyttötarkoitukset edellyttävät, että kriittisiä raaka-aineita on saatavilla monia ratkaisevan tärkeitä prosesseja varten paitsi energian tuotannon ja käytön alalla myös koko toimitusketjussa. EU:n politiikan pääpainopisteenä onkin oltava suotuisan toimintaympäristön takaaminen eri teollisuudenaloille toimitushäiriöiden välttämiseksi.

| 5.10 | Teollisuudella on keskeinen rooli kahdessa mielessä: ensinnäkin sen on huolehdittava kriittisten raaka-aineiden jalostamisesta, jotta saadaan tarvittavia resursseja energian ja muiden taloudelle välttämättömien hyödykkeiden tuotantoa varten, ja toiseksi sen on siirryttävä omissa prosesseissaan hiilettömään energiaan, sillä se on yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajista. Tässä yhteydessä sen johtavana periaatteena on aina oltava energiatehokkuuden asettaminen etusijalle. |
| --- | --- |

5.10

Teollisuudella on keskeinen rooli kahdessa mielessä: ensinnäkin sen on huolehdittava kriittisten raaka-aineiden jalostamisesta, jotta saadaan tarvittavia resursseja energian ja muiden taloudelle välttämättömien hyödykkeiden tuotantoa varten, ja toiseksi sen on siirryttävä omissa prosesseissaan hiilettömään energiaan, sillä se on yksi suurimmista kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttajista. Tässä yhteydessä sen johtavana periaatteena on aina oltava energiatehokkuuden asettaminen etusijalle.

| 5.11 | Lisäksi teollisuuden muutoksen yhteydessä on huolehdittava kahden muunkin vaatimuksen täyttymisestä, jotta vihreä, digitaalinen ja oikeudenmukainen siirtymä, jota ei voida lykätä myöhemmäksi, saadaan toteutettua. Ensinnäkin on ratkaisevan tärkeää turvata toimitusketju, kuten aiemmin jo todettiin. Toiseksi on varmistettava, että työvoima on riittävän pätevää pystyäkseen mukautumaan käynnissä oleviin muutoksiin. Erityisesti on pyrittävä toteuttamaan koulutusohjelmia sekä tarjoamaan työllisyystakuita ja täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.11

Lisäksi teollisuuden muutoksen yhteydessä on huolehdittava kahden muunkin vaatimuksen täyttymisestä, jotta vihreä, digitaalinen ja oikeudenmukainen siirtymä, jota ei voida lykätä myöhemmäksi, saadaan toteutettua. Ensinnäkin on ratkaisevan tärkeää turvata toimitusketju, kuten aiemmin jo todettiin. Toiseksi on varmistettava, että työvoima on riittävän pätevää pystyäkseen mukautumaan käynnissä oleviin muutoksiin. Erityisesti on pyrittävä toteuttamaan koulutusohjelmia sekä tarjoamaan työllisyystakuita ja täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/48

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2023/C 293/08)

| Esittelijä: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Michael McLOUGHLIN

Michael McLOUGHLIN

| Komitean täysistunnon päätös
  Oikeusperusta | 20.1.2022
  työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta |
| --- | --- |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/0/6 |

Komitean täysistunnon päätös

Oikeusperusta

20.1.2022

työjärjestyksen 52 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Äskettäin annetussa direktiivissä riittävistä vähimmäispalkoista EU:ssa ei käsitellä kattavasti kysymystä nuorten vähimmäispalkoista. Direktiivissä ei säädetä yhdestä ainoasta kaikille sopivasta toimintamallista, vaan koska kyse on laaja-alaisesta kehyksestä, siinä päinvastoin otetaan huomioon erilaiset perinteet ja lähtökohdat ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen roolia. Kysymystä nuorten vähimmäispalkoista käsitelläänkin eri jäsenvaltioissa eri tavoin, mikä on huomionarvoinen seikka. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suosittelee, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet tarkastelevat tätä kysymystä direktiivin mukaisesti ja ehdotetun, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamista EU:ssa koskevan neuvoston suosituksen hengessä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia käyttämään harkintavaltaansa syrjimättömällä tavalla. |
| --- | --- |

1.1

Äskettäin annetussa direktiivissä riittävistä vähimmäispalkoista EU:ssa ei käsitellä kattavasti kysymystä nuorten vähimmäispalkoista. Direktiivissä ei säädetä yhdestä ainoasta kaikille sopivasta toimintamallista, vaan koska kyse on laaja-alaisesta kehyksestä, siinä päinvastoin otetaan huomioon erilaiset perinteet ja lähtökohdat ja vahvistetaan työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen roolia. Kysymystä nuorten vähimmäispalkoista käsitelläänkin eri jäsenvaltioissa eri tavoin, mikä on huomionarvoinen seikka. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suosittelee, että Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet tarkastelevat tätä kysymystä direktiivin mukaisesti ja ehdotetun, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamista EU:ssa koskevan neuvoston suosituksen hengessä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia käyttämään harkintavaltaansa syrjimättömällä tavalla.

| 1.2 | ETSK katsoo, että Euroopan nuorison teemavuosi 2022 tarjosi tilaisuuden tarkastella nuoriin vaikuttavia tärkeitä kysymyksiä ja tehdä merkittäviä poliittisia aloitteita, jotka hyödyttävät nuoria tai joilla pyritään vaikuttamaan heidän asemaansa yhteiskunnassa. Koska nuorten tuloksellinen osallistuminen työmarkkinoille on tärkeää, heidän ensimmäisen osallistumiskokemuksensa pitäisi olla myönteinen. Toimenpiteet, joissa heitä kohdellaan epäsuotuisammin pelkästään heidän ikänsä perusteella, ovat haitallisia. ETSK suhtautuukin myönteisesti 9. toukokuuta 2023 virallisesti käynnistettyyn EU:n osaamisen teemavuoteen, sillä se toimii poliittisena kannustimena elinikäiselle oppimiselle ja antaa uutta pontta EU:n vuoden 2030 sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että Euroopan nuorison teemavuosi 2022 tarjosi tilaisuuden tarkastella nuoriin vaikuttavia tärkeitä kysymyksiä ja tehdä merkittäviä poliittisia aloitteita, jotka hyödyttävät nuoria tai joilla pyritään vaikuttamaan heidän asemaansa yhteiskunnassa. Koska nuorten tuloksellinen osallistuminen työmarkkinoille on tärkeää, heidän ensimmäisen osallistumiskokemuksensa pitäisi olla myönteinen. Toimenpiteet, joissa heitä kohdellaan epäsuotuisammin pelkästään heidän ikänsä perusteella, ovat haitallisia. ETSK suhtautuukin myönteisesti 9. toukokuuta 2023 virallisesti käynnistettyyn EU:n osaamisen teemavuoteen, sillä se toimii poliittisena kannustimena elinikäiselle oppimiselle ja antaa uutta pontta EU:n vuoden 2030 sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiselle.

| 1.3 | Nuorten työttömyysetuuksia ja avustuksia koskevat erillissäännöt voivat vaikuttaa nuorten työmarkkinatilanteeseen ja heidän kykyynsä käyttää oikeuttaan liikkua vapaasti EU:ssa. Jäsenvaltioilla on toimivalta päättää sosiaaliturvajärjestelmiensä rakenteesta ja sisällöstä. ETSK kehottaa niitä noudattamaan tässä yhteydessä syrjimättömyyden periaatetta, etenkin kun on kyse vapaasta liikkuvuudesta. ETSK suosittelee, että komissio kerää asiaa koskevia tietoja ja kansallisia käytäntöjä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja jatkaa asian käsittelyä ottaen huomioon myös uuden ehdotuksen neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta EU:ssa. |
| --- | --- |

1.3

Nuorten työttömyysetuuksia ja avustuksia koskevat erillissäännöt voivat vaikuttaa nuorten työmarkkinatilanteeseen ja heidän kykyynsä käyttää oikeuttaan liikkua vapaasti EU:ssa. Jäsenvaltioilla on toimivalta päättää sosiaaliturvajärjestelmiensä rakenteesta ja sisällöstä. ETSK kehottaa niitä noudattamaan tässä yhteydessä syrjimättömyyden periaatetta, etenkin kun on kyse vapaasta liikkuvuudesta. ETSK suosittelee, että komissio kerää asiaa koskevia tietoja ja kansallisia käytäntöjä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja jatkaa asian käsittelyä ottaen huomioon myös uuden ehdotuksen neuvoston suositukseksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisesta EU:ssa.

| 1.4 | Nuorille tarjottavat harjoittelujaksot ammatillisessa toimintaympäristössä ovat usein ratkaiseva askel työelämään integroitumisen kannalta. Palkattomat tai korvauksettomat työharjoittelut voivat vaikuttaa hyvin kielteisesti nuorten kokemuksiin työmarkkinoista. ETSK painottaa joulukuun 2022 täysistunnossa hyväksymäänsä päätöslauselmaa sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmaa ja kehottaa muita EU:n toimielimiä ja elimiä, myös komissiota, kiinnittämään tähän asiaan enemmän huomiota konkreettisena osoituksena sitoutumisestaan nuorten asiaan Euroopan nuorison teemavuoden jälkeen. Hyvin lyhyestä työharjoittelusta ja virallisesti tunnustetuista ja sovituista koulutusjaksoista ei välttämättä aina tarvitse maksaa korvausta. Palkkaa tulisi kuitenkin maksaa pidempiaikaisista työharjoitteluista, jotka vastaavat palkattujen työntekijöiden tekemää työtä. Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suurin osa harjoittelijoista sai korvauksen työstään ja heillä oli mahdollisuus sosiaaliturvaan (1). |
| --- | --- |

1.4

Nuorille tarjottavat harjoittelujaksot ammatillisessa toimintaympäristössä ovat usein ratkaiseva askel työelämään integroitumisen kannalta. Palkattomat tai korvauksettomat työharjoittelut voivat vaikuttaa hyvin kielteisesti nuorten kokemuksiin työmarkkinoista. ETSK painottaa joulukuun 2022 täysistunnossa hyväksymäänsä päätöslauselmaa sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmaa ja kehottaa muita EU:n toimielimiä ja elimiä, myös komissiota, kiinnittämään tähän asiaan enemmän huomiota konkreettisena osoituksena sitoutumisestaan nuorten asiaan Euroopan nuorison teemavuoden jälkeen. Hyvin lyhyestä työharjoittelusta ja virallisesti tunnustetuista ja sovituista koulutusjaksoista ei välttämättä aina tarvitse maksaa korvausta. Palkkaa tulisi kuitenkin maksaa pidempiaikaisista työharjoitteluista, jotka vastaavat palkattujen työntekijöiden tekemää työtä. Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suurin osa harjoittelijoista sai korvauksen työstään ja heillä oli mahdollisuus sosiaaliturvaan (1

| 1.5 | Nuorten asioihin on kiinnitetty viime aikoina enemmän huomiota Euroopan nuorison teemavuoden ja muiden aloitteiden seurauksena. Yksi ehdotuksista on EU-tason nuorisotesti, joka tarkoittaisi kaikkien uusien toimintapolitiikkojen nuoriin kohdistuvien vaikutusten järjestelmällistä arviointia. Ideaa on ajanut Euroopan nuorisofoorumi, ja ETSK antoi siitä lausunnon vuonna 2022. Kuten komitean vuonna 2022 antamassa lausunnossa (2) esitetään, ETSK kannattaa voimakkaasti tällaista poliittisen päätöksenteon toimintamallia. |
| --- | --- |

1.5

Nuorten asioihin on kiinnitetty viime aikoina enemmän huomiota Euroopan nuorison teemavuoden ja muiden aloitteiden seurauksena. Yksi ehdotuksista on EU-tason nuorisotesti, joka tarkoittaisi kaikkien uusien toimintapolitiikkojen nuoriin kohdistuvien vaikutusten järjestelmällistä arviointia. Ideaa on ajanut Euroopan nuorisofoorumi, ja ETSK antoi siitä lausunnon vuonna 2022. Kuten komitean vuonna 2022 antamassa lausunnossa (2

| 1.6 | Covid-19-kriisi ja Ukrainan sota ovat heikentäneet merkittävästi Euroopan taloutta. Vaikka yritykset ovat tehneet parhaansa työpaikkojen säilyttämiseksi, Euroopan kansalaiset ja erityisesti nuoret ovat joutuneet kärsimään tämän seurauksista. |
| --- | --- |

1.6

Covid-19-kriisi ja Ukrainan sota ovat heikentäneet merkittävästi Euroopan taloutta. Vaikka yritykset ovat tehneet parhaansa työpaikkojen säilyttämiseksi, Euroopan kansalaiset ja erityisesti nuoret ovat joutuneet kärsimään tämän seurauksista.

| 1.7 | Työharjoittelusta on tullut nuorille tärkeä portti työelämään. Jotta työnsaanti helpottuisi, työharjoittelun olisi tarjottava laadukasta oppimissisältöä ja asianmukaiset työolot ja -ehdot eikä se saisi korvata tavanomaisia työpaikkoja tai olla edellytys työn saamiselle. Tällä hetkellä etenkin nuoret kantavat yhä enemmän huolta siitä, että terveyskriisi ja Ukrainan sodan seuraukset voivat heikentää työharjoitteluolosuhteita. Komission tavoitteena on arvioida, onko harjoittelun laatupuitteet pantu asianmukaisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.7

Työharjoittelusta on tullut nuorille tärkeä portti työelämään. Jotta työnsaanti helpottuisi, työharjoittelun olisi tarjottava laadukasta oppimissisältöä ja asianmukaiset työolot ja -ehdot eikä se saisi korvata tavanomaisia työpaikkoja tai olla edellytys työn saamiselle. Tällä hetkellä etenkin nuoret kantavat yhä enemmän huolta siitä, että terveyskriisi ja Ukrainan sodan seuraukset voivat heikentää työharjoitteluolosuhteita. Komission tavoitteena on arvioida, onko harjoittelun laatupuitteet pantu asianmukaisesti täytäntöön.

2.   Johdanto

Johdanto

| 2.1 | Vuosi 2022 nimettiin Euroopan nuorison teemavuodeksi, ja ETSK:n lausunnossa teemavuodesta komitea ilmaisi toiveensa siitä, että teemavuodessa keskityttäisiin nuorten kannalta keskeisiin politiikanaloihin ja mentäisiin pelkkiä tapahtumia ja julkisuusmahdollisuuksia pidemmälle. Nuoret ovat ilmaisseet samanlaisia tuntemuksia ja näkemyksiä etenkin sen seurauksena, että teemavuosi käynnistettiin varsin hätäisesti. Nuorten kokemukset työmarkkinoille pääsystä ja niille osallistumisesta ovat selvästi yksi kyseisen sukupolven kannalta kriittisistä poliittisista kysymyksistä sekä kansallisella että Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

2.1

Vuosi 2022 nimettiin Euroopan nuorison teemavuodeksi, ja ETSK:n lausunnossa teemavuodesta komitea ilmaisi toiveensa siitä, että teemavuodessa keskityttäisiin nuorten kannalta keskeisiin politiikanaloihin ja mentäisiin pelkkiä tapahtumia ja julkisuusmahdollisuuksia pidemmälle. Nuoret ovat ilmaisseet samanlaisia tuntemuksia ja näkemyksiä etenkin sen seurauksena, että teemavuosi käynnistettiin varsin hätäisesti. Nuorten kokemukset työmarkkinoille pääsystä ja niille osallistumisesta ovat selvästi yksi kyseisen sukupolven kannalta kriittisistä poliittisista kysymyksistä sekä kansallisella että Euroopan tasolla.

| 2.2 | Covid-19-pandemian jälkeisessä maailmassa on alettu painottaa työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita, uusia työn muotoja, uusia taitoja, työpaikalle palaamisen haasteita ja mahdollista hybridiympäristöä kaikkine mahdollisuuksineen ja riskeineen. Toinen vieläkin tärkeämpi tiedossa oleva seikka on se, että nuoret kärsivät suuresti covid-19-pandemian aikana, ja tämä oli yksi syy siihen, miksi vuosi 2022 nimettiin Euroopan nuorison teemavuodeksi. Nuorilta jäi pandemian aikana kokematta useita kriittisiä välietappeja henkilökohtaisessa ja sosiaalisessa kehityksessään. Samaan aikaan pandemia vaikutti kuitenkin merkittävästi myös nuorten koulutukseen ja heidän osallistumiseensa työmarkkinoille. |
| --- | --- |

2.2

Covid-19-pandemian jälkeisessä maailmassa on alettu painottaa työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita, uusia työn muotoja, uusia taitoja, työpaikalle palaamisen haasteita ja mahdollista hybridiympäristöä kaikkine mahdollisuuksineen ja riskeineen. Toinen vieläkin tärkeämpi tiedossa oleva seikka on se, että nuoret kärsivät suuresti covid-19-pandemian aikana, ja tämä oli yksi syy siihen, miksi vuosi 2022 nimettiin Euroopan nuorison teemavuodeksi. Nuorilta jäi pandemian aikana kokematta useita kriittisiä välietappeja henkilökohtaisessa ja sosiaalisessa kehityksessään. Samaan aikaan pandemia vaikutti kuitenkin merkittävästi myös nuorten koulutukseen ja heidän osallistumiseensa työmarkkinoille.

| 2.3 | Euroopan unioni toteuttaa useita nuoria koskevia toimintapolitiikkoja, joilla pyritään varmistamaan, että heidät otetaan mahdollisimman kattavasti mukaan yhteiskuntaan ja että he hyötyvät samoista mahdollisuuksista kuin kaikki muutkin yhteiskuntaryhmät. Vuonna 2016 annetussa Bratislavan julkilausumassa EU:n johtajat kehottivat luomaan lupaavan taloudellisen tulevaisuuden kaikille, turvaamaan elämäntapamme ja tarjoamaan nuorille parempia mahdollisuuksia. Sosiaalisten oikeuksien pilarin johdanto-osassa todetaan puolestaan näin: ”huomattavan eriarvoisuuden, pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden sekä sukupolvien välisen yhteisvastuun kaltaiset haasteet ovat jäsenvaltioissa usein samanlaisia, joskin vaihtelevissa määrin”. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan unioni toteuttaa useita nuoria koskevia toimintapolitiikkoja, joilla pyritään varmistamaan, että heidät otetaan mahdollisimman kattavasti mukaan yhteiskuntaan ja että he hyötyvät samoista mahdollisuuksista kuin kaikki muutkin yhteiskuntaryhmät. Vuonna 2016 annetussa Bratislavan julkilausumassa EU:n johtajat kehottivat luomaan lupaavan taloudellisen tulevaisuuden kaikille, turvaamaan elämäntapamme ja tarjoamaan nuorille parempia mahdollisuuksia. Sosiaalisten oikeuksien pilarin johdanto-osassa todetaan puolestaan näin: ”huomattavan eriarvoisuuden, pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyyden sekä sukupolvien välisen yhteisvastuun kaltaiset haasteet ovat jäsenvaltioissa usein samanlaisia, joskin vaihtelevissa määrin”.

| 2.4 | Keskeinen nuorille suunnattu Euroopan unionin toimintapolitiikka on EU:n nuorisostrategia. Strategian päätavoitteena on parantaa nuorten vaikuttamismahdollisuuksia ja kehittää heidän selviytymiskykyään keskittymällä kolmeen toiminta-alaan: ”sitouttaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet”. Strategiassa tunnustetaan, että toimivan demokratian ja koko yhteiskunnan kannalta on elintärkeää, että nuorille tarjotaan väyliä osallistua demokraattiseen elämään. EU:n nuorisostrategiassa pyritään ”Sitouttaminen”-otsikon alla tukemaan nuorten merkityksellistä osallistumista kansalaistoimintaan, talouteen, yhteiskuntaan, kulttuuriin ja politiikkaan. Strategiassa liikkuvuus nähdään nuorten mahdollisuutena






  — | kehittää ja vahvistaa henkilökohtaisia, sosiaalisia ja kansalaistaitojaan |
| --- | --- | --- |

2.4

Keskeinen nuorille suunnattu Euroopan unionin toimintapolitiikka on EU:n nuorisostrategia. Strategian päätavoitteena on parantaa nuorten vaikuttamismahdollisuuksia ja kehittää heidän selviytymiskykyään keskittymällä kolmeen toiminta-alaan: ”sitouttaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet”. Strategiassa tunnustetaan, että toimivan demokratian ja koko yhteiskunnan kannalta on elintärkeää, että nuorille tarjotaan väyliä osallistua demokraattiseen elämään. EU:n nuorisostrategiassa pyritään ”Sitouttaminen”-otsikon alla tukemaan nuorten merkityksellistä osallistumista kansalaistoimintaan, talouteen, yhteiskuntaan, kulttuuriin ja politiikkaan. Strategiassa liikkuvuus nähdään nuorten mahdollisuutena

—

kehittää ja vahvistaa henkilökohtaisia, sosiaalisia ja kansalaistaitojaan

| — | kehittää kriittistä ajattelua ja luovuutta |
| --- | --- |

—

kehittää kriittistä ajattelua ja luovuutta

| — | parantaa työllistettävyyttään |
| --- | --- |

—

parantaa työllistettävyyttään

| — | tulla aktiivisiksi Euroopan kansalaisiksi. |
| --- | --- |

—

tulla aktiivisiksi Euroopan kansalaisiksi.

| 2.5 | Euroopan nuorisostrategiassa tunnustetaan ennen kaikkea nuorisotyön rooli nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja todetaan, että nuorisotyöstä on ainutlaatuista hyötyä nuorille heidän siirtyessään aikuisuuteen, sillä se tarjoaa nuorille turvallisen ympäristön kasvattaa itseluottamusta ja oppia epävirallisessa yhteydessä (3). |
| --- | --- |

2.5

Euroopan nuorisostrategiassa tunnustetaan ennen kaikkea nuorisotyön rooli nuorten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisessä ja todetaan, että nuorisotyöstä on ainutlaatuista hyötyä nuorille heidän siirtyessään aikuisuuteen, sillä se tarjoaa nuorille turvallisen ympäristön kasvattaa itseluottamusta ja oppia epävirallisessa yhteydessä (3

| 2.6 | ETSK katsoi, että strategiassa tulisi panostaa monialaisuuteen ja tarkastella nuoria ja heidän tarpeitaan kokonaisvaltaisesti eri politiikanaloilla ja että EU:n uuden nuorisokoordinaattorin tulisi pääasiassa paneutua monialaisen työn vetämiseen. Lisäksi komitea toivoi, että EU:n nuorisopolitiikka sisällytettäisiin talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin, jotta huomio kohdennetaan enenevästi toteutukseen, varsinkin monialaisilla sektoreilla (4). |
| --- | --- |

2.6

ETSK katsoi, että strategiassa tulisi panostaa monialaisuuteen ja tarkastella nuoria ja heidän tarpeitaan kokonaisvaltaisesti eri politiikanaloilla ja että EU:n uuden nuorisokoordinaattorin tulisi pääasiassa paneutua monialaisen työn vetämiseen. Lisäksi komitea toivoi, että EU:n nuorisopolitiikka sisällytettäisiin talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson prosessiin, jotta huomio kohdennetaan enenevästi toteutukseen, varsinkin monialaisilla sektoreilla (4

| 2.7 | ETSK suositti asettamaan strategiassa korkeat tavoitteet monialaiselle työlle, joka koskee EU:n muita merkityksellisiä toimintapolitiikkoja, kuten työllisyyttä, koulutusta, terveydenhuoltoa, muuttoliikettä ja tasa-arvoa. Lisäksi komitea puhui sen puolesta, että strategiassa kiinnitettäisiin enemmän huomiota nuoria koskeviin työllisyys- ja koulutuskysymyksiin, erityisesti työn tulevaisuudesta käytävään keskusteluun, sekä osaamisen kehittämiseen ja muihin sosiaalisiin kysymyksiin, kuten mielenterveyteen ja tasa-arvoon. |
| --- | --- |

2.7

ETSK suositti asettamaan strategiassa korkeat tavoitteet monialaiselle työlle, joka koskee EU:n muita merkityksellisiä toimintapolitiikkoja, kuten työllisyyttä, koulutusta, terveydenhuoltoa, muuttoliikettä ja tasa-arvoa. Lisäksi komitea puhui sen puolesta, että strategiassa kiinnitettäisiin enemmän huomiota nuoria koskeviin työllisyys- ja koulutuskysymyksiin, erityisesti työn tulevaisuudesta käytävään keskusteluun, sekä osaamisen kehittämiseen ja muihin sosiaalisiin kysymyksiin, kuten mielenterveyteen ja tasa-arvoon.

3.   Nuoret, työmarkkinat ja osaaminen

Nuoret, työmarkkinat ja osaaminen

| 3.1 | Työmarkkinoita tarkasteltaessa nuoret ja heidän työllistymisnäkymänsä saavat yleensä paljon huomiota. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että varhaisilla kokemuksilla työmarkkinoille osallistumisesta voi olla pitkäkestoisia vaikutuksia myöhemmin elämässä. Näin on havaittu tapahtuvan erityisesti koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen kohdalla. On myös huomattava, että lähes 20 prosenttia vammaisista henkilöistä keskeyttää koulunkäynnin, mikä on yli kaksinkertainen määrä muihin 18–24-vuotiaisiin nuoriin verrattuna (5). Covid-19-kriisin ja aiemman finanssikriisin yhteydessä huomattiin myös, että talouden häiriöiden ja laskusuhdanteiden vaikutukset kohdistuvat suuressa määrin nuoriin ja he menettävät usein työpaikkansa ensimmäisinä. Tämä johtuu molemmissa tapauksissa siitä, että he työskentelevät muun muassa palvelualoilla ja ovat yliedustettuina epävarmoissa työsuhteissa. ILO on todennut, että valtaosa verkkoalustoilla ja paikallisissa työpaikoissa työskentelevistä on alle 35-vuotiaita ja että nuorten työsuhteet ovat epävarmempia. Kreikassa matkailuala työllistää suurimman osuuden nuorista työntekijöistä, ja pandemia vaikutti heihin valtavasti. Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa määräaikaisten työsopimusten osuus nuorten keskuudessa on äärimmäisen suuri (yli 60 prosenttia), mikä voi johtaa nopeasti työttömyyteen kriisitilanteessa. |
| --- | --- |

3.1

Työmarkkinoita tarkasteltaessa nuoret ja heidän työllistymisnäkymänsä saavat yleensä paljon huomiota. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että varhaisilla kokemuksilla työmarkkinoille osallistumisesta voi olla pitkäkestoisia vaikutuksia myöhemmin elämässä. Näin on havaittu tapahtuvan erityisesti koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen kohdalla. On myös huomattava, että lähes 20 prosenttia vammaisista henkilöistä keskeyttää koulunkäynnin, mikä on yli kaksinkertainen määrä muihin 18–24-vuotiaisiin nuoriin verrattuna (5

| 3.2 | Tämänhetkisenä painopisteenä on oltava Euroopan talouden elvyttäminen panemalla kansalliset elpymissuunnitelmat (6) johdonmukaisesti täytäntöön ja luomalla olosuhteet, joissa yritykset voivat jälleen kasvaa ja luoda laadukkaita työpaikkoja. Silloin, kun yritykset kärsivät työvoimapulasta, niiden on vaikea löytää osaajia ja niillä on vakavia rekrytointiongelmia, on niiden etujen mukaista hyödyntää kaikkien ihmisten, myös nuorten, potentiaalia. |
| --- | --- |

3.2

Tämänhetkisenä painopisteenä on oltava Euroopan talouden elvyttäminen panemalla kansalliset elpymissuunnitelmat (6

| 3.3 | Yksi tärkeimmistä turvaa ja uskoa tulevaisuuteen tuovista asioista kaikkien ihmisten mutta erityisesti nuorten elämässä ovat työllistymismahdollisuudet ja niiden edellyttämä osaaminen. Covid-19-pandemian seurauksista ja Ukrainan sodan vaikutuksista eivät ole kärsineet ainoastaan kansalaiset vaan myös yritykset, joiden kyky luoda lisäarvoa ja työpaikkoja ja varmistaa tehokas siirtyminen työtehtävästä toiseen on heikentynyt. |
| --- | --- |

3.3

Yksi tärkeimmistä turvaa ja uskoa tulevaisuuteen tuovista asioista kaikkien ihmisten mutta erityisesti nuorten elämässä ovat työllistymismahdollisuudet ja niiden edellyttämä osaaminen. Covid-19-pandemian seurauksista ja Ukrainan sodan vaikutuksista eivät ole kärsineet ainoastaan kansalaiset vaan myös yritykset, joiden kyky luoda lisäarvoa ja työpaikkoja ja varmistaa tehokas siirtyminen työtehtävästä toiseen on heikentynyt.

| 3.4 | On havaittavissa, että niillä nuorilla, jotka eivät onnistu siirtymään koulusta tai korkeakoulusta työelämään, voi olla vaikeuksia myöhemmin elämässä. Työttömyys on haaste kenelle tahansa, mutta se voi olla erityisen suuri haaste nuorille, joilla ei ehkä ole samanlaisia verkostoja eteenpäin pääsemiseksi nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla. Jos suhteettoman suuri osuus yhdestä yhteiskunnan ryhmästä on ilman työtä, tämä vaikuttaa myös sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja demokraattisiin arvoihin ja voi äärimmäisissä tapauksissa johtaa yhteiskunnalliseen epäjärjestykseen, kuten joissakin kehittyvissä maissa on tapahtunut. |
| --- | --- |

3.4

On havaittavissa, että niillä nuorilla, jotka eivät onnistu siirtymään koulusta tai korkeakoulusta työelämään, voi olla vaikeuksia myöhemmin elämässä. Työttömyys on haaste kenelle tahansa, mutta se voi olla erityisen suuri haaste nuorille, joilla ei ehkä ole samanlaisia verkostoja eteenpäin pääsemiseksi nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla. Jos suhteettoman suuri osuus yhdestä yhteiskunnan ryhmästä on ilman työtä, tämä vaikuttaa myös sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja demokraattisiin arvoihin ja voi äärimmäisissä tapauksissa johtaa yhteiskunnalliseen epäjärjestykseen, kuten joissakin kehittyvissä maissa on tapahtunut.

| 3.5 | Siksi on tärkeää nähdä nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla osana laajempaa kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen tarvetta. Usein ajatellaan, että nuorten on oltava osa yhteisöä ja osallistuttava esimerkiksi urheilutoimintaan aktiivisina kansalaisina, ja samalla tavalla myös heidän kykynsä ymmärtää roolinsa ja asemansa työmarkkinoilla ja ajaa omia etujaan on tärkeä osa kansalaisuutta. Työmarkkinoiden olisi myös oltava sukupolvien välisen yhteisvastuun alue, jossa työelämä ja yksityiselämä ovat tasapainossa ja jossa ihmiset voivat kokea antavansa oman panoksensa yhteiskunnalle. Nuorisotyöttömyys on rakenteellinen ongelma monissa maissa, mutta toisissa maissa, kuten Espanjassa, maksetaan tukea eläköitymisen lykkäämiseksi (jopa 12 000 euroa) eläkejärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi. Tällöin vaarana on, että talous ei hyödynnä nuorten mahdollisesti tarjoamaa suurempaa tuottavuutta, kuten lausunnossa todetaan. Tietyissä työtehtävissä on myös hyvin vaikea jatkaa 65 ikävuoden jälkeen. |
| --- | --- |

3.5

Siksi on tärkeää nähdä nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla osana laajempaa kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen tarvetta. Usein ajatellaan, että nuorten on oltava osa yhteisöä ja osallistuttava esimerkiksi urheilutoimintaan aktiivisina kansalaisina, ja samalla tavalla myös heidän kykynsä ymmärtää roolinsa ja asemansa työmarkkinoilla ja ajaa omia etujaan on tärkeä osa kansalaisuutta. Työmarkkinoiden olisi myös oltava sukupolvien välisen yhteisvastuun alue, jossa työelämä ja yksityiselämä ovat tasapainossa ja jossa ihmiset voivat kokea antavansa oman panoksensa yhteiskunnalle. Nuorisotyöttömyys on rakenteellinen ongelma monissa maissa, mutta toisissa maissa, kuten Espanjassa, maksetaan tukea eläköitymisen lykkäämiseksi (jopa 12 000 euroa) eläkejärjestelmän kestävyyden varmistamiseksi. Tällöin vaarana on, että talous ei hyödynnä nuorten mahdollisesti tarjoamaa suurempaa tuottavuutta, kuten lausunnossa todetaan. Tietyissä työtehtävissä on myös hyvin vaikea jatkaa 65 ikävuoden jälkeen.

| 3.6 | Talouden kannalta korkea nuorisotyöttömyys ja sukupolvien välisten tehokkaiden toimintamallien puuttuminen yritystasolla voivat johtaa tuottavuuden heikkenemiseen, koska nuoria työntekijöitä, jotka tuovat uutta osaamista ja innovaatioita tuotantoprosesseihin, on vähemmän. Suuresta määrästä työttömiä aiheutuu taloudellisia kustannuksia myös valtioille menetettyjen verotulojen sekä sosiaaliturvaetuuksien ja niihin liittyvien järjestelmien kustannusten muodossa. Eurofound on todennut, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista (NEET) aiheutuvat taloudelliset kustannukset olivat vuonna 2011 noin 153 miljardia euroa. Näitä huolenaiheita pohditaan ETSK:n lausunnoissa ”Epävarma työ ja mielenterveys” (7) ja ”Työpaikkademokratia” (8). Todettakoon myös, että 25–34-vuotiaiden vammaisten nuorten työttömyysaste on lähes kaksinkertainen verrattuna henkilöihin, joilla ei ole vammaa (18 prosenttia verrattuna 9,7 prosenttiin) (9). |
| --- | --- |

3.6

Talouden kannalta korkea nuorisotyöttömyys ja sukupolvien välisten tehokkaiden toimintamallien puuttuminen yritystasolla voivat johtaa tuottavuuden heikkenemiseen, koska nuoria työntekijöitä, jotka tuovat uutta osaamista ja innovaatioita tuotantoprosesseihin, on vähemmän. Suuresta määrästä työttömiä aiheutuu taloudellisia kustannuksia myös valtioille menetettyjen verotulojen sekä sosiaaliturvaetuuksien ja niihin liittyvien järjestelmien kustannusten muodossa. Eurofound on todennut, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista (NEET) aiheutuvat taloudelliset kustannukset olivat vuonna 2011 noin 153 miljardia euroa. Näitä huolenaiheita pohditaan ETSK:n lausunnoissa ”Epävarma työ ja mielenterveys” (7

8

9

| 3.7 | Yksilötasolla nuorisotyöttömyyden vaikutuksia voivat olla esimerkiksi heikko mielenterveys ja puutteellinen hyvinvointi sekä alhaisempi onnellisuuden taso, mikä voi lisätä julkisten terveyspalvelujen kysyntää. Lisäksi nuorten työttömien mahdollisesti kokemat erilaiset sosiaalisen syrjäytymisen muodot lisäävät riskiä yhteiskunnan hajaantumisesta. Työttömyys nuorena lisää työttömyyden todennäköisyyttä myöhemmin elämässä ja vaikuttaa kielteisesti rahamäärään, joka ansaitaan myöhemmin elämässä, jos ja kun työllistyminen on turvattu. Nuoret työttömät kärsivät myös todennäköisemmin osaamisen köyhtymisestä ja sosiaalisen syrjäytymisen eri muodoista. Covid-19-pandemian vaikutuksista nuorten mielenterveyteen on runsaasti tietoa. |
| --- | --- |

3.7

Yksilötasolla nuorisotyöttömyyden vaikutuksia voivat olla esimerkiksi heikko mielenterveys ja puutteellinen hyvinvointi sekä alhaisempi onnellisuuden taso, mikä voi lisätä julkisten terveyspalvelujen kysyntää. Lisäksi nuorten työttömien mahdollisesti kokemat erilaiset sosiaalisen syrjäytymisen muodot lisäävät riskiä yhteiskunnan hajaantumisesta. Työttömyys nuorena lisää työttömyyden todennäköisyyttä myöhemmin elämässä ja vaikuttaa kielteisesti rahamäärään, joka ansaitaan myöhemmin elämässä, jos ja kun työllistyminen on turvattu. Nuoret työttömät kärsivät myös todennäköisemmin osaamisen köyhtymisestä ja sosiaalisen syrjäytymisen eri muodoista. Covid-19-pandemian vaikutuksista nuorten mielenterveyteen on runsaasti tietoa.

| 3.8 | On myös tärkeää puuttua motivaationsa kadottaneiden nuorten työntekijöiden tilanteeseen sekä niiden nuorten tilanteeseen, joilla on suuria vaikeuksia integroitua työelämään. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen ja muutokset koulunkäynnissä ovat haastavia. Tämän seurauksena nuoret voivat menettää kosketuksen työmarkkinoiden realiteetteihin. |
| --- | --- |

3.8

On myös tärkeää puuttua motivaationsa kadottaneiden nuorten työntekijöiden tilanteeseen sekä niiden nuorten tilanteeseen, joilla on suuria vaikeuksia integroitua työelämään. Koulunkäynnin varhainen keskeyttäminen ja muutokset koulunkäynnissä ovat haastavia. Tämän seurauksena nuoret voivat menettää kosketuksen työmarkkinoiden realiteetteihin.

| 3.9 | Yksi keino lisätä nuorten taloudellista aktiivisuutta on motivoida heitä ryhtymään yrittäjiksi tukemalla heidän yrittäjähenkisyyttään, luovuuttaan ja innovatiivisia toimintatapojaan. Euroopan osaamisen teemavuoden toimissa yrittäjyyskasvatus voidaan ottaa kattavasti huomioon ja hyödyntää hyvien käytäntöjen malleja, kuten nuorten yrittäjien ohjelmia ja kilpailuja. |
| --- | --- |

3.9

Yksi keino lisätä nuorten taloudellista aktiivisuutta on motivoida heitä ryhtymään yrittäjiksi tukemalla heidän yrittäjähenkisyyttään, luovuuttaan ja innovatiivisia toimintatapojaan. Euroopan osaamisen teemavuoden toimissa yrittäjyyskasvatus voidaan ottaa kattavasti huomioon ja hyödyntää hyvien käytäntöjen malleja, kuten nuorten yrittäjien ohjelmia ja kilpailuja.

| 3.10 | EU suhtautuu vakavasti nuorisotyöllisyyden haasteeseen. Sen tärkein poliittinen väline on nk. vahvistettu nuorisotakuu. Nuorisotakuun alkuperäisenä tarkoituksena oli varmistaa, että 18–24-vuotiaille nuorille tarjotaan työpaikka, työkokemusta, oppisopimuskoulutusta, koulutusta tai yhdistettyä työtä ja koulutusta määrätyn ajan kuluessa koulunkäynnin päättymisestä tai työttömäksi joutumisesta. Euroopan komissio suositteli, että nuorisotakuuta tarjottaisiin nuorille neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta. Vahvistetussa nuorisotakuussa kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat varmistamaan, että kaikille alle 30-vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka. |
| --- | --- |

3.10

EU suhtautuu vakavasti nuorisotyöllisyyden haasteeseen. Sen tärkein poliittinen väline on nk. vahvistettu nuorisotakuu. Nuorisotakuun alkuperäisenä tarkoituksena oli varmistaa, että 18–24-vuotiaille nuorille tarjotaan työpaikka, työkokemusta, oppisopimuskoulutusta, koulutusta tai yhdistettyä työtä ja koulutusta määrätyn ajan kuluessa koulunkäynnin päättymisestä tai työttömäksi joutumisesta. Euroopan komissio suositteli, että nuorisotakuuta tarjottaisiin nuorille neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta. Vahvistetussa nuorisotakuussa kaikki jäsenvaltiot sitoutuvat varmistamaan, että kaikille alle 30-vuotiaille nuorille tarjotaan laadukas työ-, jatkokoulutus-, oppisopimus- tai harjoittelupaikka.

| 3.11 | Jotta voidaan varmistaa tehokas siirtyminen työtehtävästä toiseen, on tarpeen edistyä koulutusuudistuksessa, puuttua osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja keskittyä elinikäiseen oppimiseen, aikuiskoulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. ETSK panee merkille, että komissio on edistynyt eurooppalaisen koulutusalueen luomisessa, eurooppalaisten puitteiden luomisessa ammatilliseen koulutukseen liittyvälle yhteistyölle ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman soveltamisessa. |
| --- | --- |

3.11

Jotta voidaan varmistaa tehokas siirtyminen työtehtävästä toiseen, on tarpeen edistyä koulutusuudistuksessa, puuttua osaamisen kohtaanto-ongelmiin ja keskittyä elinikäiseen oppimiseen, aikuiskoulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja täydennyskoulutukseen. ETSK panee merkille, että komissio on edistynyt eurooppalaisen koulutusalueen luomisessa, eurooppalaisten puitteiden luomisessa ammatilliseen koulutukseen liittyvälle yhteistyölle ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman soveltamisessa.

| 3.12 | ETSK panee myös merkille komission uuden aloitteen yksilöllisistä oppimistileistä ja erityisesti mikroluotoista ja uudesta korkeakoulupaketista. Nuorten riittävän osaamisen varmistamista ja nuorten opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja yrittäjien liikkuvuuden tukemista koskevat tavoitteet ovat nyt saaneet uutta tuulta alleen. |
| --- | --- |

3.12

ETSK panee myös merkille komission uuden aloitteen yksilöllisistä oppimistileistä ja erityisesti mikroluotoista ja uudesta korkeakoulupaketista. Nuorten riittävän osaamisen varmistamista ja nuorten opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja yrittäjien liikkuvuuden tukemista koskevat tavoitteet ovat nyt saaneet uutta tuulta alleen.

4.   Covid-19-pandemian vaikutukset

Covid-19-pandemian vaikutukset

| 4.1 | Eurostatin mukaan covid-19-pandemia on vaikuttanut nuoriin enemmän kuin ikääntyneisiin ihmisiin. Nuorten (15–29-vuotiaat) työllisyysaste EU:ssa laski vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä 2,8 prosenttiyksikköä verrattuna pandemiaa edeltäneeseen vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä tapahtui kuitenkin elpymistä, ja työllisyysaste oli enää 0,1 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä. Verrattaessa vuoden 2020 kolmatta neljännestä vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen nuorten työllisyysaste laski kaikissa maissa. |
| --- | --- |

4.1

Eurostatin mukaan covid-19-pandemia on vaikuttanut nuoriin enemmän kuin ikääntyneisiin ihmisiin. Nuorten (15–29-vuotiaat) työllisyysaste EU:ssa laski vuoden 2020 kolmannella neljänneksellä 2,8 prosenttiyksikköä verrattuna pandemiaa edeltäneeseen vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä tapahtui kuitenkin elpymistä, ja työllisyysaste oli enää 0,1 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä. Verrattaessa vuoden 2020 kolmatta neljännestä vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen nuorten työllisyysaste laski kaikissa maissa.

| 4.2 | Eurostat havaitsi myös, että näissä suuntauksissa oli eroja EU:n sisällä. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä suurin osa EU:n jäsenvaltioista (16 jäsenvaltiota 27:stä) ei ollut vielä elpynyt täysin, koska nuorten työllisyysaste oli edelleen vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä mitattua tasoa alhaisempi. Suurinta lasku oli Portugalissa, Bulgariassa, Latviassa, Tšekissä ja Puolassa (joissa kaikissa nuorten työllisyysaste oli vähintään kolme prosenttiyksikköä alhaisempi vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä kuin vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä). Sen sijaan eniten työelämässä vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä olevia 15–29-vuotiaita verrattuna pandemiaa edeltäneeseen tilanteeseen oli Irlannissa, Ranskassa ja Sloveniassa (kaikissa vähintään kahden prosenttiyksikön nousu vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä verrattuna vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen). |
| --- | --- |

4.2

Eurostat havaitsi myös, että näissä suuntauksissa oli eroja EU:n sisällä. Vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä suurin osa EU:n jäsenvaltioista (16 jäsenvaltiota 27:stä) ei ollut vielä elpynyt täysin, koska nuorten työllisyysaste oli edelleen vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä mitattua tasoa alhaisempi. Suurinta lasku oli Portugalissa, Bulgariassa, Latviassa, Tšekissä ja Puolassa (joissa kaikissa nuorten työllisyysaste oli vähintään kolme prosenttiyksikköä alhaisempi vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä kuin vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä). Sen sijaan eniten työelämässä vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä olevia 15–29-vuotiaita verrattuna pandemiaa edeltäneeseen tilanteeseen oli Irlannissa, Ranskassa ja Sloveniassa (kaikissa vähintään kahden prosenttiyksikön nousu vuoden 2021 kolmannella neljänneksellä verrattuna vuoden 2019 kolmanteen neljännekseen).

| 4.3 | Eurofound on raportoinut, että huolimatta EU:n ja jäsenvaltioiden poliittisista toimista nuorten tukemiseksi vuoden 2008 rahoituskriisin jälkeen nuoret kärsivät työpaikkojen menetyksistä eniten myös covid-19-kriisin aikana. He olivat yliedustettuina aloilla, joihin pandemiarajoitukset vaikuttivat eniten, ja työskentelivät todennäköisemmin osa-aikaisesti tai määräaikaisilla työsopimuksilla. 12 prosenttia 18–29-vuotiaista, jotka vastasivat vähintään kahdella ”Living, Working and COVID-19” -verkkokyselyn kierroksella, ilmoitti menettäneensä työpaikkansa, ja myös opiskelijoista 12 prosenttia kärsi työttömyydestä. Samankaltaisista vaikutuksista raportoitiin myös säästöjen, mielenterveyden ja köyhyyden osalta. |
| --- | --- |

4.3

Eurofound on raportoinut, että huolimatta EU:n ja jäsenvaltioiden poliittisista toimista nuorten tukemiseksi vuoden 2008 rahoituskriisin jälkeen nuoret kärsivät työpaikkojen menetyksistä eniten myös covid-19-kriisin aikana. He olivat yliedustettuina aloilla, joihin pandemiarajoitukset vaikuttivat eniten, ja työskentelivät todennäköisemmin osa-aikaisesti tai määräaikaisilla työsopimuksilla. 12 prosenttia 18–29-vuotiaista, jotka vastasivat vähintään kahdella ”Living, Working and COVID-19” -verkkokyselyn kierroksella, ilmoitti menettäneensä työpaikkansa, ja myös opiskelijoista 12 prosenttia kärsi työttömyydestä. Samankaltaisista vaikutuksista raportoitiin myös säästöjen, mielenterveyden ja köyhyyden osalta.

| 4.4 | Insee-tutkimuksen (10) mukaan jo ensimmäinen covid-19-epidemiaan liittynyt sulku keväällä 2020 johti toiminnan supistumiseen ennennäkemättömästi: 73 prosenttia yrityksistä ilmoitti myynnin laskeneen yli 10 prosenttia ja 35 prosenttia yrityksistä ilmoitti myynnin laskeneen yli 50 prosenttia tuona aikana. Kolmasosa yrityksistä oli suljettuna keskimäärin 57 päivää, mikä johtui useimmiten yleisön vastaanottamiseen sovelletuista hallinnollisista rajoituksista (65 prosenttia), mutta myös tarjontaan (8 prosenttia) tai mahdollisuuksiin (7 prosenttia) liittyvistä ongelmista. Toiminnan keskeyttäminen koski pääasiassa niitä toimintoja, joissa asiakaskontaktit ovat läheisimpiä: elintarvike- ja juomapalvelut, majoitus, henkilökohtaiset palvelut, kulttuuri- ja virkistystoiminta sekä lentoliikenne. Syyskuussa 2020 yksi prosentti yrityksistä oli edelleen suljettuna. |
| --- | --- |

4.4

Insee-tutkimuksen (10

| 4.5 | Selviytyäkseen äkillisestä toiminnan supistumisesta yli neljä viidestä yrityksestä haki viranomaisten tarjoamaa tukea: lyhennetty työaika (70 prosenttia yrityksistä), sosiaaliturvamaksujen lykkääminen (53 prosenttia) ja valtion takaamat lainat (41 prosenttia). Elintarvike- ja juomapalveluala (97 prosenttia), autokauppa ja -korjausala (96 prosenttia) sekä majoitusala (95 prosenttia) turvautuivat näihin toimenpiteisiin erityisen usein. |
| --- | --- |

4.5

Selviytyäkseen äkillisestä toiminnan supistumisesta yli neljä viidestä yrityksestä haki viranomaisten tarjoamaa tukea: lyhennetty työaika (70 prosenttia yrityksistä), sosiaaliturvamaksujen lykkääminen (53 prosenttia) ja valtion takaamat lainat (41 prosenttia). Elintarvike- ja juomapalveluala (97 prosenttia), autokauppa ja -korjausala (96 prosenttia) sekä majoitusala (95 prosenttia) turvautuivat näihin toimenpiteisiin erityisen usein.

| 4.6 | Vuonna 2021 seurasi pandemian toinen aalto, ja helmikuussa 2022 Euroopan talouteen iski Ukrainassa alkanut sotilaallinen konflikti sekä siihen liittyvät korkeat energian hinnat, raaka-aineiden rajallinen saatavuus ja toimitusketjujen vajeet sekä näihin liittyvä korkea inflaatioaste. |
| --- | --- |

4.6

Vuonna 2021 seurasi pandemian toinen aalto, ja helmikuussa 2022 Euroopan talouteen iski Ukrainassa alkanut sotilaallinen konflikti sekä siihen liittyvät korkeat energian hinnat, raaka-aineiden rajallinen saatavuus ja toimitusketjujen vajeet sekä näihin liittyvä korkea inflaatioaste.

| 4.7 | Näistä tosiasioista huolimatta EU:n sisämarkkinoilla toimivat yritykset tekivät parhaansa työpaikkojen säilyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

4.7

Näistä tosiasioista huolimatta EU:n sisämarkkinoilla toimivat yritykset tekivät parhaansa työpaikkojen säilyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi.

| 4.8 | Koulutuksen osalta Euroopan nuorisofoorumi raportoi, että etäopetuksen laatu pandemian aikana oli vaihtelevaa ja että lähes yksi kymmenestä nuoresta opiskelijasta ei päässyt lainkaan osallistumaan kursseille, opetukseen tai kokeisiin. Noin kaksi kolmasosaa opiskelijoista uskoi oppivansa ”hieman vähemmän” tai ”huomattavasti vähemmän”. Syrjäytyneistä nuorista kolme neljäsosaa uskoo oppineensa ”hieman vähemmän” tai ”huomattavasti vähemmän”. Yksilölliset olosuhteet ovat kuitenkin voineet vaihdella huomattavasti. Koulutuksen epävarmuus ja verkko-oppimisen haasteet aiheuttivat nuorille stressiä ja hyvinvointiin liittyviä ongelmia. Vaikka vaikutusten laajuus ei ole selvä, koulutuksen häiriöt aiheuttavat todennäköisesti pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen, koulutustuloksiin sekä terveyteen ja hyvinvointiin. On mahdollista, että tilanteella on myös myönteisiä sivuvaikutuksia. Se voi avata oven yhdistetylle koulutusjärjestelmälle, jossa käytetään erilaisia oppimismuotoja ja teknisiä välineitä, jotka ovat kaikkien nuorten, myös vammaisten ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten, saatavilla. |
| --- | --- |

4.8

Koulutuksen osalta Euroopan nuorisofoorumi raportoi, että etäopetuksen laatu pandemian aikana oli vaihtelevaa ja että lähes yksi kymmenestä nuoresta opiskelijasta ei päässyt lainkaan osallistumaan kursseille, opetukseen tai kokeisiin. Noin kaksi kolmasosaa opiskelijoista uskoi oppivansa ”hieman vähemmän” tai ”huomattavasti vähemmän”. Syrjäytyneistä nuorista kolme neljäsosaa uskoo oppineensa ”hieman vähemmän” tai ”huomattavasti vähemmän”. Yksilölliset olosuhteet ovat kuitenkin voineet vaihdella huomattavasti. Koulutuksen epävarmuus ja verkko-oppimisen haasteet aiheuttivat nuorille stressiä ja hyvinvointiin liittyviä ongelmia. Vaikka vaikutusten laajuus ei ole selvä, koulutuksen häiriöt aiheuttavat todennäköisesti pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen, koulutustuloksiin sekä terveyteen ja hyvinvointiin. On mahdollista, että tilanteella on myös myönteisiä sivuvaikutuksia. Se voi avata oven yhdistetylle koulutusjärjestelmälle, jossa käytetään erilaisia oppimismuotoja ja teknisiä välineitä, jotka ovat kaikkien nuorten, myös vammaisten ja syrjäisillä alueilla asuvien nuorten, saatavilla.

| 4.9 | Jotkin covid-19-pandemian dramaattisimmista vaikutuksista ovat kuitenkin kohdistuneet nuorten mielenterveyteen. Masennusoireet, kuten ahdistuneisuus, uupumus, eristyneisyys ja itsemurha-ajatukset ovat lisääntyneet. Tulevaisuus huolettaa. Itävallassa tehdyn tutkimuksen mukaan suurin osa näistä nuorista ei ole saanut minkäänlaista apua. Tämä johtuu siitä, että nuorilta puuttuu tietoa tällaisista mahdollisuuksista, mutta kyse on myös alueellisesta ja taloudellisesta eriarvoisuudesta. Itsemurhasta on tullut Espanjassa nuorten yleisin kuolinsyy. Pandemia on tuonut esiin psyykkistä kärsimystä, ja vuonna 2020 tehtiin 3 941 itsemurhaa, joista 300 oli 14–29-vuotiaiden tekemiä. Julkisilla terveydenhuoltojärjestelmillä ei ole resursseja mielenterveysongelmista kärsivien nuorten auttamiseksi. Irlannissa käynnissä olevan nuoria ja lapsia koskevan pitkittäistutkimuksen viimeisimmät osatulokset ovat osoittaneet, että masennus ja mielenterveyshäiriöt ovat tosiasiallisesti kaksinkertaistuneet nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

4.9

Jotkin covid-19-pandemian dramaattisimmista vaikutuksista ovat kuitenkin kohdistuneet nuorten mielenterveyteen. Masennusoireet, kuten ahdistuneisuus, uupumus, eristyneisyys ja itsemurha-ajatukset ovat lisääntyneet. Tulevaisuus huolettaa. Itävallassa tehdyn tutkimuksen mukaan suurin osa näistä nuorista ei ole saanut minkäänlaista apua. Tämä johtuu siitä, että nuorilta puuttuu tietoa tällaisista mahdollisuuksista, mutta kyse on myös alueellisesta ja taloudellisesta eriarvoisuudesta. Itsemurhasta on tullut Espanjassa nuorten yleisin kuolinsyy. Pandemia on tuonut esiin psyykkistä kärsimystä, ja vuonna 2020 tehtiin 3 941 itsemurhaa, joista 300 oli 14–29-vuotiaiden tekemiä. Julkisilla terveydenhuoltojärjestelmillä ei ole resursseja mielenterveysongelmista kärsivien nuorten auttamiseksi. Irlannissa käynnissä olevan nuoria ja lapsia koskevan pitkittäistutkimuksen viimeisimmät osatulokset ovat osoittaneet, että masennus ja mielenterveyshäiriöt ovat tosiasiallisesti kaksinkertaistuneet nuorten keskuudessa.

| 4.10 | Työmarkkinoilla olevia nuoria, joilla on henkisiä tai fyysisiä toimintarajoitteita, ei missään tapauksessa saisi kohdella muita epäedullisemmin heidän ikänsä perusteella, sen lisäksi tai riippumatta siitä, että heillä on jokin vamma. Huomiota on kiinnitettävä myös syrjäisiltä maaseutualueilta tuleviin ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneisiin henkilöihin. |
| --- | --- |

4.10

Työmarkkinoilla olevia nuoria, joilla on henkisiä tai fyysisiä toimintarajoitteita, ei missään tapauksessa saisi kohdella muita epäedullisemmin heidän ikänsä perusteella, sen lisäksi tai riippumatta siitä, että heillä on jokin vamma. Huomiota on kiinnitettävä myös syrjäisiltä maaseutualueilta tuleviin ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneisiin henkilöihin.

| 4.11 | Vammaisten nuorten työllisyyttä koskevat tilastotiedot ovat lisäksi hajanaisia: määrällisiä indikaattoreita, kuten työttömyysastetta, olisi täydennettävä muilla indikaattoreilla, kuten koulutustasolla, tarjottujen sopimusten luonteella (määräaikaiset, toistaiseksi voimassa olevat, tilapäiset), työllisyysasteella yleisessä ympäristössä, tukityöllistämistä kuvaavilla luvuilla tai pitkäaikaistyöttömyysasteella, yhdistettyinä näiden nuorten sosiaalista ja taloudellista tilannetta kuvaaviin tietoihin. |
| --- | --- |

4.11

Vammaisten nuorten työllisyyttä koskevat tilastotiedot ovat lisäksi hajanaisia: määrällisiä indikaattoreita, kuten työttömyysastetta, olisi täydennettävä muilla indikaattoreilla, kuten koulutustasolla, tarjottujen sopimusten luonteella (määräaikaiset, toistaiseksi voimassa olevat, tilapäiset), työllisyysasteella yleisessä ympäristössä, tukityöllistämistä kuvaavilla luvuilla tai pitkäaikaistyöttömyysasteella, yhdistettyinä näiden nuorten sosiaalista ja taloudellista tilannetta kuvaaviin tietoihin.

5.   Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla

Nuorten yhdenvertainen kohtelu työmarkkinoilla

| 5.1 | Tasa-arvo on yksi perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan perustuvista EU:n keskeisistä periaatteista ja oikeuksista, ja se on vahvistettu EU:n johdetussa lainsäädännössä. Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet asetetaan neuvoston direktiivissä 2000/78/EY (11), joka on edelleen tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

5.1

Tasa-arvo on yksi perussopimuksiin ja EU:n perusoikeuskirjaan perustuvista EU:n keskeisistä periaatteista ja oikeuksista, ja se on vahvistettu EU:n johdetussa lainsäädännössä. Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet asetetaan neuvoston direktiivissä 2000/78/EY (11

| 5.2 | Nuorten tulevaisuus onkin tärkeä huolenaihe EU:lle, ja on otettava huomioon, että nuorten työmarkkinanäkymät ovat hyvin tärkeällä sijalla heidän kehityksessään. EU:lla on erilaisia politiikkoja ja välineitä, joiden kohteena ovat nuoret ja heidän työmarkkina-asemansa. SEUT-sopimuksen ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimivalta monissa näistä kysymyksistä kuuluu jäsenvaltioille, ja siksi tässä tiedonannossa keskitytään niiden toimintapolitiikkoihin. |
| --- | --- |

5.2

Nuorten tulevaisuus onkin tärkeä huolenaihe EU:lle, ja on otettava huomioon, että nuorten työmarkkinanäkymät ovat hyvin tärkeällä sijalla heidän kehityksessään. EU:lla on erilaisia politiikkoja ja välineitä, joiden kohteena ovat nuoret ja heidän työmarkkina-asemansa. SEUT-sopimuksen ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimivalta monissa näistä kysymyksistä kuuluu jäsenvaltioille, ja siksi tässä tiedonannossa keskitytään niiden toimintapolitiikkoihin.

| 5.3 | Nuoret kärsivät monin tavoin muita ryhmiä enemmän pandemian aikana. Aiheen tärkeyden vuoksi olisi paikallaan tarkastella mahdollisia tähän liittyviä työmarkkinapolitiikan näkökohtia ja näiden tietojen perusteella arvioida, kohdellaanko nuoria jollain tavoin muita epäsuotuisammin pelkästään heidän ikänsä perusteella. Kun otetaan huomioon aiheen potentiaalinen laajuus, on tärkeää selventää, mitä tässä lausunnossa tarkastellaan. Tässä keskitytään tapauksiin, joissa nuoria kohdellaan selvästi ja suorasti epäedullisemmin lainsäädännössä tai toimintapolitiikoissa pelkästään heidän ikänsä perusteella. Väistämättä huomio kiinnittyy erityisesti aloihin, joilta on saatavilla eniten tietoa ja selkeitä katsauksia: vähimmäispalkat, sosiaaliturvaa ja toimeentulotukea koskevat säännöt ja vähemmässä määrin (jo tehdyn työn vuoksi) palkattomat harjoittelut. |
| --- | --- |

5.3

Nuoret kärsivät monin tavoin muita ryhmiä enemmän pandemian aikana. Aiheen tärkeyden vuoksi olisi paikallaan tarkastella mahdollisia tähän liittyviä työmarkkinapolitiikan näkökohtia ja näiden tietojen perusteella arvioida, kohdellaanko nuoria jollain tavoin muita epäsuotuisammin pelkästään heidän ikänsä perusteella. Kun otetaan huomioon aiheen potentiaalinen laajuus, on tärkeää selventää, mitä tässä lausunnossa tarkastellaan. Tässä keskitytään tapauksiin, joissa nuoria kohdellaan selvästi ja suorasti epäedullisemmin lainsäädännössä tai toimintapolitiikoissa pelkästään heidän ikänsä perusteella. Väistämättä huomio kiinnittyy erityisesti aloihin, joilta on saatavilla eniten tietoa ja selkeitä katsauksia: vähimmäispalkat, sosiaaliturvaa ja toimeentulotukea koskevat säännöt ja vähemmässä määrin (jo tehdyn työn vuoksi) palkattomat harjoittelut.

6.   Vähimmäispalkat

Vähimmäispalkat

| 6.1 | Vähimmäispalkat kuuluvat SEUT-sopimuksen (12) ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta Euroopan unioni voi toteuttaa toimenpiteitä ja mm. antaa direktiivejä jäsenvaltioiden yhteistyön edistämiseksi. Valmistellessaan jo hyväksyttyä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2022/2041 (13) riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa komissio totesi, että useimmissa jäsenvaltioissa vähimmäispalkka ei ole riittävä ja/tai vähimmäispalkkasuojan kattavuudessa on aukkoja, vaikka vähimmäispalkkasuoja on olemassa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa joko lainsäädännön (lakisääteiset vähimmäispalkat) ja/tai työehtosopimusten kautta. Ehdotus perustuu Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. |
| --- | --- |

6.1

Vähimmäispalkat kuuluvat SEUT-sopimuksen (12

13

| 6.2 | Direktiivillä pyritään varmistamaan, että EU:n työntekijöitä suojataan riittävällä vähimmäispalkalla, joka mahdollista kohtuullisen elintason riippumatta siitä, missä he työskentelevät. Tähän yleiseen tavoitteeseen pääsemiseksi ehdotuksessa vahvistetaan puitteet, joilla parannetaan vähimmäispalkkojen riittävyyttä ja työntekijöiden pääsyä vähimmäispalkkasuojan piiriin. Nämä tavoitteet ovat merkityksellisiä sekä lakisääteisten vähimmäispalkkajärjestelmien että työehtosopimusneuvotteluihin perustuvien järjestelmien kannalta. Direktiivillä pyritään saavuttamaan nämä tavoitteet siten, että otetaan huomioon kansalliset järjestelmät, kansallinen toimivalta, työmarkkinaosapuolten riippumattomuus ja sopimusvapaus ja kunnioitetaan niitä kaikkia. |
| --- | --- |

6.2

Direktiivillä pyritään varmistamaan, että EU:n työntekijöitä suojataan riittävällä vähimmäispalkalla, joka mahdollista kohtuullisen elintason riippumatta siitä, missä he työskentelevät. Tähän yleiseen tavoitteeseen pääsemiseksi ehdotuksessa vahvistetaan puitteet, joilla parannetaan vähimmäispalkkojen riittävyyttä ja työntekijöiden pääsyä vähimmäispalkkasuojan piiriin. Nämä tavoitteet ovat merkityksellisiä sekä lakisääteisten vähimmäispalkkajärjestelmien että työehtosopimusneuvotteluihin perustuvien järjestelmien kannalta. Direktiivillä pyritään saavuttamaan nämä tavoitteet siten, että otetaan huomioon kansalliset järjestelmät, kansallinen toimivalta, työmarkkinaosapuolten riippumattomuus ja sopimusvapaus ja kunnioitetaan niitä kaikkia.

| 6.3 | Vähimmäispalkat ovat yksi niistä osa-alueista, joilla nuorten eriarvoinen kohtelu jäsenvaltioissa on varsin yleistä. Nuoret ovat erityisen riippuvaisia vähimmäispalkasta, sillä Euroopan nuorisofoorumin mukaan useampi kuin joka neljäs nuori saa vähimmäispalkkaa, kun aikuisilla vastaava osuus on yksi kymmenestä. Osassa jäsenvaltioita on käytössä nuorten vähimmäispalkka, joka on tietyillä ikäryhmillä aina alempi kuin yleinen vähimmäispalkka. Toisissa jäsenvaltioissa taas vähimmäispalkkalainsäädäntöä ei sovelleta alle 18-vuotiaisiin. Näin on Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Saksassa, Maltassa ja Alankomaissa. Ranskan säännökset eivät välttämättä ole niinkään ikäsidonnaisia, mutta ne vaikuttavat epäsuorasti moniin nuoriin. Oppisopimuskoulutukseen sovelletaan muita alennettuja tasoja, mutta niitä ei käsitellä tässä lausunnossa, ja ne määritetään yleensä työmarkkinaosapuolten välisellä sopimuksella. Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa nuorille voidaan maksaa vähimmäispalkkaa vähemmän. Yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä. |
| --- | --- |

6.3

Vähimmäispalkat ovat yksi niistä osa-alueista, joilla nuorten eriarvoinen kohtelu jäsenvaltioissa on varsin yleistä. Nuoret ovat erityisen riippuvaisia vähimmäispalkasta, sillä Euroopan nuorisofoorumin mukaan useampi kuin joka neljäs nuori saa vähimmäispalkkaa, kun aikuisilla vastaava osuus on yksi kymmenestä. Osassa jäsenvaltioita on käytössä nuorten vähimmäispalkka, joka on tietyillä ikäryhmillä aina alempi kuin yleinen vähimmäispalkka. Toisissa jäsenvaltioissa taas vähimmäispalkkalainsäädäntöä ei sovelleta alle 18-vuotiaisiin. Näin on Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa, Luxemburgissa, Saksassa, Maltassa ja Alankomaissa. Ranskan säännökset eivät välttämättä ole niinkään ikäsidonnaisia, mutta ne vaikuttavat epäsuorasti moniin nuoriin. Oppisopimuskoulutukseen sovelletaan muita alennettuja tasoja, mutta niitä ei käsitellä tässä lausunnossa, ja ne määritetään yleensä työmarkkinaosapuolten välisellä sopimuksella. Myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa nuorille voidaan maksaa vähimmäispalkkaa vähemmän. Yksityiskohtaiset tiedot ovat liitteessä.

| 6.4 | Nuorisopalkoissa ei oteta huomioon nuorten oikeutta saada samaa palkkaa samasta työstä, ja ILO:n tutkimukset ovat toistuvasti osoittaneet, että ne ovat myös tehottomia nuorten työllisyysasteen parantamisessa. Ydinasia on sama palkka samasta työstä. Nuorisojärjestöt ovat kuulleet nuorilta, että he ovat saattaneet työjakson jälkeen valvoa tai kouluttaa itseään vanhempia samaa työtä tekeviä kollegoita, mutta saaneet silti alempaa palkkaa, tai heitä on näiden säännösten vuoksi jopa saatettu pyytää siirtymään valvontatehtäviin alemmalla palkalla kuin muita kollegoita. |
| --- | --- |

6.4

Nuorisopalkoissa ei oteta huomioon nuorten oikeutta saada samaa palkkaa samasta työstä, ja ILO:n tutkimukset ovat toistuvasti osoittaneet, että ne ovat myös tehottomia nuorten työllisyysasteen parantamisessa. Ydinasia on sama palkka samasta työstä. Nuorisojärjestöt ovat kuulleet nuorilta, että he ovat saattaneet työjakson jälkeen valvoa tai kouluttaa itseään vanhempia samaa työtä tekeviä kollegoita, mutta saaneet silti alempaa palkkaa, tai heitä on näiden säännösten vuoksi jopa saatettu pyytää siirtymään valvontatehtäviin alemmalla palkalla kuin muita kollegoita.

| 6.5 | Vaikka nuoret saavat näissä jäsenvaltioissa ajaa autoa, äänestää ja liittyä armeijaan ja heitä kohdellaan aikuisina kaikissa muissa suhteissa, heillä ei ole oikeutta saada täyttä aikuisten vähimmäispalkkaa. Alankomaissa nuorten vähimmäispalkat ovat nuorimmassa ikäryhmässä jopa 30 prosenttia aikuisten vähimmäispalkkoja pienemmät, mikä on suuri este nuorten mahdollisuudelle itsenäiseen elämään ja kohtuulliseen elintasoon. Vaikka EU julisti vuoden 2022 nuorison teemavuodeksi, lainsäädäntöprosessissa sovitussa poliittisessa kannassa ei otettu merkittävästi huomioon nuoria koskevia eroavuuskysymyksiä. |
| --- | --- |

6.5

Vaikka nuoret saavat näissä jäsenvaltioissa ajaa autoa, äänestää ja liittyä armeijaan ja heitä kohdellaan aikuisina kaikissa muissa suhteissa, heillä ei ole oikeutta saada täyttä aikuisten vähimmäispalkkaa. Alankomaissa nuorten vähimmäispalkat ovat nuorimmassa ikäryhmässä jopa 30 prosenttia aikuisten vähimmäispalkkoja pienemmät, mikä on suuri este nuorten mahdollisuudelle itsenäiseen elämään ja kohtuulliseen elintasoon. Vaikka EU julisti vuoden 2022 nuorison teemavuodeksi, lainsäädäntöprosessissa sovitussa poliittisessa kannassa ei otettu merkittävästi huomioon nuoria koskevia eroavuuskysymyksiä.

| 6.6 | ILO:n hiljattain tekemässä meta-analyysissä tarkasteltiin 43:a vuoden 1990 jälkeen julkaistua tieteellistä artikkelia, ja siinä todettiin, että ylivoimaisesti suurimmassa osassa tapauksista vähimmäispalkkojen vaikutus nuorisotyöllisyyteen on joko olematon tai hyvin vähäinen. Joissakin tapauksissa nuorten vähimmäispalkan korottaminen jopa paransi nuorten työllisyysastetta. Euroopan komissio esitteli direktiiviin liittyvässä vaikutustenarvioinnissa Portugalia, Belgiaa ja Alankomaita koskevia tutkimustuloksia, joiden mukaan nuorten vähimmäispalkat eivät vaikuta merkittävästi nuorten työllisyysasteeseen. |
| --- | --- |

6.6

ILO:n hiljattain tekemässä meta-analyysissä tarkasteltiin 43:a vuoden 1990 jälkeen julkaistua tieteellistä artikkelia, ja siinä todettiin, että ylivoimaisesti suurimmassa osassa tapauksista vähimmäispalkkojen vaikutus nuorisotyöllisyyteen on joko olematon tai hyvin vähäinen. Joissakin tapauksissa nuorten vähimmäispalkan korottaminen jopa paransi nuorten työllisyysastetta. Euroopan komissio esitteli direktiiviin liittyvässä vaikutustenarvioinnissa Portugalia, Belgiaa ja Alankomaita koskevia tutkimustuloksia, joiden mukaan nuorten vähimmäispalkat eivät vaikuta merkittävästi nuorten työllisyysasteeseen.

7.   Työttömyyskorvaukset

Työttömyyskorvaukset

| 7.1 | Toinen osa-alue, jolla nuorten kohtelu voi olla erilaista, ovat työttömyyskaudet. Tämäkin asia ja eritoten korvausmäärät, maksukaudet ja kriteerit kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kansalliset järjestelmät ovat hyvin monimuotoisia ja monimutkaisia eri puolilla Eurooppaa. On kuitenkin tapauksia, joissa nämä erot vaikuttavat esimerkiksi työllisyyteen ja vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa. Nuoret saattavat myös olla työttömyysetuusjärjestelmissä muita epäedullisemmassa asemassa, koska he eivät ole täyttäneet näistä järjestelmistä hyötymiseen vaadittuja maksuaikoja. |
| --- | --- |

7.1

Toinen osa-alue, jolla nuorten kohtelu voi olla erilaista, ovat työttömyyskaudet. Tämäkin asia ja eritoten korvausmäärät, maksukaudet ja kriteerit kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kansalliset järjestelmät ovat hyvin monimuotoisia ja monimutkaisia eri puolilla Eurooppaa. On kuitenkin tapauksia, joissa nämä erot vaikuttavat esimerkiksi työllisyyteen ja vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa. Nuoret saattavat myös olla työttömyysetuusjärjestelmissä muita epäedullisemmassa asemassa, koska he eivät ole täyttäneet näistä järjestelmistä hyötymiseen vaadittuja maksuaikoja.

| 7.2 | Näiden järjestelmien lisäksi jäsenvaltiot myöntävät sosiaaliavustuksia, jotka vaihtelevat huomattavasti, ja myös sosiaaliturvajärjestelmät kuuluvat kansalliseen toimivaltaan. Osa niistä on tarveharkintaisia, osa ei. Ikä tekee kuviosta lisäksi melko monimutkaisen, eivätkä nämä maksut ja tämä lausunto voi antaa täyttä kokonaiskuvaa tilanteesta. Odotusajat ja kesto vaihtelevat väistämättä, samoin kuin monet muut tekijät. Tarvitaan ehdottomasti parempia ja selkeämpiä tietoja, jotta voidaan tehdä lisätutkimuksia. Seuraavassa muutamia lyhyitä huomioita:






  — | Joissakin järjestelmissä on erityisjärjestelyjä yli 45-vuotiaille tai muille ikäryhmille. Pienessä joukossa maita odotusajat ovat lyhyempiä alle 25-vuotiaille. |
| --- | --- | --- |

7.2

Näiden järjestelmien lisäksi jäsenvaltiot myöntävät sosiaaliavustuksia, jotka vaihtelevat huomattavasti, ja myös sosiaaliturvajärjestelmät kuuluvat kansalliseen toimivaltaan. Osa niistä on tarveharkintaisia, osa ei. Ikä tekee kuviosta lisäksi melko monimutkaisen, eivätkä nämä maksut ja tämä lausunto voi antaa täyttä kokonaiskuvaa tilanteesta. Odotusajat ja kesto vaihtelevat väistämättä, samoin kuin monet muut tekijät. Tarvitaan ehdottomasti parempia ja selkeämpiä tietoja, jotta voidaan tehdä lisätutkimuksia. Seuraavassa muutamia lyhyitä huomioita:

—

Joissakin järjestelmissä on erityisjärjestelyjä yli 45-vuotiaille tai muille ikäryhmille. Pienessä joukossa maita odotusajat ovat lyhyempiä alle 25-vuotiaille.

| — | Ruotsissa etuussummat, joita maksetaan työmarkkinapoliittisiin ohjelmiin osallistuville nuorille työttömille (18–24-vuotiaat), jotka saavat työllistymistukea (aktivitetsstöd) ja joille kuuluu oikeus työttömyysetuuksiin, pienenevät työttömyyskorvausjärjestelmän säännösten mukaan muille maksettuja summia nopeammin. |
| --- | --- |

—

Ruotsissa etuussummat, joita maksetaan työmarkkinapoliittisiin ohjelmiin osallistuville nuorille työttömille (18–24-vuotiaat), jotka saavat työllistymistukea (aktivitetsstöd) ja joille kuuluu oikeus työttömyysetuuksiin, pienenevät työttömyyskorvausjärjestelmän säännösten mukaan muille maksettuja summia nopeammin.

| — | Luxemburgissa myönnetään 36 viikon odotusajan jälkeen avustus, jonka suuruus on 18-vuotiaille 70 prosenttia ja 16–17-vuotiaille 40 prosenttia lakisääteisestä vähimmäispalkasta (salaire social minimum ranskaksi). Odotusaikaa voidaan lyhentää 26 viikkoon, jos hakija opiskelee. |
| --- | --- |

—

Luxemburgissa myönnetään 36 viikon odotusajan jälkeen avustus, jonka suuruus on 18-vuotiaille 70 prosenttia ja 16–17-vuotiaille 40 prosenttia lakisääteisestä vähimmäispalkasta (salaire social minimum ranskaksi). Odotusaikaa voidaan lyhentää 26 viikkoon, jos hakija opiskelee.

| — | Irlannissa myönnetään 18–24-vuotiaille, jotka eivät asu itsenäisesti, työnhakijan avustus (Job Seekers Allowance), joka on noin 60 prosenttia aikuisille annettavasta avustuksesta. Täysi määrä maksetaan niille, jotka osallistuvat asiaankuuluville kursseille ja koulutukseen. |
| --- | --- |

—

Irlannissa myönnetään 18–24-vuotiaille, jotka eivät asu itsenäisesti, työnhakijan avustus (Job Seekers Allowance), joka on noin 60 prosenttia aikuisille annettavasta avustuksesta. Täysi määrä maksetaan niille, jotka osallistuvat asiaankuuluville kursseille ja koulutukseen.

8.   Palkattomat harjoittelut

Palkattomat harjoittelut

| 8.1 | Euroopan parlamentti on kehottanut kieltämään palkattomat harjoittelut, ja Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea on todennut, että puutteet Belgian lainsäädännössä mahdollistavat nuorten hyväksikäytön ilmaisena työvoimana palkattoman harjoittelun kautta. Euroopan nuorisofoorumin tekemän yhteisen valituksen johdosta tehdyssä komitean päätöksessä todettiin, että Belgian nykyiset työsuojelutarkastusjärjestelmät eivät tarjoa riittävää suojaa haavoittuvassa ja heikossa asemassa oleville nuorille työntekijöille.
  Jäsenvaltioiden sääntelykehyksissä on yleisellä tasolla ja erityisesti sääntelyn tiukkuudessa suuria eroja sekä harjoittelutyyppien että jäsenvaltioiden välillä. Joissakin jäsenvaltioissa harjoittelulle ei ole oikeudellista määritelmää. |
| --- | --- |

8.1

Euroopan parlamentti on kehottanut kieltämään palkattomat harjoittelut, ja Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea on todennut, että puutteet Belgian lainsäädännössä mahdollistavat nuorten hyväksikäytön ilmaisena työvoimana palkattoman harjoittelun kautta. Euroopan nuorisofoorumin tekemän yhteisen valituksen johdosta tehdyssä komitean päätöksessä todettiin, että Belgian nykyiset työsuojelutarkastusjärjestelmät eivät tarjoa riittävää suojaa haavoittuvassa ja heikossa asemassa oleville nuorille työntekijöille.

Jäsenvaltioiden sääntelykehyksissä on yleisellä tasolla ja erityisesti sääntelyn tiukkuudessa suuria eroja sekä harjoittelutyyppien että jäsenvaltioiden välillä. Joissakin jäsenvaltioissa harjoittelulle ei ole oikeudellista määritelmää.

| 8.2 | Vuonna 2013 annetulla neuvoston suosituksella harjoittelun laatupuitteista pyritään varmistamaan, että harjoittelu helpottaa tehokkaasti siirtymistä koulutuksesta työelämään ja parantaa siten nuorten työllistymismahdollisuuksia. Ehdotuksessa annetaan ohjeita, joilla voidaan varmistaa laadukas oppimissisältö ja asianmukaiset työehdot. |
| --- | --- |

8.2

Vuonna 2013 annetulla neuvoston suosituksella harjoittelun laatupuitteista pyritään varmistamaan, että harjoittelu helpottaa tehokkaasti siirtymistä koulutuksesta työelämään ja parantaa siten nuorten työllistymismahdollisuuksia. Ehdotuksessa annetaan ohjeita, joilla voidaan varmistaa laadukas oppimissisältö ja asianmukaiset työehdot.

| 8.3 | Palkattomia työharjoitteluja voidaan pitää työjaksoina samaan tapaan kuin palkallisten työntekijöiden työskentelyjaksoja, kun ne eivät liity viralliseen ja nimenomaiseen koulutus-, vapaaehtoistyö- tai työnvälitysprosessiin. |
| --- | --- |

8.3

Palkattomia työharjoitteluja voidaan pitää työjaksoina samaan tapaan kuin palkallisten työntekijöiden työskentelyjaksoja, kun ne eivät liity viralliseen ja nimenomaiseen koulutus-, vapaaehtoistyö- tai työnvälitysprosessiin.

| 8.4 | Vaikka työkokemus ja kokemuksiin pohjautuva oppiminen ovat erittäin tärkeitä nuorille, jotka aloittavat työmarkkinoilla, palkattomaan harjoitteluun puuttumista vaativat tahot katsovat, että liian monet nuoret ovat palkattomien harjoittelujen ja huonolaatuisten työkokemusten kierteessä, mikä aiheuttaa tälle ikäryhmälle huomattavaa pettymystä työmarkkinoihin. |
| --- | --- |

8.4

Vaikka työkokemus ja kokemuksiin pohjautuva oppiminen ovat erittäin tärkeitä nuorille, jotka aloittavat työmarkkinoilla, palkattomaan harjoitteluun puuttumista vaativat tahot katsovat, että liian monet nuoret ovat palkattomien harjoittelujen ja huonolaatuisten työkokemusten kierteessä, mikä aiheuttaa tälle ikäryhmälle huomattavaa pettymystä työmarkkinoihin.

| 8.5 | Euroopan nuorisofoorumi on tutkinut tiettyjä maita ja niiden palkattomia harjoitteluja koskevia toimintapolitiikkoja. Ranskassa harjoitteluja säännellään tiukasti, ja niitä voidaan toteuttaa vain virallisten opetussuunnitelmien puitteissa. Enintään kahden kuukauden pituinen harjoittelu osana koulutusta voi olla palkatonta. Romaniassa harjoitteluja säännellään tarkasti erityislainsäädännöllä. Harjoittelijat saavat 50 prosenttia vähimmäispalkasta. Palkattomat harjoittelut avoimilla työmarkkinoilla ovat laittomia, vaikkakin sääntöä kierretään usein. |
| --- | --- |

8.5

Euroopan nuorisofoorumi on tutkinut tiettyjä maita ja niiden palkattomia harjoitteluja koskevia toimintapolitiikkoja. Ranskassa harjoitteluja säännellään tiukasti, ja niitä voidaan toteuttaa vain virallisten opetussuunnitelmien puitteissa. Enintään kahden kuukauden pituinen harjoittelu osana koulutusta voi olla palkatonta. Romaniassa harjoitteluja säännellään tarkasti erityislainsäädännöllä. Harjoittelijat saavat 50 prosenttia vähimmäispalkasta. Palkattomat harjoittelut avoimilla työmarkkinoilla ovat laittomia, vaikkakin sääntöä kierretään usein.

| 8.6 | Avoimilla työmarkkinoilla tarjottavia harjoitteluja ei ole määritelty tai säännelty lainsäädännössä eivätkä ne myöskään ole yleisiä Kroatiassa, mutta muunlaisia harjoitteluja on tarjolla ja niitä säännellään. Bulgariassa palkattomat harjoittelut, joita toteutetaan erityisen harjoitteluja koskevan lainsäädännön ulkopuolella, ovat laillisia ja yleisiä. Harjoitteluja koskevan lainsäädännön mukaisissa avoimien työmarkkinoiden harjoitteluissa harjoittelijoilla on oikeus vähintään kansalliseen vähimmäispalkkaan. |
| --- | --- |

8.6

Avoimilla työmarkkinoilla tarjottavia harjoitteluja ei ole määritelty tai säännelty lainsäädännössä eivätkä ne myöskään ole yleisiä Kroatiassa, mutta muunlaisia harjoitteluja on tarjolla ja niitä säännellään. Bulgariassa palkattomat harjoittelut, joita toteutetaan erityisen harjoitteluja koskevan lainsäädännön ulkopuolella, ovat laillisia ja yleisiä. Harjoitteluja koskevan lainsäädännön mukaisissa avoimien työmarkkinoiden harjoitteluissa harjoittelijoilla on oikeus vähintään kansalliseen vähimmäispalkkaan.

| 8.7 | Itävallassa avoimilla työmarkkinoilla harjoitteluista olisi teoriassa maksettava korvaus alakohtaisten työehtosopimusten mukaisesti. Avoimilla työmarkkinoilla tarjottavat harjoittelut voivat kuitenkin lain mukaan olla palkattomia, jos ne luokitellaan koulutukseksi. Tätä tapahtuu usein. Palkaton työskentely on laitonta Irlannissa. Lakia ei kuitenkaan usein sovelleta harjoitteluihin, sillä palkattomat harjoittelut ovat yleisiä ja usein niistä ilmoitetaan julkisesti. |
| --- | --- |

8.7

Itävallassa avoimilla työmarkkinoilla harjoitteluista olisi teoriassa maksettava korvaus alakohtaisten työehtosopimusten mukaisesti. Avoimilla työmarkkinoilla tarjottavat harjoittelut voivat kuitenkin lain mukaan olla palkattomia, jos ne luokitellaan koulutukseksi. Tätä tapahtuu usein. Palkaton työskentely on laitonta Irlannissa. Lakia ei kuitenkaan usein sovelleta harjoitteluihin, sillä palkattomat harjoittelut ovat yleisiä ja usein niistä ilmoitetaan julkisesti.

Bryssel 15. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Äskettäinen Eurobarometri-tutkimus Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships, huhtikuu 2023.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU-tason nuorisotesti” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 46).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 122)

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan nuorison teemavuodesta 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 122)

4

(5)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

5

(6)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27), työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret sekä kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat.

6

(7)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Epävarma työ ja mielenterveys” (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) (EUVL C 228, 29.6.2023, s. 28).

7

(8)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työpaikkademokratia” (puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto) (EUVL C 228, 29.6.2023, p. 43).

8

(9)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

9

(10)  Ranskan tilasto- ja taloustutkimuslaitos (Institut national de la statistique et des études économiques), https://www.insee.fr/en/statistiques/5018508

10

(11)  Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

11

(12)  SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2022/2041, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa (EUVL L 275, 25.10.2022, s. 33).

13

---

LIITE (1)

Taulukko

Vähimmäistasoa alemmat palkat tietyissä EU:n jäsenvaltioissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa tammikuussa 2021

| Maa | Työntekijäryhmät | Prosenttia täydestä palkasta | Vähimmäispalkkataso vuonna 2021 (euroina, ellei toisin mainita) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Enintään 16-vuotiaat työntekijät (ilman opiskelijasopimusta) | 70 | 1 138  / kuukausi |
| 17-vuotiaat työntekijät (ilman opiskelijasopimusta) | 76 | 1 236  / kuukausi |
| 18-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella) | 82 | 1 333  / kuukausi |
| 19-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella) | 88 | 1 431  / kuukausi |
| 20-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella) | 94 | 1 528  / kuukausi |
| Ranska | 15–16-vuotiaat työntekijät, joilla on alle kuuden kuukauden kokemus alalta; alle 16-vuotiaat kesätyöntekijät | 80 | 1 244  / kuukausi |
| 17-vuotiaat työntekijät, joilla on alle kuuden kuukauden kokemus alalta | 90 | 1 399  / kuukausi |
| Ammatilliseen pätevöitymiseen tähtäävällä vuorottelusopimuksella (2) työskentelevät nuoret iän ja aiemman pätevyyden mukaan | 55–100 | 855–1 555  / kuukausi |
| Oppisopimuskoulutuksessa olevat iän, virkaiän ja sovellettavan alakohtaisen sopimuksen mukaan | 27–78 | 420–1 213  / kuukausi |
| Harjoittelijat (3) | — | 3,70 /tunti |
| Vammaiset työntekijät, jotka työskentelevät tällaisten työntekijöiden osallistamiseen erikoistuneissa keskuksissa | 55–100 | 855–1 555  / kuukausi |
| Saksa | Vähimmäispalkkaa ei sovelleta alle 18-vuotiaisiin. | — | 550/kuukausi |
| Irlanti | Alle 18-vuotiaat työntekijät | 70 | 7,14 /tunti |
| 18-vuotiaat työntekijät | 80 | 8,16 /tunti |
| 19-vuotiaat työntekijät | 90 | 9,18 /tunti |
| Latvia | Rikoksesta tuomitut (tuomiota vankilassa suorittavat) | 50 | 250/kuukausi |
| Luxemburg | Yli 15- mutta alle 17-vuotiaat työntekijät | 75 | 1 651  / kuukausi; 9,55 /tunti |
| Yli 17- mutta alle 18-vuotiaat työntekijät | 80 | 1 762  / kuukausi
  10,18 /tunti |
| Kouluttamattomat yli 18-vuotiaat työntekijät | 100 | 2 202  / kuukausi
  12,73 /tunti |
| Malta | Alle 17-vuotiaat työntekijät | 95 | 171/viikko |
| 17-vuotiaat työntekijät | 96 | 174/viikko |
| Alankomaat | 15-vuotiaat työntekijät | 30 | 505/kuukausi |
| 16-vuotiaat työntekijät | 34,5 | 581/kuukausi |
| 17-vuotiaat työntekijät | 39,5 | 666/kuukausi |
| 18-vuotiaat työntekijät | 50 | 842/kuukausi |
| 19-vuotiaat työntekijät | 60 | 1 011  / kuukausi |
| 20-vuotiaat työntekijät | 80 | 1 348  / kuukausi |
| 21-vuotiaat työntekijät | 100 | 1 685  / kuukausi |
| Portugali | Oppisopimuskoulutuksessa ja työharjoittelussa olevat työntekijät | 80 | 621/kuukausi |
| Vammaiset työntekijät | 50 | 388/kuukausi |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Alle 18-vuotiaat työntekijät | 47,6 | 4,15 Englannin puntaa (4,62 euroa) / tunti |
| 18–20-vuotiaat työntekijät | 52,2 | 4,55 Englannin puntaa (5,06 euroa) / tunti |
| 21–24-vuotiaat työntekijät | 74 | 6,45 Englannin puntaa (7,17 euroa) / tunti |
| Alle 19-vuotiaat oppisopimuskoulutettavat tai vähintään 19-vuotiaat oppisopimuskoulutuksen ensimmäisenä vuonna | 94 | 8,20 Englannin puntaa (9,12 euroa) / tunti |
| Huomautukset: | Saksa ei ole sisällyttänyt tuntipalkkoja tai niiden vertailua vähimmäispalkkatasoihin. Tämä johtuu siitä, että vähimmäismäärä lasketaan kuukautta eikä tuntia kohti. Oppisopimuskoulutuksesta maksettavaa korvausta ei katsota palkaksi Saksassa. Oppisopimuskoulutukseen sisältyy opiskeluaika. Oikeudellisesti oppisopimuskoulutuksesta maksettavat korvaukset ovat verrattavissa korkeakouluopiskelijoiden stipendeihin. – = ei sovelleta. |

Maa

Työntekijäryhmät

Prosenttia täydestä palkasta

Vähimmäispalkkataso vuonna 2021 (euroina, ellei toisin mainita)

Belgia

Enintään 16-vuotiaat työntekijät (ilman opiskelijasopimusta)

70

1 138  / kuukausi

17-vuotiaat työntekijät (ilman opiskelijasopimusta)

76

1 236  / kuukausi

18-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella)

82

1 333  / kuukausi

19-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella)

88

1 431  / kuukausi

20-vuotiaat työntekijät (opiskelijasopimuksella)

94

1 528  / kuukausi

Ranska

15–16-vuotiaat työntekijät, joilla on alle kuuden kuukauden kokemus alalta; alle 16-vuotiaat kesätyöntekijät

80

1 244  / kuukausi

17-vuotiaat työntekijät, joilla on alle kuuden kuukauden kokemus alalta

90

1 399  / kuukausi

Ammatilliseen pätevöitymiseen tähtäävällä vuorottelusopimuksella (2) työskentelevät nuoret iän ja aiemman pätevyyden mukaan

55–100

855–1 555  / kuukausi

Oppisopimuskoulutuksessa olevat iän, virkaiän ja sovellettavan alakohtaisen sopimuksen mukaan

27–78

420–1 213  / kuukausi

Harjoittelijat (3)

—

3,70 /tunti

Vammaiset työntekijät, jotka työskentelevät tällaisten työntekijöiden osallistamiseen erikoistuneissa keskuksissa

55–100

855–1 555  / kuukausi

Saksa

Vähimmäispalkkaa ei sovelleta alle 18-vuotiaisiin.

—

550/kuukausi

Irlanti

Alle 18-vuotiaat työntekijät

70

7,14 /tunti

18-vuotiaat työntekijät

80

8,16 /tunti

19-vuotiaat työntekijät

90

9,18 /tunti

Latvia

Rikoksesta tuomitut (tuomiota vankilassa suorittavat)

50

250/kuukausi

Luxemburg

Yli 15- mutta alle 17-vuotiaat työntekijät

75

1 651  / kuukausi; 9,55 /tunti

Yli 17- mutta alle 18-vuotiaat työntekijät

80

1 762  / kuukausi

10,18 /tunti

Kouluttamattomat yli 18-vuotiaat työntekijät

100

2 202  / kuukausi

12,73 /tunti

Malta

Alle 17-vuotiaat työntekijät

95

171/viikko

17-vuotiaat työntekijät

96

174/viikko

Alankomaat

15-vuotiaat työntekijät

30

505/kuukausi

16-vuotiaat työntekijät

34,5

581/kuukausi

17-vuotiaat työntekijät

39,5

666/kuukausi

18-vuotiaat työntekijät

50

842/kuukausi

19-vuotiaat työntekijät

60

1 011  / kuukausi

20-vuotiaat työntekijät

80

1 348  / kuukausi

21-vuotiaat työntekijät

100

1 685  / kuukausi

Portugali

Oppisopimuskoulutuksessa ja työharjoittelussa olevat työntekijät

80

621/kuukausi

Vammaiset työntekijät

50

388/kuukausi

Yhdistynyt kuningaskunta

Alle 18-vuotiaat työntekijät

47,6

4,15 Englannin puntaa (4,62 euroa) / tunti

18–20-vuotiaat työntekijät

52,2

4,55 Englannin puntaa (5,06 euroa) / tunti

21–24-vuotiaat työntekijät

74

6,45 Englannin puntaa (7,17 euroa) / tunti

Alle 19-vuotiaat oppisopimuskoulutettavat tai vähintään 19-vuotiaat oppisopimuskoulutuksen ensimmäisenä vuonna

94

8,20 Englannin puntaa (9,12 euroa) / tunti

Huomautukset:

Saksa ei ole sisällyttänyt tuntipalkkoja tai niiden vertailua vähimmäispalkkatasoihin. Tämä johtuu siitä, että vähimmäismäärä lasketaan kuukautta eikä tuntia kohti. Oppisopimuskoulutuksesta maksettavaa korvausta ei katsota palkaksi Saksassa. Oppisopimuskoulutukseen sisältyy opiskeluaika. Oikeudellisesti oppisopimuskoulutuksesta maksettavat korvaukset ovat verrattavissa korkeakouluopiskelijoiden stipendeihin. – = ei sovelleta.

| Lähde: | Eurofoundin yhteyshenkilöverkosto, kansallisten virallisten lähteiden perusteella. |
| --- | --- |

Lähde:

Eurofoundin yhteyshenkilöverkosto, kansallisten virallisten lähteiden perusteella.

---

(1)  Muokattuna lähteestä: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef21015en.pdf

(2)  Ranskassa nämä sopimukset antavat nuorille työntekijöille mahdollisuuden hankkia ammattipätevyys ja edistävät heidän ammatillista integroitumistaan tai uudelleen integroitumistaan.

(3)  Voi olla palkatonta, jos kesto on alle kaksi kuukautta.

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja”

(puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/09)

| Esittelijä: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Diego DUTTO |

Esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Yhteisesittelijä:

Diego DUTTO

Diego DUTTO

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö | 8.12.2022 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | (valmisteleva lausunto) |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 134/100/07 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö

8.12.2022 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

(valmisteleva lausunto)

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

134/100/07

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) muistuttaa, että ”erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous” (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohta) edellyttää perussopimusten mukaan sisämarkkinoiden ja sosiaalipolitiikan edistämistä nk. horisontaalisen sosiaalilausekkeen (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artikla) nojalla. Sen mukaisesti kaikki EU:n toimintapolitiikat ja -suunnitelmat on laadittava ja toteutettava niin, että edistetään osallistavia työmarkkinoita ja riittäviä sosiaalisen suojelun järjestelmiä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) muistuttaa, että ”erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous” (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohta) edellyttää perussopimusten mukaan sisämarkkinoiden ja sosiaalipolitiikan edistämistä nk. horisontaalisen sosiaalilausekkeen (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artikla) nojalla. Sen mukaisesti kaikki EU:n toimintapolitiikat ja -suunnitelmat on laadittava ja toteutettava niin, että edistetään osallistavia työmarkkinoita ja riittäviä sosiaalisen suojelun järjestelmiä.

| 1.2 | ETSK kannattaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraporttiin (1) (toukokuu 2022) sisältyvää ehdotusta pyytää sosiaalisen markkinatalouden edistämiseksi EU:ta, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan muun muassa toimenpiteitä, joilla varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (marraskuu 2017) ja sen toimintasuunnitelman (maaliskuu 2021) täytäntöönpano kaikilta osin ja ennen kaikkea Agenda 2030 -toimintaohjelman kannalta tärkeimpien tavoitteiden saavuttaminen EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla, mitä varten perussopimuksiin on sisällytettävä sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraporttiin (1

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tulevaisuuskonferenssi haluaa sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan kautta saada paremmat takeet siitä, että sosiaalisia oikeuksia suojellaan tehokkaasti, jos ne ovat ristiriidassa taloudellisten vapauksien kanssa (ks. ehdotus 13, toimenpide 5), ja että näitä oikeuksia ei heikennetä (ehdotus 14, toimenpide 2). |
| --- | --- |

1.3

ETSK on tyytyväinen siihen, että tulevaisuuskonferenssi haluaa sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan kautta saada paremmat takeet siitä, että sosiaalisia oikeuksia suojellaan tehokkaasti, jos ne ovat ristiriidassa taloudellisten vapauksien kanssa (ks. ehdotus 13, toimenpide 5), ja että näitä oikeuksia ei heikennetä (ehdotus 14, toimenpide 2).

| 1.4 | ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotusta avata mahdollisuus uudistaa perussopimuksia, kuten unionin tilaa koskevassa viimeisimmässä puheessa todettiin, ja katsoo, että sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja olisi Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti otettava yhdeksi uudistuksen aiheeksi. ETSK katsoo, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätelmät ovat asianmukainen etenemissuunnitelma tämän uudistuksen toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotusta avata mahdollisuus uudistaa perussopimuksia, kuten unionin tilaa koskevassa viimeisimmässä puheessa todettiin, ja katsoo, että sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja olisi Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti otettava yhdeksi uudistuksen aiheeksi. ETSK katsoo, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätelmät ovat asianmukainen etenemissuunnitelma tämän uudistuksen toteuttamiseksi.

| 1.5 | Sosiaalista edistystä koskevalla pöytäkirjalla olisi kolme tavoitetta:






  1) | taata, että ristiriitatilanteissa perusoikeudet ja sosiaaliset oikeudet ovat ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin nähden |
| --- | --- | --- |

1.5

Sosiaalista edistystä koskevalla pöytäkirjalla olisi kolme tavoitetta:

1)

taata, että ristiriitatilanteissa perusoikeudet ja sosiaaliset oikeudet ovat ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin nähden

| 2) | taata työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden kunnioittaminen ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimivuus |
| --- | --- |

2)

taata työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden kunnioittaminen ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimivuus

| 3) | varmistaa sosiaalinen edistys huolehtimalla siitä, että edistetään ja vaalitaan mahdollisimman korkeatasoisia sosiaalisia oikeuksia, olivatpa ne peräisin kansallisesta, eurooppalaisesta tai kansainvälisestä oikeudesta, ja että vältetään myös tämän oikeuden taantuminen ja kiertäminen. |
| --- | --- |

3)

varmistaa sosiaalinen edistys huolehtimalla siitä, että edistetään ja vaalitaan mahdollisimman korkeatasoisia sosiaalisia oikeuksia, olivatpa ne peräisin kansallisesta, eurooppalaisesta tai kansainvälisestä oikeudesta, ja että vältetään myös tämän oikeuden taantuminen ja kiertäminen.

| 1.6 | ETSK katsoo, että Espanjan puheenjohtajakausi tarjoaa erinomaisen tilaisuuden tämän ehdotuksen eteenpäin viemiseen, ja pyytää EU:n toimielimiä edistämään tätä prosessia Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo, että Espanjan puheenjohtajakausi tarjoaa erinomaisen tilaisuuden tämän ehdotuksen eteenpäin viemiseen, ja pyytää EU:n toimielimiä edistämään tätä prosessia Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa.

| 1.7 | ETSK kehottaa tätä varten puheenjohtajavaltio Espanjaa esittämään korkean tason asiantuntijoiden yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tekemän asiaankuuluvan analyysin jälkeen, että sosiaaliministerien neuvosto kokoontuisi sopimaan yhteisestä ehdotuksesta ja mahdollisesti erityisen EU-huippukokouksen järjestämisestä sen hyväksymiseksi. Tämä asia on niin tärkeä, että se edellyttää mahdollisimman laajaa institutionaalista osallistumista kaikilla EU:n toimivaltatasoilla. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kehottaa tätä varten puheenjohtajavaltio Espanjaa esittämään korkean tason asiantuntijoiden yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa tekemän asiaankuuluvan analyysin jälkeen, että sosiaaliministerien neuvosto kokoontuisi sopimaan yhteisestä ehdotuksesta ja mahdollisesti erityisen EU-huippukokouksen järjestämisestä sen hyväksymiseksi. Tämä asia on niin tärkeä, että se edellyttää mahdollisimman laajaa institutionaalista osallistumista kaikilla EU:n toimivaltatasoilla.

| 1.8 | Tulevaisuuskonferenssin ja Euroopan parlamentin ehdotus olisi otettava käyttöön joko pöytäkirjana (joka liitettäisiin SEUT-sopimukseen) tai horisontaalilausekkeena (SEUT-sopimuksen 9 artiklan muuttaminen), mutta ETSK katsoo, että on muitakin politiikkavälineitä, joilla voitaisiin edistää pöytäkirjan tavoitteita. Lisäksi ETSK katsoo sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan olevan olennaisen tärkeä työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden vahvistamiseksi: se luo kiinteän yhteyden sisämarkkinoiden toimivuuden ja taloudellisten vapauksien, myös jäsenvaltioiden välisen oikeudenmukaisen kilpailun, ja kollektiivisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen ja edistämisen välille. |
| --- | --- |

1.8

Tulevaisuuskonferenssin ja Euroopan parlamentin ehdotus olisi otettava käyttöön joko pöytäkirjana (joka liitettäisiin SEUT-sopimukseen) tai horisontaalilausekkeena (SEUT-sopimuksen 9 artiklan muuttaminen), mutta ETSK katsoo, että on muitakin politiikkavälineitä, joilla voitaisiin edistää pöytäkirjan tavoitteita. Lisäksi ETSK katsoo sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan olevan olennaisen tärkeä työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden vahvistamiseksi: se luo kiinteän yhteyden sisämarkkinoiden toimivuuden ja taloudellisten vapauksien, myös jäsenvaltioiden välisen oikeudenmukaisen kilpailun, ja kollektiivisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen ja edistämisen välille.

| 1.9 | ETSK on vakuuttunut siitä, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan ottaminen käyttöön antaa EU:lle mahdollisuuden ohjata talouskasvua ja edistää mahdollisimman monien kansalaisten hyvinvointia, mikä johtaa puolestaan vakaampien ja kestäväpohjaisempien yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Tätä varten sosiaalista edistystä koskevassa pöytäkirjassa on selkeästi todettava, että taloudelliset vapaudet sisämarkkinoilla eivät merkitse rajoitusten kieltämistä. On päinvastoin turvattava yhdenvertainen kohtelu talouden toimijoiden välillä keinona taata oikeudenmukainen kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikilla markkinoilla. |
| --- | --- |

1.9

ETSK on vakuuttunut siitä, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan ottaminen käyttöön antaa EU:lle mahdollisuuden ohjata talouskasvua ja edistää mahdollisimman monien kansalaisten hyvinvointia, mikä johtaa puolestaan vakaampien ja kestäväpohjaisempien yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Tätä varten sosiaalista edistystä koskevassa pöytäkirjassa on selkeästi todettava, että taloudelliset vapaudet sisämarkkinoilla eivät merkitse rajoitusten kieltämistä. On päinvastoin turvattava yhdenvertainen kohtelu talouden toimijoiden välillä keinona taata oikeudenmukainen kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikilla markkinoilla.

| 1.10 | ETSK pitää valitettavana, että EU ei ole vielä täyttänyt sille Lissabonin sopimuksen nojalla kuuluvaa velvoitetta liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Liittyminen on olennaisen tärkeää, jotta EU:n oikeusjärjestykseen voidaan kohdistaa ulkopuolista ihmisoikeusvalvontaa samalla tavalla kuin kaikkiin muihinkin demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuviin oikeusjärjestyksiin. ETSK suosittaakin, että unioni liittyy myös Euroopan neuvoston laatimaan Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan edistää EU:n oikeuden ja Euroopan neuvoston oikeuden ristiriidatonta soveltamista sosiaalialalla. |
| --- | --- |

1.10

ETSK pitää valitettavana, että EU ei ole vielä täyttänyt sille Lissabonin sopimuksen nojalla kuuluvaa velvoitetta liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen SEU-sopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Liittyminen on olennaisen tärkeää, jotta EU:n oikeusjärjestykseen voidaan kohdistaa ulkopuolista ihmisoikeusvalvontaa samalla tavalla kuin kaikkiin muihinkin demokratiaan ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuviin oikeusjärjestyksiin. ETSK suosittaakin, että unioni liittyy myös Euroopan neuvoston laatimaan Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan edistää EU:n oikeuden ja Euroopan neuvoston oikeuden ristiriidatonta soveltamista sosiaalialalla.

2.   Lausunnon tausta, perustelut ja pääsisältö

Lausunnon tausta, perustelut ja pääsisältö

| 2.1 | ETSK muistuttaa, että yksi Euroopan unionin suurimmista anneista ihmiskunnan edistykselle ja rauhalle on ”eurooppalainen sosiaalinen malli”, joka perustuu unionin historiaan ja kulttuuriin ja joka on vahvistettu perussopimuksissa. Se merkitsee talousmallia, jossa taloudellisen tuloksen maksimoinnin erottamattomana vastaparina ovat hyvinvointi ja sosiaalinen edistys. Tämän ”erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden” (SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta), joka on nyt luonteeltaan perustuslaillinen tavoite, toteuttaminen ei ole päämäärä sinänsä vaan pikemminkin ja ennen kaikkea keino turvata kaikkien unionin kansalaisten hyvinvointi (SEUT-sopimuksen 9 ja 151 artikla). |
| --- | --- |

2.1

ETSK muistuttaa, että yksi Euroopan unionin suurimmista anneista ihmiskunnan edistykselle ja rauhalle on ”eurooppalainen sosiaalinen malli”, joka perustuu unionin historiaan ja kulttuuriin ja joka on vahvistettu perussopimuksissa. Se merkitsee talousmallia, jossa taloudellisen tuloksen maksimoinnin erottamattomana vastaparina ovat hyvinvointi ja sosiaalinen edistys. Tämän ”erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden” (SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta), joka on nyt luonteeltaan perustuslaillinen tavoite, toteuttaminen ei ole päämäärä sinänsä vaan pikemminkin ja ennen kaikkea keino turvata kaikkien unionin kansalaisten hyvinvointi (SEUT-sopimuksen 9 ja 151 artikla).

| 2.2 | ETSK pitää tarpeellisena kiinnittää huomiota myös siihen, että sisämarkkinoiden edistämisen ja sosiaalipolitiikan välinen kiinteä yhteys on luonteeltaan horisontaalinen nk. horisontaalisen sosiaalilausekkeen (SEUT-sopimuksen 9 artikla) nojalla. Sen mukaisesti kaikki EU:n toimintapolitiikat ja -suunnitelmat on laadittava ja toteutettava niin, että edistetään osallistavia työmarkkinoita ja riittäviä sosiaalisen suojelun järjestelmiä. |
| --- | --- |

2.2

ETSK pitää tarpeellisena kiinnittää huomiota myös siihen, että sisämarkkinoiden edistämisen ja sosiaalipolitiikan välinen kiinteä yhteys on luonteeltaan horisontaalinen nk. horisontaalisen sosiaalilausekkeen (SEUT-sopimuksen 9 artikla) nojalla. Sen mukaisesti kaikki EU:n toimintapolitiikat ja -suunnitelmat on laadittava ja toteutettava niin, että edistetään osallistavia työmarkkinoita ja riittäviä sosiaalisen suojelun järjestelmiä.

| 2.3 | Sosiaalinen markkinatalous perustuu kahteen selkeästi erilliseen mutta toisiaan täydentävään pilariin: toisaalta kilpailun mahdollistamiseen ja toisaalta sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan sosiaalinen oikeudenmukaisuus korjaamalla kielteisiä vaikutuksia ja vahvistamalla sosiaalista suojelua (2). ETSK toteaa kuitenkin, että EU:n taloudellisen ulottuvuuden (ensisijaiset taloudelliset vapaudet, erityisesti vapaa kilpailu) ja sosiaalisen ulottuvuuden (sosiaalisten perusoikeuksien tosiasiallinen toteutuminen ja sosiaalisen polkumyynnin kieltäminen) tasapainottamiseen kohdistuu myös institutionaalisia, oikeudellisia ja toimintapoliittisia rajoituksia. |
| --- | --- |

2.3

Sosiaalinen markkinatalous perustuu kahteen selkeästi erilliseen mutta toisiaan täydentävään pilariin: toisaalta kilpailun mahdollistamiseen ja toisaalta sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan sosiaalinen oikeudenmukaisuus korjaamalla kielteisiä vaikutuksia ja vahvistamalla sosiaalista suojelua (2

| 2.4 | Tässä yhteydessä ja tämän epätasapainon korjaamiseksi sosiaalista edistystä koskevalla pöytäkirjalla olisi kolme tavoitetta:






  1) | taata, että ristiriitatilanteissa perusoikeudet ja sosiaaliset oikeudet ovat ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin nähden |
| --- | --- | --- |

2.4

Tässä yhteydessä ja tämän epätasapainon korjaamiseksi sosiaalista edistystä koskevalla pöytäkirjalla olisi kolme tavoitetta:

1)

taata, että ristiriitatilanteissa perusoikeudet ja sosiaaliset oikeudet ovat ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin ja muihin EU:n toimintapolitiikkoihin nähden

| 2) | taata työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden kunnioittaminen ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimivuus |
| --- | --- |

2)

taata työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden kunnioittaminen ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimivuus

| 3) | varmistaa sosiaalinen edistys huolehtimalla siitä, että edistetään ja ylläpidetään mahdollisimman tiukkoja vaatimuksia sosiaalisten oikeuksien suhteen, olivatpa ne peräisin kansallisesta, eurooppalaisesta tai kansainvälisestä oikeudesta, ja että vältetään myös näiden oikeuksien taantuminen ja kiertäminen. |
| --- | --- |

3)

varmistaa sosiaalinen edistys huolehtimalla siitä, että edistetään ja ylläpidetään mahdollisimman tiukkoja vaatimuksia sosiaalisten oikeuksien suhteen, olivatpa ne peräisin kansallisesta, eurooppalaisesta tai kansainvälisestä oikeudesta, ja että vältetään myös näiden oikeuksien taantuminen ja kiertäminen.

| 2.5 | EU:n ja jäsenvaltioiden nk. troikkamenetelmällä (jota myös Euroopan parlamentti on arvostellut (3)) käyttöön ottamissa säästöpolitiikoissa, joilla pyrittiin vastaamaan suureen rahoituskriisiin, toteutui tämä sosiaalisten oikeuksien arvonlaskun riski, kun taloudellinen vakaus ja talouskasvu asetettiin etusijalle sosiaaliseen edistykseen nähden. Tilanne on ristiriidassa Euroopan sosiaalisen peruskirjan mukaisen sosiaalisen edistyksen periaatteen kanssa. Tämä näkyi useissa Euroopan neuvoston antamissa tuomioissa, joissa EU-maita tuomittiin näiden säästöpolitiikkojen ja -lakien soveltamisesta sosiaalisten oikeuksien kustannuksella. Sen sijaan EU:n tuomioistuin ei havainnut minkäänlaista ristiriitaa sosiaalilausekkeen kanssa. |
| --- | --- |

2.5

EU:n ja jäsenvaltioiden nk. troikkamenetelmällä (jota myös Euroopan parlamentti on arvostellut (3

| 2.6 | Taloudellisten vapauksien ja muiden EU:n politiikkojen sekä sosiaalisten oikeuksien väliset ristiriitatilanteet nostavat esiin merkittäviä kysymyksiä, jotka liittyvät EU:n oikeusjärjestyksen sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden ja -normien välisen epäjohdonmukaisuuden riskiin. Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioilla on ristiriitaisia velvoitteita, kun ne pyrkivät noudattamaan toisaalta EU:n lainsäädäntöä ja toisaalta voimassa olevien eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden mukaisia sitoumuksiaan. Sosiaalista edistystä koskevassa pöytäkirjassa pyritään tarjoamaan ratkaisu tähän ongelmaan täsmentämällä, että ristiriitatilanteissa EU:n perussopimusten nojalla taatut taloudelliset vapaudet eivät ole perusoikeus eivätkä rinnastettavissa perusihmisoikeuksiin, joihin kuuluvat myös sosiaaliset oikeudet ja työelämän perusoikeudet. Taloudellisten ja sosiaalisten etujen tasapainottaminen niin, että ristiriitatilanteissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia, on perustavan tärkeää, jotta voidaan taata, että EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaatetta ei sovelleta eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien vastaisesti. |
| --- | --- |

2.6

Taloudellisten vapauksien ja muiden EU:n politiikkojen sekä sosiaalisten oikeuksien väliset ristiriitatilanteet nostavat esiin merkittäviä kysymyksiä, jotka liittyvät EU:n oikeusjärjestyksen sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden ja -normien välisen epäjohdonmukaisuuden riskiin. Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltioilla on ristiriitaisia velvoitteita, kun ne pyrkivät noudattamaan toisaalta EU:n lainsäädäntöä ja toisaalta voimassa olevien eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvälineiden mukaisia sitoumuksiaan. Sosiaalista edistystä koskevassa pöytäkirjassa pyritään tarjoamaan ratkaisu tähän ongelmaan täsmentämällä, että ristiriitatilanteissa EU:n perussopimusten nojalla taatut taloudelliset vapaudet eivät ole perusoikeus eivätkä rinnastettavissa perusihmisoikeuksiin, joihin kuuluvat myös sosiaaliset oikeudet ja työelämän perusoikeudet. Taloudellisten ja sosiaalisten etujen tasapainottaminen niin, että ristiriitatilanteissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia, on perustavan tärkeää, jotta voidaan taata, että EU:n oikeuden ensisijaisuuden periaatetta ei sovelleta eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien vastaisesti.

| 2.7 | Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa esitettyihin päätelmiin ja suosituksiin (toukokuu 2022) sisältyy 49 ehdotuksen ja 300 toimenpiteen joukossa markkinoiden toiminnan parantaminen sosiaalisesti oikeudenmukaisempien elin- ja työolojen varmistamiseksi erityisesti nuorille ja heikossa asemassa oleville ryhmille (ehdotukset 13 ja 14 (4)).
  ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa pyydetään sosiaalisen markkinatalouden edistämiseksi EU:ta, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan muun muassa toimenpiteitä, joilla varmistetaan marraskuussa 2017 hyväksytyn Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen maaliskuussa 2021 annetun toimintasuunnitelman täytäntöönpano kaikilta osin ja ennen kaikkea Agenda 2030 -toimintaohjelman kannalta tärkeimpien tavoitteiden saavuttaminen EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla, mitä varten perussopimuksiin on sisällytettävä sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Pöytäkirjaan ehdotetaan sisällytettäväksi tehokkaammat takeet siitä, että sosiaalisia oikeuksia suojellaan tinkimättä, jos ne ovat ristiriidassa taloudellisten vapauksien kanssa (ks. ehdotus 13, toimenpide 5), ja että näitä oikeuksia ei heikennetä (ehdotus 14, toimenpide 2). |
| --- | --- |

2.7

Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa esitettyihin päätelmiin ja suosituksiin (toukokuu 2022) sisältyy 49 ehdotuksen ja 300 toimenpiteen joukossa markkinoiden toiminnan parantaminen sosiaalisesti oikeudenmukaisempien elin- ja työolojen varmistamiseksi erityisesti nuorille ja heikossa asemassa oleville ryhmille (ehdotukset 13 ja 14 (4

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa pyydetään sosiaalisen markkinatalouden edistämiseksi EU:ta, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan muun muassa toimenpiteitä, joilla varmistetaan marraskuussa 2017 hyväksytyn Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen maaliskuussa 2021 annetun toimintasuunnitelman täytäntöönpano kaikilta osin ja ennen kaikkea Agenda 2030 -toimintaohjelman kannalta tärkeimpien tavoitteiden saavuttaminen EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla, mitä varten perussopimuksiin on sisällytettävä sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Pöytäkirjaan ehdotetaan sisällytettäväksi tehokkaammat takeet siitä, että sosiaalisia oikeuksia suojellaan tinkimättä, jos ne ovat ristiriidassa taloudellisten vapauksien kanssa (ks. ehdotus 13, toimenpide 5), ja että näitä oikeuksia ei heikennetä (ehdotus 14, toimenpide 2).

| 2.8 | Tämänhetkisen ja viimeaikaisten kriisien valossa ja mainitussa tulevaisuuskonferenssin raportissa esitettyjen ehdotusten ja toimenpiteiden toteuttamiseksi Euroopan parlamentti antoi kesäkuussa 2022 päätöslauselman, jossa se kehottaa Eurooppa-neuvostoa käynnistämään prosessin EU:n perussopimusten tarkistamiseksi. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yksi ehdotetuista uudistuksista on varmistaa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano” ja sisällyttää perussopimuksiin ”sosiaalinen edistys [– –], joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan”, kuitenkin niin, että kunnioitetaan toimivaltajakoa ja noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. ETSK toteaa, että Euroopan parlamentti toisti vastaavia vaatimuksia sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä myös joulukuussa 2020 antamassaan päätöslauselmassa vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.8

Tämänhetkisen ja viimeaikaisten kriisien valossa ja mainitussa tulevaisuuskonferenssin raportissa esitettyjen ehdotusten ja toimenpiteiden toteuttamiseksi Euroopan parlamentti antoi kesäkuussa 2022 päätöslauselman, jossa se kehottaa Eurooppa-neuvostoa käynnistämään prosessin EU:n perussopimusten tarkistamiseksi. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että yksi ehdotetuista uudistuksista on varmistaa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano” ja sisällyttää perussopimuksiin ”sosiaalinen edistys [– –], joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan”, kuitenkin niin, että kunnioitetaan toimivaltajakoa ja noudatetaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. ETSK toteaa, että Euroopan parlamentti toisti vastaavia vaatimuksia sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan hyväksymisestä myös joulukuussa 2020 antamassaan päätöslauselmassa vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi.

| 2.9 | ETSK on laatinut tämän lausunnon EU:n tulevan (vuoden 2023 jälkipuoliskon) puheenjohtajavaltion Espanjan pyydettyä valmistelevaa lausuntoa, jossa komitea esittää näkemyksensä sosiaalista edistystä koskevasta pöytäkirjasta. |
| --- | --- |

2.9

ETSK on laatinut tämän lausunnon EU:n tulevan (vuoden 2023 jälkipuoliskon) puheenjohtajavaltion Espanjan pyydettyä valmistelevaa lausuntoa, jossa komitea esittää näkemyksensä sosiaalista edistystä koskevasta pöytäkirjasta.

3.   EU-konteksti ja institutionaalisia, oikeudellisia ja tieteellisiä näkemyksiä perussopimuksiin liitettävän sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan arvosta

EU-konteksti ja institutionaalisia, oikeudellisia ja tieteellisiä näkemyksiä perussopimuksiin liitettävän sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan arvosta

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että EU:n kolme toimielintä ovat valmiita panostamaan tulevaisuuskonferenssin ja sen esittämien ehdotusten jatkotoimiin EU:n perussopimusten nojalla niille kuuluvien toimivaltuuksien mukaisesti. ETSK panee merkille viimeaikaiset konkreettiset askeleet konferenssin ehdotusten täytäntöönpanemiseksi ja sitä kautta kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi eri aloilla, kuten kilpailukykyisen, sosiaalisesti oikeudenmukaisen ja ympäristön kannalta kestävän talouden (tulevaisuuskonferenssin yhdeksäs temaattinen aihealue) edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että EU:n kolme toimielintä ovat valmiita panostamaan tulevaisuuskonferenssin ja sen esittämien ehdotusten jatkotoimiin EU:n perussopimusten nojalla niille kuuluvien toimivaltuuksien mukaisesti. ETSK panee merkille viimeaikaiset konkreettiset askeleet konferenssin ehdotusten täytäntöönpanemiseksi ja sitä kautta kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi eri aloilla, kuten kilpailukykyisen, sosiaalisesti oikeudenmukaisen ja ympäristön kannalta kestävän talouden (tulevaisuuskonferenssin yhdeksäs temaattinen aihealue) edistämiseksi.

| 3.2 | ETSK panee myös merkille, että tulevaisuuskonferenssin loppuraporttiin (marraskuu 2022 (5)) liittyy neuvoston pääsihteeristön laatima alustava ajantasainen analyysi ehdotuksista ja toimenpiteistä. Siitä käy ilmi, että






  — | neuvoston pääsihteeristö pitää jo sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välistä tasapainoa turvattuna (esimerkiksi SEUT-sopimuksen 9, 151 ja 153 artikla). |
| --- | --- | --- |

3.2

ETSK panee myös merkille, että tulevaisuuskonferenssin loppuraporttiin (marraskuu 2022 (5

—

neuvoston pääsihteeristö pitää jo sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välistä tasapainoa turvattuna (esimerkiksi SEUT-sopimuksen 9, 151 ja 153 artikla).

| — | se katsoo tarpeettomaksi perussopimusten uudelleenorganisoinnin uuden sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan luomiseksi, vaikkakaan se ei torju ajatusta tutkia, miten perussopimusten jo tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin sosiaalisten tavoitteiden takaamiseksi (esim. 153 artikla). |
| --- | --- |

—

se katsoo tarpeettomaksi perussopimusten uudelleenorganisoinnin uuden sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan luomiseksi, vaikkakaan se ei torju ajatusta tutkia, miten perussopimusten jo tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää paremmin sosiaalisten tavoitteiden takaamiseksi (esim. 153 artikla).

| — | komissio on ilmoittanut aikovansa esittää vuoden 2023 toisella neljänneksellä ehdotuksen neuvoston suositukseksi yhteisötalouden toimintaedellytysten kehittämisestä. |
| --- | --- |

—

komissio on ilmoittanut aikovansa esittää vuoden 2023 toisella neljänneksellä ehdotuksen neuvoston suositukseksi yhteisötalouden toimintaedellytysten kehittämisestä.

| 3.3 | ETSK toteaa, että tulevaisuuskonferenssi peräänkuuluttaa EU:lta, jäsenvaltioilta ja työmarkkinaosapuolilta kunnianhimoisempia ja määrätietoisempia toimia eurooppalaisten hyvinvoinnin parantamiseksi uudistetun yhteiskuntasopimuksen muodossa sekä elin- ja työolojen jatkuvaa parantamista. Nykyisessä sääntelykehyksessä voidaan toteuttaa sitä varten sitoutuneempaa sosiaalipolitiikkaa, mutta tulevaisuuskonferenssin loppuraportin (6) mukaan osa toimenpiteistä edellyttää perussopimusten uudistamista. |
| --- | --- |

3.3

ETSK toteaa, että tulevaisuuskonferenssi peräänkuuluttaa EU:lta, jäsenvaltioilta ja työmarkkinaosapuolilta kunnianhimoisempia ja määrätietoisempia toimia eurooppalaisten hyvinvoinnin parantamiseksi uudistetun yhteiskuntasopimuksen muodossa sekä elin- ja työolojen jatkuvaa parantamista. Nykyisessä sääntelykehyksessä voidaan toteuttaa sitä varten sitoutuneempaa sosiaalipolitiikkaa, mutta tulevaisuuskonferenssin loppuraportin (6

| 3.4 | Myös se, että EU:n perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla, vaikka sitä ei ole sisällytetty perussopimuksiin, parantaa perustuslaillista tasapainoa sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välillä, ilman että sosiaaliset oikeudet ovat poikkeuksia taloudellisiin vapauksiin. Kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osassa todetaan, siinä niin ikään vahvistetaan oikeudet, jotka perustuvat ennen kaikkea jäsenvaltioille yhteisiin valtiosääntöperinteisiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin, joihin kuuluvat Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan neuvoston sosiaalinen peruskirja. Perustuslaillinen tasapaino parani Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä, sillä siinä annettiin perusoikeuskirjalle sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että taloudelliset vapaudet ovat ristiriitatilanteissa edelleen etusijalla sosiaalisiin oikeuksiin nähden. |
| --- | --- |

3.4

Myös se, että EU:n perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla, vaikka sitä ei ole sisällytetty perussopimuksiin, parantaa perustuslaillista tasapainoa sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välillä, ilman että sosiaaliset oikeudet ovat poikkeuksia taloudellisiin vapauksiin. Kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan johdanto-osassa todetaan, siinä niin ikään vahvistetaan oikeudet, jotka perustuvat ennen kaikkea jäsenvaltioille yhteisiin valtiosääntöperinteisiin ja kansainvälisiin velvoitteisiin, joihin kuuluvat Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan neuvoston sosiaalinen peruskirja. Perustuslaillinen tasapaino parani Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä, sillä siinä annettiin perusoikeuskirjalle sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että taloudelliset vapaudet ovat ristiriitatilanteissa edelleen etusijalla sosiaalisiin oikeuksiin nähden.

| 3.5 | ETSK on myös tietoinen EU:n lainsäädännön ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön myönteisestä kehityksestä kohti sosiaalisen polkumyynnin kieltämistä ja sellaisen taloudellisen kilpailun mallin takaamista, joka ei ole ainoastaan vapaata vaan myös oikeudenmukaista. Euroopan unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) 8. joulukuuta 2020 antama tuomio (asia C-620/18) on selkeä esimerkki tarpeesta varmistaa tasapuoliset sosiaaliset edellytykset taloudellisten vapauksien harjoittamisessa (palvelujen tarjoamisen osalta). Kokemus on kuitenkin osoittanut, että taloudelliset vapaudet ovat ristiriitatilanteissa edelleen etusijalla sosiaalisiin oikeuksiin nähden. |
| --- | --- |

3.5

ETSK on myös tietoinen EU:n lainsäädännön ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön myönteisestä kehityksestä kohti sosiaalisen polkumyynnin kieltämistä ja sellaisen taloudellisen kilpailun mallin takaamista, joka ei ole ainoastaan vapaata vaan myös oikeudenmukaista. Euroopan unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) 8. joulukuuta 2020 antama tuomio (asia C-620/18) on selkeä esimerkki tarpeesta varmistaa tasapuoliset sosiaaliset edellytykset taloudellisten vapauksien harjoittamisessa (palvelujen tarjoamisen osalta). Kokemus on kuitenkin osoittanut, että taloudelliset vapaudet ovat ristiriitatilanteissa edelleen etusijalla sosiaalisiin oikeuksiin nähden.

4.   Yleistä

Yleistä

| 4.1 | ETSK toteaa, että vaikka EU:n tasolla on asetettu sitovia ja ei-sitovia vähimmäisvaatimuksia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi, aidosti kilpailukykyisen ja kestävän sosiaalisen markkinatalouden edistämiseksi ja takaamiseksi tarvitaan sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, jotta voidaan lujittaa Euroopan sosiaalisen markkinatalouden järjestelmän vahvuuksia ja samalla poistaa sen heikkouksia ja mukauttaa sitä näin tuleviin haasteisiin. ETSK katsoo, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätelmät ovat asianmukainen etenemissuunnitelma tämän edistämiseksi. Komitea pyytää siksi EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että tämä tulevaisuuskonferenssin ehdotus toteutuu. |
| --- | --- |

4.1

ETSK toteaa, että vaikka EU:n tasolla on asetettu sitovia ja ei-sitovia vähimmäisvaatimuksia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi, aidosti kilpailukykyisen ja kestävän sosiaalisen markkinatalouden edistämiseksi ja takaamiseksi tarvitaan sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, jotta voidaan lujittaa Euroopan sosiaalisen markkinatalouden järjestelmän vahvuuksia ja samalla poistaa sen heikkouksia ja mukauttaa sitä näin tuleviin haasteisiin. ETSK katsoo, että Euroopan tulevaisuuskonferenssin päätelmät ovat asianmukainen etenemissuunnitelma tämän edistämiseksi. Komitea pyytää siksi EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että tämä tulevaisuuskonferenssin ehdotus toteutuu.

| 4.2 | Tulevaisuuskonferenssin ja Euroopan parlamentin ehdotus olisi otettava käyttöön joko pöytäkirjana (joka liitettäisiin SEUT-sopimukseen) tai horisontaalilausekkeena (SEUT-sopimuksen 9 artiklan muuttaminen), mutta ETSK katsoo, että on muitakin politiikkavälineitä, joilla voitaisiin edistää pöytäkirjan tavoitteita. |
| --- | --- |

4.2

Tulevaisuuskonferenssin ja Euroopan parlamentin ehdotus olisi otettava käyttöön joko pöytäkirjana (joka liitettäisiin SEUT-sopimukseen) tai horisontaalilausekkeena (SEUT-sopimuksen 9 artiklan muuttaminen), mutta ETSK katsoo, että on muitakin politiikkavälineitä, joilla voitaisiin edistää pöytäkirjan tavoitteita.

| 4.3 | Lisäksi ETSK pitää sosiaalisen edistyksen kannalta perustavana asiana sitä, että sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja takaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden ja vahvistaa sitä: se luo selkeän yhteyden sisämarkkinoiden toimivuuden ja taloudellisten vapauksien, myös jäsenvaltioiden välisen oikeudenmukaisen kilpailun, ja kollektiivisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen ja edistämisen välille. Tämä takuu on ymmärrettävä kaikissa tilanteissa niin, että kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

4.3

Lisäksi ETSK pitää sosiaalisen edistyksen kannalta perustavana asiana sitä, että sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja takaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden ja vahvistaa sitä: se luo selkeän yhteyden sisämarkkinoiden toimivuuden ja taloudellisten vapauksien, myös jäsenvaltioiden välisen oikeudenmukaisen kilpailun, ja kollektiivisten sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen ja edistämisen välille. Tämä takuu on ymmärrettävä kaikissa tilanteissa niin, että kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja kansallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työmarkkinasuhteiden järjestelmien toimintaa.

| 4.4 | ETSK pitää välttämättömänä eikä vain toivottavana, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällössä taataan sosiaalisten normien heikentämiskiellon periaate, joka on jo tunnustettu Euroopan sosiaalisen peruskirjan mukaisissa oikeussäännöissä ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean oikeuskäytännössä, mutta ei kuitenkaan unionin oikeudessa eikä unionin tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

4.4

ETSK pitää välttämättömänä eikä vain toivottavana, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällössä taataan sosiaalisten normien heikentämiskiellon periaate, joka on jo tunnustettu Euroopan sosiaalisen peruskirjan mukaisissa oikeussäännöissä ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean oikeuskäytännössä, mutta ei kuitenkaan unionin oikeudessa eikä unionin tuomioistuimessa.

| 4.5 | ETSK katsoo, että pöytäkirja on perustekijä luotaessa EU:lle uutta talous- ja hallintomallia, jossa olisi rakennettava BKT:tä laajemmin käsitettävää ja sosiaalisesti oikeudenmukaista (osallistavaa) ja kestäväpohjaista eurooppalaista hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.5

ETSK katsoo, että pöytäkirja on perustekijä luotaessa EU:lle uutta talous- ja hallintomallia, jossa olisi rakennettava BKT:tä laajemmin käsitettävää ja sosiaalisesti oikeudenmukaista (osallistavaa) ja kestäväpohjaista eurooppalaista hyvinvointia.

5.   Erityistä

Erityistä

| 5.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan ottaminen käyttöön antaa EU:lle mahdollisuuden lähentymiseen sosiaalisen edistyksen alalla talouskasvun lisäksi ja siten mahdollisimman monien kansalaisten hyvinvoinnin parantamiseen (vaalimalla eurooppalaista sosiaalista mallia), mikä johtaa puolestaan vakaampien ja kestäväpohjaisempien yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja olisi myös tärkeä apuväline Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen EU:ssa. |
| --- | --- |

5.1

ETSK on vakuuttunut siitä, että sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan ottaminen käyttöön antaa EU:lle mahdollisuuden lähentymiseen sosiaalisen edistyksen alalla talouskasvun lisäksi ja siten mahdollisimman monien kansalaisten hyvinvoinnin parantamiseen (vaalimalla eurooppalaista sosiaalista mallia), mikä johtaa puolestaan vakaampien ja kestäväpohjaisempien yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja olisi myös tärkeä apuväline Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen EU:ssa.

| 5.2 | ETSK katsoo, että unionilla olisi oltava riittävä toimivalta toteuttaa toimenpiteitä, jos se on tarpeen sosiaalisen edistyksen tehokkuuden varmistamiseksi. Tämä vastaisi myös sitä, mitä sisämarkkinoista ja kilpailusta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 27 määrätään perussopimusten, mukaan lukien SEUT-sopimuksen 352 artiklan, mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2

ETSK katsoo, että unionilla olisi oltava riittävä toimivalta toteuttaa toimenpiteitä, jos se on tarpeen sosiaalisen edistyksen tehokkuuden varmistamiseksi. Tämä vastaisi myös sitä, mitä sisämarkkinoista ja kilpailusta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 27 määrätään perussopimusten, mukaan lukien SEUT-sopimuksen 352 artiklan, mukaisesti.

| 5.3 | ETSK kehottaa EU:ta täyttämään sille Lissabonin sopimuksen nojalla kuuluvan velvoitteen liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. EU:n tulee liittyä myös Euroopan neuvoston laatimaan Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan edistää EU:n oikeuden ja Euroopan neuvoston oikeuden ristiriidatonta soveltamista sosiaalialalla. |
| --- | --- |

5.3

ETSK kehottaa EU:ta täyttämään sille Lissabonin sopimuksen nojalla kuuluvan velvoitteen liittyä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. EU:n tulee liittyä myös Euroopan neuvoston laatimaan Euroopan sosiaaliseen peruskirjaan, jotta voidaan edistää EU:n oikeuden ja Euroopan neuvoston oikeuden ristiriidatonta soveltamista sosiaalialalla.

Bryssel 15. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://futureu.europa.eu/fi/pages/reporting?locale=fi

1

(2)  Building a social market economy in the European Union, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioista vastaava komission jäsen László Andor.

2

(3)  Ks. päätöslauselma 13. maaliskuuta 2014 troikan (EKP, komissio ja IMF) roolin ja toimintojen työllisyyteen liittyvistä ja sosiaalisista näkökohdista euroalueen ohjelmamaiden näkökulmasta (2014/2007(INI)).

3

(4)  https://futureu.europa.eu/fi/pages/reporting?locale=fi

4

(5)  https://www.consilium.europa.eu/fi/policies/conference-on-the-future-of-europe/

5

(6)  Tulevaisuuskonferenssin loppuraportti, ks. esim. s. 53.

6

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 74 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 1

SOC/756 – Sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja

Korvataan SOC-jaoston esittämä lausunto kokonaisuudessaan seuraavalla tekstillä (selitys/perustelu asiakirjan lopussa):

| Muutosehdotus |
| --- |
| 1.   Päätelmät ja suositukset







  1.1 | ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja sidosryhmien keskuudessa on eriäviä näkemyksiä siitä, onko perussopimuksia tarkoituksenmukaista tai tarpeellista uudistaa lisäämällä niihin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Kuten neuvoston alustavassa teknisessä arvioinnissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisia tuloksia koskevasta raportista todetaan, perussopimuksissa on turvattu tasapaino sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välillä. ETSK:n mielestä tämä tasapaino on tärkeää säilyttää perussopimuksissa luomatta hierarkiaa sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välille. Kun sosiaaliset oikeudet pyritään asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden taloudellisiin vapauksiin nähden lisäämällä perussopimuksiin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, tavoitteena on sitä paitsi muuttaa EU:n lähtökohtana olevia perusperiaatteita. Samalla murretaan pohja Euroopan taloudelta, joka on tuonut vaurautta ja hyvinvointia EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Pöytäkirja saattaisi näin ollen horjuttaa sosiaalisen edistyksen perustaa. |

Muutosehdotus

1.   Päätelmät ja suositukset

1.1

ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja sidosryhmien keskuudessa on eriäviä näkemyksiä siitä, onko perussopimuksia tarkoituksenmukaista tai tarpeellista uudistaa lisäämällä niihin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Kuten neuvoston alustavassa teknisessä arvioinnissa Euroopan tulevaisuuskonferenssin lopullisia tuloksia koskevasta raportista todetaan, perussopimuksissa on turvattu tasapaino sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välillä. ETSK:n mielestä tämä tasapaino on tärkeää säilyttää perussopimuksissa luomatta hierarkiaa sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välille. Kun sosiaaliset oikeudet pyritään asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden taloudellisiin vapauksiin nähden lisäämällä perussopimuksiin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, tavoitteena on sitä paitsi muuttaa EU:n lähtökohtana olevia perusperiaatteita. Samalla murretaan pohja Euroopan taloudelta, joka on tuonut vaurautta ja hyvinvointia EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Pöytäkirja saattaisi näin ollen horjuttaa sosiaalisen edistyksen perustaa.

| 1.2 | Taloudellisiin vapauksiin kohdistuu lukuisia rajoituksia, ja vastaavasti myös sosiaalisten perusoikeuksien, kuten työtaisteluoikeuden, käyttöä voidaan rajoittaa. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan taloudellisten vapauksien rajoittaminen on sallittua vain, jos sillä pyritään perussopimuksen mukaiseen hyväksyttävään tavoitteeseen ja se on perusteltua yleiseen etuun liittyvistä pakottavista syistä. Tällöinkin sen on oltava omiaan takaamaan asetetun tavoitteen saavuttaminen eikä se saa ylittää sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä voidaan taata soveltamalla EU-tasolla käytössä olevia suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

1.2

Taloudellisiin vapauksiin kohdistuu lukuisia rajoituksia, ja vastaavasti myös sosiaalisten perusoikeuksien, kuten työtaisteluoikeuden, käyttöä voidaan rajoittaa. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan taloudellisten vapauksien rajoittaminen on sallittua vain, jos sillä pyritään perussopimuksen mukaiseen hyväksyttävään tavoitteeseen ja se on perusteltua yleiseen etuun liittyvistä pakottavista syistä. Tällöinkin sen on oltava omiaan takaamaan asetetun tavoitteen saavuttaminen eikä se saa ylittää sitä, mikä on tarpeen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä voidaan taata soveltamalla EU-tasolla käytössä olevia suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita.

| 1.3 | ETSK katsoo, että työllisyys- ja sosiaalipoliittisia tavoitteita tulee vastedeskin käsitellä nykyisten perussopimusten ja EU- ja jäsenvaltiotason lainsäädäntö- ja politiikkakehysten puitteissa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen. Komitea on valmis auttamaan tulevaa puheenjohtajavaltiota Espanjaa tässä prosessissa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että työllisyys- ja sosiaalipoliittisia tavoitteita tulee vastedeskin käsitellä nykyisten perussopimusten ja EU- ja jäsenvaltiotason lainsäädäntö- ja politiikkakehysten puitteissa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen. Komitea on valmis auttamaan tulevaa puheenjohtajavaltiota Espanjaa tässä prosessissa.

| 1.4 | Sen sijaan, että EU laatisi sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan, joka vääristäisi taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välistä tasapainoa ja loukkaisi tarkoin määriteltyjä EU:n ja kansallisia toimivaltaoikeuksia, on tärkeää edetä kohti yhteisymmärrystä siitä, mikä on EU:n lisäarvo työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla. |
| --- | --- |

1.4

Sen sijaan, että EU laatisi sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan, joka vääristäisi taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välistä tasapainoa ja loukkaisi tarkoin määriteltyjä EU:n ja kansallisia toimivaltaoikeuksia, on tärkeää edetä kohti yhteisymmärrystä siitä, mikä on EU:n lisäarvo työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla.

| 1.5 | On olennaisen tärkeää, että EU kehittyy jatkossakin siten, että taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin vastataan yhtenäisesti. Kuten ETSK on jo todennut, kilpailukyky sekä osaamiseen ja tietoon perustuva tuottavuuden kasvu ovat varmoja keinoja eurooppalaisten yhteiskuntien hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Talouskasvu ja hyvin toimivat sisämarkkinat ovat keskeisiä tekijöitä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa. Meidän on lujitettava Euroopan sosiaalisen markkinatalousjärjestelmän vahvuuksia ja korjattava sen heikkouksia ja näin mukautettava sitä kohtaamaan tulevat haasteet (1). |
| --- | --- |

1.5

On olennaisen tärkeää, että EU kehittyy jatkossakin siten, että taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin vastataan yhtenäisesti. Kuten ETSK on jo todennut, kilpailukyky sekä osaamiseen ja tietoon perustuva tuottavuuden kasvu ovat varmoja keinoja eurooppalaisten yhteiskuntien hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Talouskasvu ja hyvin toimivat sisämarkkinat ovat keskeisiä tekijöitä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa. Meidän on lujitettava Euroopan sosiaalisen markkinatalousjärjestelmän vahvuuksia ja korjattava sen heikkouksia ja näin mukautettava sitä kohtaamaan tulevat haasteet (1).

| 1.6 | Sosiaalipoliittiset päätökset olisi tehtävä mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisia ja kunnioittaen täysin EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten jaettua toimivaltaa. Tämä on tarpeen, jotta saavutettaisiin kansalaisten, työntekijöiden, yritysten ja koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä tuloksia. Olisi turvattava edellytykset käydä tulevaisuudessa jäsenneltyjä ja tasapainoisia toimintapoliittisia keskusteluja EU:n taloudellisesta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta. Myös se, että kaikkien jäsenvaltioiden talouskehitys ei ole samanlaista, olisi otettava paremmin huomioon sosiaalista ulottuvuutta koskevissa EU:n keskusteluissa, jotta Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen liittyvät odotukset ja edistyminen olisivat realistisia. Tämä tarkoittaa myös sitä, että maiden hallitusten on joskus turvauduttava lyhyellä aikavälillä työelämän normien ja sosiaalinormien heikkenemiseen johtaviin toimenpiteisiin, jotta vältetään vakavien taloustaantumien ja julkistalouden ongelmien vielä pahemmat seuraukset kansallisella tasolla. Tällaisten toimenpiteiden tarpeellisuuden arvioinnin olisi pysyttävä kansallisten viranomaisten harkintavallassa. |
| --- | --- |

1.6

Sosiaalipoliittiset päätökset olisi tehtävä mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisia ja kunnioittaen täysin EU:n, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten jaettua toimivaltaa. Tämä on tarpeen, jotta saavutettaisiin kansalaisten, työntekijöiden, yritysten ja koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä tuloksia. Olisi turvattava edellytykset käydä tulevaisuudessa jäsenneltyjä ja tasapainoisia toimintapoliittisia keskusteluja EU:n taloudellisesta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta. Myös se, että kaikkien jäsenvaltioiden talouskehitys ei ole samanlaista, olisi otettava paremmin huomioon sosiaalista ulottuvuutta koskevissa EU:n keskusteluissa, jotta Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen liittyvät odotukset ja edistyminen olisivat realistisia. Tämä tarkoittaa myös sitä, että maiden hallitusten on joskus turvauduttava lyhyellä aikavälillä työelämän normien ja sosiaalinormien heikkenemiseen johtaviin toimenpiteisiin, jotta vältetään vakavien taloustaantumien ja julkistalouden ongelmien vielä pahemmat seuraukset kansallisella tasolla. Tällaisten toimenpiteiden tarpeellisuuden arvioinnin olisi pysyttävä kansallisten viranomaisten harkintavallassa.

| 1.7 | Edellä esitetyistä syistä ehdotus perussopimusten tarkistamisesta sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan laatimiseksi ei ole hyväksyttävä eikä ETSK:n työnantajat-ryhmä kannata sitä. |
| --- | --- |

1.7

Edellä esitetyistä syistä ehdotus perussopimusten tarkistamisesta sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan laatimiseksi ei ole hyväksyttävä eikä ETSK:n työnantajat-ryhmä kannata sitä.

2.   Tausta ja tilanne EU:ssa ja jäsenvaltioissa sekä institutionaalinen ja oikeudellinen kehys

| 2.1 | ETSK on valmistellut lausuntoa SOC/756 vastauksena EU:n neuvoston tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan pyyntöön laatia valmisteleva lausunto pyynnössä esitettyjen kysymysten (2) pohjalta. |
| --- | --- |

2.1

ETSK on valmistellut lausuntoa SOC/756 vastauksena EU:n neuvoston tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan pyyntöön laatia valmisteleva lausunto pyynnössä esitettyjen kysymysten (2) pohjalta.

| 2.2 | Tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan pyyntö liittyy Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) ehdotukseen sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan laatimisesta (3) Euroopan tulevaisuuskonferenssin tulosten (4) pohjalta sekä Euroopan parlamentin 9. kesäkuuta 2022 antamaan päätöslauselmaan (5), jossa esitetään neuvostolle mm. seuraavaa: ”mukautetaan unionille perussopimuksissa annettua toimivaltaa[,] – – kun toteutetaan – – sosiaali- ja talouspolitiikkaa, varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano ja sisällytetään sosiaalinen edistys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklaan, joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan”. |
| --- | --- |

2.2

Tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan pyyntö liittyy Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) ehdotukseen sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan laatimisesta (3) Euroopan tulevaisuuskonferenssin tulosten (4) pohjalta sekä Euroopan parlamentin 9. kesäkuuta 2022 antamaan päätöslauselmaan (5), jossa esitetään neuvostolle mm. seuraavaa: ”mukautetaan unionille perussopimuksissa annettua toimivaltaa[,] – – kun toteutetaan – – sosiaali- ja talouspolitiikkaa, varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täysimääräinen täytäntöönpano ja sisällytetään sosiaalinen edistys Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklaan, joka liittyy sosiaalista edistystä koskevaan pöytäkirjaan”.

| 2.3 | EAY:n ehdotus (6) sosiaalista edistystä koskevaksi pöytäkirjaksi sisältää neljä keskeistä määräystä, jotka on tarkoitus liittää sopimukseen Euroopan unionista (SEU) ja sopimukseen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT). Siinä vahvistetaan periaatteet (1 artikla), mitä sosiaalisella edistyksellä ja sen toteuttamisella tarkoitetaan (2 artikla), sosiaalisten perusoikeuksien ja unionin muiden politiikkojen välinen suhde (3 artikla) sekä EU:n toimivaltuudet (4 artikla) sosiaalisen edistyksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

EAY:n ehdotus (6) sosiaalista edistystä koskevaksi pöytäkirjaksi sisältää neljä keskeistä määräystä, jotka on tarkoitus liittää sopimukseen Euroopan unionista (SEU) ja sopimukseen Euroopan unionin toiminnasta (SEUT). Siinä vahvistetaan periaatteet (1 artikla), mitä sosiaalisella edistyksellä ja sen toteuttamisella tarkoitetaan (2 artikla), sosiaalisten perusoikeuksien ja unionin muiden politiikkojen välinen suhde (3 artikla) sekä EU:n toimivaltuudet (4 artikla) sosiaalisen edistyksen varmistamiseksi.

| 2.4 | EAY:n ehdotuksen mukaan






  — | ”Mikään perussopimusten määräys ja etenkään taloudelliset vapaudet ja sisämarkkinoita, kilpailua tai muita kysymyksiä koskevat unionin politiikkatoimet eivät mene tämän pöytäkirjan 2 artiklassa määriteltyjen sosiaalisten perusoikeuksien ja sosiaalisen edistyksen edelle. Ristiriitatilanteessa sosiaaliset perusoikeudet ovat etusijalla.” (3 artikla) |
| --- | --- | --- |

2.4

EAY:n ehdotuksen mukaan

—

”Mikään perussopimusten määräys ja etenkään taloudelliset vapaudet ja sisämarkkinoita, kilpailua tai muita kysymyksiä koskevat unionin politiikkatoimet eivät mene tämän pöytäkirjan 2 artiklassa määriteltyjen sosiaalisten perusoikeuksien ja sosiaalisen edistyksen edelle. Ristiriitatilanteessa sosiaaliset perusoikeudet ovat etusijalla.” (3 artikla)

| — | ”Mitään etenkään taloudellisiin vapauksiin liittyviä unionin politiikkatoimia ei saa tulkita siten, että ne rajoittaisivat tai haittaisivat jäsenvaltioissa, unionin oikeudessa tai muissa kansainvälisissä välineissä, erityisesti ILO:n yleissopimuksissa ja Euroopan neuvoston sosiaalisessa peruskirjassa, tunnustettujen sosiaalisten perusoikeuksien käyttämistä.” (3 artikla) |
| --- | --- |

—

”Mitään etenkään taloudellisiin vapauksiin liittyviä unionin politiikkatoimia ei saa tulkita siten, että ne rajoittaisivat tai haittaisivat jäsenvaltioissa, unionin oikeudessa tai muissa kansainvälisissä välineissä, erityisesti ILO:n yleissopimuksissa ja Euroopan neuvoston sosiaalisessa peruskirjassa, tunnustettujen sosiaalisten perusoikeuksien käyttämistä.” (3 artikla)

| 2.5 | ETSK panee merkille, että EAY:n vuonna 2008 esittämä alkuperäinen ehdotus sosiaalista edistystä koskevaksi pöytäkirjaksi laadittiin EU:n tuomioistuimen asioissa Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg antamien tuomioiden pohjalta. Komitea toteaa myös, että eurooppalaiset eri elinkeinoaloja edustavat työmarkkinaosapuolet antoivat vuonna 2010 raportin, johon sisältyy Euroopan tason työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi kyseisistä tuomioista. Kyseiset työmarkkinaosapuolet olivat raportissa yhtä mieltä siitä, että niiden omilla toimivalta-aloilla taloudelliset vapaudet ja sosiaaliset perusoikeudet vaikuttavat toisiinsa. Työmarkkinaosapuolilla on sen sijaan eriävät näkemykset siitä, mitä konkreettisia seurauksia tästä vuorovaikutuksesta on ja erityisesti mitä se tarkoittaa työtaisteluoikeuden ja/tai sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittamisen näkökulmasta (7). |
| --- | --- |

2.5

ETSK panee merkille, että EAY:n vuonna 2008 esittämä alkuperäinen ehdotus sosiaalista edistystä koskevaksi pöytäkirjaksi laadittiin EU:n tuomioistuimen asioissa Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg antamien tuomioiden pohjalta. Komitea toteaa myös, että eurooppalaiset eri elinkeinoaloja edustavat työmarkkinaosapuolet antoivat vuonna 2010 raportin, johon sisältyy Euroopan tason työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi kyseisistä tuomioista. Kyseiset työmarkkinaosapuolet olivat raportissa yhtä mieltä siitä, että niiden omilla toimivalta-aloilla taloudelliset vapaudet ja sosiaaliset perusoikeudet vaikuttavat toisiinsa. Työmarkkinaosapuolilla on sen sijaan eriävät näkemykset siitä, mitä konkreettisia seurauksia tästä vuorovaikutuksesta on ja erityisesti mitä se tarkoittaa työtaisteluoikeuden ja/tai sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoittamisen näkökulmasta (7).

| 2.6 | ETSK kiinnittää lisäksi huomion komission asetusehdotuksen COM(2012) 130 final (nk. Monti II -asetus) (8) kariutumiseen ja kyseisen aloitteen jäsenvaltioiden parlamenteissa vuonna 2012 aiheuttamaan vahvaan reaktioon (9): ne puolustivat jäsenvaltioiden toimivaltuuksia toissijaisuusperiaatteeseen vedoten, mikä osoittaa, että SEUT-sopimuksen 153 artiklan 5 kohta on edelleen ajankohtainen. Kyseisessä artiklassa tehdään selväksi, että unionilla ei ole toimivaltaa, kun on kyse järjestäytymisoikeudesta, lakko-oikeudesta tai oikeudesta määrätä työsulusta. |
| --- | --- |

2.6

ETSK kiinnittää lisäksi huomion komission asetusehdotuksen COM(2012) 130 final (nk. Monti II -asetus) (8) kariutumiseen ja kyseisen aloitteen jäsenvaltioiden parlamenteissa vuonna 2012 aiheuttamaan vahvaan reaktioon (9): ne puolustivat jäsenvaltioiden toimivaltuuksia toissijaisuusperiaatteeseen vedoten, mikä osoittaa, että SEUT-sopimuksen 153 artiklan 5 kohta on edelleen ajankohtainen. Kyseisessä artiklassa tehdään selväksi, että unionilla ei ole toimivaltaa, kun on kyse järjestäytymisoikeudesta, lakko-oikeudesta tai oikeudesta määrätä työsulusta.

| 2.7 | Edellä kuvailtua taustaa vasten ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja sidosryhmien keskuudessa on eriäviä näkemyksiä siitä, onko perussopimuksia tarkoituksenmukaista tai tarpeellista uudistaa lisäämällä niihin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Esimerkiksi Tanskan oikeusministeri Peter Hummelgaard on todennut seuraavaa: ”Olen tuonut useaan otteeseen eurooppalaisia kollegoitani tavatessani esille hallituksen pitkän aikavälin vision sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan laatimisesta. Tällaisen pöytäkirjan sisällyttäminen perussopimuksiin edellyttää perussopimusten muuttamista. Hallituksen mielestä aika ei ole kypsä pitkällisen perussopimusten muuttamisprosessin aloittamiseksi. Haluamme sen sijaan saada aikaan konkreettisia tuloksia Euroopan kansalaisten ja yritysten kohtaamien haasteiden ratkaisemisessa. (10). |
| --- | --- |

2.7

Edellä kuvailtua taustaa vasten ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden ja sidosryhmien keskuudessa on eriäviä näkemyksiä siitä, onko perussopimuksia tarkoituksenmukaista tai tarpeellista uudistaa lisäämällä niihin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Esimerkiksi Tanskan oikeusministeri Peter Hummelgaard on todennut seuraavaa: ”Olen tuonut useaan otteeseen eurooppalaisia kollegoitani tavatessani esille hallituksen pitkän aikavälin vision sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan laatimisesta. Tällaisen pöytäkirjan sisällyttäminen perussopimuksiin edellyttää perussopimusten muuttamista. Hallituksen mielestä aika ei ole kypsä pitkällisen perussopimusten muuttamisprosessin aloittamiseksi. Haluamme sen sijaan saada aikaan konkreettisia tuloksia Euroopan kansalaisten ja yritysten kohtaamien haasteiden ratkaisemisessa. (10).

| 2.8 | ETSK huomauttaa, että Viking-, Laval- ja Rüffert-tuomioiden yhteydessä vuosina 2007–2008 esiin tulleet kysymykset ratkaistiin tarkistamalla lähetettyjä työntekijöitä koskevaa direktiiviä vuonna 2018. Tarkistettuun lähetettyjä työntekijöitä koskevaan direktiiviin sisältyy periaate, jonka mukaan samasta työstä maksetaan sama palkka samassa paikassa. Tämä tarkoittaa sitä, että Viking- ja Laval-tuomioiden kaltaisessa tilanteessa olisi perusteltua vedota työntekijöiden oikeuteen ryhtyä työtaistelutoimiin saman palkan saamiseksi paikallisten työntekijöiden kanssa. |
| --- | --- |

2.8

ETSK huomauttaa, että Viking-, Laval- ja Rüffert-tuomioiden yhteydessä vuosina 2007–2008 esiin tulleet kysymykset ratkaistiin tarkistamalla lähetettyjä työntekijöitä koskevaa direktiiviä vuonna 2018. Tarkistettuun lähetettyjä työntekijöitä koskevaan direktiiviin sisältyy periaate, jonka mukaan samasta työstä maksetaan sama palkka samassa paikassa. Tämä tarkoittaa sitä, että Viking- ja Laval-tuomioiden kaltaisessa tilanteessa olisi perusteltua vedota työntekijöiden oikeuteen ryhtyä työtaistelutoimiin saman palkan saamiseksi paikallisten työntekijöiden kanssa.

| 2.9 | Pyyntö sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällyttämisestä perussopimuksiin esitettiin jälleen Euroopan tulevaisuuskonferenssissa. ETSK korostaa tässä yhteydessä neuvoston Euroopan tulevaisuuskonferenssista tekemässä alustavassa teknisessä arvioinnissa esitettyä näkemystä, jonka mukaan sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välinen tasapaino on jo turvattu (esim. SEU-sopimuksen 3 artiklalla ja SEUT-sopimuksen 9, 151 ja 153 artiklalla). ETSK yhtyy täysin neuvoston alustavassa teknisessä arvioinnissa ilmaisemaan näkemykseen eikä pidä tarpeellisena tarkistaa perussopimuksia niin, että laaditaan sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. |
| --- | --- |

2.9

Pyyntö sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällyttämisestä perussopimuksiin esitettiin jälleen Euroopan tulevaisuuskonferenssissa. ETSK korostaa tässä yhteydessä neuvoston Euroopan tulevaisuuskonferenssista tekemässä alustavassa teknisessä arvioinnissa esitettyä näkemystä, jonka mukaan sosiaalisten oikeuksien ja neljän taloudellisen vapauden välinen tasapaino on jo turvattu (esim. SEU-sopimuksen 3 artiklalla ja SEUT-sopimuksen 9, 151 ja 153 artiklalla). ETSK yhtyy täysin neuvoston alustavassa teknisessä arvioinnissa ilmaisemaan näkemykseen eikä pidä tarpeellisena tarkistaa perussopimuksia niin, että laaditaan sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja.

| 2.10 | ETSK katsoo, että käsillä olevassa lausunnossa tarjoutuu tilaisuus tähdentää sitä, mitä SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään: unioni toteuttaa sisämarkkinat ja pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu sekä ”täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous”. |
| --- | --- |

2.10

ETSK katsoo, että käsillä olevassa lausunnossa tarjoutuu tilaisuus tähdentää sitä, mitä SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään: unioni toteuttaa sisämarkkinat ja pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu sekä ”täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous”.

| 2.11 | Ehdotus sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan liittämisestä perussopimuksiin muuttaisi EU:n sosiaalisen markkinatalouden luonnetta ja toimintaa, sillä sosiaalisista oikeuksista tehtäisiin ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin nähden. EU:n perusoikeuskirjassa on sitä vastoin noudatettu oikeaa lähestymistapaa: sosiaalisia oikeuksia ja taloudellisia vapauksia suojellaan yhden ja saman, oikeudelliselta arvoltaan yhtäläisen välineen avulla. Sosiaalisten oikeuksien asettaminen yleisesti etusijalle taloudellisiin vapauksiin nähden olisi yhtä väärin kuin taloudellisten vapauksien asettaminen yleisesti etusijalle. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotus sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan liittämisestä perussopimuksiin muuttaisi EU:n sosiaalisen markkinatalouden luonnetta ja toimintaa, sillä sosiaalisista oikeuksista tehtäisiin ensisijaisia taloudellisiin vapauksiin nähden. EU:n perusoikeuskirjassa on sitä vastoin noudatettu oikeaa lähestymistapaa: sosiaalisia oikeuksia ja taloudellisia vapauksia suojellaan yhden ja saman, oikeudelliselta arvoltaan yhtäläisen välineen avulla. Sosiaalisten oikeuksien asettaminen yleisesti etusijalle taloudellisiin vapauksiin nähden olisi yhtä väärin kuin taloudellisten vapauksien asettaminen yleisesti etusijalle.

| 2.12 | ETSK korostaa, että on tärkeää säilyttää perussopimusten nykyinen tasapaino sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välillä ja olla luomatta niiden välille hierarkiaa. Kuten esimerkiksi Laval-tuomiossa (11) todetaan, perusoikeuksien suojelu on sellainen oikeutettu intressi, jonka vuoksi jopa sijoittautumisvapauden tai palvelujen tarjoamisen vapauden kaltaisten perustamissopimuksessa taattujen perusvapauksien rajoittaminen voi lähtökohtaisesti olla perusteltua, mutta perusoikeuksien käyttäminen ei jää perustamissopimuksen määräysten soveltamisalan ulkopuolelle vaan se on sovitettava yhteen suhteellisuusperiaatteen
   (12) kanssa. |
| --- | --- |

2.12

ETSK korostaa, että on tärkeää säilyttää perussopimusten nykyinen tasapaino sosiaalisten oikeuksien ja taloudellisten vapauksien välillä ja olla luomatta niiden välille hierarkiaa. Kuten esimerkiksi Laval-tuomiossa (11) todetaan, perusoikeuksien suojelu on sellainen oikeutettu intressi, jonka vuoksi jopa sijoittautumisvapauden tai palvelujen tarjoamisen vapauden kaltaisten perustamissopimuksessa taattujen perusvapauksien rajoittaminen voi lähtökohtaisesti olla perusteltua, mutta perusoikeuksien käyttäminen ei jää perustamissopimuksen määräysten soveltamisalan ulkopuolelle vaan se on sovitettava yhteen suhteellisuusperiaatteen
   (12) kanssa.

| 2.13 | Kun sosiaaliset oikeudet pyritään asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden taloudellisiin vapauksiin nähden lisäämällä perussopimuksiin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, tavoitteena on muuttaa EU:n lähtökohtana olevia perusperiaatteita. Samalla murretaan pohja Euroopan taloudelta, joka on tuonut vaurautta ja hyvinvointia EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Pöytäkirja saattaisi näin ollen horjuttaa sosiaalisen edistyksen perustaa. Sen sijaan, että EU alkaisi laatia sosiaalista edistystä koskevaa pöytäkirjaa, joka vääristäisi taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välistä tasapainoa ja loukkaisi tarkoin määriteltyjä EU:n ja kansallisia toimivaltaoikeuksia, on tärkeää edetä kohti yhteisymmärrystä siitä, mikä on EU:n lisäarvo työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla. |
| --- | --- |

2.13

Kun sosiaaliset oikeudet pyritään asettamaan etusijalle sisämarkkinoiden taloudellisiin vapauksiin nähden lisäämällä perussopimuksiin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, tavoitteena on muuttaa EU:n lähtökohtana olevia perusperiaatteita. Samalla murretaan pohja Euroopan taloudelta, joka on tuonut vaurautta ja hyvinvointia EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Pöytäkirja saattaisi näin ollen horjuttaa sosiaalisen edistyksen perustaa. Sen sijaan, että EU alkaisi laatia sosiaalista edistystä koskevaa pöytäkirjaa, joka vääristäisi taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välistä tasapainoa ja loukkaisi tarkoin määriteltyjä EU:n ja kansallisia toimivaltaoikeuksia, on tärkeää edetä kohti yhteisymmärrystä siitä, mikä on EU:n lisäarvo työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla.

| 2.14 | ETSK on todennut aiemminkin, että Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen malli perustuu yhteiseen käsitykseen työllisyyden, sosiaalisen edistyksen ja tuottavuuden lisäämisen tärkeydestä. Nämä ovat tärkeimpiä taustatekijöitä kestäväpohjaiselle talouskasvulle, jonka hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti kaikille (13). Työllisyys- ja sosiaalipoliittisia tavoitteita tulee vastedeskin käsitellä nykyisten perussopimusten ja EU- ja jäsenvaltiotason lainsäädäntö- ja politiikkakehysten puitteissa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen. |
| --- | --- |

2.14

ETSK on todennut aiemminkin, että Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen malli perustuu yhteiseen käsitykseen työllisyyden, sosiaalisen edistyksen ja tuottavuuden lisäämisen tärkeydestä. Nämä ovat tärkeimpiä taustatekijöitä kestäväpohjaiselle talouskasvulle, jonka hyödyt jakautuvat oikeudenmukaisesti kaikille (13). Työllisyys- ja sosiaalipoliittisia tavoitteita tulee vastedeskin käsitellä nykyisten perussopimusten ja EU- ja jäsenvaltiotason lainsäädäntö- ja politiikkakehysten puitteissa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen.

| 2.15 | On olennaisen tärkeää, että EU kehittyy jatkossakin siten, että taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin vastataan yhtenäisesti. Tämä on tarpeen, jotta saavutettaisiin kansalaisten, työntekijöiden, yritysten ja koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä tuloksia. Olisi turvattava edellytykset käydä tulevaisuudessa jäsenneltyjä ja tasapainoisia toimintapoliittisia keskusteluja EU:n taloudellisesta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta. Myös se, että kaikkien jäsenvaltioiden talouskehitys ei ole samanlaista, olisi otettava paremmin huomioon sosiaalista ulottuvuutta koskevissa EU:n keskusteluissa, jotta Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen liittyvät odotukset ja edistyminen olisivat realistisia. |
| --- | --- |

2.15

On olennaisen tärkeää, että EU kehittyy jatkossakin siten, että taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin vastataan yhtenäisesti. Tämä on tarpeen, jotta saavutettaisiin kansalaisten, työntekijöiden, yritysten ja koko yhteiskunnan kannalta myönteisiä tuloksia. Olisi turvattava edellytykset käydä tulevaisuudessa jäsenneltyjä ja tasapainoisia toimintapoliittisia keskusteluja EU:n taloudellisesta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta. Myös se, että kaikkien jäsenvaltioiden talouskehitys ei ole samanlaista, olisi otettava paremmin huomioon sosiaalista ulottuvuutta koskevissa EU:n keskusteluissa, jotta Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen liittyvät odotukset ja edistyminen olisivat realistisia.

| 2.16 | Sosiaaliseen edistykseen pyrittäessä on lisäksi otettava huomioon, että joissakin tilanteissa on toteutettava toimenpiteitä talous- ja finanssipoliittiseen tilanteeseen puuttumiseksi kansallisella tasolla, jotta voidaan ehkäistä työmarkkinoiden ja talouskehityksen vakavia vääristymiä keskipitkällä aikavälillä. Tämä voi joissakin tapauksissa johtaa sosiaalisten oikeuksien heikentymiseen. Sosiaalinormien madaltaminen ei ole päätavoite, mutta jäsenvaltioiden hallitusten on toisinaan voitava turvautua tällaiseen välineeseen, jotta vältetään taloustaantumien ja julkistalouden ongelmien vielä pahemmat seuraukset. |
| --- | --- |

2.16

Sosiaaliseen edistykseen pyrittäessä on lisäksi otettava huomioon, että joissakin tilanteissa on toteutettava toimenpiteitä talous- ja finanssipoliittiseen tilanteeseen puuttumiseksi kansallisella tasolla, jotta voidaan ehkäistä työmarkkinoiden ja talouskehityksen vakavia vääristymiä keskipitkällä aikavälillä. Tämä voi joissakin tapauksissa johtaa sosiaalisten oikeuksien heikentymiseen. Sosiaalinormien madaltaminen ei ole päätavoite, mutta jäsenvaltioiden hallitusten on toisinaan voitava turvautua tällaiseen välineeseen, jotta vältetään taloustaantumien ja julkistalouden ongelmien vielä pahemmat seuraukset.

| 2.17 | Sen sijaan, että työmarkkinoiden haasteet pyrittäisiin ratkaisemaan kautta linjan Euroopan tasolla, EU:n ensisijaisena tehtävänä on tarjota tietoa, mahdollisia ratkaisuja, kannustimia ja taitotietoa jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten auttamiseksi suunnittelemaan, toteuttamaan ja arvioimaan toimintapolitiikkoja, joilla vastataan aidosti niiden kohtaamiin työmarkkinoiden rakenteellisiin haasteisiin tavalla, joka ymmärretään ja voidaan hyväksyä yhteiskunnissa. |
| --- | --- |

2.17

Sen sijaan, että työmarkkinoiden haasteet pyrittäisiin ratkaisemaan kautta linjan Euroopan tasolla, EU:n ensisijaisena tehtävänä on tarjota tietoa, mahdollisia ratkaisuja, kannustimia ja taitotietoa jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten auttamiseksi suunnittelemaan, toteuttamaan ja arvioimaan toimintapolitiikkoja, joilla vastataan aidosti niiden kohtaamiin työmarkkinoiden rakenteellisiin haasteisiin tavalla, joka ymmärretään ja voidaan hyväksyä yhteiskunnissa.

| 2.18 | Sosiaalipoliittiset päätökset olisi tehtävä mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisia ja kunnioittaen täysin jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimivaltaa. Erityisesti työmarkkinoilla paras päätöksentekotaso ovat usein asianomaiset työnantajat ja työntekijät tai näitä mahdollisimman lähellä oleva taso. |
| --- | --- |

2.18

Sosiaalipoliittiset päätökset olisi tehtävä mahdollisimman lähellä EU:n kansalaisia ja kunnioittaen täysin jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimivaltaa. Erityisesti työmarkkinoilla paras päätöksentekotaso ovat usein asianomaiset työnantajat ja työntekijät tai näitä mahdollisimman lähellä oleva taso.

| 2.19 | Äskettäin julkistettu EU:n työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskeva aloite (14) on tässä suhteessa askel oikeaan suuntaan, sillä se voi omalta osaltaan edistää työmarkkinaosapuolten organisaatioiden vahvistumista siellä, missä sitä tarvitaan EU:ssa, ja laajentaa työmarkkinaosapuolten mahdollisuuksia neuvotella jäsenvaltioissa itsenäisesti asianmukaisilla tasoilla kansallisten hallitusten tuella. |
| --- | --- |

2.19

Äskettäin julkistettu EU:n työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskeva aloite (14) on tässä suhteessa askel oikeaan suuntaan, sillä se voi omalta osaltaan edistää työmarkkinaosapuolten organisaatioiden vahvistumista siellä, missä sitä tarvitaan EU:ssa, ja laajentaa työmarkkinaosapuolten mahdollisuuksia neuvotella jäsenvaltioissa itsenäisesti asianmukaisilla tasoilla kansallisten hallitusten tuella.

| 2.20 | On myös tärkeää mukautua jäsenvaltioiden erilaisiin tapoihin priorisoida ja määritellä sosiaalipoliittisia toimia ottaen huomioon syvään juurtuneet valtiosääntörakenteet, poliittiset valinnat, toimintapoliittiset lähestymistavat ja kulttuuriperinteet. Tästä syystä perussopimuksissa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen olisi pysyttävä keskeisellä sijalla poliittisia linjauksia tehtäessä. |
| --- | --- |

2.20

On myös tärkeää mukautua jäsenvaltioiden erilaisiin tapoihin priorisoida ja määritellä sosiaalipoliittisia toimia ottaen huomioon syvään juurtuneet valtiosääntörakenteet, poliittiset valinnat, toimintapoliittiset lähestymistavat ja kulttuuriperinteet. Tästä syystä perussopimuksissa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen olisi pysyttävä keskeisellä sijalla poliittisia linjauksia tehtäessä.

| 2.21 | Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää tiedostaa, että EU on luonteeltaan erilainen kuin esimerkiksi sellaiset kansainväliset järjestöt kuin Euroopan neuvosto ja Kansainvälinen työjärjestö. Näiden kansainvälisten järjestöjen laatimia kehyksiä ei siksi ole tarkoituksenmukaista käyttää täytäntöönpanon perustana EU:ssa. EU:n politiikan olisi oltava sen oman erityisluonteen mukaista. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat kuitenkin SEU-sopimuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta. |
| --- | --- |

2.21

Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää tiedostaa, että EU on luonteeltaan erilainen kuin esimerkiksi sellaiset kansainväliset järjestöt kuin Euroopan neuvosto ja Kansainvälinen työjärjestö. Näiden kansainvälisten järjestöjen laatimia kehyksiä ei siksi ole tarkoituksenmukaista käyttää täytäntöönpanon perustana EU:ssa. EU:n politiikan olisi oltava sen oman erityisluonteen mukaista. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä eurooppalaisessa yleissopimuksessa taatut ja jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuvat perusoikeudet ovat kuitenkin SEU-sopimuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan yleisinä periaatteina osa unionin oikeutta.

Perustelu

Tämä teksti on muutosehdotus, jossa esitetään jaoston esittämästä lausunnosta yleisesti eriävä kanta, joten se katsotaan vastalausunnoksi. Siinä esitetään syyt, joiden vuoksi ETSK ei pidä tarpeellisena tarkistaa perussopimuksia niin, että laaditaan sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja. Sen sijaan, että EU laatisi sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan, joka vääristäisi taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välistä tasapainoa ja loukkaisi tarkoin määriteltyjä kansallisia toimivaltaoikeuksia, on tärkeää edetä kohti yhteisymmärrystä siitä, mikä on EU:n lisäarvo työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 101 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 133 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

101

Vastaan:

133

Pidättyi äänestämästä:

7

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen, kohta 7.

(2)

| ”1. | Mikä on ETSK:n arvio ja näkemys ehdotuksesta, nyt kun Euroopan komission nykyinen puheenjohtaja on viimeisimmässä EU-puheessaan avannut mahdollisuuden keskustella perussopimusten uudistamisesta? |
| --- | --- |

”1.

| 2. | Pitääkö ETSK aiheellisena ja tarkoituksenmukaisena edistää ehdotusta sisällyttämällä tämä toivomus Espanjan puheenjohtajakauden asialistalle? |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jos vastaus on myönteinen, millä toimivaltatasolla sitä kannattaisi käsitellä (EU-huippukokous, sosiaaliministerien neuvosto, asiantuntijataso, tekninen taso?)”. |
| --- | --- |

3.

(3)  Alkuperäinen ehdotus vuodelta 2008 ja vuonna 2022 julkaistu päivitys.

3

(4)  Rapotti lopullisista tuloksista.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0244_FI.html

5

(6)  EAY:n ehdotus sosiaalista edistystä koskevaksi pöytäkirjaksi, päivitetty vuonna 2022.

6

(7)  Raportti unionin tuomioistuimen asioissa Viking, Laval, Rüffert ja Luxemburg antamia tuomioita koskevasta Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteisestä työstä.

7

(8)  Ehdotus neuvoston asetukseksi työtaisteluoikeuden harjoittamisesta suhteessa sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen.

8

(9)  Kaksitoista 40:stä kansallisesta parlamentista tai parlamentin kamarista (19 ääntä 54:n äänen kokonaismäärästä) katsoi, että ehdotuksen sisältö ei ollut toissijaisuusperiaatteen mukainen. Komissio perui lopulta ehdotuksensa.

9

(10)  Tanskan parlamentin EU-valiokunnassa käydyssä keskustelussa.

10

(11)  Asia C-341/05, kohdat 91 ja 93.

11

(12)  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi.

12

(13)  
  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 2.6.

13

(14)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistaminen” (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

14

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/68

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nuorisoalan yhteistyö”

(puheenjohtajavaltio Espanjan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2023/C 293/10)

| Esittelijä: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Esittelijä:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö | 8.12.2022 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla
  valmisteleva lausunto |
| Vastaava jaosto | työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 224/3/10 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan lausuntopyyntö

8.12.2022 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

valmisteleva lausunto

Vastaava jaosto

työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

31.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

224/3/10

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa tarkkojen ja ajantasaisten tietojen merkitystä, jotta voidaan varmistaa EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanon onnistuminen ja tarjota puitteet ja viitekehys nuorisoasioiden edistämiselle kaikissa jäsenvaltioissa. Näin voidaan seurata ja arvioida koronapandemian kaltaisten kriisien epäsymmetrisiä vaikutuksia (1) ja toimintapolitiikkojen vaikutuksia nuoriin (2) sekä määritellä hyviä käytäntöjä, jotka kohdistuvat suoraan ja yksinomaan nuoriin tai joilla on merkittävä vaikutus nuoriin. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa tarkkojen ja ajantasaisten tietojen merkitystä, jotta voidaan varmistaa EU:n nuorisostrategian täytäntöönpanon onnistuminen ja tarjota puitteet ja viitekehys nuorisoasioiden edistämiselle kaikissa jäsenvaltioissa. Näin voidaan seurata ja arvioida koronapandemian kaltaisten kriisien epäsymmetrisiä vaikutuksia (1

2

| 1.2 | ETSK arvostaa EU:n nuorisodialogin jatkuvaa parantamista ja katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa tätä vuoropuhelua ja osallistaa mielekkäällä tavalla nuoria edustavia elimiä koko päätöksentekoprosessiin, tunnustaa heidän roolinsa ja ottaa asianmukaisesti huomioon uudet tavat, joilla nuoret nykyisin osallistuvat, keskustelevat ja aktivoituvat, mikä tapahtuu usein teknologian ja sosiaalisen median avulla. |
| --- | --- |

1.2

ETSK arvostaa EU:n nuorisodialogin jatkuvaa parantamista ja katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa tätä vuoropuhelua ja osallistaa mielekkäällä tavalla nuoria edustavia elimiä koko päätöksentekoprosessiin, tunnustaa heidän roolinsa ja ottaa asianmukaisesti huomioon uudet tavat, joilla nuoret nykyisin osallistuvat, keskustelevat ja aktivoituvat, mikä tapahtuu usein teknologian ja sosiaalisen median avulla.

| 1.3 | EU:n nuorisodialogi olisi liitettävä tiiviisti EU:n asialistaan. ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja EU:n nuorisotapahtuman kaltaiset tapahtumat olisi nivottava paremmin EU:n nuorisodialogiin, ja siihen osallistuvia nuorisojärjestöjä ja verkostoja olisi tuettava paremmin taloudellisesti ja pitemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.3

EU:n nuorisodialogi olisi liitettävä tiiviisti EU:n asialistaan. ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja EU:n nuorisotapahtuman kaltaiset tapahtumat olisi nivottava paremmin EU:n nuorisodialogiin, ja siihen osallistuvia nuorisojärjestöjä ja verkostoja olisi tuettava paremmin taloudellisesti ja pitemmällä aikavälillä.

| 1.4 | Lisätäkseen nuorten osallistumista politiikkaan ETSK on kiinnostunut työskentelemään tulevan puheenjohtajakolmikon (ES, BE, HU) kanssa sellaisten strategioiden parissa, joilla aktivoidaan ensimmäistä kertaa äänestäviä ja parannetaan nuorten äänestysaktiivisuutta ja nuorten asettumista ehdokkaaksi kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

1.4

Lisätäkseen nuorten osallistumista politiikkaan ETSK on kiinnostunut työskentelemään tulevan puheenjohtajakolmikon (ES, BE, HU) kanssa sellaisten strategioiden parissa, joilla aktivoidaan ensimmäistä kertaa äänestäviä ja parannetaan nuorten äänestysaktiivisuutta ja nuorten asettumista ehdokkaaksi kaikkialla Euroopassa.

| 1.5 | ETSK on sitoutunut vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sen vahvistamista EU:ssa koskevan Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten, erityisesti nuorten jäsenten, työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja koskevien valmiuksien kehittämistä olisi tuettava enemmän. |
| --- | --- |

1.5

ETSK on sitoutunut vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sen vahvistamista EU:ssa koskevan Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten, erityisesti nuorten jäsenten, työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja koskevien valmiuksien kehittämistä olisi tuettava enemmän.

| 1.6 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikista jäsenvaltioiden laeista, oikeudellisesti sitovista säädöksistä, politiikoista, strategioista, ohjelmista, toimenpiteistä ja julkisista investoinneista järjestetään nuorisotestikuuleminen ja laaditaan vaikutustenarviointi ja että niiden mukaisesti suunnitellaan politiikkaa ja korjaavia toimenpiteitä koskevia ehdotuksia tavoitteena estää nuorten oikeuksien loukkaaminen ja syrjintä. |
| --- | --- |

1.6

ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikista jäsenvaltioiden laeista, oikeudellisesti sitovista säädöksistä, politiikoista, strategioista, ohjelmista, toimenpiteistä ja julkisista investoinneista järjestetään nuorisotestikuuleminen ja laaditaan vaikutustenarviointi ja että niiden mukaisesti suunnitellaan politiikkaa ja korjaavia toimenpiteitä koskevia ehdotuksia tavoitteena estää nuorten oikeuksien loukkaaminen ja syrjintä.

| 1.7 | Taloudellisten esteiden poistamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle sekä nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (NEET) nykyistä tehokkaampi tavoittaminen. |
| --- | --- |

1.7

Taloudellisten esteiden poistamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle sekä nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (NEET) nykyistä tehokkaampi tavoittaminen.

| 1.8 | ETSK korostaa Euroopan osaamisen teemavuoteen viitaten elinikäisen oppimisen merkitystä ja monialaisten taitojen tarvetta. Nuorten on omaksuttava talouslukutaitoja, tietoa työntekijöiden oikeuksista ja yrittäjätaitoja. Erityisesti tyttöjen digitaalisten ja STEM-taitojen edistämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. |
| --- | --- |

1.8

ETSK korostaa Euroopan osaamisen teemavuoteen viitaten elinikäisen oppimisen merkitystä ja monialaisten taitojen tarvetta. Nuorten on omaksuttava talouslukutaitoja, tietoa työntekijöiden oikeuksista ja yrittäjätaitoja. Erityisesti tyttöjen digitaalisten ja STEM-taitojen edistämiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota.

| 1.9 | ETSK korostaa, että mielenterveyden edistämiseksi sekä väkivallan ja kiusaamisen torjumiseksi on tärkeää varmistaa, että nuoret oppivat sosioemotionaalisia taitoja, ja katsoo, että kouluissa ja muissa suurissa ryhmissä on tarjottava maksutonta psykologista ja sosiaalista tukea. Euroopan mielenterveyden teemavuosi auttaisi lisäämään tietoisuutta tällaisista aiheista. |
| --- | --- |

1.9

ETSK korostaa, että mielenterveyden edistämiseksi sekä väkivallan ja kiusaamisen torjumiseksi on tärkeää varmistaa, että nuoret oppivat sosioemotionaalisia taitoja, ja katsoo, että kouluissa ja muissa suurissa ryhmissä on tarjottava maksutonta psykologista ja sosiaalista tukea. Euroopan mielenterveyden teemavuosi auttaisi lisäämään tietoisuutta tällaisista aiheista.

| 1.10 | Psyykkisen ja fyysisen terveyden parantamiseksi ETSK pitää tärkeänä, että kaikilla nuorilla on mahdollisuus harrastaa liikuntaa ja osallistua yhteiskuntaan ja kulttuuritoimintaan. |
| --- | --- |

1.10

Psyykkisen ja fyysisen terveyden parantamiseksi ETSK pitää tärkeänä, että kaikilla nuorilla on mahdollisuus harrastaa liikuntaa ja osallistua yhteiskuntaan ja kulttuuritoimintaan.

| 1.11 | ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria asumiskustannuksissa ja edistää julkista asuntopolitiikkaa, jotta nuorille voidaan taata kunnollinen asunto, heitä voidaan kannustaa elämään itsenäisesti ja heitä voidaan tukea perhe-elämän suunnittelussa. Jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöönpanemiseksi erityisesti varhaiskasvatuksen ja nuorille perheille ratkaisevan tärkeiden palvelujen saatavuuden ja saavutettavuuden osalta. |
| --- | --- |

1.11

ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria asumiskustannuksissa ja edistää julkista asuntopolitiikkaa, jotta nuorille voidaan taata kunnollinen asunto, heitä voidaan kannustaa elämään itsenäisesti ja heitä voidaan tukea perhe-elämän suunnittelussa. Jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöönpanemiseksi erityisesti varhaiskasvatuksen ja nuorille perheille ratkaisevan tärkeiden palvelujen saatavuuden ja saavutettavuuden osalta.

| 1.12 | ETSK kehottaa varmistamaan nuorten mielekkäämmän osallistumisen ilmastotoimia ja ympäristöä koskeviin kysymyksiin ja korostaa osaamisen kehittämisen merkitystä näillä aloilla. |
| --- | --- |

1.12

ETSK kehottaa varmistamaan nuorten mielekkäämmän osallistumisen ilmastotoimia ja ympäristöä koskeviin kysymyksiin ja korostaa osaamisen kehittämisen merkitystä näillä aloilla.

| 1.13 | ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon ilmastokysymysten ja mielenterveyden välisen yhteyden nuorten osalta sekä lisäämään ilmastotoimien tutkimusta ja parantamaan hallitusten valmiuksia vastata niihin. |
| --- | --- |

1.13

ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon ilmastokysymysten ja mielenterveyden välisen yhteyden nuorten osalta sekä lisäämään ilmastotoimien tutkimusta ja parantamaan hallitusten valmiuksia vastata niihin.

| 1.14 | Edellä mainittuja aiheita käsiteltäessä on tärkeää olla tietoinen syrjäytyneistä nuorista ja soveltaa intersektionaalista lähestymistapaa, jossa kiinnitetään huomiota sukupuoleen, etniseen alkuperään, vammaisuuteen jne. |
| --- | --- |

1.14

Edellä mainittuja aiheita käsiteltäessä on tärkeää olla tietoinen syrjäytyneistä nuorista ja soveltaa intersektionaalista lähestymistapaa, jossa kiinnitetään huomiota sukupuoleen, etniseen alkuperään, vammaisuuteen jne.

2.   Tausta

Tausta

| 2.1 | EU on vuodesta 2002 lähtien toteuttanut EU:n nuorisopoliittista yhteistyötä, joka perustuu aktiivisen osallistumisen ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteisiin (3).
  Euroopan unionin neuvosto hyväksyi joulukuussa 2018 Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 (4). Se luo kehykset kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tekemän nuorisopoliittisen yhteistyön tavoitteille, periaatteille, painopisteille ja toimenpiteille ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen (5). Strategian ja sen 11 nuorisotavoitteen täytäntöönpanoa edistetään säännöllisen EU:n nuorisodialogin (6) avulla. Kyseessä on nuorten ja päätöksentekijöiden välinen vuoropuhelumekanismi sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tätä prosessia on tarpeen vahvistaa ja EU:n nuorisodialogin suositukset on pantava täytäntöön kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.1

EU on vuodesta 2002 lähtien toteuttanut EU:n nuorisopoliittista yhteistyötä, joka perustuu aktiivisen osallistumisen ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteisiin (3

Euroopan unionin neuvosto hyväksyi joulukuussa 2018 Euroopan unionin nuorisostrategian 2019–2027 (4). Se luo kehykset kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien tekemän nuorisopoliittisen yhteistyön tavoitteille, periaatteille, painopisteille ja toimenpiteille ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen (5). Strategian ja sen 11 nuorisotavoitteen täytäntöönpanoa edistetään säännöllisen EU:n nuorisodialogin (6) avulla. Kyseessä on nuorten ja päätöksentekijöiden välinen vuoropuhelumekanismi sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tätä prosessia on tarpeen vahvistaa ja EU:n nuorisodialogin suositukset on pantava täytäntöön kansallisella tasolla.

4

5

6

| 2.2 | Puheenjohtajavaltio Espanja on näin ollen pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon, jossa kartoitetaan eurooppalaisten nuorten tärkeimmät haasteet, ongelmat ja vaikeudet. Lausunnossa keskitytään siihen, mikä estää heitä elämästä täysipainoista ja osallistavaa elämää, jossa he voivat vapaasti nauttia perusoikeuksistaan ja yhtäläisistä mahdollisuuksista ja johon ei kohdistu kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.2

Puheenjohtajavaltio Espanja on näin ollen pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon, jossa kartoitetaan eurooppalaisten nuorten tärkeimmät haasteet, ongelmat ja vaikeudet. Lausunnossa keskitytään siihen, mikä estää heitä elämästä täysipainoista ja osallistavaa elämää, jossa he voivat vapaasti nauttia perusoikeuksistaan ja yhtäläisistä mahdollisuuksista ja johon ei kohdistu kielteisiä vaikutuksia.

| 2.3 | ETSK katsoo, että nykyisessä ja tulevassa EU:n nuoriso-ohjelmassa olisi käsiteltävä nuorten eurooppalaisten suurimpia haasteita, ongelmia ja esteitä (jotka on kartoitettu EU:n nuorisodialogin ja Eurobarometrin avulla). Siinä olisi myös määriteltävä, miten EU voi auttaa nuoria selviytymään niistä. EU:n tulisi kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on suoraan vähentää epäoikeudenmukaisuutta ja edistää oikeudenmukaisuutta sukupolvien välillä, sekä luotava vahvoja koordinointi- ja valvontamekanismeja politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi (7). Lisäksi jäsenvaltioiden on vahvistettava monialaisia toimenpiteitä, joilla on myönteinen vaikutus nuoriin, koska ne kohdistuvat mahdollisesti pääasiassa nuoriin edunsaajiin (8) ja kaventavat sukupolvien välistä kuilua (9). |
| --- | --- |

2.3

ETSK katsoo, että nykyisessä ja tulevassa EU:n nuoriso-ohjelmassa olisi käsiteltävä nuorten eurooppalaisten suurimpia haasteita, ongelmia ja esteitä (jotka on kartoitettu EU:n nuorisodialogin ja Eurobarometrin avulla). Siinä olisi myös määriteltävä, miten EU voi auttaa nuoria selviytymään niistä. EU:n tulisi kannustaa jäsenvaltioita vahvistamaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on suoraan vähentää epäoikeudenmukaisuutta ja edistää oikeudenmukaisuutta sukupolvien välillä, sekä luotava vahvoja koordinointi- ja valvontamekanismeja politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi (7

8

9

| 2.4 | Toinen ETSK:n mielestä keskeinen näkökohta on tietojen hankkiminen: jotta voidaan analysoida nykytilannetta eri näkökulmista, arvioida toteutettavia toimia ja todentaa niiden vaikutukset, nuorista on hankittava laadukkaita eriteltyjä tietoja, jotka ovat saatavilla ja mitattavissa EU:n ja kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.4

Toinen ETSK:n mielestä keskeinen näkökohta on tietojen hankkiminen: jotta voidaan analysoida nykytilannetta eri näkökulmista, arvioida toteutettavia toimia ja todentaa niiden vaikutukset, nuorista on hankittava laadukkaita eriteltyjä tietoja, jotka ovat saatavilla ja mitattavissa EU:n ja kansallisella tasolla.

3.   Yleistä

Yleistä

3.1   EU:n nuorisodialogin ja nuorten osallistumisen parantaminen

EU:n nuorisodialogin ja nuorten osallistumisen parantaminen

| 3.1.1 | Nuorilla on oikeus osallistua nuorisopolitiikan ja yleisemmin kaikkien politiikkojen laatimiseen. ETSK arvostaa EU:n nuorisodialogin jatkuvaa parantamista ja katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa sitä ja osallistaa mielekkäällä tavalla nuoria edustavia elimiä koko päätöksentekoprosessiin alkaen politiikan määrittelystä sen täytäntöönpanoon, arviointiin ja seurantaan asti. Yhtä tärkeää on varmistaa syrjäytyneiden nuorisoryhmien osallistuminen ja soveltaa intersektionaalista lähestymistapaa. Näin varmistetaan todellinen ja tehokas yhteistyö nuorten ja julkisten laitosten välillä kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

Nuorilla on oikeus osallistua nuorisopolitiikan ja yleisemmin kaikkien politiikkojen laatimiseen. ETSK arvostaa EU:n nuorisodialogin jatkuvaa parantamista ja katsoo, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa sitä ja osallistaa mielekkäällä tavalla nuoria edustavia elimiä koko päätöksentekoprosessiin alkaen politiikan määrittelystä sen täytäntöönpanoon, arviointiin ja seurantaan asti. Yhtä tärkeää on varmistaa syrjäytyneiden nuorisoryhmien osallistuminen ja soveltaa intersektionaalista lähestymistapaa. Näin varmistetaan todellinen ja tehokas yhteistyö nuorten ja julkisten laitosten välillä kaikilla tasoilla.

| 3.1.2 | EU:n nuorisodialogi olisi nivottava tiiviisti EU:n toimintaohjelmaan ja ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja EU:n nuorisotapahtuman kaltaiset tapahtumat olisi integroitava paremmin EU:n nuorisodialogiin. |
| --- | --- |

3.1.2

EU:n nuorisodialogi olisi nivottava tiiviisti EU:n toimintaohjelmaan ja ”Sinun Eurooppasi, sinun mielipiteesi” -tapahtuman ja EU:n nuorisotapahtuman kaltaiset tapahtumat olisi integroitava paremmin EU:n nuorisodialogiin.

| 3.1.3 | ETSK kehottaa antamaan parannettua ja pitkäaikaista taloudellista tukea nuorisojärjestöille ja -verkostoille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiin ja/tai edistävät EU:n arvoja, kuten aktiivista kansalaisuutta. |
| --- | --- |

3.1.3

ETSK kehottaa antamaan parannettua ja pitkäaikaista taloudellista tukea nuorisojärjestöille ja -verkostoille, jotka osallistuvat EU:n nuorisodialogiin ja/tai edistävät EU:n arvoja, kuten aktiivista kansalaisuutta.

| 3.1.4 | ETSK pitää välttämättömänä, että eurooppalaiset, kansalliset ja paikalliset instituutiot tunnustavat kaikentyyppisten nuorisojärjestöjen merkityksen ja roolin. On myös ratkaisevan tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon nuorten uudet, usein epäviralliset tavat osallistua, keskustella ja aktivoitua, mikä tapahtuu usein teknologian ja sosiaalisen median avulla. |
| --- | --- |

3.1.4

ETSK pitää välttämättömänä, että eurooppalaiset, kansalliset ja paikalliset instituutiot tunnustavat kaikentyyppisten nuorisojärjestöjen merkityksen ja roolin. On myös ratkaisevan tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon nuorten uudet, usein epäviralliset tavat osallistua, keskustella ja aktivoitua, mikä tapahtuu usein teknologian ja sosiaalisen median avulla.

| 3.1.5 | Nuoremman sukupolven aktiivisen osallistumisen varmistamiseksi ETSK pitää tärkeänä tunnistaa ja poistaa sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset esteet, jotka haittaavat nuorten ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevien nuorten täysipainoista osallistumista. Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi kartoitettava tapoja rahoittaa nuorisotyötä ja turvata eurooppalaisille nuorille toimintamahdollisuudet kansalaisyhteiskunnassa, jossa he voivat käyttää sanan-, tiedonsaanti-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauttaan ja muita asiaan liittyviä vapauksiaan. |
| --- | --- |

3.1.5

Nuoremman sukupolven aktiivisen osallistumisen varmistamiseksi ETSK pitää tärkeänä tunnistaa ja poistaa sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuuriset esteet, jotka haittaavat nuorten ja erityisesti heikoimmassa asemassa olevien nuorten täysipainoista osallistumista. Lisäksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi kartoitettava tapoja rahoittaa nuorisotyötä ja turvata eurooppalaisille nuorille toimintamahdollisuudet kansalaisyhteiskunnassa, jossa he voivat käyttää sanan-, tiedonsaanti-, yhdistymis- ja kokoontumisvapauttaan ja muita asiaan liittyviä vapauksiaan.

| 3.1.6 | Nuori sukupolvi on osoittautunut Eurooppa-myönteiseksi, mutta nuorten äänestysprosentti ja aktiivinen osallistuminen ehdokkaina ovat perinteisesti hyvin alhaiset paikallisissa, alueellisissa, valtakunnallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa. ETSK on kiinnostunut työskentelemään tulevan puheenjohtajakolmikon (ES, BE, HU) kanssa sellaisten strategioiden parissa, joilla aktivoidaan ensimmäistä kertaa äänestäviä ja parannetaan nuorten äänestysaktiivisuutta ja lisätään nuorten ehdokkaaksi asettumista kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.6

Nuori sukupolvi on osoittautunut Eurooppa-myönteiseksi, mutta nuorten äänestysprosentti ja aktiivinen osallistuminen ehdokkaina ovat perinteisesti hyvin alhaiset paikallisissa, alueellisissa, valtakunnallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa. ETSK on kiinnostunut työskentelemään tulevan puheenjohtajakolmikon (ES, BE, HU) kanssa sellaisten strategioiden parissa, joilla aktivoidaan ensimmäistä kertaa äänestäviä ja parannetaan nuorten äänestysaktiivisuutta ja lisätään nuorten ehdokkaaksi asettumista kaikkialla Euroopassa.

| 3.1.7 | Tehokas viestintä on ratkaisevan tärkeää nuoremman sukupolven tavoittamiseksi: ETSK suosittaa, että kaikki julkiset laitokset käyttävät helposti ymmärrettävää ja nuorisoystävällistä kieltä ja hyödyntävät tehokkaammin sosiaalista mediaa välittääkseen olennaista tietoa ja viestiäkseen toimistaan ja politiikoistaan. |
| --- | --- |

3.1.7

Tehokas viestintä on ratkaisevan tärkeää nuoremman sukupolven tavoittamiseksi: ETSK suosittaa, että kaikki julkiset laitokset käyttävät helposti ymmärrettävää ja nuorisoystävällistä kieltä ja hyödyntävät tehokkaammin sosiaalista mediaa välittääkseen olennaista tietoa ja viestiäkseen toimistaan ja politiikoistaan.

| 3.1.8 | ETSK on sitoutunut vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sen vahvistamista EU:ssa koskevan Euroopan komission ehdotuksen (tammikuu 2023) mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten, erityisesti nuorten jäsenten, valmiuksien kehittämistä olisi tuettava enemmän työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja sekä EU:n tason itsenäisten työmarkkinaosapuolten sopimusten täytäntöönpanoa silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.1.8

ETSK on sitoutunut vahvistamaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sen vahvistamista EU:ssa koskevan Euroopan komission ehdotuksen (tammikuu 2023) mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten, erityisesti nuorten jäsenten, valmiuksien kehittämistä olisi tuettava enemmän työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja sekä EU:n tason itsenäisten työmarkkinaosapuolten sopimusten täytäntöönpanoa silmällä pitäen.

| 3.1.9 | Samalla ETSK toteaa, että muilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, kuten kauppa- ja teollisuuskamareilla, on tärkeä rooli ammatillisen osaamisen kehittämisessä ja päivittämisessä sekä ammatillista koulutusta koskevien politiikkojen toteuttamisessa ja myös muilla aloilla. Nuorisojärjestöissä voidaan oppia myös avaintaitoja, jotka mahdollistavat aktiivisen ja tehokkaan osallistumisen kansalaisyhteiskuntaan ja kansalaisvuoropuheluun. |
| --- | --- |

3.1.9

Samalla ETSK toteaa, että muilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, kuten kauppa- ja teollisuuskamareilla, on tärkeä rooli ammatillisen osaamisen kehittämisessä ja päivittämisessä sekä ammatillista koulutusta koskevien politiikkojen toteuttamisessa ja myös muilla aloilla. Nuorisojärjestöissä voidaan oppia myös avaintaitoja, jotka mahdollistavat aktiivisen ja tehokkaan osallistumisen kansalaisyhteiskuntaan ja kansalaisvuoropuheluun.

| 3.1.10 | ETSK korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä sellaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka edustavat nuorisoa EU:n jäseniksi haluavista ja erityisesti liittymiseen valmistautuvista maista. Yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös valmiuksien kehittäminen ja jatkuva tietojenvaihto. Nuorten merkitys Euroopan yhdentymisen jatkumisen kannalta on ratkaisevan tärkeä, sillä he ovat useimmin EU-jäsenyyden kannalla. |
| --- | --- |

3.1.10

ETSK korostaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä sellaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, jotka edustavat nuorisoa EU:n jäseniksi haluavista ja erityisesti liittymiseen valmistautuvista maista. Yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös valmiuksien kehittäminen ja jatkuva tietojenvaihto. Nuorten merkitys Euroopan yhdentymisen jatkumisen kannalta on ratkaisevan tärkeä, sillä he ovat useimmin EU-jäsenyyden kannalla.

3.2   Toimintapolitiikkojen sukupolvikohtaiset vaikutukset

Toimintapolitiikkojen sukupolvikohtaiset vaikutukset

| 3.2.1 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikista jäsenvaltioiden laeista, oikeudellisesti sitovista säädöksistä, politiikoista, strategioista, ohjelmista, toimenpiteistä ja julkisista investoinneista järjestetään nuorisotestikuuleminen ja laaditaan vaikutustenarviointi ja että niiden mukaisesti suunnitellaan politiikkaa (10) ja korjaavia toimenpiteitä koskevia ehdotuksia tavoitteena estää nuorten oikeuksien loukkaaminen ja syrjintä hyvin nopeasti ikääntyvän väestön talouksissa (11) ja globalisaation (12) yhteydessä. |
| --- | --- |

3.2.1

ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kaikista jäsenvaltioiden laeista, oikeudellisesti sitovista säädöksistä, politiikoista, strategioista, ohjelmista, toimenpiteistä ja julkisista investoinneista järjestetään nuorisotestikuuleminen ja laaditaan vaikutustenarviointi ja että niiden mukaisesti suunnitellaan politiikkaa (10

11

12

| 3.2.2 | Tällä alalla Euroopassa on toteutettu useita pilottihankkeita, joissa on tehty tieteellisiä vaikutustenarviointeja, seurantatutkimuksia (13) tai jopa jälkiarviointeja nuorisoa koskevista lakiehdotuksista. Kaksi Euroopan maata – Itävalta ja Saksa (14) – ovat tehneet erityisen mielenkiintoisia ennakko- ja jälkiarviointeja. |
| --- | --- |

3.2.2

Tällä alalla Euroopassa on toteutettu useita pilottihankkeita, joissa on tehty tieteellisiä vaikutustenarviointeja, seurantatutkimuksia (13

14

| 3.2.3 | ETSK viittaa aiheesta ”EU:n nuorisotesti” antamaansa lausuntoon (15), jossa komitea kannustaa EU:n ja jäsenvaltioiden toimielimiä varmistamaan nuorisojärjestöjen asianmukaisen osallistumisen, toteuttamaan toimenpiteitä ja mekanismeja, joilla taataan, että nuorisonäkökulma otetaan huomioon, sekä arvioimaan järjestelmällisesti politiikan vaikutuksia panemalla nuorisotesti täysimääräisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

3.2.3

ETSK viittaa aiheesta ”EU:n nuorisotesti” antamaansa lausuntoon (15

3.3   Talousesteiden raivaaminen

Talousesteiden raivaaminen

| 3.3.1 | Vaikka nuorisotyöttömyys onkin laskenut alemmalle tasolle kuin ennen covid-19-pandemiaa (16), nuorten työllisyys on edelleen liian usein epävarmaa (17) (väliaikainen työ, palvelusetelillä maksettava työ, alustatyö, keikkatalous, yhteistyöhön perustuva työ jne.). Tällaiset työpaikat ovat usein matalapalkkaisia, niissä voi olla epäsäännölliset työajat ja vain vähän tai ei lainkaan sosiaalista suojelua (palkalliset lomat, eläke, sairausloma jne.). |
| --- | --- |

3.3.1

Vaikka nuorisotyöttömyys onkin laskenut alemmalle tasolle kuin ennen covid-19-pandemiaa (16

17

| 3.3.2 | EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia: sitovat toimenpiteet laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamiseksi (18) ja direktiivi työolojen parantamisesta alustatyössä toissijaisuusperiaatetta ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.3.2

EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia: sitovat toimenpiteet laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamiseksi (18

| 3.3.3 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien, ESR+:n ja muiden olemassa olevien rahastojen varoja taloudellisen toiminnan kehittämiseen erityisesti pk-yrityksissä ja aloilla, jotka ovat keskeisiä Euroopan strategisen riippumattomuuden kannalta (kuten vihreä ja digitaalinen siirtymä), itsenäisen ammatinharjoittamisen ja yrittäjyyden edistämiseen sekä kokoaikaisten ja tuottavien työpaikkojen luomiseen ja tarvittaessa nuorten osaamisen parantamiseen kiinnittäen erityistä huomiota vakituisiin työsopimuksiin ja säällisiin työoloihin ja -ehtoihin, joilla rajoitetaan epävakaiden elin- ja työolojen riskiä (19) kansalliset oikeudelliset kehykset ja työehtosopimukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.3.3

ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien, ESR+:n ja muiden olemassa olevien rahastojen varoja taloudellisen toiminnan kehittämiseen erityisesti pk-yrityksissä ja aloilla, jotka ovat keskeisiä Euroopan strategisen riippumattomuuden kannalta (kuten vihreä ja digitaalinen siirtymä), itsenäisen ammatinharjoittamisen ja yrittäjyyden edistämiseen sekä kokoaikaisten ja tuottavien työpaikkojen luomiseen ja tarvittaessa nuorten osaamisen parantamiseen kiinnittäen erityistä huomiota vakituisiin työsopimuksiin ja säällisiin työoloihin ja -ehtoihin, joilla rajoitetaan epävakaiden elin- ja työolojen riskiä (19

| 3.3.4 | Työmarkkinoiden nopeat muutokset, jotka johtuvat osittain vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä, nostavat esiin tarpeen varmistaa, että koulutusohjelmat ja pätevyydet pysyvät ajan tasalla ja soveltuvat osaamista koskeviin työnantajien muuttuviin tarpeisiin. On ratkaisevan tärkeää kehittää sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän edellyttämää osaamista että alhaalta ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja opetussuunnitelmien päivittämiseen. Nuorille on välitettävä erilaisia digitaalisia taitoja, STEM-taitoja (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja monialaisia taitoja sekä sopeutumiskykyä. Digitaalisten ja STEM-taitojen parantaminen on olennaisen tärkeää sukupuolten käytännön tasa-arvon kannalta, sillä siten useammat naiset voisivat kilpailla tulevaisuuden työpaikoista ja kaventaa sukupuolten välisiä palkkaeroja. Sukupuolten tasa-arvokysymyksen olisi sisällyttävä koulutuspolkuihin. On tarpeen kehittää ja panna täytäntöön strategioita, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista. |
| --- | --- |

3.3.4

Työmarkkinoiden nopeat muutokset, jotka johtuvat osittain vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä, nostavat esiin tarpeen varmistaa, että koulutusohjelmat ja pätevyydet pysyvät ajan tasalla ja soveltuvat osaamista koskeviin työnantajien muuttuviin tarpeisiin. On ratkaisevan tärkeää kehittää sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän edellyttämää osaamista että alhaalta ylöspäin suuntautuvia lähestymistapoja opetussuunnitelmien päivittämiseen. Nuorille on välitettävä erilaisia digitaalisia taitoja, STEM-taitoja (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja monialaisia taitoja sekä sopeutumiskykyä. Digitaalisten ja STEM-taitojen parantaminen on olennaisen tärkeää sukupuolten käytännön tasa-arvon kannalta, sillä siten useammat naiset voisivat kilpailla tulevaisuuden työpaikoista ja kaventaa sukupuolten välisiä palkkaeroja. Sukupuolten tasa-arvokysymyksen olisi sisällyttävä koulutuspolkuihin. On tarpeen kehittää ja panna täytäntöön strategioita, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista.

| 3.3.5 | Yrittäjähenkeä EU:ssa olisi lisättävä. Noin 40–45 prosenttia nuorista on kiinnostunut yrittäjyydestä, mutta vain 7 prosenttia on itsenäisiä ammatinharjoittajia. Nuorten osuus EU:n ”puuttuvista” yrittäjistä on 11 prosenttia (20). Heillä on vastassaan useita keskeisiä esteitä yritysten perustamiselle, muun muassa yrittäjätaitojen puute. |
| --- | --- |

3.3.5

Yrittäjähenkeä EU:ssa olisi lisättävä. Noin 40–45 prosenttia nuorista on kiinnostunut yrittäjyydestä, mutta vain 7 prosenttia on itsenäisiä ammatinharjoittajia. Nuorten osuus EU:n ”puuttuvista” yrittäjistä on 11 prosenttia (20

| 3.3.6 | ETSK korostaa Euroopan osaamisen teemavuoteen viitaten elinikäisen oppimisen merkitystä ja monialaisten taitojen tarvetta (21). Talouslukutaito ja työntekijöiden oikeuksien tuntemus ovat taitoja, jotka kaikkien nuorten on hankittava ja osattava, jotta he voivat hyödyntää potentiaalinsa. Jäsenvaltioiden olisi harkittava joustavien oppimispolkujen (22) käyttöönottoa ja epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankittujen taitojen parempaa tunnustamista. |
| --- | --- |

3.3.6

ETSK korostaa Euroopan osaamisen teemavuoteen viitaten elinikäisen oppimisen merkitystä ja monialaisten taitojen tarvetta (21

22

| 3.3.7 | Monien nuorten naisten on edelleen valittava perheen ja uran välillä, sillä työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on objektiivisesti tarkastellen vaikea tehtävä. Nuoret naiset, joilla on perhesyistä heikommat mahdollisuudet saada työtä, ajautuvat näin ollen todennäköisemmin köyhyyteen, ja heillä on vähemmän keinoja selviytyä siitä. Investoiminen lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon aineelliseen ja aineettomaan infrastruktuuriin (23) voisi edistää suuresti naisten täystyöllisyyttä. |
| --- | --- |

3.3.7

Monien nuorten naisten on edelleen valittava perheen ja uran välillä, sillä työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen on objektiivisesti tarkastellen vaikea tehtävä. Nuoret naiset, joilla on perhesyistä heikommat mahdollisuudet saada työtä, ajautuvat näin ollen todennäköisemmin köyhyyteen, ja heillä on vähemmän keinoja selviytyä siitä. Investoiminen lastenhoidon ja pitkäaikaishoidon aineelliseen ja aineettomaan infrastruktuuriin (23

| 3.3.8 | On ratkaisevan tärkeää, että nuoret saavuttavat taloudellisen itsenäisyyden, sillä näin he voivat myös tulla aktiivisiksi kansalaisiksi. Italiassa sukupolvien välistä kuilua koskevalla indeksillä (24) mitataan niiden esteiden laajuutta, joita nuoret kohtaavat taloudellisen ja sosiaalisen itsenäisyyden saavuttamisessa, ja se muodostaa tulevan nuorisotestin keskeisen kehyksen (25). Vastaava hanke, jossa käytettiin hieman erilaisia luokitusjärjestelmiä ja indikaattoreita (26), toteutettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (sukupolvien välinen oikeudenmukaisuusindeksi), ja se antaa yhä synkemmän kuvan nuorten tulevaisuudennäkymistä eri puolilla Eurooppaa (27). Saksalla (28), Itävallalla (29) ja Flanderilla on jo kokemusta nuoria koskevasta säädösten vaikutusten analysoinnista (30). ETSK tunnustaa näiden käytäntöjen merkityksen ja kannustaa kaikkia jäsenvaltioita hyödyntämään näitä hyviä esimerkkejä. |
| --- | --- |

3.3.8

On ratkaisevan tärkeää, että nuoret saavuttavat taloudellisen itsenäisyyden, sillä näin he voivat myös tulla aktiivisiksi kansalaisiksi. Italiassa sukupolvien välistä kuilua koskevalla indeksillä (24

25

26

27

28

29

30

3.4   Seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta

Seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta

| 3.4.1 | Vaikka viime vuosina on tapahtunut paljon edistystä, monet nuoret kertovat edelleen seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvasta väkivallasta. ETSK katsoo, että turvakotien ja ihmisten yhteiskuntaan sopeuttamista koskevien hankkeiden kaltaisia palveluja olisi parannettava, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä on välineitä, joiden avulla ihmiset voivat käsitellä heille aiheutuneita traumoja ja joilla voidaan tukea väkivallan ja kaikenlaisen syrjinnän uhreja. Myös oikeudelliset, terveyteen liittyvät, psykologiset ja sosiaalista sovittelua koskevat palvelut ovat olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

3.4.1

Vaikka viime vuosina on tapahtunut paljon edistystä, monet nuoret kertovat edelleen seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvasta väkivallasta. ETSK katsoo, että turvakotien ja ihmisten yhteiskuntaan sopeuttamista koskevien hankkeiden kaltaisia palveluja olisi parannettava, jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä on välineitä, joiden avulla ihmiset voivat käsitellä heille aiheutuneita traumoja ja joilla voidaan tukea väkivallan ja kaikenlaisen syrjinnän uhreja. Myös oikeudelliset, terveyteen liittyvät, psykologiset ja sosiaalista sovittelua koskevat palvelut ovat olennaisen tärkeitä.

| 3.4.2 | Kouluissa ja työpaikoilla olisi käynnistettävä näitä aiheita käsitteleviä valistuskampanjoita, joilla edistetään monimuotoisuuden kunnioittamista. Näiden kysymysten tarkastelemisen lisäksi kampanjoissa olisi tarjottava mahdollisuuksia kuunnella sukupuoleen perustuvan väkivallan ja syrjinnän uhreja ja keskustella heidän kanssaan. ETSK korostaa näiden aloitteiden onnistumisen edellyttävän, että työmarkkinaosapuolille, järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja oppilaitoksille osoitetaan aktiivinen rooli. |
| --- | --- |

3.4.2

Kouluissa ja työpaikoilla olisi käynnistettävä näitä aiheita käsitteleviä valistuskampanjoita, joilla edistetään monimuotoisuuden kunnioittamista. Näiden kysymysten tarkastelemisen lisäksi kampanjoissa olisi tarjottava mahdollisuuksia kuunnella sukupuoleen perustuvan väkivallan ja syrjinnän uhreja ja keskustella heidän kanssaan. ETSK korostaa näiden aloitteiden onnistumisen edellyttävän, että työmarkkinaosapuolille, järjestäytyneelle kansalaisyhteiskunnalle ja oppilaitoksille osoitetaan aktiivinen rooli.

| 3.4.3 | EU:ssa ja maailmanlaajuisesti joka kolmas nainen on kokenut fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa. Tähän mennessä joka viides tyttö on joutunut seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi. Verkkoväkivalta on lisääntymässä; joka toinen nuori on sukupuoleen perustuvan verkkoväkivallan uhreja (31). ETSK kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta (32), tekemään sen mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

3.4.3

EU:ssa ja maailmanlaajuisesti joka kolmas nainen on kokenut fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa. Tähän mennessä joka viides tyttö on joutunut seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi. Verkkoväkivalta on lisääntymässä; joka toinen nuori on sukupuoleen perustuvan verkkoväkivallan uhreja (31

32

3.5   Psykologiset ja emotionaaliset haasteet ja syrjintä

Psykologiset ja emotionaaliset haasteet ja syrjintä

| 3.5.1 | Kuten Maailman terveysjärjestön tukeman 10. maailmanlaajuisen terveydenedistämiskonferenssin (2021) (33) tuloksissa eli hyvinvointia koskevassa Geneven peruskirjassa selvästi todetaan, myönteinen terveysnäkemys yhdistää fyysisen hyvinvoinnin henkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin. |
| --- | --- |

3.5.1

Kuten Maailman terveysjärjestön tukeman 10. maailmanlaajuisen terveydenedistämiskonferenssin (2021) (33

| 3.5.2 | Monet tekijät vaikuttavat nuorten hyvinvointiin ja mielenterveyteen. Syrjäytyminen, leimautuminen, heikko perheympäristö ja epävarmat työsuhteet ovat tekijöitä, jotka voivat lisätä mielenterveysongelmien kehittymisen riskiä. Hoidon puute voi johtaa nuorilla seurauksiin, jotka ulottuvat aikuisuuteen ja pitemmälle ja vaarantavat fyysisen ja henkisen terveyden sekä rajoittavat mahdollisuuksia elää tyydyttävää elämää. |
| --- | --- |

3.5.2

Monet tekijät vaikuttavat nuorten hyvinvointiin ja mielenterveyteen. Syrjäytyminen, leimautuminen, heikko perheympäristö ja epävarmat työsuhteet ovat tekijöitä, jotka voivat lisätä mielenterveysongelmien kehittymisen riskiä. Hoidon puute voi johtaa nuorilla seurauksiin, jotka ulottuvat aikuisuuteen ja pitemmälle ja vaarantavat fyysisen ja henkisen terveyden sekä rajoittavat mahdollisuuksia elää tyydyttävää elämää.

| 3.5.3 | ETSK korostaa, että on tärkeää varmistaa, että nuoret oppivat sosioemotionaalisia taitoja, ja pitää tärkeänä tarjota maksutonta psykologista ja sosiaalista tukea kouluissa ja muissa suurissa ryhmissä, jotta voidaan edistää hyvää mielenterveyttä ja torjua väkivaltaa ja kiusaamista, joita voi esiintyä kaikkialla ja missä tahansa muodossa (myös verkossa). |
| --- | --- |

3.5.3

ETSK korostaa, että on tärkeää varmistaa, että nuoret oppivat sosioemotionaalisia taitoja, ja pitää tärkeänä tarjota maksutonta psykologista ja sosiaalista tukea kouluissa ja muissa suurissa ryhmissä, jotta voidaan edistää hyvää mielenterveyttä ja torjua väkivaltaa ja kiusaamista, joita voi esiintyä kaikkialla ja missä tahansa muodossa (myös verkossa).

| 3.5.4 | Nuoret viittaavat usein kollektiiviseen yksinäisyyteen, jossa ihminen tuntee itsensä yksinäiseksi muiden keskuudessa. Tämä peittää kuitenkin alleen toisen ongelman: defensiivisestä eristyneisyydestä johtuvan passiivisuuden. Tämä on nopeasti kasvava sosiaalinen fobia, johon liittyy usein enemmän tai vähemmän akuutteja masennuksen muotoja, jotka kehittyvät ajan mittaan. ETSK suhtautuu myönteisesti 6. joulukuuta 2022 pidetyn Euroopan nuorison teemavuoden päätöskonferenssin päätelmiin, joissa kehotetaan kiinnittämään enemmän huomiota ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon sekä mielenterveysongelmien ja yksinäisyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

3.5.4

Nuoret viittaavat usein kollektiiviseen yksinäisyyteen, jossa ihminen tuntee itsensä yksinäiseksi muiden keskuudessa. Tämä peittää kuitenkin alleen toisen ongelman: defensiivisestä eristyneisyydestä johtuvan passiivisuuden. Tämä on nopeasti kasvava sosiaalinen fobia, johon liittyy usein enemmän tai vähemmän akuutteja masennuksen muotoja, jotka kehittyvät ajan mittaan. ETSK suhtautuu myönteisesti 6. joulukuuta 2022 pidetyn Euroopan nuorison teemavuoden päätöskonferenssin päätelmiin, joissa kehotetaan kiinnittämään enemmän huomiota ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon sekä mielenterveysongelmien ja yksinäisyyden torjuntaan.

| 3.5.5 | Mielenterveys voi myös vaikuttaa kehon kykyyn ravita itseään asianmukaisesti, mikä voi vakavissa tapauksissa vaikuttaa fyysiseen terveyteen. Viime vuosina on ollut havaittavissa hallitsemattoman syömisen – ahmimishäiriön – lisääntymistä. Siihen liittyy usein liikalihavuutta ja aineenvaihduntaoireyhtymiä, mutta se on myös seurausta mielialahäiriöistä, stressin lisääntymisestä ja yhteiskunnallisesta ahdistuksesta. |
| --- | --- |

3.5.5

Mielenterveys voi myös vaikuttaa kehon kykyyn ravita itseään asianmukaisesti, mikä voi vakavissa tapauksissa vaikuttaa fyysiseen terveyteen. Viime vuosina on ollut havaittavissa hallitsemattoman syömisen – ahmimishäiriön – lisääntymistä. Siihen liittyy usein liikalihavuutta ja aineenvaihduntaoireyhtymiä, mutta se on myös seurausta mielialahäiriöistä, stressin lisääntymisestä ja yhteiskunnallisesta ahdistuksesta.

| 3.5.6 | Terveellisten elämäntapojen omaksuminen auttaa ehkäisemään joitakin kroonisia, ei-tarttuvia tauteja, kuten diabetesta, sydän- ja verisuonitauteja ja joitakin syövän muotoja. Mahdollisuus harrastaa liikuntaa ja osallistua yhteiskuntaan ja kulttuuritoimintaan ei ole pelkästään erittäin arvokas osa henkilökohtaista kehitystä, vaan se liittyy läheisesti myös psyykkisen ja fyysisen terveyden parantamiseen: kaikilla nuorilla on oltava nämä mahdollisuudet. |
| --- | --- |

3.5.6

Terveellisten elämäntapojen omaksuminen auttaa ehkäisemään joitakin kroonisia, ei-tarttuvia tauteja, kuten diabetesta, sydän- ja verisuonitauteja ja joitakin syövän muotoja. Mahdollisuus harrastaa liikuntaa ja osallistua yhteiskuntaan ja kulttuuritoimintaan ei ole pelkästään erittäin arvokas osa henkilökohtaista kehitystä, vaan se liittyy läheisesti myös psyykkisen ja fyysisen terveyden parantamiseen: kaikilla nuorilla on oltava nämä mahdollisuudet.

3.6   Sosiaaliset haasteet

Sosiaaliset haasteet

| 3.6.1 | Kunnollisen tai vähintään riittävän palkan puute estää usein nuoria saavuttamasta tiettyjä keskeisiä elämänvaiheita, joita ovat esimerkiksi asunnon ostaminen tai vuokraaminen itselleen tai perheen perustaminen. Tämä johtaa Euroopan demografisen tasapainon peruuttamattomaan horjumiseen, kun yhä useammat nuoret luopuvat perheen perustamisesta. |
| --- | --- |

3.6.1

Kunnollisen tai vähintään riittävän palkan puute estää usein nuoria saavuttamasta tiettyjä keskeisiä elämänvaiheita, joita ovat esimerkiksi asunnon ostaminen tai vuokraaminen itselleen tai perheen perustaminen. Tämä johtaa Euroopan demografisen tasapainon peruuttamattomaan horjumiseen, kun yhä useammat nuoret luopuvat perheen perustamisesta.

| 3.6.2 | Tilannetta pahentaa asuntokriisi erityisesti suurkaupungeissa, joissa hinnat ovat paljon palkkoja korkeammat, ja nuorten on vaikea saada rahoitusta pankeilta, elleivät he pysty tarjoamaan jonkinlaista takuuta. ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria asumiskustannuksissa ja edistää julkista asuntopolitiikkaa, jonka avulla nuorille taataan kunnollinen asunto ja joka kannustaa heitä itsenäiseen elämään ja tukee perhe-elämän suunnittelussa. |
| --- | --- |

3.6.2

Tilannetta pahentaa asuntokriisi erityisesti suurkaupungeissa, joissa hinnat ovat paljon palkkoja korkeammat, ja nuorten on vaikea saada rahoitusta pankeilta, elleivät he pysty tarjoamaan jonkinlaista takuuta. ETSK katsoo, että on ratkaisevan tärkeää auttaa nuoria asumiskustannuksissa ja edistää julkista asuntopolitiikkaa, jonka avulla nuorille taataan kunnollinen asunto ja joka kannustaa heitä itsenäiseen elämään ja tukee perhe-elämän suunnittelussa.

| 3.6.3 | Toisaalta ei pidä unohtaa, että perheet – kaikissa kuviteltavissa muodoissaan – ovat nykyaikaisen yhteiskunnan perusta: perheet ja väestökehitys (tai ainakin sen vakaus) ovat talous- ja kehitysmallimme perusta. Jos emme pysty tukemaan ja kannustamaan nuoria perheitä asianmukaisesti, koko hyvinvointijärjestelmäämme – yhtenä asiana – on arvioitava uudelleen. |
| --- | --- |

3.6.3

Toisaalta ei pidä unohtaa, että perheet – kaikissa kuviteltavissa muodoissaan – ovat nykyaikaisen yhteiskunnan perusta: perheet ja väestökehitys (tai ainakin sen vakaus) ovat talous- ja kehitysmallimme perusta. Jos emme pysty tukemaan ja kannustamaan nuoria perheitä asianmukaisesti, koko hyvinvointijärjestelmäämme – yhtenä asiana – on arvioitava uudelleen.

| 3.6.4 | Euroopassa, jossa väestön ikääntyminen ja sukupolvenvaihdosten puute kääntävät demografisia suuntauksia, on keskityttävä perheisiin sekä työn ja vanhemmuuden yhteensovittamiseen. Vanhempainvapaiden lisääminen ja helppokäyttöisten lastenhoitopalvelujen kehittämisen nopeuttaminen jäsenvaltioissa, joissa niitä ei ole saatavilla, ovat keskeisiä välineitä sukupuolten tasa-arvon vahvistamiseksi ja edistämiseksi, koska niillä varmistetaan, että molemmilla vanhemmilla on mahdollisuus viettää enemmän aikaa lastensa kanssa, ja kannustetaan tasa-arvoista osallistumista työmarkkinoille. |
| --- | --- |

3.6.4

Euroopassa, jossa väestön ikääntyminen ja sukupolvenvaihdosten puute kääntävät demografisia suuntauksia, on keskityttävä perheisiin sekä työn ja vanhemmuuden yhteensovittamiseen. Vanhempainvapaiden lisääminen ja helppokäyttöisten lastenhoitopalvelujen kehittämisen nopeuttaminen jäsenvaltioissa, joissa niitä ei ole saatavilla, ovat keskeisiä välineitä sukupuolten tasa-arvon vahvistamiseksi ja edistämiseksi, koska niillä varmistetaan, että molemmilla vanhemmilla on mahdollisuus viettää enemmän aikaa lastensa kanssa, ja kannustetaan tasa-arvoista osallistumista työmarkkinoille.

3.7   Ekologiset ja ympäristöön liittyvät haasteet

Ekologiset ja ympäristöön liittyvät haasteet

| 3.7.1 | Nuoret ovat voimakkaita muutoksen ja innovaation edistäjiä ja keskeisiä kumppaneita, kun pannaan täytäntöön kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja muita monenvälisiä sopimuksia ja välineitä, kuten Pariisin ilmastosopimusta ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. ETSK kehottaa varmistamaan nuorten mielekkäämmän osallistumisen ilmastotoimia ja ympäristöä koskeviin kysymyksiin. |
| --- | --- |

3.7.1

Nuoret ovat voimakkaita muutoksen ja innovaation edistäjiä ja keskeisiä kumppaneita, kun pannaan täytäntöön kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja muita monenvälisiä sopimuksia ja välineitä, kuten Pariisin ilmastosopimusta ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. ETSK kehottaa varmistamaan nuorten mielekkäämmän osallistumisen ilmastotoimia ja ympäristöä koskeviin kysymyksiin.

| 3.7.2 | Koulutus on avainasemassa kestävän kehityksen saavuttamisessa: nuorten ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä kiertotalouteen liittyvien taitojen kehittäminen on tärkeää, ja tämä on otettava huomioon. Lisäksi olisi tuettava lasten perehdytystä kestävyyskysymyksiin vanhempien elinikäisen oppimisen ja kansalaisvalistuksen avulla (34). |
| --- | --- |

3.7.2

Koulutus on avainasemassa kestävän kehityksen saavuttamisessa: nuorten ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen sekä kiertotalouteen liittyvien taitojen kehittäminen on tärkeää, ja tämä on otettava huomioon. Lisäksi olisi tuettava lasten perehdytystä kestävyyskysymyksiin vanhempien elinikäisen oppimisen ja kansalaisvalistuksen avulla (34

| 3.7.3 | Maaseutualueet ovat tällä hetkellä vaarassa ajautua väestökatoon palvelujen ja infrastruktuurin puuttumisen tai vähäisyyden vuoksi. Näillä alueilla voidaan kohdennetuilla investoinneilla lisätä kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja parantaa elämänlaatua ja siten kääntää tämä suuntaus ja kannustaa nuoria muuttamaan maaseudulle. Lisäksi älykkään synergian kehittäminen kestävän kehityksen, paikallisen elintarviketuotannon ja matkailun välillä voisi tarjota nuorille uusia mahdollisuuksia päästä mielekkääseen ja vaikuttavaan työhön maaseutualueilla, mikä edistäisi näiden alueiden kasvua ja elinvoimaisuutta. |
| --- | --- |

3.7.3

Maaseutualueet ovat tällä hetkellä vaarassa ajautua väestökatoon palvelujen ja infrastruktuurin puuttumisen tai vähäisyyden vuoksi. Näillä alueilla voidaan kohdennetuilla investoinneilla lisätä kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja parantaa elämänlaatua ja siten kääntää tämä suuntaus ja kannustaa nuoria muuttamaan maaseudulle. Lisäksi älykkään synergian kehittäminen kestävän kehityksen, paikallisen elintarviketuotannon ja matkailun välillä voisi tarjota nuorille uusia mahdollisuuksia päästä mielekkääseen ja vaikuttavaan työhön maaseutualueilla, mikä edistäisi näiden alueiden kasvua ja elinvoimaisuutta.

| 3.7.4 | Nuoret kuuluvat ryhmiin, joihin ilmastonmuutoksen aiheuttamat ympäristövaikutukset kohdistuvat voimaikkaimmin, myös psyykkisesti (35). Jos ilmaston lämpeneminen jatkuu muuttumattomana, sillä on lapsille ja nuorille tuhoisia terveysvaikutuksia esimerkiksi merenpinnan nousemisen, helleaaltojen, sairauksien ja aliravitsemuksen myötä. Lähes 70 prosenttia alle 18-vuotiaista on erittäin vahvasti sitä mieltä, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen hätätila (36), ja tällaiset huolenaiheet vaikuttavat kielteisesti nuorten emotionaaliseen ja psyykkiseen hyvinvointiin. Vuonna 2021 tehdyssä tutkimuksessa, johon osallistui 10 000 nuorta kaikkialta maailmasta, todettiin, että yli 50 prosenttia kyselyyn vastanneista nuorista koki ilmastonmuutoksen herättävän heissä surua, huolta, vihaa, voimattomuutta, avuttomuutta ja/tai syyllisyyttä ja 45 prosenttia sanoi, että ilmastonmuutokseen liittyvät tunteet vaikuttivat kielteisesti heidän jokapäiväiseen elämäänsä ja toimintakykyynsä (37). ETSK kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan tämän yhteyden asianmukaisesti huomioon ja lisäämään ilmastotoimien tutkimusta ja parantamaan hallitusten valmiuksia vastata niihin. |
| --- | --- |

3.7.4

Nuoret kuuluvat ryhmiin, joihin ilmastonmuutoksen aiheuttamat ympäristövaikutukset kohdistuvat voimaikkaimmin, myös psyykkisesti (35

36

37

| 3.7.5 | ETSK muistuttaa nuorten roolista vihreässä siirtymässä antamastaan lausunnosta (38), jossa kannatetaan useita toimia, joilla pyritään varmistamaan, että nuoret sukupolvet ottavat johtoaseman ilmasto- ja ympäristösiirtymässä. |
| --- | --- |

3.7.5

ETSK muistuttaa nuorten roolista vihreässä siirtymässä antamastaan lausunnosta (38

Bryssel 15. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  OECD (2020), Survey on COVID-19 and Youth, Pariisi.

1

Survey on COVID-19 and Youth

(2)  WORLD ECONOMIC FORUM (2017), The Inclusive Growth and Development Report, Geneve, tammikuu 2017.

2

The Inclusive Growth and Development Report

(3)  Neuvoston päätöslauselma, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (EUVL C 311, 19.12.2009. s. 1). Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista (EUVL C 168, 13.7.2002, s. 2).

3

(4)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1).

4

(5)  Euroopan unionin neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön puitteista: Euroopan unionin nuorisostrategia 2019–2027 (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1), ks. tekstijakson ”TOTEAVAT SEURAAVAA:” kohta 2.

5

(6)  https://youth.europa.eu/eu-youth-dialogue_fi

6

(7)  OECD (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Pariisi, https://doi.org/10.1787/c3e5cb8a-en.

7

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice

Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews

(8)  Nuorisopolitiikan ministerineuvoston puheenjohtajavaltio Italia hyväksyi tämän lähestymistavan äskettäin Italiassa. Ks. Linee guida per lavalutazione dell’impatto generazionale delle politiche pubbliche, heinäkuu 2022. Kirjallisuuskatsaus: MONTI L., The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies julkaisussa Social Policies, Year IX, 1/2022 Jan-Apr. s. 113; CHEVALIER, T., – LONCLE, P. (2021). Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization, 3(1), s. 1–11.; WALTHER, A. (2021). et al. Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities. Young, 2021, 29.2: s. 191–209. WALLACE C. – BENDIT R. (2009), Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society, 10:3, s. 441–458.

8

Linee guida per lavalutazione dell’impatto generazionale delle politiche pubbliche

The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies

Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization

Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities

Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society

(9)  ROSOLIA A., TORRINI R. (2016), The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy, 1974–2014, Occasional paper N. 366, Banca D’Italia, Rooma (alkuperäinen otsikko: Il gap generazionale: Un’analisi di coorte dei livelli e della dispersione dei salari e delle condizioni iniziali nel mercato del lavoro in Italia, 1974–2014); MONTI L. (2022). The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee. International Development Policy, vol. heinäkuu 2022.

9

The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy,

Il gap generazionale: Un’analisi di coorte dei livelli e della dispersione dei salari e delle condizioni iniziali nel mercato del lavoro in Italia

The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee

International Development Policy

(10)  ATKINSON A.B (2011), Prosperity and fairness, tarkistettu versio asiakirjasta, joka esiteltiin talouden ja rahoituksen pääosaston vuotuisessa tutkimuskonferenssissa, marraskuu 2011.

10

Prosperity and fairness

(11)  WORLD ECONOMIC FORUM (2023), The Economy of a Super-Ageing Society, Longevity Economy Initiative, vuosikokous, Davos, 18. tammikuuta 2023. https://www.weforum.org/events/world-economic-forum-annual-meeting-2023/sessions/the-economy-of-a-super-ageing-society

11

The Economy of a Super-Ageing Society,

(12)  JOSEFSSON J., WALL J. (2020), Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth, julkaisussa Globalizations, 17:6, s. 1043–1060, DOI: 10.1080/14747731.2020.1736853.

12

Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth

(13)  Ks. Martinelli ja L. Monti, Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, julkaisussa Amministrazione in Cammino, 29.03.21; L. Monti, La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia, julkaisussa Amministrazione in Cammino, 30. joulukuuta 2022.

13

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia,

(14)  Cioffi C., Pierattini S., Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani [Sukupolvikuilun umpeen kurominen nuorisopolitiikan arvioinnin avulla], Amministrazione in Cammino, 2023.

14

Amministrazione in Cammino

(15)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU-tason nuorisotesti” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 46).

15

(16)  Eurfound Yearbook 2022, Living and working in Europe, 4. toukokuuta 2023, https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2023/living-and-working-in-europe-2022

16

(17)  https://www.cedefop.europa.eu /en/ tools/ skills- intelligence/ involuntary- part- time- employment?year=2020&country=EU#2; https://www.youthforum.org/topics/platform- work#:~:text=Young%20workers%20who%20are%20at,any%20policies%20on%20this%20topic

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment ”Palkattomat tai korvauksettomat työharjoittelut voivat vaikuttaa hyvin kielteisesti nuorten kokemuksiin työmarkkinoista, ja ne on kiellettävä.”

18

(19)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 27).

19

(20)  OECD/Euroopan komissio (2021), The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment

20

(21)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan osaamisen teemavuodesta 2023” (COM(2022) 526 final – 2022/0326 (COD)) (EUVL C 100, 16.3.2023, s. 123).

21

(22)  https://www.iiep.unesco.org/en/international-policy-forum-flexible-learning-pathways-higher-education-13759#:~:text=What%20are%20flexible%20learning%20pathways,the%20needs%20of%20diverse%20students

22

(23)  Tässä yhteydessä viitataan sekä fyysisiin infrastruktuureihin (yritysten päiväkodit, muut päiväkodit jne.) että erityisiin palveluihin (taloudellinen tuki, digitaaliset palvelut jne.), joihin voitaisiin investoida suoraan tai ”välillisesti” osallistamalla ja tunnustamalla kolmas sektori ja hoivatyö.

23

(24)  Fondazione Bruno Visentini, Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022 [Sukupolvien välinen kuilu. Z-sukupolvi ja pysyvä kriisi]. https://www.osservatoriopolitichegiovanili.it/v-rapporto-2022; MONTI L., MARTINELLI V (2021), Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino, 29.03.21.

24

Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

(25)  CIOFFI C., PIERATTINI S, (2023), Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani, Amministrazione In Cammino, Rooma.

25

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

(26)  MONTI L (2017). Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem, julkaisussa Review of European Studies, vol. Vol.9, No 4, joulukuu 2017, s. 160–164, ISSN: 1918–7173.

26

Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem

(27)  LEACH J-BROCKS M., OSTENSVIK K, KLINGMAN D. (2016), European Intergenerational Fairness Index: A crises for the young, Intergenerational Foundation, Lontoo https://www.if.org.uk/wp-content/uploads/2016/03/European-Intergenerational-Fairness-Index_Final-2016.pdf; LEACH J-HANTON A. (2014), The IF Integenerational Fairness Index: 2014 Edition, Lontoo, The Intergenerational Foundation.

27

), European Intergenerational Fairness Index: A crises for the young,

The IF Integenerational Fairness Index: 2014 Edition

(28)  Kompentenzzentrum Jugend- Check (2022), The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany, huhtikuu 2022.

28

The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany

(29)  https://www.bundeskanzleramt.gv.at/agenda/jugend/jugendpolitik/jugend-check.html. Ks. myös Bundesrecht konsolidiert: Gesamte Rechtsvorschrift für WFA-Grundsatz-Verordnung, versio 1.5.2023.

29

(30)  Kompentenzzentrum Jugend- Check (2022), International Conference on Regulatory Impact Assessment for the Young Generation 9 May 2022 in Berlin, kesäkuu 2022.

30

International Conference on Regulatory Impact Assessment for the Young Generation 9 May 2022 in Berlin

(31)  https://italy.representation.ec.europa.eu/notizie-ed-eventi/notizie/violenza-contro-le-donne-lue-istituisce-un-numero-di-assistenza-telefonica-livello-di-unione-e-2022-11-24_it#:~:text=%E2%80%9CLa%20violenza%20contro%20le%20donne,di%20violenza%20di%20genere%20online

31

(32)  Istanbulin yleissopimuksessa naisiin kohdistuva väkivalta tunnustetaan ihmisoikeusloukkaukseksi ja autetaan luomaan Euroopan tasolla oikeudellinen kehys naisten suojelemiseksi väkivallalta sekä naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemiseksi ja poistamiseksi ja niihin liittyvien syytteiden nostamiseksi.

32

(33)  Maailman terveysjärjestön maailmanlaajuinen terveydenedistämiskonferenssi, Geneve, 13.–15. joulukuuta 2021.

33

(34)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nuorille paremmat valmiudet tehdä kestävästä kehityksestä totta – vaikutusmahdollisuuksien lisääminen koulutuksen avulla” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 100, 16.3.2023, s. 38).

34

(35)  https://www.undp.org/publications/aiming-higher-elevating-meaningful-youth-engagement-climate-action.

35

(36)  UNDP ja University of Oxford, 2021.

36

(37)  Marks, et al, 2021.

37

(38)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Nuorten rooli vihreässä siirtymässä” (puheenjohtajavaltio Ruotsin pyytämä valmisteleva lausunto) (EUVL C 184, 25.5.2023, s. 13).

38

---

LIITE

Seuraava muutosehdotus, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 74 artiklan 3 kohta):

MUUTOSEHDOTUS 2

SOC/759
  Nuorisoalan yhteistyö

Alakohta 3.3.2

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia:
  sitovat
  toimenpiteet laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamiseksi (1) ja direktiivi työolojen parantamisesta alustatyössä toissijaisuusperiaatetta ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen. | EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia: toimenpiteet
  , jotka mahdollistavat koulutuksen ja ammatillisen integraation mukaisten tavoitteiden määrittelyn avulla
  laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamisen (1) ja työolojen parantamista alustatyössä
  koskevan direktiivin soveltamisen
  toissijaisuusperiaatetta ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia:
  sitovat
  toimenpiteet laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamiseksi (1) ja direktiivi työolojen parantamisesta alustatyössä toissijaisuusperiaatetta ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen.

EU:n ja jäsenvaltioiden ensisijaisena tavoitteena olisi oltava nuorten integroiminen työmarkkinoille laadukkaiden työpaikkojen avulla ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten tavoittamisen parantaminen. ETSK kehottaa tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio Espanjaa ottamaan huomioon nuorten vaatimukset, jotka koskevat nuorille eurooppalaisille erityisen merkityksellisiä meneillään olevia lainsäädäntöehdotuksia: toimenpiteet
  , jotka mahdollistavat koulutuksen ja ammatillisen integraation mukaisten tavoitteiden määrittelyn avulla
  laadukkaiden harjoittelupaikkojen takaamisen (1) ja työolojen parantamista alustatyössä
  koskevan direktiivin soveltamisen
  toissijaisuusperiaatetta ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kunnioittaen.

Äänestystulos

| Puolesta: | 89 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 137 |
| Pidättyi äänestämästä: | 10 |

Puolesta:

89

Vastaan:

137

Pidättyi äänestämästä:

10

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment ”Palkattomat tai korvauksettomat työharjoittelut voivat vaikuttaa hyvin kielteisesti nuorten kokemuksiin työmarkkinoista, ja ne on kiellettävä.”

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment ”Palkattomat tai korvauksettomat työharjoittelut voivat vaikuttaa hyvin kielteisesti nuorten kokemuksiin työmarkkinoista, ja ne on kiellettävä.”

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 579. täysistunto, 14.6.2023–15.6.2023

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/77

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tavaroiden korjaamista edistävistä yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivien (EU) 2019/771 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta”

(COM(2023) 155 final – 2023/0083 (COD))

(2023/C 293/11)

| Esittelijä: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Émilie PROUZET |

Esittelijä:

Thierry LIBAERT

Thierry LIBAERT

Yhteisesittelijä:

Émilie PROUZET

Émilie PROUZET

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.4.2023
  Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.6.2023 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 66/0/0 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14/06/2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 178/1/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.4.2023

Euroopan unionin neuvosto, 12.4.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

2.6.2023

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

66/0/0

Hyväksyminen täysistunnossa

14/06/2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

178/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa komission ehdotuskokonaisuutta, jolla on tarkoitus luoda paremmat edellytykset tuotteiden korjattavuudelle ja tehdä korjaamisesta todellinen ja varteenotettava mahdollisuus tuotteen elinkaaren kaikissa vaiheissa suunnittelusta lähtien. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa komission ehdotuskokonaisuutta, jolla on tarkoitus luoda paremmat edellytykset tuotteiden korjattavuudelle ja tehdä korjaamisesta todellinen ja varteenotettava mahdollisuus tuotteen elinkaaren kaikissa vaiheissa suunnittelusta lähtien.

| 1.2 | ETSK on sitä mieltä, että jäljempänä esitetyt toimenpiteet voisivat tehdä korjauttamisoikeudesta vieläkin tehokkaamman. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on sitä mieltä, että jäljempänä esitetyt toimenpiteet voisivat tehdä korjauttamisoikeudesta vieläkin tehokkaamman.

| 1.3 | Korjauttamisoikeutta voitaisiin epäilemättä edistää parantamalla kuluttajavalistusta. Kansallinen alusta, johon kootaan kaikki tarvittava tieto, onkin kannatettava ehdotus, mutta sen toteuttamisen ja ajan tasalla pitämisen edellytykset kaipaavat täsmentämistä. |
| --- | --- |

1.3

Korjauttamisoikeutta voitaisiin epäilemättä edistää parantamalla kuluttajavalistusta. Kansallinen alusta, johon kootaan kaikki tarvittava tieto, onkin kannatettava ehdotus, mutta sen toteuttamisen ja ajan tasalla pitämisen edellytykset kaipaavat täsmentämistä.

| 1.4 | ETSK on myös tyytyväinen lakisääteiseen takuuseen liittyviin tasapainoisiin toimenpiteisiin, joilla vahvistetaan korjausvelvollisuutta tinkimättä kuitenkaan kuluttajan oikeudesta päättää tavaran vaihtomahdollisuuden käyttämisestä, jos korjauttaminen on kuluttajalle erittäin vaivalloista. Tämä helpottaa korjausmahdollisuuden käyttämistä. Komitea kannattaisi kuitenkin sitä, että samalla kun tiukennetaan jälleenmyyjään kohdistuvaa korjausvelvollisuutta, varmistettaisiin jälleenmyyjän tosiasiallinen oikeus vaatia valmistajaa täyteen vastuuseen (erityisesti varaosien ja kustannusten osalta). Jälleenmyyjien tehtävänä on olla vuorovaikutuksessa kuluttajien kanssa, ja niitä on voitava tukea tässä roolissa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on myös tyytyväinen lakisääteiseen takuuseen liittyviin tasapainoisiin toimenpiteisiin, joilla vahvistetaan korjausvelvollisuutta tinkimättä kuitenkaan kuluttajan oikeudesta päättää tavaran vaihtomahdollisuuden käyttämisestä, jos korjauttaminen on kuluttajalle erittäin vaivalloista. Tämä helpottaa korjausmahdollisuuden käyttämistä. Komitea kannattaisi kuitenkin sitä, että samalla kun tiukennetaan jälleenmyyjään kohdistuvaa korjausvelvollisuutta, varmistettaisiin jälleenmyyjän tosiasiallinen oikeus vaatia valmistajaa täyteen vastuuseen (erityisesti varaosien ja kustannusten osalta). Jälleenmyyjien tehtävänä on olla vuorovaikutuksessa kuluttajien kanssa, ja niitä on voitava tukea tässä roolissa.

| 1.5 | Jotta lakisääteisen takuun ulkopuolinen korjauttaminen olisi helpompaa, on ehdottoman tärkeää tukea korjauspalvelujen laajempaa tarjoamista sekä korjaajille tarjottavalla ammatillisella koulutuksella että takaamalla kaikille korjaajille korjaamisen ja huollon kannalta välttämättömien tietojen saanti ja tarvittavien varaosien saanti kohtuulliseen hintaan. |
| --- | --- |

1.5

Jotta lakisääteisen takuun ulkopuolinen korjauttaminen olisi helpompaa, on ehdottoman tärkeää tukea korjauspalvelujen laajempaa tarjoamista sekä korjaajille tarjottavalla ammatillisella koulutuksella että takaamalla kaikille korjaajille korjaamisen ja huollon kannalta välttämättömien tietojen saanti ja tarvittavien varaosien saanti kohtuulliseen hintaan.

| 1.6 | Tuotteiden sisäänrakennetun korjattavuuden edistämistä käsitellään erillisessä asetusehdotuksessa. Korjattavuutta olisi tuettava muulloinkin kuin suunnitteluvaiheessa eli myös myynnin jälkeen. ETSK pyytää siksi komissiota arvioimaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan kehyksen parhaillaan käynnissä olevan uudistuksen (1) yhteydessä mahdollisuutta edistää varaosia ja tuotteiden korjattavuutta koskevien tietojen jakamista. Muitakin edistäviä tekijöitä, kuten 3D-tulostettujen varaosien tai turvallisten käytettyjen osien saatavuutta, sekä tuotteiden uudelleenkokoamista olisi tuettava nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

1.6

Tuotteiden sisäänrakennetun korjattavuuden edistämistä käsitellään erillisessä asetusehdotuksessa. Korjattavuutta olisi tuettava muulloinkin kuin suunnitteluvaiheessa eli myös myynnin jälkeen. ETSK pyytää siksi komissiota arvioimaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan kehyksen parhaillaan käynnissä olevan uudistuksen (1

| 1.7 | Korjauttamisoikeuteen on johdonmukaisuuden nimissä liityttävä korjaamisen estävien tahallisten käytänteiden, kuten sarjoituksen, kielto silloin, kun on ilmeistä, että kyseisiä käytäntöjä sovelletaan ainoastaan kilpailun estämiseksi varaosamarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.7

Korjauttamisoikeuteen on johdonmukaisuuden nimissä liityttävä korjaamisen estävien tahallisten käytänteiden, kuten sarjoituksen, kielto silloin, kun on ilmeistä, että kyseisiä käytäntöjä sovelletaan ainoastaan kilpailun estämiseksi varaosamarkkinoilla.

| 1.8 | Korjausten laatu, turvallisuus ja kustannukset ovat myös asioita, joita on syytä käsitellä. Korjauspalvelujen tarjoajien kilpailuttaminen vakiolomakkeen avulla vertailukelpoisten tietojen pohjalta on hyvä keino saada aikaan edistystä markkinoilla. ETSK katsoo kuitenkin, että asiassa on mentävä pidemmälle eli on valittava kansalliselta tasolta saatujen kokemusten pohjalta ne taloudelliset kannustimet, jotka todennäköisimmin saavat kuluttajat korjauttamaan tuotteensa. |
| --- | --- |

1.8

Korjausten laatu, turvallisuus ja kustannukset ovat myös asioita, joita on syytä käsitellä. Korjauspalvelujen tarjoajien kilpailuttaminen vakiolomakkeen avulla vertailukelpoisten tietojen pohjalta on hyvä keino saada aikaan edistystä markkinoilla. ETSK katsoo kuitenkin, että asiassa on mentävä pidemmälle eli on valittava kansalliselta tasolta saatujen kokemusten pohjalta ne taloudelliset kannustimet, jotka todennäköisimmin saavat kuluttajat korjauttamaan tuotteensa.

| 1.9 | ETSK muistuttaa, että korjauttaminen koskee kaikkia sidosryhmiä eikä ainoastaan yrityksiä. Komitea pyytää komissiota edistämään kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, joissa opetetaan tuotteiden oikeanlaista huoltoa ja käyttöä ja tiedotetaan korjauttamismahdollisuuksista. |
| --- | --- |

1.9

ETSK muistuttaa, että korjauttaminen koskee kaikkia sidosryhmiä eikä ainoastaan yrityksiä. Komitea pyytää komissiota edistämään kuluttajille suunnattuja valistuskampanjoita, joissa opetetaan tuotteiden oikeanlaista huoltoa ja käyttöä ja tiedotetaan korjauttamismahdollisuuksista.

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1 | Direktiiviehdotus kuuluu säädöskokonaisuuteen, jolla pyritään parantamaan kuluttajan roolia vihreässä siirtymässä. Se on johdonmukainen monien poliittisten tekstien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (joulukuu 2019), kiertotalouden toimintasuunnitelman (maaliskuu 2020) ja uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman (marraskuu 2020) kanssa. |
| --- | --- |

2.1

Direktiiviehdotus kuuluu säädöskokonaisuuteen, jolla pyritään parantamaan kuluttajan roolia vihreässä siirtymässä. Se on johdonmukainen monien poliittisten tekstien, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (joulukuu 2019), kiertotalouden toimintasuunnitelman (maaliskuu 2020) ja uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman (marraskuu 2020) kanssa.

| 2.2 | Euroopan komissio pyrkii edistämään myyntisopimuksen vastaisten tuotteiden korjaamista ja siksi antamaan kuluttajille enemmän valtaa parantamalla heidän mahdollisuuksiaan tehdä kiertotaloutta tukevia valintoja kahdessa keskeisessä vaiheessa:






  1. | ostohetkellä seuraavien seikkojen ansiosta:






  a) | tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva asetusehdotus, johon sisältyy vaatimuksia tuotteiden suunnittelusta ja varaosien saatavuudesta |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Euroopan komissio pyrkii edistämään myyntisopimuksen vastaisten tuotteiden korjaamista ja siksi antamaan kuluttajille enemmän valtaa parantamalla heidän mahdollisuuksiaan tehdä kiertotaloutta tukevia valintoja kahdessa keskeisessä vaiheessa:

1.

ostohetkellä seuraavien seikkojen ansiosta:

a)

tuotteiden ekologista suunnittelua koskeva asetusehdotus, johon sisältyy vaatimuksia tuotteiden suunnittelusta ja varaosien saatavuudesta

| b) | kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vihreässä siirtymässä koskeva direktiiviehdotus, jossa vaaditaan, että myyntipisteessä annetaan tietoa tuotteen kestävyydestä ja korjattavuudesta |
| --- | --- |

b)

kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vihreässä siirtymässä koskeva direktiiviehdotus, jossa vaaditaan, että myyntipisteessä annetaan tietoa tuotteen kestävyydestä ja korjattavuudesta

| 2. | myynnin jälkeen:






  a) | lakisääteistä takuuta koskevaan direktiiviin perustuva mahdollisuus valita tuotteen ostohetkeä seuraavana takuuaikana, haluaako kuluttaja korjauttaa viallisen, myyntisopimuksen vastaisen tavaran vai vaihtaa sen uuteen maksutta. Korjausmahdollisuuden voi jättää valitsematta sellaisissa tapauksissa, joissa korjaaminen on mahdotonta tai siitä aiheutuu suhteettomia kustannuksia jälleenmyyjälle tai korjauttaminen on huomattavan vaivalloista kuluttajalle. |
| --- | --- | --- |

2.

myynnin jälkeen:

a)

lakisääteistä takuuta koskevaan direktiiviin perustuva mahdollisuus valita tuotteen ostohetkeä seuraavana takuuaikana, haluaako kuluttaja korjauttaa viallisen, myyntisopimuksen vastaisen tavaran vai vaihtaa sen uuteen maksutta. Korjausmahdollisuuden voi jättää valitsematta sellaisissa tapauksissa, joissa korjaaminen on mahdotonta tai siitä aiheutuu suhteettomia kustannuksia jälleenmyyjälle tai korjauttaminen on huomattavan vaivalloista kuluttajalle.

| b) | käsiteltävänä oleva korjattavuutta koskeva ehdotus, joka myös kattaa myynnin jälkeisen ajan. |
| --- | --- |

b)

käsiteltävänä oleva korjattavuutta koskeva ehdotus, joka myös kattaa myynnin jälkeisen ajan.

| 2.3 | Ehdotus direktiiviksi tavaroiden korjaamista edistävistä yhteisistä säännöistä kattaa yhdessä lakisääteisen takuun kanssa ja myös lakisääteisen takuuajan päättymisen jälkeen tapaukset, joissa tuote on viallinen tai vahingoittuu. Siihen sisältyy neljä tärkeää velvoitetta:






  — | yleinen korjausvelvollisuus |
| --- | --- | --- |

2.3

Ehdotus direktiiviksi tavaroiden korjaamista edistävistä yhteisistä säännöistä kattaa yhdessä lakisääteisen takuun kanssa ja myös lakisääteisen takuuajan päättymisen jälkeen tapaukset, joissa tuote on viallinen tai vahingoittuu. Siihen sisältyy neljä tärkeää velvoitetta:

—

yleinen korjausvelvollisuus

| — | korjauspalvelua ja korjaajia käsittelevän korjaustietolomakkeen antaminen |
| --- | --- |

—

korjauspalvelua ja korjaajia käsittelevän korjaustietolomakkeen antaminen

| — | korjaamista koskevien tietojen antaminen |
| --- | --- |

—

korjaamista koskevien tietojen antaminen

| — | korjaamista ja korjaajia käsittelevän kansallisen tiedotusalustan perustaminen. |
| --- | --- |

—

korjaamista ja korjaajia käsittelevän kansallisen tiedotusalustan perustaminen.

Yhdellä artiklalla muutetaan kuitenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/771 (2), jossa vahvistetaan säännöt kuluttajien oikeussuojakeinoista, jos tuote ei ole myyntisopimuksen mukainen (lakisääteinen takuu). Siinä säädetään korjaamisen ensisijaisuudesta korvaamiseen nähden, jos korjaaminen maksaa yhtä paljon tai vähemmän kuin tuotteen korvaaminen uudella.

2

3.   Yleiset huomiot

Yleiset huomiot

| 3.1 | ETSK kannattaa direktiiviehdotuksen tavoitteita eli todellisen eurooppalaisen korjauttamisoikeuden edistämistä. Komitea katsoo, että teksti täydentää hyödyllisellä tavalla aiempia tekstejä tuotteiden ekologisesta suunnittelusta, eurooppalaisten kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä ja kuluttajien valistamisesta ympäristöväittämien suhteen. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa direktiiviehdotuksen tavoitteita eli todellisen eurooppalaisen korjauttamisoikeuden edistämistä. Komitea katsoo, että teksti täydentää hyödyllisellä tavalla aiempia tekstejä tuotteiden ekologisesta suunnittelusta, eurooppalaisten kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä ja kuluttajien valistamisesta ympäristöväittämien suhteen.

| 3.2 | Korjaamisen yleistymisen on kuitenkin oltava Euroopan laajuinen tavoite, minkä komissio on hyvin ymmärtänyt. Korjaaminen on keskeinen osa talousmallia, jota EU:n tulee edistää yhdessä talouden toimijoiden (valmistajat, jälleenmyyjät jne.), kuluttajien ja laajemmin EU:n kansalaisten kanssa. ETSK:n näkemys korjauttamisoikeudesta on, että se ei saa jäädä vain muodolliseksi tai teoreettiseksi oikeudeksi. EU:n lainsäädännön perusperiaatteena tulee olla laadukkaan korjaustoiminnan tarjonnan ja kysynnän turvaaminen takaamalla tosiasialliset korjauttamismahdollisuudet ja kannustamalla kuluttajia valitsemaan korjaamisen. |
| --- | --- |

3.2

Korjaamisen yleistymisen on kuitenkin oltava Euroopan laajuinen tavoite, minkä komissio on hyvin ymmärtänyt. Korjaaminen on keskeinen osa talousmallia, jota EU:n tulee edistää yhdessä talouden toimijoiden (valmistajat, jälleenmyyjät jne.), kuluttajien ja laajemmin EU:n kansalaisten kanssa. ETSK:n näkemys korjauttamisoikeudesta on, että se ei saa jäädä vain muodolliseksi tai teoreettiseksi oikeudeksi. EU:n lainsäädännön perusperiaatteena tulee olla laadukkaan korjaustoiminnan tarjonnan ja kysynnän turvaaminen takaamalla tosiasialliset korjauttamismahdollisuudet ja kannustamalla kuluttajia valitsemaan korjaamisen.

| 3.3 | Tuotteiden käyttöiän pidentäminen on keskeinen keino pienentää kulutuksen ympäristövaikutuksia. Pidentämisen on luonnollisesti perustuttava elinkaarianalyysiin: kaikkien tuotteiden käyttöikää ei kannata pidentää ikuisesti. ETSK kannattaakin tulevan ekosuunnitteluasetuksen yhteydessä annettavissa delegoiduissa säädöksissä tuoteluokkakohtaisesti määriteltävää yhteyttä korjausvelvollisuuden ja tuotteen elinkaaren välillä. |
| --- | --- |

3.3

Tuotteiden käyttöiän pidentäminen on keskeinen keino pienentää kulutuksen ympäristövaikutuksia. Pidentämisen on luonnollisesti perustuttava elinkaarianalyysiin: kaikkien tuotteiden käyttöikää ei kannata pidentää ikuisesti. ETSK kannattaakin tulevan ekosuunnitteluasetuksen yhteydessä annettavissa delegoiduissa säädöksissä tuoteluokkakohtaisesti määriteltävää yhteyttä korjausvelvollisuuden ja tuotteen elinkaaren välillä.

| 3.4 | ETSK kannattaa niin ikään liitteessä 2 olevaa luetteloa ensimmäisistä kohdetuotteista. Komitea kannattaa myös ajatusta täydentää tätä luetteloa tuoteluokilla, jotka määritellään edellä kohdassa 3.3 mainituissa delegoiduissa säädöksissä. Tuotteen suunnittelu ja korjattavuus ovat näin ollen automaattisesti yhteydessä kuluttajalle annettaviin tietoihin ja korjausvelvollisuuteen. |
| --- | --- |

3.4

ETSK kannattaa niin ikään liitteessä 2 olevaa luetteloa ensimmäisistä kohdetuotteista. Komitea kannattaa myös ajatusta täydentää tätä luetteloa tuoteluokilla, jotka määritellään edellä kohdassa 3.3 mainituissa delegoiduissa säädöksissä. Tuotteen suunnittelu ja korjattavuus ovat näin ollen automaattisesti yhteydessä kuluttajalle annettaviin tietoihin ja korjausvelvollisuuteen.

| 3.5 | Yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti ajateltuna korjaaminen luo lisäarvoa ja laadukkaita työpaikkoja Eurooppaan. Gaïa-järjestön tutkimuksen mukaan (3) korjaustoiminta luo 404 työpaikkaa 10 000:ta käsiteltyä tonnia kohti eli 50 kertaa enemmän kuin jätehuolto. ETSK pelkää kuitenkin, että ammatillista koulutusta ja teknistä osaamista ei ole tarjolla tarpeeksi, jotta korjauttamisoikeus voisi toteutua käytännössä. Komitea kehottaakin komissiota tiiviissä yhteistyössä ammattialajärjestöjen kanssa ottamaan käyttöön kaikki tarvittavat välineet korjausalan ammattien perus- ja jatkokoulutuksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti ajateltuna korjaaminen luo lisäarvoa ja laadukkaita työpaikkoja Eurooppaan. Gaïa-järjestön tutkimuksen mukaan (3

| 3.6 | Korjaustoiminta voi myös parantaa erityisesti heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien ostovoimaa merkittävästi, sillä nämä joutuvat nykyään usein ostamaan hyvin pian uuden tuotteen aiemmin ostetun tilalle. |
| --- | --- |

3.6

Korjaustoiminta voi myös parantaa erityisesti heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien ostovoimaa merkittävästi, sillä nämä joutuvat nykyään usein ostamaan hyvin pian uuden tuotteen aiemmin ostetun tilalle.

| 3.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on direktiiviehdotuksessaan ottanut asianmukaisesti huomioon tarpeen käsitellä niin takuukautta kuin takuun ulkopuolista ajanjaksoa. Tämä on sitäkin tärkeämpää, koska lakisääteisen takuun kestoa koskevat säännöt ovat erilaisia (kaksi vuotta useimmissa maissa, kolme vuotta Kreikassa, tuotteen arvioitu käyttöikä Suomessa ja Alankomaissa). Avoimuutta ja selkeyttä korjaamiseen liittyvistä käytänteistä on myös parannettava Euroopan tasolla tai jopa yhtenäistettävä oikeudellisten kehysten avulla, jotta korjauttamisoikeus voisi toteutua yleisesti. |
| --- | --- |

3.7

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on direktiiviehdotuksessaan ottanut asianmukaisesti huomioon tarpeen käsitellä niin takuukautta kuin takuun ulkopuolista ajanjaksoa. Tämä on sitäkin tärkeämpää, koska lakisääteisen takuun kestoa koskevat säännöt ovat erilaisia (kaksi vuotta useimmissa maissa, kolme vuotta Kreikassa, tuotteen arvioitu käyttöikä Suomessa ja Alankomaissa). Avoimuutta ja selkeyttä korjaamiseen liittyvistä käytänteistä on myös parannettava Euroopan tasolla tai jopa yhtenäistettävä oikeudellisten kehysten avulla, jotta korjauttamisoikeus voisi toteutua yleisesti.

4.   Erityiset huomiot

Erityiset huomiot

Erityisissä huomioissa esitetään komission ehdotuksiin pohjautuvia parannuksia, joilla tavoitellaan tilannetta, jossa korjauttaminen olisi kuluttajien silmissä houkuttelevampaa kuin tavaran korvaaminen uudella.

4.1   Kuluttajille suunnatun tiedotuksen parantaminen

Kuluttajille suunnatun tiedotuksen parantaminen

| 4.1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa kuluttajille suunnatun tiedotuksen parantamista varmistamalla, että jokaisessa jäsenvaltioissa on alusta, jolla korjausratkaisut esitellään. On tärkeää täsmentää alustan käyttöönottoa ja hallinnointia koskevia edellytyksiä, jotta tiedot olisivat varmasti kattavia ja ajan tasalla. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa kuluttajille suunnatun tiedotuksen parantamista varmistamalla, että jokaisessa jäsenvaltioissa on alusta, jolla korjausratkaisut esitellään. On tärkeää täsmentää alustan käyttöönottoa ja hallinnointia koskevia edellytyksiä, jotta tiedot olisivat varmasti kattavia ja ajan tasalla.

| 4.1.2 | Korjauttaminen edellyttää tietoa korjaamiseen liittyvistä edellytyksistä tavaran uudella korvaamiseen verrattuna. Korjaustietolomakkeen toimittamisvelvollisuus mahdollistaa korjauspalvelujen kilpailuttamisen ja lisää avoimuutta korjaamisen hinnoista, menetelmistä ja laadusta ja auttaa näin kuluttajaa saamaan parempia tarjouksia ja siten turvautumaan korjauttamiseen useammin. ETSK kannattaakin pyrkimystä yhdenmukaistaa korjaajien antamat tiedot eurooppalaisen korjaustietolomakkeen avulla. Komitea kehottaa lainsäätäjiä varmistamaan, että tämä ehdotus on johdonmukainen tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan ehdotuksen ja ympäristöväittämiä koskevan ehdotuksen kanssa. |
| --- | --- |

4.1.2

Korjauttaminen edellyttää tietoa korjaamiseen liittyvistä edellytyksistä tavaran uudella korvaamiseen verrattuna. Korjaustietolomakkeen toimittamisvelvollisuus mahdollistaa korjauspalvelujen kilpailuttamisen ja lisää avoimuutta korjaamisen hinnoista, menetelmistä ja laadusta ja auttaa näin kuluttajaa saamaan parempia tarjouksia ja siten turvautumaan korjauttamiseen useammin. ETSK kannattaakin pyrkimystä yhdenmukaistaa korjaajien antamat tiedot eurooppalaisen korjaustietolomakkeen avulla. Komitea kehottaa lainsäätäjiä varmistamaan, että tämä ehdotus on johdonmukainen tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan ehdotuksen ja ympäristöväittämiä koskevan ehdotuksen kanssa.

| 4.1.3 | ETSK kannattaa niin ikään Euroopan tasolla yhtenäisen tuoteluokkakohtaisen korjattavuuspisteytysjärjestelmän luomista tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan asetusehdotuksen mukaisesti. Komitea on suositellut tätä jo aiemminkin. ETSK kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan tällaisen pisteytyksen käyttöönottoon EU:n yhdentymishankkeen hengessä, jotta ei aiheutettaisi ylimääräisiä kustannuksia sidosryhmille ja sekaannusta kuluttajille. |
| --- | --- |

4.1.3

ETSK kannattaa niin ikään Euroopan tasolla yhtenäisen tuoteluokkakohtaisen korjattavuuspisteytysjärjestelmän luomista tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan asetusehdotuksen mukaisesti. Komitea on suositellut tätä jo aiemminkin. ETSK kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan tällaisen pisteytyksen käyttöönottoon EU:n yhdentymishankkeen hengessä, jotta ei aiheutettaisi ylimääräisiä kustannuksia sidosryhmille ja sekaannusta kuluttajille.

| 4.1.4 | Lisäksi tarvitaan Euroopan laajuinen tiedotus- ja valistuskampanja, jossa tuodaan esiin korjauttamisen hyödyt ja painotetaan periaatetta, jonka mukaan kannattaa ostaa vähemmän mutta parempaa. Valistuskampanjassa on opastettava kuluttajia selkeästi huoltamaan tavaroitaan oikein. ETSK kannattaakin ympäristöväittämiä koskevassa direktiiviehdotuksessa ehdotettuja tämänsuuntaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.1.4

Lisäksi tarvitaan Euroopan laajuinen tiedotus- ja valistuskampanja, jossa tuodaan esiin korjauttamisen hyödyt ja painotetaan periaatetta, jonka mukaan kannattaa ostaa vähemmän mutta parempaa. Valistuskampanjassa on opastettava kuluttajia selkeästi huoltamaan tavaroitaan oikein. ETSK kannattaakin ympäristöväittämiä koskevassa direktiiviehdotuksessa ehdotettuja tämänsuuntaisia toimenpiteitä.

4.2   Korjauttamisen helpottaminen

Korjauttamisen helpottaminen

| 4.2.1 | Korjauttaminen tulee kyseeseen aluksi takuuaikana. Tältä osin ehdotuksessa korostetaan aiheellisesti korjauttamisen ensisijaisuutta tuotteen uudella korvaamiseen nähden. ETSK kannatti tätä jo lausunnossaan ”Kuluttajat ja vihreä siirtymä” (4). Jos korjaaminen maksaa yhä paljon tai vähemmän kuin uudella korvaaminen, myyjän täytyy korjata tavara, ellei se ole mahdotonta tai kohtuutonta. Tämä vaikuttaa myös kuluttajan oikeuteen valita uudella korvaamisen ja korjaamisen välillä. Kuluttajalla säilyy kuitenkin mahdollisuus pyytää tuotteen korvaamista uudella, jos korjauttaminen on huomattavan vaivalloista eli jos kyse on esimerkiksi jokapäiväisessä elämässä tai työssä tarvittavista tuotteista. |
| --- | --- |

4.2.1

Korjauttaminen tulee kyseeseen aluksi takuuaikana. Tältä osin ehdotuksessa korostetaan aiheellisesti korjauttamisen ensisijaisuutta tuotteen uudella korvaamiseen nähden. ETSK kannatti tätä jo lausunnossaan ”Kuluttajat ja vihreä siirtymä” (4

| 4.2.2 | Lisäksi ETSK katsoo, että jälleenmyyjän mahdollisuus vaatia valmistajaa vastuuseen olisi sisällytettävä pakottavaan lainsäädäntöön ja tämä oikeus siten taattava, jotta korjaaminen olisi toteuttamiskelpoinen ja taloudellisesti mahdollinen ratkaisu. Samalla kun jälleenmyyjään kohdistetaan korjausvelvollisuus kustannuksista riippumatta, jälleenmyyjälle on annettava tosiasiallinen mahdollisuus kääntyä valmistajan puoleen varaosien saamiseksi tai kustannusten jakamiseksi. Velvollisuuden on oltava riittävän yksinkertaisesti toteutettavissa, jotta myös pk-yritykset pystyvät täyttämään sen. |
| --- | --- |

4.2.2

Lisäksi ETSK katsoo, että jälleenmyyjän mahdollisuus vaatia valmistajaa vastuuseen olisi sisällytettävä pakottavaan lainsäädäntöön ja tämä oikeus siten taattava, jotta korjaaminen olisi toteuttamiskelpoinen ja taloudellisesti mahdollinen ratkaisu. Samalla kun jälleenmyyjään kohdistetaan korjausvelvollisuus kustannuksista riippumatta, jälleenmyyjälle on annettava tosiasiallinen mahdollisuus kääntyä valmistajan puoleen varaosien saamiseksi tai kustannusten jakamiseksi. Velvollisuuden on oltava riittävän yksinkertaisesti toteutettavissa, jotta myös pk-yritykset pystyvät täyttämään sen.

| 4.2.3 | Yksi tekstissä esitetty tärkeä edistysaskel on tuottajan velvollisuus korjata tavaransa lakisääteisen takuuajan päätyttyäkin. Kilpailusyistä on tärkeää, että velvollisuus koskee myös EU:n ulkopuolisia tuottajia. ETSK muistuttaakin tarpeesta saada valtuutetut edustajat tai jopa jakelukeskukset vastuun piiriin. |
| --- | --- |

4.2.3

Yksi tekstissä esitetty tärkeä edistysaskel on tuottajan velvollisuus korjata tavaransa lakisääteisen takuuajan päätyttyäkin. Kilpailusyistä on tärkeää, että velvollisuus koskee myös EU:n ulkopuolisia tuottajia. ETSK muistuttaakin tarpeesta saada valtuutetut edustajat tai jopa jakelukeskukset vastuun piiriin.

| 4.2.4 | Korjauspalvelujen alueellinen verkosto on toinen korjauttamisen yleistymisen tärkeä edellytys. ETSK katsoo, että Euroopassa on oltava enemmän korjaajia ja että korjausalan ammatillista koulutusta on siksi edistettävä määrätietoisella politiikalla. Se on sitäkin tärkeämpää, koska korjaajan ammatti on muuttunut suuresti digitalisaation ja verkkoon liitettyjen esineiden myötä. Koulutuksen lisäksi on myös tarjottava hyväpalkkaisia ja laadukkaita työpaikkoja, sillä monissa jäsenvaltioissa on jo nyt pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä erityisesti käsiteollisuudessa. |
| --- | --- |

4.2.4

Korjauspalvelujen alueellinen verkosto on toinen korjauttamisen yleistymisen tärkeä edellytys. ETSK katsoo, että Euroopassa on oltava enemmän korjaajia ja että korjausalan ammatillista koulutusta on siksi edistettävä määrätietoisella politiikalla. Se on sitäkin tärkeämpää, koska korjaajan ammatti on muuttunut suuresti digitalisaation ja verkkoon liitettyjen esineiden myötä. Koulutuksen lisäksi on myös tarjottava hyväpalkkaisia ja laadukkaita työpaikkoja, sillä monissa jäsenvaltioissa on jo nyt pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä erityisesti käsiteollisuudessa.

| 4.2.5 | Korjauspalvelujen kehittäminen edellyttää sitä, että riippumattomilla korjaajilla on samat mahdollisuudet kuin tuottajien valtuuttamilla korjaajilla. ETSK katsoo niin ikään, että komission olisi autettava ja kannustettava kehittämään uudenlaisia liiketoimintamalleja, kuten ammattikorjauspalveluita, korjaamoita ja korjauskahviloita, jotta korjauspalveluita olisi saatavilla mahdollisimman monissa paikoissa. |
| --- | --- |

4.2.5

Korjauspalvelujen kehittäminen edellyttää sitä, että riippumattomilla korjaajilla on samat mahdollisuudet kuin tuottajien valtuuttamilla korjaajilla. ETSK katsoo niin ikään, että komission olisi autettava ja kannustettava kehittämään uudenlaisia liiketoimintamalleja, kuten ammattikorjauspalveluita, korjaamoita ja korjauskahviloita, jotta korjauspalveluita olisi saatavilla mahdollisimman monissa paikoissa.

4.3   Tuotteiden korjattavuuden edistäminen suunnitteluvaiheessa ja myöhemmin

Tuotteiden korjattavuuden edistäminen suunnitteluvaiheessa ja myöhemmin

| 4.3.1 | Suunnitellun vanhenemisen käytännöt ovat tosiasiallisia korjaamisen esteitä, mutta ETSK toteaa, että niitä käsitellään yksityiskohtaisemmin muissa direktiiveissä. |
| --- | --- |

4.3.1

Suunnitellun vanhenemisen käytännöt ovat tosiasiallisia korjaamisen esteitä, mutta ETSK toteaa, että niitä käsitellään yksityiskohtaisemmin muissa direktiiveissä.

| 4.3.2 | Olisi kuitenkin johdonmukaista, että komissio vaatisi tarkasteltavana olevan korjaamista käsittelevän tekstin perusteella jäsenvaltioita kieltämään kaikenlaiset tahalliset käytännöt, joilla korjaaminen tehdään mahdottomaksi. Korjauttamisoikeus ei voi toteutua, jos tavarat on suunniteltu niin, ettei niitä voida korjata. |
| --- | --- |

4.3.2

Olisi kuitenkin johdonmukaista, että komissio vaatisi tarkasteltavana olevan korjaamista käsittelevän tekstin perusteella jäsenvaltioita kieltämään kaikenlaiset tahalliset käytännöt, joilla korjaaminen tehdään mahdottomaksi. Korjauttamisoikeus ei voi toteutua, jos tavarat on suunniteltu niin, ettei niitä voida korjata.

| 4.3.3 | Sarjoitus ja täsmäyttäminen ovat käytäntöjä, jotka haittaavat tuotteen osien korvaamista tai estävät sen, kun tavaran osaan on merkitty sarjanumero. Jos sarjanumeroitu osa vaihdetaan eikä numero ole sama kuin emolevylle kirjattu numero, emolevy muuttaa laitteen toimintaa tai estää sen. Tämän käytännön seurauksena tuotteen voi korjata vain valmistajan valtuuttamaan tai sertifioimaan tekniseen verkostoon kuuluva taho, eivät riippumattomat korjaajat tai uudelleenkokoajat. Myöskään kiertotaloudesta saatavia osia ei voida käyttää. ETSK pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään tällaiset käytännöt ja määräämään niistä seuraamuksia, sillä ne estävät korjauttamisen tahallisesti. |
| --- | --- |

4.3.3

Sarjoitus ja täsmäyttäminen ovat käytäntöjä, jotka haittaavat tuotteen osien korvaamista tai estävät sen, kun tavaran osaan on merkitty sarjanumero. Jos sarjanumeroitu osa vaihdetaan eikä numero ole sama kuin emolevylle kirjattu numero, emolevy muuttaa laitteen toimintaa tai estää sen. Tämän käytännön seurauksena tuotteen voi korjata vain valmistajan valtuuttamaan tai sertifioimaan tekniseen verkostoon kuuluva taho, eivät riippumattomat korjaajat tai uudelleenkokoajat. Myöskään kiertotaloudesta saatavia osia ei voida käyttää. ETSK pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kieltämään tällaiset käytännöt ja määräämään niistä seuraamuksia, sillä ne estävät korjauttamisen tahallisesti.

| 4.3.4 | Tuotteiden ekologista suunnittelua koskevassa asetusehdotuksessa säädetään, kuinka kauan varaosia on tuoteluokittain oltava saatavilla. ETSK pyytää kuitenkin komissiota suosimaan varaosien valmistamista 3D-tulostuksen avulla raaka-ainepulasta johtuvien haasteiden vuoksi. Tämä edellyttää, että kun tuottajat lopettavat varaosien valmistuksen, ne julkaisevat osien 3D-kaaviot, niin kuin osa tuottajista on viime vuosina jo tehnytkin. ETSK pyytää komissiota arvioimaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan kehyksen tulevan uudistuksen yhteydessä mahdollisuutta edistää varaosia koskevien tietojen jakamista ja tietojen julkaisemista tiedotusalustalla. |
| --- | --- |

4.3.4

Tuotteiden ekologista suunnittelua koskevassa asetusehdotuksessa säädetään, kuinka kauan varaosia on tuoteluokittain oltava saatavilla. ETSK pyytää kuitenkin komissiota suosimaan varaosien valmistamista 3D-tulostuksen avulla raaka-ainepulasta johtuvien haasteiden vuoksi. Tämä edellyttää, että kun tuottajat lopettavat varaosien valmistuksen, ne julkaisevat osien 3D-kaaviot, niin kuin osa tuottajista on viime vuosina jo tehnytkin. ETSK pyytää komissiota arvioimaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan kehyksen tulevan uudistuksen yhteydessä mahdollisuutta edistää varaosia koskevien tietojen jakamista ja tietojen julkaisemista tiedotusalustalla.

| 4.3.5 | ETSK toivoo, että EU tukee laitteiden kunnostustoimintaa siltä osin kuin sillä on samat taloudelliset ja ekologiset tavoitteet kuin korjaamisella. |
| --- | --- |

4.3.5

ETSK toivoo, että EU tukee laitteiden kunnostustoimintaa siltä osin kuin sillä on samat taloudelliset ja ekologiset tavoitteet kuin korjaamisella.

4.4   Korjauskustannuksiin puuttuminen

Korjauskustannuksiin puuttuminen

| 4.4.1 | Korjauskustannukset ovat yksi suurimmista korjaamisen esteistä. Direktiiviehdotuksen säännöksiä olisikin syytä täydentää ehdotuksilla siitä, miten kuluttajalle korjaamisesta aiheutuvia kustannuksia voidaan alentaa. |
| --- | --- |

4.4.1

Korjauskustannukset ovat yksi suurimmista korjaamisen esteistä. Direktiiviehdotuksen säännöksiä olisikin syytä täydentää ehdotuksilla siitä, miten kuluttajalle korjaamisesta aiheutuvia kustannuksia voidaan alentaa.

| 4.4.2 | ETSK uskoo, että yleisesti käyttöön otettava korjaustietolomake, jonka avulla saa tietoon korjauksen hinnan ja voi kilpailuttaa korjaajia, helpottaa lakisääteisen takuun ulkopuolista korjauttamista ja auttaa pienentämään korjaamisen kustannuksia. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK uskoo, että yleisesti käyttöön otettava korjaustietolomake, jonka avulla saa tietoon korjauksen hinnan ja voi kilpailuttaa korjaajia, helpottaa lakisääteisen takuun ulkopuolista korjauttamista ja auttaa pienentämään korjaamisen kustannuksia.

| 4.4.3 | EU voisi pyrkiä alentamaan korjauskustannuksia kannustamalla hyödyntämään käytettyjä varaosia. ETSK pitää valitettavana, että käytettyjen tavaroiden ja materiaalien ja turvallisten, kierrätettyjen varaosien markkinat ovat toistaiseksi vielä melko rajalliset eikä niillä esiinny juurikaan kilpailua vajavaisen infrastruktuurin ja tarvittavan lainsäädännön puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

4.4.3

EU voisi pyrkiä alentamaan korjauskustannuksia kannustamalla hyödyntämään käytettyjä varaosia. ETSK pitää valitettavana, että käytettyjen tavaroiden ja materiaalien ja turvallisten, kierrätettyjen varaosien markkinat ovat toistaiseksi vielä melko rajalliset eikä niillä esiinny juurikaan kilpailua vajavaisen infrastruktuurin ja tarvittavan lainsäädännön puuttumisen vuoksi.

| 4.4.4 | Komission on myös mentävä pidemmälle ja ryhdyttävä konkreettisiin toimiin, jotta korjaamisen hintasignaali olisi suotuisampi. Komission on vaadittava jäsenvaltioita toteuttamaan tämänsuuntaisia toimia. ETSK katsoo, että korjaamisen edistämiseksi on olennaisen tärkeää ottaa käyttöön verokannustimia tai muita korvaustoimenpiteitä. On valittava kansalliselta tasolta jo saatujen kokemusten perusteella, mitkä välineet ovat tehokkaimpia piristämään käytettyjen tavaroiden ja korjauspalvelujen markkinoita. |
| --- | --- |

4.4.4

Komission on myös mentävä pidemmälle ja ryhdyttävä konkreettisiin toimiin, jotta korjaamisen hintasignaali olisi suotuisampi. Komission on vaadittava jäsenvaltioita toteuttamaan tämänsuuntaisia toimia. ETSK katsoo, että korjaamisen edistämiseksi on olennaisen tärkeää ottaa käyttöön verokannustimia tai muita korvaustoimenpiteitä. On valittava kansalliselta tasolta jo saatujen kokemusten perusteella, mitkä välineet ovat tehokkaimpia piristämään käytettyjen tavaroiden ja korjauspalvelujen markkinoita.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/strategy/intellectual-property/industrial-design-protection_fi

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/771, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, tietyistä tavarakauppaa koskeviin sopimuksiin liittyvistä seikoista, asetuksen (EU) 2017/2394 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta sekä direktiivin 1999/44/EY kumoamisesta (EUVL L 136, 22.5.2019, s. 28).

2

(3)  Gaïa, Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution, 2021.

3

Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista” (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) (EUVL C 443, 22.11.2022, s. 75).

4

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2009/102/EY ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta digitaalisten välineiden ja prosessien käytön laajentamiseksi ja parantamiseksi yhtiöoikeuden alalla”

(COM(2023) 177 final – 2023/0089 (COD))

(2023/C 293/12)

| Esittelijä: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Franca SALIS-MADINIER

Franca SALIS-MADINIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.4.2023
  Euroopan unionin neuvosto, 21.4.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.6.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 199/2/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.4.2023

Euroopan unionin neuvosto, 21.4.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

2.6.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

199/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jolla pyritään sekä lisäämään kaupparekisterien yhteenliittämisjärjestelmän (BRIS) kautta julkisesti saatavilla olevien yhtiöitä koskevien tietojen määrää että parantamaan näiden tietojen paikkansapitävyyttä ja luotettavuutta. Ehdotus hyödyttänee paitsi pk-yrityksiä, jotka tarvitsevat luotettavaa tietoa rajatylittävän toimintansa tueksi, myös muita sidosryhmiä, joille on etua liiketoiminnan avoimuudesta, kuten suuryrityksiä, osakkeenomistajia, velkojia, kuluttajia ja työntekijöitä. Ehdotuksen on myös tarkoitus auttaa yrityksiä vähentämään kustannuksia ja säästämään aikaa rajatylittävissä tilanteissa tarvittavien tietojen toimittamisessa. Ehdotus helpottaa edelleen sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden täysimääräistä hyödyntämistä. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen, jolla pyritään sekä lisäämään kaupparekisterien yhteenliittämisjärjestelmän (BRIS) kautta julkisesti saatavilla olevien yhtiöitä koskevien tietojen määrää että parantamaan näiden tietojen paikkansapitävyyttä ja luotettavuutta. Ehdotus hyödyttänee paitsi pk-yrityksiä, jotka tarvitsevat luotettavaa tietoa rajatylittävän toimintansa tueksi, myös muita sidosryhmiä, joille on etua liiketoiminnan avoimuudesta, kuten suuryrityksiä, osakkeenomistajia, velkojia, kuluttajia ja työntekijöitä. Ehdotuksen on myös tarkoitus auttaa yrityksiä vähentämään kustannuksia ja säästämään aikaa rajatylittävissä tilanteissa tarvittavien tietojen toimittamisessa. Ehdotus helpottaa edelleen sisämarkkinoiden ja digitaalisten sisämarkkinoiden täysimääräistä hyödyntämistä.

| 1.2 | ETSK kannattaa digitaalisten välineiden käytön laajentamista, jotta voidaan varmistaa rajatylittävään toimintaan osallistuvien yritysten ja viranomaisten välinen viestintä, sekä oletusarvoisen digitaalisuuden periaatteen edistämistä edellyttäen, että ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannattaa digitaalisten välineiden käytön laajentamista, jotta voidaan varmistaa rajatylittävään toimintaan osallistuvien yritysten ja viranomaisten välinen viestintä, sekä oletusarvoisen digitaalisuuden periaatteen edistämistä edellyttäen, että ketään ei jätetä jälkeen.

| 1.3 | ETSK kannattaa ehdotusta laajentaa soveltamisalaa siten, että se kattaa henkilöyhtiöt, konsernit ja kolmansien maiden yhtiöiden sivuliikkeet (7, 13, 13 a, 14 ja 36 artikla). Koska myös osuuskunnat ja säätiöt vastaavat huomattavasta määrästä liiketoimintaa, ETSK suosittaa, että direktiivin soveltamisalaa laajennetaan edelleen niin, että se kattaa myös tämäntyyppiset yritykset ja että siinä edellytetään pääsyä BRIS-järjestelmään, jos tällaisia yrityksiä koskevat tiedot sisältyvät jo kansallisiin rekistereihin. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kannattaa ehdotusta laajentaa soveltamisalaa siten, että se kattaa henkilöyhtiöt, konsernit ja kolmansien maiden yhtiöiden sivuliikkeet (7, 13, 13 a, 14 ja 36 artikla). Koska myös osuuskunnat ja säätiöt vastaavat huomattavasta määrästä liiketoimintaa, ETSK suosittaa, että direktiivin soveltamisalaa laajennetaan edelleen niin, että se kattaa myös tämäntyyppiset yritykset ja että siinä edellytetään pääsyä BRIS-järjestelmään, jos tällaisia yrityksiä koskevat tiedot sisältyvät jo kansallisiin rekistereihin.

| 1.4 | ETSK kannattaa vaatimusta, jonka mukaan yritysten on asetettava saataville kansalliseen rekisteriin ja BRIS-järjestelmään tiedot liikkeenjohdon sekä pääasiallisen taloudellisen toiminnan sijaintipaikasta (14 artikla). ETSK kannattaa sitä, että vuosittain toimitettavien ja ajan tasalle saatettavien tietojen luetteloa laajennetaan sisällyttämällä siihen työntekijöiden lukumäärä, toimialat (NACE-koodi) ja EU:n yhtiöoikeuden (rajatylittäviä yhtiömuodon muutoksia, sulautumisia ja jakautumisia koskeva direktiivi, eurooppayhtiöitä ja eurooppaosuuskuntia koskeva lainsäädäntö) nojalla perustettujen yritysten osalta sopimukset työntekijöille tiedottamisesta, heidän kuulemisestaan ja heidän osallistumisoikeuksistaan. |
| --- | --- |

1.4

ETSK kannattaa vaatimusta, jonka mukaan yritysten on asetettava saataville kansalliseen rekisteriin ja BRIS-järjestelmään tiedot liikkeenjohdon sekä pääasiallisen taloudellisen toiminnan sijaintipaikasta (14 artikla). ETSK kannattaa sitä, että vuosittain toimitettavien ja ajan tasalle saatettavien tietojen luetteloa laajennetaan sisällyttämällä siihen työntekijöiden lukumäärä, toimialat (NACE-koodi) ja EU:n yhtiöoikeuden (rajatylittäviä yhtiömuodon muutoksia, sulautumisia ja jakautumisia koskeva direktiivi, eurooppayhtiöitä ja eurooppaosuuskuntia koskeva lainsäädäntö) nojalla perustettujen yritysten osalta sopimukset työntekijöille tiedottamisesta, heidän kuulemisestaan ja heidän osallistumisoikeuksistaan.

| 1.5 | ETSK kannattaa BRIS-järjestelmän yhdistämistä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien yhteenliittämisjärjestelmään (BORIS) ja maksukyvyttömyysrekisterien yhteenliittämisjärjestelmään (IRI) sekä eurooppalaisen yksilöllisen yritystunnisteen (EUID-tunnisteen) käyttöä eri järjestelmiin tallennettujen tietojen linkittämiseksi (22 artikla). BRIS-järjestelmän olisi myös sisällettävä tietoja liiketoimintakiellossa olevista johtajista sekä mahdollistettava aiempaa tehokkaampi yhtiöiden haku toiminta-alan (NACE-koodi) ja koon (työntekijöiden lukumäärä ja tulot) perusteella. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaa BRIS-järjestelmän yhdistämistä tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien yhteenliittämisjärjestelmään (BORIS) ja maksukyvyttömyysrekisterien yhteenliittämisjärjestelmään (IRI) sekä eurooppalaisen yksilöllisen yritystunnisteen (EUID-tunnisteen) käyttöä eri järjestelmiin tallennettujen tietojen linkittämiseksi (22 artikla). BRIS-järjestelmän olisi myös sisällettävä tietoja liiketoimintakiellossa olevista johtajista sekä mahdollistettava aiempaa tehokkaampi yhtiöiden haku toiminta-alan (NACE-koodi) ja koon (työntekijöiden lukumäärä ja tulot) perusteella.

| 1.6 | ETSK kannattaa velvoitetta suorittaa yritysten perustamisen yhteydessä yhdenmukaistetun luettelon mukainen tarkistus (ennakkovalvontaa koskeva 10 artikla), mutta suosittaa, että luetteloon lisätään yrityksen perustamiseen osallistuvien henkilöiden henkilöllisyyden todentaminen ja myös tieto siitä, koskeeko heitä jossakin EU:n jäsenvaltiossa kielto toimia johtotehtävissä (”liiketoimintakieltoon asetettu johtaja”). Komitea suosittaa niin ikään, että ennakkovalvonta ulotetaan koskemaan EU:n yhtiöoikeuteen (rajatylittäviä yhtiömuodon muutoksia, sulautumisia ja jakautumisia koskeva direktiivi, eurooppayhtiöitä ja eurooppaosuuskuntia koskeva lainsäädäntö) perustuvaa yritysten uudelleenorganisointia ja että tarkistettavien seikkojen luetteloon lisätään sen selvittäminen, onko tällaisessa lainsäädännössä vaaditut työntekijöille tiedottamista sekä heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevat sopimukset tehty. |
| --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa velvoitetta suorittaa yritysten perustamisen yhteydessä yhdenmukaistetun luettelon mukainen tarkistus (ennakkovalvontaa koskeva 10 artikla), mutta suosittaa, että luetteloon lisätään yrityksen perustamiseen osallistuvien henkilöiden henkilöllisyyden todentaminen ja myös tieto siitä, koskeeko heitä jossakin EU:n jäsenvaltiossa kielto toimia johtotehtävissä (”liiketoimintakieltoon asetettu johtaja”). Komitea suosittaa niin ikään, että ennakkovalvonta ulotetaan koskemaan EU:n yhtiöoikeuteen (rajatylittäviä yhtiömuodon muutoksia, sulautumisia ja jakautumisia koskeva direktiivi, eurooppayhtiöitä ja eurooppaosuuskuntia koskeva lainsäädäntö) perustuvaa yritysten uudelleenorganisointia ja että tarkistettavien seikkojen luetteloon lisätään sen selvittäminen, onko tällaisessa lainsäädännössä vaaditut työntekijöille tiedottamista sekä heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevat sopimukset tehty.

| 1.7 | Paikkansapitävät ja luotettavat tiedot ovat sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja yritysten rajatylittävän toiminnan tärkeä edellytys. ETSK kannattaa velvollisuutta pitää rekisterien tiedot ajantasaisina (15 artikla), mutta suosittaa 28 ja 40 artiklan vahvistamista sen varmistamiseksi, että velvoitteiden noudattamatta jättämisestä määrättävät seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

1.7

Paikkansapitävät ja luotettavat tiedot ovat sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja yritysten rajatylittävän toiminnan tärkeä edellytys. ETSK kannattaa velvollisuutta pitää rekisterien tiedot ajantasaisina (15 artikla), mutta suosittaa 28 ja 40 artiklan vahvistamista sen varmistamiseksi, että velvoitteiden noudattamatta jättämisestä määrättävät seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia.

| 1.8 | ETSK kannattaa EU-yhtiötodistuksen käyttöönottoa (16 b artikla). Komitea suosittaa kuitenkin, että todistukseen sisällytettävien tietojen luetteloon lisätään työntekijöiden lukumäärä ja NACE-toimiala(t). Nämä tiedot olisi saatettava ajan tasalle vuosittain. Luettelo henkilöyhtiöistä toimitettavista tiedoista olisi yhdenmukaistettava osakeyhtiöiltä vaadittavan luettelon kanssa. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kannattaa EU-yhtiötodistuksen käyttöönottoa (16 b artikla). Komitea suosittaa kuitenkin, että todistukseen sisällytettävien tietojen luetteloon lisätään työntekijöiden lukumäärä ja NACE-toimiala(t). Nämä tiedot olisi saatettava ajan tasalle vuosittain. Luettelo henkilöyhtiöistä toimitettavista tiedoista olisi yhdenmukaistettava osakeyhtiöiltä vaadittavan luettelon kanssa.

| 1.9 | ETSK suosittaa, että 16 c artiklaa (digitaalinen EU-valtakirja) vahvistetaan edellyttämällä korkeimman varmuustason soveltamista niiden henkilöiden henkilöllisyyden todentamiseksi, joilla on valtuudet edustaa yritystä, ja sen tarkistamista, onko kyseinen henkilö asetettu liiketoimintakieltoon EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.9

ETSK suosittaa, että 16 c artiklaa (digitaalinen EU-valtakirja) vahvistetaan edellyttämällä korkeimman varmuustason soveltamista niiden henkilöiden henkilöllisyyden todentamiseksi, joilla on valtuudet edustaa yritystä, ja sen tarkistamista, onko kyseinen henkilö asetettu liiketoimintakieltoon EU:n jäsenvaltioissa.

| 1.10 | ETSK kannattaa tietyin varauksin yhden kerran periaatetta (jonka mukaan yritystietoja ei tarvitse toimittaa toistamiseen), kun yhdestä jäsenvaltiosta peräisin oleva yritys perustaa tytäryhtiöitä tai sivuliikkeitä toiseen jäsenvaltioon. Jotta jäsenvaltiot eivät olisi pakotettuja pidättymään tietojen oikeellisuuden tarkastuksista, silloin kun on perusteltua syytä epäillä, että toinen jäsenvaltio ei ole antanut riittävää varmuutta rekisterissään olevien tietojen luotettavuudesta, 16 e artiklaa (suojatoimet perustellun epäilyn tapauksessa) olisi laajennettava siten, että jäsenvaltio voi tällaisessa tapauksessa kieltäytyä hyväksymästä toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevia tietoja. |
| --- | --- |

1.10

ETSK kannattaa tietyin varauksin yhden kerran periaatetta (jonka mukaan yritystietoja ei tarvitse toimittaa toistamiseen), kun yhdestä jäsenvaltiosta peräisin oleva yritys perustaa tytäryhtiöitä tai sivuliikkeitä toiseen jäsenvaltioon. Jotta jäsenvaltiot eivät olisi pakotettuja pidättymään tietojen oikeellisuuden tarkastuksista, silloin kun on perusteltua syytä epäillä, että toinen jäsenvaltio ei ole antanut riittävää varmuutta rekisterissään olevien tietojen luotettavuudesta, 16 e artiklaa (suojatoimet perustellun epäilyn tapauksessa) olisi laajennettava siten, että jäsenvaltio voi tällaisessa tapauksessa kieltäytyä hyväksymästä toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevia tietoja.

2.   Yleistä

Yleistä

| 2.1 | Ehdotuksella pyritään lisäämään yrityksiä koskevaa avoimuutta ja vahvistamaan jäsenvaltioiden välistä luottamusta sekä julkishallintojen verkottumista samalla kun vähennetään yhtiöiden ja muiden sidosryhmien hallinnollista taakkaa rajatylittävissä tilanteissa. Ehdotuksella pyritään erityisesti lisäämään BRIS-järjestelmän kautta julkisesti saatavilla olevan yhtiöitä koskevan tiedon määrää, varmistamaan, että kaupparekistereissä olevat yritystiedot ovat paikkansapitäviä, luotettavia ja ajantasaisia, ja vähentämään byrokratiaa, kun yritykset käyttävät kaupparekistereistä saatuja yritystietoja rajatylittävissä tilanteissa. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotuksella pyritään lisäämään yrityksiä koskevaa avoimuutta ja vahvistamaan jäsenvaltioiden välistä luottamusta sekä julkishallintojen verkottumista samalla kun vähennetään yhtiöiden ja muiden sidosryhmien hallinnollista taakkaa rajatylittävissä tilanteissa. Ehdotuksella pyritään erityisesti lisäämään BRIS-järjestelmän kautta julkisesti saatavilla olevan yhtiöitä koskevan tiedon määrää, varmistamaan, että kaupparekistereissä olevat yritystiedot ovat paikkansapitäviä, luotettavia ja ajantasaisia, ja vähentämään byrokratiaa, kun yritykset käyttävät kaupparekistereistä saatuja yritystietoja rajatylittävissä tilanteissa.

| 2.2 | Byrokratiaa ja hallinnollista taakkaa pyritään vähentämään ottamalla käyttöön EU-yhtiötodistus ja monikielinen vakiomalli digitaalista EU-valtakirjaa varten, laajentamalla yhden kerran periaatteen soveltamista tilanteessa, jossa yritys perustetaan toiseen EU:n jäsenvaltioon, ja poistamalla muodollisuuksia, kuten apostille-todistusta tai yrityksen asiakirjojen oikeaksi todistettuja käännöksiä koskevan vaatimuksen. Vaikutustenarviointi osoitti, että edellä mainitut muutokset vähentävät EU:n yrityksille hallinnollisista vaatimuksista aiheutuvia kustannuksia noin 437 miljoonalla eurolla vuodessa. |
| --- | --- |

2.2

Byrokratiaa ja hallinnollista taakkaa pyritään vähentämään ottamalla käyttöön EU-yhtiötodistus ja monikielinen vakiomalli digitaalista EU-valtakirjaa varten, laajentamalla yhden kerran periaatteen soveltamista tilanteessa, jossa yritys perustetaan toiseen EU:n jäsenvaltioon, ja poistamalla muodollisuuksia, kuten apostille-todistusta tai yrityksen asiakirjojen oikeaksi todistettuja käännöksiä koskevan vaatimuksen. Vaikutustenarviointi osoitti, että edellä mainitut muutokset vähentävät EU:n yrityksille hallinnollisista vaatimuksista aiheutuvia kustannuksia noin 437 miljoonalla eurolla vuodessa.

| 2.3 | Eräs ehdotuksen kannalta merkityksellinen aloite on komission tiedonanto ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (1), jossa asetetaan digitalisaatiota koskevat EU:n tavoitteet. Ehdotuksella vastataan yleisesti havaittuun tarpeeseen parantaa rekisterien toimintaa sekä niiden vuorovaikutusta yritysten, käyttäjien ja viranomaisten kanssa, myös rajatylittävissä yhteyksissä. Toinen aloite on pyrkimys vähentää esteitä, jotka haittaavat pk-yritysten rajatylittävää liiketoimintaa, kuten esitetään komission tiedonannoissa ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen” (2) ja ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (3). Sekä tietojen antamista koskeva yhden kerran periaate että käännöksiä ja apostille-todistuksia koskevien vaatimusten vähentäminen auttavat pk-yrityksiä saavuttamaan nämä tavoitteet. |
| --- | --- |

2.3

Eräs ehdotuksen kannalta merkityksellinen aloite on komission tiedonanto ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (1

2

3

| 2.4 | Yritysten avoimuus on tunnustettu tehokkaaksi keinoksi estää yritysten väärinkäytöksiä. Ehdotus auttaa vastaamaan tarpeeseen saada luotettavampaa tietoa yrityksistä ja lisätä toimitettujen tietojen avoimuutta ja luotettavuutta. Ehdotuksella myös puututaan laajalle levinneeseen yritysten väärinkäytösten ongelmaan, kuten verojen ja työnormien kiertämiseen, rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen ja kuluttajapetoksiin (4) (5). Tällaiset yritysten väärinkäytökset ovat mahdollisia esimerkiksi postilaatikkoyritysten ja identiteettivarkauksien kaltaisten käytäntöjen ja yritysryhmiä ja omistusketjuja koskevan avoimuuden puutteen johdosta ja siitä syystä, että kansallisten sääntelyjärjestelmien eroja sekä vaikeuksia sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvässä rajatylittävässä yhteistyössä käytetään hyväksi (6). Äskettäin tehty tutkimus osoitti, että postilaatikkoyritykset ovat laajalle levinnyt ilmiö EU:ssa (7). Sidosryhmille keskeisiä tietoja, kuten tietoa liikkeenjohdon tai pääasiallisen taloudellisen toiminnan sijaintipaikasta, löytyy harvoin yritysrekistereistä. Lisäksi annetut tiedot ovat usein vanhentuneita, eikä niiden luotettavuudesta ole varmuutta. |
| --- | --- |

2.4

Yritysten avoimuus on tunnustettu tehokkaaksi keinoksi estää yritysten väärinkäytöksiä. Ehdotus auttaa vastaamaan tarpeeseen saada luotettavampaa tietoa yrityksistä ja lisätä toimitettujen tietojen avoimuutta ja luotettavuutta. Ehdotuksella myös puututaan laajalle levinneeseen yritysten väärinkäytösten ongelmaan, kuten verojen ja työnormien kiertämiseen, rahanpesuun, terrorismin rahoitukseen ja kuluttajapetoksiin (4

5

6

7

| 2.5 | Avoimuuden lisäämiseksi entisestään ehdotetun direktiivin soveltamisalaan olisi sisällytettävä myös osuuskunnat ja säätiöt, ja niitä koskevat tiedot olisi asetettava saataville BRIS-järjestelmän kautta, mikäli kyseiset tiedot sisältyvät kansallisiin yhtiörekistereihin. Koska huomattavaa osaa liiketoiminnasta EU:ssa harjoitetaan näiden oikeudellisten muotojen puitteissa, niiden sulkeminen soveltamisalan ulkopuolelle jättäisi avoimuuteen suuren aukon. |
| --- | --- |

2.5

Avoimuuden lisäämiseksi entisestään ehdotetun direktiivin soveltamisalaan olisi sisällytettävä myös osuuskunnat ja säätiöt, ja niitä koskevat tiedot olisi asetettava saataville BRIS-järjestelmän kautta, mikäli kyseiset tiedot sisältyvät kansallisiin yhtiörekistereihin. Koska huomattavaa osaa liiketoiminnasta EU:ssa harjoitetaan näiden oikeudellisten muotojen puitteissa, niiden sulkeminen soveltamisalan ulkopuolelle jättäisi avoimuuteen suuren aukon.

| 2.6 | Liikkeenjohdon sekä pääasiallisen taloudellisen toiminnan sijaintipaikan lisääminen yrityksiltä vaadittaviin tietoihin on perusteltua sen vuoksi, että toimivaltaisten viranomaisten on voitava tunnistaa postilaatikkoyhtiöt ja mahdolliset yritysten väärinkäytökset ennen kuin rajatylittävää yhtiömuodon muutosta varten voidaan antaa yhtiömuodon muutosta edeltävä todistus (86 m artikla) tai rajatylittävää jakautumista varten jakautumista edeltävä todistus (160 m artikla). Kyseisillä sijaintipaikoilla on merkitystä myös maksukyvyttömyystapauksissa sovellettavan kansallisen lainsäädännön määrittämisessä. Kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan, monet sidosryhmät ovat toivoneet BRIS-järjestelmään lisää tietoja ja nykyistä laajempia hakumahdollisuuksia. Työntekijöiden edustajat tarvitsevat tietoa työntekijöiden lukumäärästä, sillä monet työntekijöiden oikeudet, kuten oikeus perustaa yritysneuvosto tai olla edustettuna yrityksen hallintoelimessä, syntyvät työntekijöiden määrän kynnysarvon ylittyessä. Myös henkilöyhtiöiden tulisi julkistaa samantyyppisiä tietoja kuin ne, joita osakeyhtiöt julkistavat. |
| --- | --- |

2.6

Liikkeenjohdon sekä pääasiallisen taloudellisen toiminnan sijaintipaikan lisääminen yrityksiltä vaadittaviin tietoihin on perusteltua sen vuoksi, että toimivaltaisten viranomaisten on voitava tunnistaa postilaatikkoyhtiöt ja mahdolliset yritysten väärinkäytökset ennen kuin rajatylittävää yhtiömuodon muutosta varten voidaan antaa yhtiömuodon muutosta edeltävä todistus (86 m artikla) tai rajatylittävää jakautumista varten jakautumista edeltävä todistus (160 m artikla). Kyseisillä sijaintipaikoilla on merkitystä myös maksukyvyttömyystapauksissa sovellettavan kansallisen lainsäädännön määrittämisessä. Kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan, monet sidosryhmät ovat toivoneet BRIS-järjestelmään lisää tietoja ja nykyistä laajempia hakumahdollisuuksia. Työntekijöiden edustajat tarvitsevat tietoa työntekijöiden lukumäärästä, sillä monet työntekijöiden oikeudet, kuten oikeus perustaa yritysneuvosto tai olla edustettuna yrityksen hallintoelimessä, syntyvät työntekijöiden määrän kynnysarvon ylittyessä. Myös henkilöyhtiöiden tulisi julkistaa samantyyppisiä tietoja kuin ne, joita osakeyhtiöt julkistavat.

| 2.7 | Avainhenkilöiden henkilöllisyyden tarkistamisen sisällyttäminen yritysten perustamiseen liittyvän ennakkovalvonnan yhteydessä tarkistettaviin seikkoihin on perusteltua identiteettivarkauksiin perustuvien petosten yleisyyden vuoksi. Ennakkovalvontaa olisi sovellettava myös rajatylittävän sulautumisen, yhtiömuodon muutoksen, jakautumisen tai eurooppayhtiöiksi tai eurooppaosuuskunnaksi muuntamisen muodossa tapahtuviin rajatylittäviin yritysjärjestelyihin. Euroopan ammattiyhdistysinstituutin (ETUI) tutkimus osoittaa, että vaikka EU:n lainsäädäntö sitä edellyttää, työntekijöiden edustajien kanssa käytäviä neuvotteluja työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevista oikeuksista ei useinkaan saada päätökseen tai niitä ei edes aloiteta ennen kuin toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tällaiset uudelleenjärjestelyt. Työntekijöiden edustajien kanssa valmiiksi saatettu sopimus tulisi lisätä vähimmäistarkistusten luetteloon. Yleisesti ottaen direktiivissä olisi edellytettävä korkeimman varmuustason soveltamista henkilöiden tunnistamisessa, sillä sähköisen tunnistamisen alhaisemmat varmuustasot heikentävät näiden henkilötietopetosten estämiseksi tehtävien tarkastusten tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.7

Avainhenkilöiden henkilöllisyyden tarkistamisen sisällyttäminen yritysten perustamiseen liittyvän ennakkovalvonnan yhteydessä tarkistettaviin seikkoihin on perusteltua identiteettivarkauksiin perustuvien petosten yleisyyden vuoksi. Ennakkovalvontaa olisi sovellettava myös rajatylittävän sulautumisen, yhtiömuodon muutoksen, jakautumisen tai eurooppayhtiöiksi tai eurooppaosuuskunnaksi muuntamisen muodossa tapahtuviin rajatylittäviin yritysjärjestelyihin. Euroopan ammattiyhdistysinstituutin (ETUI) tutkimus osoittaa, että vaikka EU:n lainsäädäntö sitä edellyttää, työntekijöiden edustajien kanssa käytäviä neuvotteluja työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevista oikeuksista ei useinkaan saada päätökseen tai niitä ei edes aloiteta ennen kuin toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tällaiset uudelleenjärjestelyt. Työntekijöiden edustajien kanssa valmiiksi saatettu sopimus tulisi lisätä vähimmäistarkistusten luetteloon. Yleisesti ottaen direktiivissä olisi edellytettävä korkeimman varmuustason soveltamista henkilöiden tunnistamisessa, sillä sähköisen tunnistamisen alhaisemmat varmuustasot heikentävät näiden henkilötietopetosten estämiseksi tehtävien tarkastusten tehokkuutta.

| 2.8 | Ajantasaiset tiedot edistävät merkittävästi liiketoimintaympäristön turvallisuutta, ja niillä on tärkeä rooli yritysten rajatylittävän toiminnan kustannusten vähentämisessä ja yritysten yhteiskuntavastuun varmistamisessa. Seuraamukset, joita EU:n lainsäädännössä edellytetään mutta joiden määrittely jätetään jäsenvaltioiden harkintavaltaan, eivät välttämättä riitä tarvittavan tehokkuuden, oikeasuhtaisuuden ja varoittavuuden varmistamiseen (vrt. parhaillaan käytävä keskustelu EU:n kuluttajalainsäädännöstä). Ehdotetun direktiivin 28 ja 40 artiklaa olisi vahvistettava, jotta voidaan varmistaa seuraamusten tehokkuus, oikeasuhtaisuus ja varoittavuus ja turvata kilpailukykyinen ja tasapainoinen liiketoimintaympäristö koko Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.8

Ajantasaiset tiedot edistävät merkittävästi liiketoimintaympäristön turvallisuutta, ja niillä on tärkeä rooli yritysten rajatylittävän toiminnan kustannusten vähentämisessä ja yritysten yhteiskuntavastuun varmistamisessa. Seuraamukset, joita EU:n lainsäädännössä edellytetään mutta joiden määrittely jätetään jäsenvaltioiden harkintavaltaan, eivät välttämättä riitä tarvittavan tehokkuuden, oikeasuhtaisuuden ja varoittavuuden varmistamiseen (vrt. parhaillaan käytävä keskustelu EU:n kuluttajalainsäädännöstä). Ehdotetun direktiivin 28 ja 40 artiklaa olisi vahvistettava, jotta voidaan varmistaa seuraamusten tehokkuus, oikeasuhtaisuus ja varoittavuus ja turvata kilpailukykyinen ja tasapainoinen liiketoimintaympäristö koko Euroopan unionissa.

| 2.9 | Suositus, jonka mukaan henkilöyhtiöihin tulisi soveltaa samoja raportointivaatimuksia kuin osakeyhtiöihin, perustuu periaatteeseen tasapuolisten toimintaedellytysten luomisesta eri yhtiömuodoille. Tämä periaate on taustalla myös suosituksessa sisällyttää säätiöt ja osuuskunnat direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.9

Suositus, jonka mukaan henkilöyhtiöihin tulisi soveltaa samoja raportointivaatimuksia kuin osakeyhtiöihin, perustuu periaatteeseen tasapuolisten toimintaedellytysten luomisesta eri yhtiömuodoille. Tämä periaate on taustalla myös suosituksessa sisällyttää säätiöt ja osuuskunnat direktiivin soveltamisalaan.

| 2.10 | Vaikka yhden kerran periaate ja apostille-vaatimusten poistaminen ovat tärkeitä toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi, niiden täytäntöönpanon vastapainona on taattava jäsenvaltioiden kaupparekistereistä saatavien tietojen luotettavuus. Henkilöiden sähköisen tunnistamisen olisi tapahduttava korkeimmalla varmuustasolla, ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus olla hyväksymättä sellaisten jäsenvaltioiden kaupparekistereistä saatavia tietoja, jotka eivät ole saavuttaneet asianmukaista tasapainoa esimerkiksi siksi, että ne eivät ole vielä saattaneet digitaalisia välineitä koskevan direktiivin (8) tai nyt tarkastelun kohteena olevan direktiiviehdotuksen keskeisiä osia osaksi kansallista lainsäädäntöään (sen jälkeen kun direktiivi on hyväksytty). |
| --- | --- |

2.10

Vaikka yhden kerran periaate ja apostille-vaatimusten poistaminen ovat tärkeitä toimenpiteitä byrokratian vähentämiseksi, niiden täytäntöönpanon vastapainona on taattava jäsenvaltioiden kaupparekistereistä saatavien tietojen luotettavuus. Henkilöiden sähköisen tunnistamisen olisi tapahduttava korkeimmalla varmuustasolla, ja jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus olla hyväksymättä sellaisten jäsenvaltioiden kaupparekistereistä saatavia tietoja, jotka eivät ole saavuttaneet asianmukaista tasapainoa esimerkiksi siksi, että ne eivät ole vielä saattaneet digitaalisia välineitä koskevan direktiivin (8

| 2.11 | Yrityksille aiheutuvien lisäkustannusten välttämiseksi jäsenvaltioiden ja kansallisten kaupparekisterien tulee kantaa vastuu siitä, etteivät ne nosta maksuja kattaakseen direktiivin päivittämisen myötä vaadittavien uusien tietojen kokoamisesta aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

2.11

Yrityksille aiheutuvien lisäkustannusten välttämiseksi jäsenvaltioiden ja kansallisten kaupparekisterien tulee kantaa vastuu siitä, etteivät ne nosta maksuja kattaakseen direktiivin päivittämisen myötä vaadittavien uusien tietojen kokoamisesta aiheutuvia kustannuksia.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  COM(2021) 350 final.

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu (2018), An overview of shell companies in the European Union, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e8534eeb-e071-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

4

An overview of shell companies in the European Union

(5)  
  The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue (2016), tutkimuskeskus SOMO ja EAY Euroopan komission tuella.

5

The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue

(6)  Euroopan komissio/ICF SA yhteistyökumppaneinaan Wavestone, Centre for the Study of Democracy, Trenton yliopisto ja Victims Support Europe (2022), Study on online identity theft and identity-related crime, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f85399b3-abed-11ec-83e1-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

6

Study on online identity theft and identity-related crime

(7)  Euroopan komissio/ICF Consulting Services (2021), Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/66764f95-5191-11ec-91ac-01aa75ed71a1

7

Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1151, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse digitaalisten välineiden ja prosessien käytöstä yhtiöoikeuden alalla (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 80).

8

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/86

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi nimenomaisten ympäristöväitteiden perustelemisesta ja esittämisestä (viherväitteitä koskeva direktiivi)”

(COM(2023) 166 final – 2023/0085 (COD))

(2023/C 293/13)

| Esittelijä: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Esittelijä:

Angelo PAGLIARA

Angelo PAGLIARA

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 1.6.2023
  neuvosto, 2.6.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.6.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 205/2/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 1.6.2023

neuvosto, 2.6.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

2.6.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

205/2/3

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vakaasti sitä mieltä, että kestävyys on yksi Euroopan unionin tulevan kehityksen peruspilareista ja että tarkastelun kohteena oleva uusi ehdotus tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa viranomaisten ja yhteiskunnan aktiivista roolia siirryttäessä nopeasti kohti kiertotaloutta (1) ja kehitettäessä kierrätyskulttuuria. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vakaasti sitä mieltä, että kestävyys on yksi Euroopan unionin tulevan kehityksen peruspilareista ja että tarkastelun kohteena oleva uusi ehdotus tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa viranomaisten ja yhteiskunnan aktiivista roolia siirryttäessä nopeasti kohti kiertotaloutta (1

| 1.2 | ETSK kannustaa komissiota ottamaan jatkossakin työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, erityisesti kuluttajajärjestöt, järjestelmällisesti mukaan tähän prosessiin kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi viherpesulta. |
| --- | --- |

1.2

ETSK kannustaa komissiota ottamaan jatkossakin työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, erityisesti kuluttajajärjestöt, järjestelmällisesti mukaan tähän prosessiin kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi viherpesulta.

| 1.3 | ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että ympäristöväitteitä koskevassa direktiivissä asetetuista vaatimuksista tulee viherpesun torjunnan vähimmäistason malli, joka on otettava huomioon direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetyssä alakohtaisessa lainsäädännössä silloin, kun se kattaa tietyt vapaaehtoiset väitteet ja merkinnät. Alakohtaisesta lainsäädännöstä ei saisi muodostua keinoa olla soveltamatta ympäristöväitteitä koskevan direktiivin säännöksiä, luoda porsaanreikiä tai heikentää kuluttajansuojaa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että ympäristöväitteitä koskevassa direktiivissä asetetuista vaatimuksista tulee viherpesun torjunnan vähimmäistason malli, joka on otettava huomioon direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetyssä alakohtaisessa lainsäädännössä silloin, kun se kattaa tietyt vapaaehtoiset väitteet ja merkinnät. Alakohtaisesta lainsäädännöstä ei saisi muodostua keinoa olla soveltamatta ympäristöväitteitä koskevan direktiivin säännöksiä, luoda porsaanreikiä tai heikentää kuluttajansuojaa.

| 1.4 | ETSK korostaa kasvavaa huolta siitä, että päästöhyvitysten käyttöön perustuvan päästöjen kompensoinnin nojalla esitettyjen ympäristöväitteiden määrä on lisääntynyt huomattavasti, ja kehottaa komissiota yksiselitteisesti kieltämään päästöhyvityksiin perustuvat väitteet. |
| --- | --- |

1.4

ETSK korostaa kasvavaa huolta siitä, että päästöhyvitysten käyttöön perustuvan päästöjen kompensoinnin nojalla esitettyjen ympäristöväitteiden määrä on lisääntynyt huomattavasti, ja kehottaa komissiota yksiselitteisesti kieltämään päästöhyvityksiin perustuvat väitteet.

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitettuun aikomukseen parantaa ympäristöväitteiden oikeusvarmuutta ja kehottaa komissiota varmistamaan, että sisämarkkinoiden kilpailukyvyn vahvistamiseksi on olemassa asianmukaiset edellytykset, erityisesti ottamalla käyttöön erityyppisten väitteiden perustelemista koskevat yhteiset menetelmät. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitettuun aikomukseen parantaa ympäristöväitteiden oikeusvarmuutta ja kehottaa komissiota varmistamaan, että sisämarkkinoiden kilpailukyvyn vahvistamiseksi on olemassa asianmukaiset edellytykset, erityisesti ottamalla käyttöön erityyppisten väitteiden perustelemista koskevat yhteiset menetelmät.

| 1.6 | ETSK panee merkille mikroyritysten opt-in-mahdollisuuden ja pyytää komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden sisällyttämiseksi jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten piiriin. ETSK on tyytyväinen siihen, että markkinasääntöjen täytäntöönpanoon kiinnitetään huomiota, ja korostaa tarvetta varmistaa, että direktiivi pannaan täytäntöön kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.6

ETSK panee merkille mikroyritysten opt-in-mahdollisuuden ja pyytää komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden sisällyttämiseksi jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten piiriin. ETSK on tyytyväinen siihen, että markkinasääntöjen täytäntöönpanoon kiinnitetään huomiota, ja korostaa tarvetta varmistaa, että direktiivi pannaan täytäntöön kaikilta osin.

| 1.7 | ETSK kiinnittää huomiota kasvavaan tietoisuuteen ympäristökysymyksistä ja kannustaa komissiota kehittämään erityisiä välineitä sellaisten talouden toimijoiden tukemiseksi, jotka aikovat lisätä tuotantomenetelmiensä ja tuotteidensa ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kiinnittää huomiota kasvavaan tietoisuuteen ympäristökysymyksistä ja kannustaa komissiota kehittämään erityisiä välineitä sellaisten talouden toimijoiden tukemiseksi, jotka aikovat lisätä tuotantomenetelmiensä ja tuotteidensa ekologista ja sosiaalista kestävyyttä.

2.   Komission asiakirjan pääsisältö

Komission asiakirjan pääsisältö

| 2.1 | Tarkastelun kohteena olevalla direktiiviehdotuksella pyritään täydentämään kestävän kulutuksen tukemista koskevaa sääntelykehystä käsittelemällä nimenomaisten ympäristöväitteiden perustelemista, esittämistä ja todentamista koskevia erityisnäkökohtia ja -vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.1

Tarkastelun kohteena olevalla direktiiviehdotuksella pyritään täydentämään kestävän kulutuksen tukemista koskevaa sääntelykehystä käsittelemällä nimenomaisten ympäristöväitteiden perustelemista, esittämistä ja todentamista koskevia erityisnäkökohtia ja -vaatimuksia.

| 2.2 | Ehdotus on yksi komission mainitsemista aloitteista, joilla on tarkoitus panna täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Sillä täydennetään ympäristöväitteitä koskevaa sääntelykehystä ja varmistetaan, että ostajilla on käytettävissään luotettavaa, vertailukelpoista ja todennettavissa olevaa tietoa, jotta he voivat tehdä kestävämpiä päätöksiä (2). Tarve puuttua viherpesuun on otettu huomioon myös uudessa kiertotalouden toimintasuunnitelmassa (3) ja uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa (4). |
| --- | --- |

2.2

Ehdotus on yksi komission mainitsemista aloitteista, joilla on tarkoitus panna täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Sillä täydennetään ympäristöväitteitä koskevaa sääntelykehystä ja varmistetaan, että ostajilla on käytettävissään luotettavaa, vertailukelpoista ja todennettavissa olevaa tietoa, jotta he voivat tehdä kestävämpiä päätöksiä (2

3

4

| 2.3 | Ehdotus täydentää ehdotusta direktiiviksi kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä (5), jolla muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2005/29/EY (6). Yhdessä ne luovat selkeän järjestelmän ympäristöväitteitä varten, ympäristömerkinnät mukaan lukien. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotus täydentää ehdotusta direktiiviksi kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä (5

6

| 2.4 | Ehdotuksella säädetään ympäristöväitteiden perustelemista ja esittämistä koskevista vähimmäiskriteereistä; ympäristömerkintöjä ja merkintäjärjestelmiä koskevista uusista säännöksistä; ympäristöväitteiden ja merkintäjärjestelmien ennakkotodentamisen käyttöönotosta; ja täytäntöönpanotoimenpiteistä, kuten säännöllisistä vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista sekä seuraamuksista. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotuksella säädetään ympäristöväitteiden perustelemista ja esittämistä koskevista vähimmäiskriteereistä; ympäristömerkintöjä ja merkintäjärjestelmiä koskevista uusista säännöksistä; ympäristöväitteiden ja merkintäjärjestelmien ennakkotodentamisen käyttöönotosta; ja täytäntöönpanotoimenpiteistä, kuten säännöllisistä vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista sekä seuraamuksista.

| 2.5 | Direktiiviin ei kuitenkaan sisälly säännöksiä yhdenmukaistetuista menetelmistä, mutta siinä säädetään mahdollisuudesta antaa delegoituja säädöksiä tai tehdä muutoksia myöhemmin, jotta voidaan säätää lisävaatimuksista, jotka koskevat erityisnäkökohtia, kuten ilmastoväitteitä, kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä, korjattavuutta, kierrätettävyyttä, kierrätysmateriaaleja, luonnollisen sisällön käyttöä, kuidut mukaan lukien, ympäristötehokkuutta ja -kestävyyttä, biopohjaisia raaka-aineita, biohajoavuutta, luonnon monimuotoisuutta ja jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja vähentämistä. |
| --- | --- |

2.5

Direktiiviin ei kuitenkaan sisälly säännöksiä yhdenmukaistetuista menetelmistä, mutta siinä säädetään mahdollisuudesta antaa delegoituja säädöksiä tai tehdä muutoksia myöhemmin, jotta voidaan säätää lisävaatimuksista, jotka koskevat erityisnäkökohtia, kuten ilmastoväitteitä, kestävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä, korjattavuutta, kierrätettävyyttä, kierrätysmateriaaleja, luonnollisen sisällön käyttöä, kuidut mukaan lukien, ympäristötehokkuutta ja -kestävyyttä, biopohjaisia raaka-aineita, biohajoavuutta, luonnon monimuotoisuutta ja jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja vähentämistä.

3.   Yleistä

Yleistä

| 3.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään erityisiä välineitä kiertotalouden kulttuurin edistämiseksi ja erityisesti laatimaan tiedotuskampanjoita kierrätyskulttuurin levittämiseksi etenkin nuoremman sukupolven keskuudessa. ETSK kannustaa komissiota myös keräämään tämän alan hyviä käytäntöjä, joita jäsenvaltiot ovat kehittäneet toimintansa puitteissa, ja harkitsemaan niiden levittämistä. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään erityisiä välineitä kiertotalouden kulttuurin edistämiseksi ja erityisesti laatimaan tiedotuskampanjoita kierrätyskulttuurin levittämiseksi etenkin nuoremman sukupolven keskuudessa. ETSK kannustaa komissiota myös keräämään tämän alan hyviä käytäntöjä, joita jäsenvaltiot ovat kehittäneet toimintansa puitteissa, ja harkitsemaan niiden levittämistä.

| 3.2 | Suuri yleisö, erityisesti nuori sukupolvi, kiinnittää nykyään enemmän huomiota ympäristökysymyksiin (7) (8), ja tästä syystä vihreää markkinointia käytetään yhä enemmän kilpailuetuna. |
| --- | --- |

3.2

Suuri yleisö, erityisesti nuori sukupolvi, kiinnittää nykyään enemmän huomiota ympäristökysymyksiin (7

8

| 3.3 | Kuluttajien ja sidosryhmien odotukset kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua kohtaan lisääntyvät, mutta luottamus ympäristöväitteisiin on melko heikkoa (9). Luottamuksen puutteen lisäksi ongelmana on laajalle levinnyt väärinkäsitys siitä, mitä nämä väitteet tarkoittavat. Tämä havainto ilmenee useista paitsi Euroopan komission myös kansallisten virastojen varsinkin ilmastoväitteitä koskevista tutkimuksista (10). Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että kuluttajille annetaan nyt mahdollisuus tehdä luotettavaan tietoon perustuvia ostopäätöksiä. |
| --- | --- |

3.3

Kuluttajien ja sidosryhmien odotukset kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua kohtaan lisääntyvät, mutta luottamus ympäristöväitteisiin on melko heikkoa (9

10

| 3.4 | Vaikutustenarvioinnissa havaittiin useita ongelmia, jotka herättävät yhä enemmän huolta kuluttajien keskuudessa, kuten tuotteiden kestävyyteen liittyvät harhaanjohtavat kaupalliset käytännöt, epäselvät tai puutteellisesti perustellut ympäristöväitteet ja kestävyysmerkinnät, jotka eivät aina ole läpinäkyviä tai uskottavia. Vaikutustenarvioinnin tulokset huomioon ottaen ETSK kannattaa komission aloitetta ja katsoo, että tällä alalla tarvitaan päättäväisiä toimia. |
| --- | --- |

3.4

Vaikutustenarvioinnissa havaittiin useita ongelmia, jotka herättävät yhä enemmän huolta kuluttajien keskuudessa, kuten tuotteiden kestävyyteen liittyvät harhaanjohtavat kaupalliset käytännöt, epäselvät tai puutteellisesti perustellut ympäristöväitteet ja kestävyysmerkinnät, jotka eivät aina ole läpinäkyviä tai uskottavia. Vaikutustenarvioinnin tulokset huomioon ottaen ETSK kannattaa komission aloitetta ja katsoo, että tällä alalla tarvitaan päättäväisiä toimia.

| 3.5 | ETSK katsoo, että kuluttajilla voi olla aktiivinen ja keskeinen rooli ympäristösiirtymässä ja että he voivat auttaa saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, jos he ovat paremmin perillä asioista. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että kestävyydellä on entistä suurempi merkitys kuluttajien päätöksentekoprosesseissa, jotta sillä olisi vaikutusta sekä ostohetkellä että myöhemmin (jotta he esimerkiksi valitsisivat tarvittaessa tuotteen korjauttamisen, silloin kun se on mahdollista, sen sijaan, että ostaisivat uuden tuotteen). Tämä täydentää tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan asetuksen kaltaisiin aloitteisiin perustuvia tuotteiden ympäristötietoja koskevia uusia vaatimuksia. Sillä varmistetaan merkintöjä koskevat yhteiset säännöt, jotka menevät pidemmälle kuin nykyinen lainsäädäntö, kuten EU-ympäristömerkkiasetus, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS) sekä luonnonmukaisesta tuotannosta kertovaa merkkiä, energiatehokkuusmerkintää ja CE-merkintää koskevat asetukset. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo, että kuluttajilla voi olla aktiivinen ja keskeinen rooli ympäristösiirtymässä ja että he voivat auttaa saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet, jos he ovat paremmin perillä asioista. On ratkaisevan tärkeää varmistaa, että kestävyydellä on entistä suurempi merkitys kuluttajien päätöksentekoprosesseissa, jotta sillä olisi vaikutusta sekä ostohetkellä että myöhemmin (jotta he esimerkiksi valitsisivat tarvittaessa tuotteen korjauttamisen, silloin kun se on mahdollista, sen sijaan, että ostaisivat uuden tuotteen). Tämä täydentää tuotteiden ekologista suunnittelua koskevan asetuksen kaltaisiin aloitteisiin perustuvia tuotteiden ympäristötietoja koskevia uusia vaatimuksia. Sillä varmistetaan merkintöjä koskevat yhteiset säännöt, jotka menevät pidemmälle kuin nykyinen lainsäädäntö, kuten EU-ympäristömerkkiasetus, ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS) sekä luonnonmukaisesta tuotannosta kertovaa merkkiä, energiatehokkuusmerkintää ja CE-merkintää koskevat asetukset.

| 3.6 | Ehdotuksen 1 artiklassa direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetään suuri määrä sellaista alakohtaista lainsäädäntöä, joka sisältää väitteitä ja merkintäjärjestelmiä koskevia omia vaatimuksiaan. ETSK katsoo, että alakohtaisessa lainsäädännössä tulisi ottaa huomioon vähintään samantasoinen suoja viherpesua vastaan. Tämän tulisi tarkoittaa vähintäänkin samantasoisia perustelemista, esittämistä (todistusasiakirjat) ja (kolmannen osapuolen suorittamaa) todentamista koskevia vaatimuksia. Lisäksi on tarpeen selventää, että soveltamisalan ulkopuolelle jätetään ainoastaan mainittujen säädösten kattamat väitteet eikä mitä tahansa alakohtaisen lainsäädännön kohteena olevia tuotteita koskevia väitteitä. Jos tiettyihin väitteisiin ei liity erityisvaatimuksia, niiden olisi kuuluttava ympäristöväitteitä koskevan direktiivin soveltamisalaan. Esimerkiksi pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeva lainsäädäntö, joka kattaa ainoastaan kierrätettävyyttä ja kierrätettyä sisältöä koskevat väitteet, suljetaan 1 artiklassa soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän pitäisi tarkoittaa, että muiden (esimerkiksi tiettyjen pakkausten elinkaarivaikutuksia koskevien) väitteiden olisi kuuluttava ympäristöväitteitä koskevan direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotuksen 1 artiklassa direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jätetään suuri määrä sellaista alakohtaista lainsäädäntöä, joka sisältää väitteitä ja merkintäjärjestelmiä koskevia omia vaatimuksiaan. ETSK katsoo, että alakohtaisessa lainsäädännössä tulisi ottaa huomioon vähintään samantasoinen suoja viherpesua vastaan. Tämän tulisi tarkoittaa vähintäänkin samantasoisia perustelemista, esittämistä (todistusasiakirjat) ja (kolmannen osapuolen suorittamaa) todentamista koskevia vaatimuksia. Lisäksi on tarpeen selventää, että soveltamisalan ulkopuolelle jätetään ainoastaan mainittujen säädösten kattamat väitteet eikä mitä tahansa alakohtaisen lainsäädännön kohteena olevia tuotteita koskevia väitteitä. Jos tiettyihin väitteisiin ei liity erityisvaatimuksia, niiden olisi kuuluttava ympäristöväitteitä koskevan direktiivin soveltamisalaan. Esimerkiksi pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeva lainsäädäntö, joka kattaa ainoastaan kierrätettävyyttä ja kierrätettyä sisältöä koskevat väitteet, suljetaan 1 artiklassa soveltamisalan ulkopuolelle. Tämän pitäisi tarkoittaa, että muiden (esimerkiksi tiettyjen pakkausten elinkaarivaikutuksia koskevien) väitteiden olisi kuuluttava ympäristöväitteitä koskevan direktiivin soveltamisalaan.

| 3.7 | ETSK panee merkille kasvavan huolen siitä, että päästöhyvitysten käyttöön perustuvan päästökompensoinnin nojalla esitettyjen ympäristöväitteiden (”ilmastoneutraali”, ”muovihyvitetty”) määrä on lisääntynyt huomattavasti. Useat kuluttajaviranomaiset ovat todenneet – ja useat oikeustapaukset vahvistaneet – tällaiset väitteet tieteellisesti virheellisiksi ja aina kuluttajia harhaanjohtaviksi. ETSK kehottaakin komissiota ottamaan nämä opit huolella huomioon ja yksiselitteisesti kieltämään päästöhyvityksiin perustuvat väitteet sekä esittämään vaatimuksia siitä, että yritysten tulee kompensointiväitteiden sijaan ennemminkin tiedottaa osallistumisestaan kestävyyshankkeisiin. Direktiivi ympäristöväitteistä on yhdenmukaistettava kaikilta osin erityisesti kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vihreässä siirtymässä koskevan direktiivin kanssa. |
| --- | --- |

3.7

ETSK panee merkille kasvavan huolen siitä, että päästöhyvitysten käyttöön perustuvan päästökompensoinnin nojalla esitettyjen ympäristöväitteiden (”ilmastoneutraali”, ”muovihyvitetty”) määrä on lisääntynyt huomattavasti. Useat kuluttajaviranomaiset ovat todenneet – ja useat oikeustapaukset vahvistaneet – tällaiset väitteet tieteellisesti virheellisiksi ja aina kuluttajia harhaanjohtaviksi. ETSK kehottaakin komissiota ottamaan nämä opit huolella huomioon ja yksiselitteisesti kieltämään päästöhyvityksiin perustuvat väitteet sekä esittämään vaatimuksia siitä, että yritysten tulee kompensointiväitteiden sijaan ennemminkin tiedottaa osallistumisestaan kestävyyshankkeisiin. Direktiivi ympäristöväitteistä on yhdenmukaistettava kaikilta osin erityisesti kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä vihreässä siirtymässä koskevan direktiivin kanssa.

| 3.8 | ETSK panee merkille päätöksen jättää mikroyritykset joidenkin direktiivin säännösten ulkopuolelle sillä perusteella, että menettelyt vaativat väitteitä esittäviltä yrityksiltä aikaa ja resursseja tarvittavien tietojen keräämiseen ja todentamisprosessin läpikäymiseen. ETSK panee merkille mikroyritysten opt-in-mahdollisuuden, jolloin ne voivat hyödyntää vaatimustenmukaisuustodistuksista saatavia etuja, jos ne päättävät investoida niihin resursseja läpikäymällä todentamismenettelyn. ETSK panee myös merkille säännökset, jotka koskevat yleistä pk-yrityksille annettavaa tukea lainsäädännöstä johtuvien vaatimusten soveltamisessa. ETSK toteaa kuitenkin, että on tarpeen varmistaa, ettei yksikään yritys katso kuluttajien harhaanjohtamisen olevan sallittua; komitea on täysin sillä kannalla, ettei ympäristöväitteitä koskevaan direktiiviin sisältyvä opt-in-mahdollisuus tarkoita valinnaisuutta sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin noudattamisessa. Komission olisi esitettävä erityisvaatimuksia sen varmistamiseksi, että mikroyritykset sisällytetään asianmukaisesti jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten piiriin, koska niitä ei tosiasiallisesti vapauteta sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan laajemman lainsäädännön noudattamisesta. |
| --- | --- |

3.8

ETSK panee merkille päätöksen jättää mikroyritykset joidenkin direktiivin säännösten ulkopuolelle sillä perusteella, että menettelyt vaativat väitteitä esittäviltä yrityksiltä aikaa ja resursseja tarvittavien tietojen keräämiseen ja todentamisprosessin läpikäymiseen. ETSK panee merkille mikroyritysten opt-in-mahdollisuuden, jolloin ne voivat hyödyntää vaatimustenmukaisuustodistuksista saatavia etuja, jos ne päättävät investoida niihin resursseja läpikäymällä todentamismenettelyn. ETSK panee myös merkille säännökset, jotka koskevat yleistä pk-yrityksille annettavaa tukea lainsäädännöstä johtuvien vaatimusten soveltamisessa. ETSK toteaa kuitenkin, että on tarpeen varmistaa, ettei yksikään yritys katso kuluttajien harhaanjohtamisen olevan sallittua; komitea on täysin sillä kannalla, ettei ympäristöväitteitä koskevaan direktiiviin sisältyvä opt-in-mahdollisuus tarkoita valinnaisuutta sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin noudattamisessa. Komission olisi esitettävä erityisvaatimuksia sen varmistamiseksi, että mikroyritykset sisällytetään asianmukaisesti jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten piiriin, koska niitä ei tosiasiallisesti vapauteta sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan laajemman lainsäädännön noudattamisesta.

| 3.9 | ETSK kannustaa komissiota aloittamaan toimet väitteiden perustelemista koskevien yhteisten sääntöjen hyväksymiseksi, kuten ehdotetaan 3 artiklassa, jossa komissiolle annetaan mahdollisuus laatia ja hyväksyä säännöllisen seurannan tulosten perusteella yhteisiä menetelmiä nimenomaisten väitteiden perustelemiseksi. ETSK katsoo, että komission olisi jo nyt laadittava luettelo ensisijaisista väitteistä, joita varten yhteiset säännöt ovat tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tarpeen, ja ryhdyttävä kehittämään yhteisiä menetelmiä elinkaariarvioinnin lisäksi. Niitä tarvitaan yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkialla EU:ssa. Niihin olisi myös liitettävä selkeät säännöt siitä, miten todentajien tulee arvioida yritysten toimittamia todistusasiakirjoja. Näin vältyttäisiin siltä riskiltä, että yritykset päättävät tietoisesti todennuttaa väitteensä maissa, joissa mahdollisuudet saada ne sertifioiduiksi ovat muita maita paremmat. Se myös lisäisi oikeudellista selkeyttä yritysten kannalta ja ehkäisisi epäsuhtaa, jossa vastakkain ovat yhtäältä yritykset, jotka pystyvät kehittämään yrityksen sisäisiä menetelmiä tai käyttämään ulkoisia palveluja mukauttaakseen menetelmiään markkinointistrategioihinsa, ja toisaalta yritykset, joilla ei ole tähän resursseja. |
| --- | --- |

3.9

ETSK kannustaa komissiota aloittamaan toimet väitteiden perustelemista koskevien yhteisten sääntöjen hyväksymiseksi, kuten ehdotetaan 3 artiklassa, jossa komissiolle annetaan mahdollisuus laatia ja hyväksyä säännöllisen seurannan tulosten perusteella yhteisiä menetelmiä nimenomaisten väitteiden perustelemiseksi. ETSK katsoo, että komission olisi jo nyt laadittava luettelo ensisijaisista väitteistä, joita varten yhteiset säännöt ovat tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella tarpeen, ja ryhdyttävä kehittämään yhteisiä menetelmiä elinkaariarvioinnin lisäksi. Niitä tarvitaan yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkialla EU:ssa. Niihin olisi myös liitettävä selkeät säännöt siitä, miten todentajien tulee arvioida yritysten toimittamia todistusasiakirjoja. Näin vältyttäisiin siltä riskiltä, että yritykset päättävät tietoisesti todennuttaa väitteensä maissa, joissa mahdollisuudet saada ne sertifioiduiksi ovat muita maita paremmat. Se myös lisäisi oikeudellista selkeyttä yritysten kannalta ja ehkäisisi epäsuhtaa, jossa vastakkain ovat yhtäältä yritykset, jotka pystyvät kehittämään yrityksen sisäisiä menetelmiä tai käyttämään ulkoisia palveluja mukauttaakseen menetelmiään markkinointistrategioihinsa, ja toisaalta yritykset, joilla ei ole tähän resursseja.

| 3.10 | ETSK panee merkille komission päätöksen olla vaatimatta tuotteiden ja organisaatioiden ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien käyttöä väitteiden perustelussa. ETSK kehottaa kuitenkin hyödyntämään niitä parhaalla mahdollisella tavalla yhteisiä todistusmenetelmiä määriteltäessä niissä tapauksissa, joissa se on tarkoituksenmukaista. Mitä tulee 3 artiklan 1 kohdan kolmanteen luetelmakohtaan, joka koskee vaatimusta osoittaa, että väitteiden tietyt näkökohdat ovat merkittäviä elinkaaren näkökulmasta, ETSK kehottaa komissiota tarkentamaan, miten tätä merkitystä olisi arvioitava. |
| --- | --- |

3.10

ETSK panee merkille komission päätöksen olla vaatimatta tuotteiden ja organisaatioiden ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien käyttöä väitteiden perustelussa. ETSK kehottaa kuitenkin hyödyntämään niitä parhaalla mahdollisella tavalla yhteisiä todistusmenetelmiä määriteltäessä niissä tapauksissa, joissa se on tarkoituksenmukaista. Mitä tulee 3 artiklan 1 kohdan kolmanteen luetelmakohtaan, joka koskee vaatimusta osoittaa, että väitteiden tietyt näkökohdat ovat merkittäviä elinkaaren näkökulmasta, ETSK kehottaa komissiota tarkentamaan, miten tätä merkitystä olisi arvioitava.

| 3.11 | ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio täsmentää 5 artiklan 4 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat tuotteen tai elinkeinonharjoittajan tulevaa ympäristötehokkuutta koskevia väitteitä. Vaatimukset olisi ensinnäkin yhdenmukaistettava täysin kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä laaditun direktiivin säännösten kanssa. Toiseksi vaatimuksissa olisi täsmennettävä, että tällaiset väitteet voidaan hyväksyä ainoastaan, jos ne eivät perustu yksinomaan kompensointiin ja kun niiden tueksi esitetään elinkeinonharjoittajan toimittamat selkeät ja ymmärrettävät lisätiedot, joissa esitetään selkeät, objektiiviset, tieteeseen perustuvat ja todennettavissa olevat sitoumukset ja tavoitteet, sekä elinkeinonharjoittajan tasolla toteutettava täytäntöönpanosuunnitelma, joka sisältää täytäntöönpanotoimenpiteitä ja konkreettisia todennettavissa olevia välitavoitteita, jotka eivät perustu kompensointiin ja jotka ovat yhteensopivia pitkän aikavälin sitoumusten saavuttamisen kanssa. Täytäntöönpanosuunnitelmaa varten olisi varattava riittävät määrärahat, ja sen olisi perustuttava ainoastaan olemassa oleviin taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoisiin teknologioihin. Täytäntöönpanosuunnitelma ja tiedot saavutetusta edistyksestä olisi asetettava julkisesti saataville ja sisällytettävä väitteeseen lisätietoina, ja niistä olisi esitettävä säännöllisiä raportteja. Tulevaa ympäristötehokkuutta koskeviin väitteisiin olisi 10 artiklassa säädetyn sertifiointiprosessin lisäksi kohdistettava myös riippumatonta seurantaa, jotta voidaan todentaa väitteet ja seurata elinkeinonharjoittajien edistymistä heidän sitoumustensa ja tavoitteidensa saavuttamisessa. Tulevaan ympäristötehokkuuteen liittyvät väitteet olisi sallittava ainoastaan elinkeinonharjoittajan tasolla eikä tuotetasolla, sillä muutoin kyseiset ympäristöväitteet voisivat johtaa kuluttajia harhaan. |
| --- | --- |

3.11

ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio täsmentää 5 artiklan 4 kohdassa esitettyjä vaatimuksia, jotka koskevat tuotteen tai elinkeinonharjoittajan tulevaa ympäristötehokkuutta koskevia väitteitä. Vaatimukset olisi ensinnäkin yhdenmukaistettava täysin kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä laaditun direktiivin säännösten kanssa. Toiseksi vaatimuksissa olisi täsmennettävä, että tällaiset väitteet voidaan hyväksyä ainoastaan, jos ne eivät perustu yksinomaan kompensointiin ja kun niiden tueksi esitetään elinkeinonharjoittajan toimittamat selkeät ja ymmärrettävät lisätiedot, joissa esitetään selkeät, objektiiviset, tieteeseen perustuvat ja todennettavissa olevat sitoumukset ja tavoitteet, sekä elinkeinonharjoittajan tasolla toteutettava täytäntöönpanosuunnitelma, joka sisältää täytäntöönpanotoimenpiteitä ja konkreettisia todennettavissa olevia välitavoitteita, jotka eivät perustu kompensointiin ja jotka ovat yhteensopivia pitkän aikavälin sitoumusten saavuttamisen kanssa. Täytäntöönpanosuunnitelmaa varten olisi varattava riittävät määrärahat, ja sen olisi perustuttava ainoastaan olemassa oleviin taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoisiin teknologioihin. Täytäntöönpanosuunnitelma ja tiedot saavutetusta edistyksestä olisi asetettava julkisesti saataville ja sisällytettävä väitteeseen lisätietoina, ja niistä olisi esitettävä säännöllisiä raportteja. Tulevaa ympäristötehokkuutta koskeviin väitteisiin olisi 10 artiklassa säädetyn sertifiointiprosessin lisäksi kohdistettava myös riippumatonta seurantaa, jotta voidaan todentaa väitteet ja seurata elinkeinonharjoittajien edistymistä heidän sitoumustensa ja tavoitteidensa saavuttamisessa. Tulevaan ympäristötehokkuuteen liittyvät väitteet olisi sallittava ainoastaan elinkeinonharjoittajan tasolla eikä tuotetasolla, sillä muutoin kyseiset ympäristöväitteet voisivat johtaa kuluttajia harhaan.

| 3.12 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että 7 artiklassa kielletään ympäristövaikutusten yhdistelmäindikaattoriin perustuvat luokitukset ja pisteytykset, elleivät ne perustu EU:n lainsäädäntöön. Vaikka niiden selkeä viestintä vetoaa kuluttajiin, pisteytyksen taustalla olevien menetelmien epäselvyys ja niiden määrän lisääntyminen aiheuttavat sekaannusta ja väärinkäsityksiä. ETSK kehottaa komissiota selventämään, mitä kiellon soveltamisala kattaa, ja erityisesti täsmentämään, mikä katsotaan ”ympäristövaikutukseksi”. Lienee esimerkiksi selvää, että korjattavuutta koskeva pisteytys ei kuulu soveltamisalaan. Tätä olisi selvennettävä edelleen oikeusvarmuuden takaamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että 7 artiklassa kielletään ympäristövaikutusten yhdistelmäindikaattoriin perustuvat luokitukset ja pisteytykset, elleivät ne perustu EU:n lainsäädäntöön. Vaikka niiden selkeä viestintä vetoaa kuluttajiin, pisteytyksen taustalla olevien menetelmien epäselvyys ja niiden määrän lisääntyminen aiheuttavat sekaannusta ja väärinkäsityksiä. ETSK kehottaa komissiota selventämään, mitä kiellon soveltamisala kattaa, ja erityisesti täsmentämään, mikä katsotaan ”ympäristövaikutukseksi”. Lienee esimerkiksi selvää, että korjattavuutta koskeva pisteytys ei kuulu soveltamisalaan. Tätä olisi selvennettävä edelleen oikeusvarmuuden takaamiseksi.

| 3.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti 8 artiklassa ehdotettuihin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on pysäyttää käyttöön otettavien väitteiden ja merkintöjen määrän lisääntyminen. Toimenpiteet selkeyttävät tilannetta kuluttajien kannalta ja varmistavat, että viestinnässä välitetään vain arvokasta ja luotettavaa tietoa. |
| --- | --- |

3.13

ETSK suhtautuu myönteisesti 8 artiklassa ehdotettuihin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on pysäyttää käyttöön otettavien väitteiden ja merkintöjen määrän lisääntyminen. Toimenpiteet selkeyttävät tilannetta kuluttajien kannalta ja varmistavat, että viestinnässä välitetään vain arvokasta ja luotettavaa tietoa.

| 3.14 | ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa painotetaan täytäntöönpanon valvonnan merkitystä. Vaikka väitteiden perustelemista koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset ovat ehdottomasti selkeä edistysaskel, yksi keskeisistä kuluttajien jatkuvasti kohtaamista ongelmista on se, että säännöksiä, joita heidän tulisi voida pitää itsestäänselvyytenä, ei valvota riittävästi. Todentamisjärjestelmä voi vähentää markkinoilla esiintyvien väärien väitteiden määrää, mutta tämä onnistuu vain, jos markkinavalvontaviranomaisten työhön osoitetaan riittävästi resursseja. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan kaikki mahdolliset keinot kansallisten viranomaisten tukemiseksi ja kannustamaan jäsenvaltioita antamaan käyttöön tarvittavat resurssit seurantaa varten. ETSK suhtautuu myönteisesti velvollisuuteen raportoida täytäntöönpanotoimista. |
| --- | --- |

3.14

ETSK on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa painotetaan täytäntöönpanon valvonnan merkitystä. Vaikka väitteiden perustelemista koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset ovat ehdottomasti selkeä edistysaskel, yksi keskeisistä kuluttajien jatkuvasti kohtaamista ongelmista on se, että säännöksiä, joita heidän tulisi voida pitää itsestäänselvyytenä, ei valvota riittävästi. Todentamisjärjestelmä voi vähentää markkinoilla esiintyvien väärien väitteiden määrää, mutta tämä onnistuu vain, jos markkinavalvontaviranomaisten työhön osoitetaan riittävästi resursseja. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan kaikki mahdolliset keinot kansallisten viranomaisten tukemiseksi ja kannustamaan jäsenvaltioita antamaan käyttöön tarvittavat resurssit seurantaa varten. ETSK suhtautuu myönteisesti velvollisuuteen raportoida täytäntöönpanotoimista.

| 3.15 | ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti 16 artiklan säännöksiin kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksista käyttää oikeussuojakeinoja. Sen varmistaminen, että kuluttajajärjestöt voivat kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi ryhtyä oikeustoimiin harhaanjohtavia ja perusteettomia väitteitä esittäviä vastaan, on tehokas tapa tukea täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.15

ETSK suhtautuu niin ikään myönteisesti 16 artiklan säännöksiin kuluttajien ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksista käyttää oikeussuojakeinoja. Sen varmistaminen, että kuluttajajärjestöt voivat kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi ryhtyä oikeustoimiin harhaanjohtavia ja perusteettomia väitteitä esittäviä vastaan, on tehokas tapa tukea täytäntöönpanoa.

| 3.16 | ETSK on tyytyväinen 17 artiklan säännöksiin, joissa täsmennetään, minkälaisia seuraamuksia jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön. Komission olisi harkittava joitakin hyviä käytäntöjä tällä alalla. |
| --- | --- |

3.16

ETSK on tyytyväinen 17 artiklan säännöksiin, joissa täsmennetään, minkälaisia seuraamuksia jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön. Komission olisi harkittava joitakin hyviä käytäntöjä tällä alalla.

| 3.17 | ETSK kannustaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi viherpesulta; tällaisiin toimenpiteisiin lukeutuu myös työmarkkinaosapuolten osallistaminen. ETSK ehdottaa erityisesti, että säädetään säännöllisistä ristiintarkastuksista yhtäältä kansallisten viranomaisten ja toisaalta kansallisen tason työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. EU:n tason toimien osalta ETSK suhtautuu myönteisesti 19 artiklassa säädettyyn komiteamenettelyyn ja pyytää mahdollisuutta osallistua siihen kansalaisyhteiskunnan EU-tason edustajana. Tämän komiteamenettelyn lisäksi sidosryhmät on otettava asianmukaisesti mukaan erityisesti keskusteluihin perustelua koskevista yhteisistä menetelmistä. ETSK ehdottaa, että mukaan kutsutaan osallistavia foorumeja, kuten ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi ja EU:n ympäristömerkkilautakunta, tai että perustetaan uusi pyöreän pöydän ryhmä nimenomaan tätä lainsäädäntöä varten. |
| --- | --- |

3.17

ETSK kannustaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kuluttajien ja yritysten suojelemiseksi viherpesulta; tällaisiin toimenpiteisiin lukeutuu myös työmarkkinaosapuolten osallistaminen. ETSK ehdottaa erityisesti, että säädetään säännöllisistä ristiintarkastuksista yhtäältä kansallisten viranomaisten ja toisaalta kansallisen tason työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. EU:n tason toimien osalta ETSK suhtautuu myönteisesti 19 artiklassa säädettyyn komiteamenettelyyn ja pyytää mahdollisuutta osallistua siihen kansalaisyhteiskunnan EU-tason edustajana. Tämän komiteamenettelyn lisäksi sidosryhmät on otettava asianmukaisesti mukaan erityisesti keskusteluihin perustelua koskevista yhteisistä menetelmistä. ETSK ehdottaa, että mukaan kutsutaan osallistavia foorumeja, kuten ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi ja EU:n ympäristömerkkilautakunta, tai että perustetaan uusi pyöreän pöydän ryhmä nimenomaan tätä lainsäädäntöä varten.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta (COM(2020) 98 final) (EUVL C 364, 28.10.2020, s. 94) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kuluttajat kiertotaloudessa”(oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 353, 18.10.2019, s. 11).

1

(2)  COM(2019) 640 final, 11. joulukuuta 2019.

2

(3)  COM(2020) 98 final, 11. maaliskuuta 2020.

3

(4)  COM(2020) 696 final: 13. marraskuuta 2020.

4

(5)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2005/29/EY ja 2011/83/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämisestä vihreässä siirtymässä parantamalla suojaa sopimattomilta menettelyiltä ja tiedottamista, COM(2022) 143 final.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/29/EY, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22).

6

(7)  Euroopan komissio, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018, s. 10.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  The Economist Intelligence Unit Limited, An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature, 2021 (Maailman luonnonsäätiö).

8

An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature

(9)  
  Environmental claims for non-food products, oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tilaama tutkimus (2014), https://commission.europa.eu/publications/environmental-claims-non-food-products_en

9

Environmental claims for non-food products

(10)  Authority for Consumers & Markets, ACM consumers find claims regarding carbon offset unclear (julkaisun sivustolla käyty tammikuussa 2023), https://www.acm.nl/en/publications/acm-consumers-find-claims-regarding-carbon-offset-unclear

10

ACM consumers find claims regarding carbon offset unclear

Verbraucherzentrale (syyskuu 2022), Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel, https://www.verbraucherzentrale.nrw/pressemeldungen/presse-nrw/klimaneutrale-produkte-89-prozent-fuer-klare-regeln-und-geprueftes-siegel-77472

Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel

ASA (lokakuu 2022), New Research into understanding of environmental claims, https://www.asa.org.uk/news/new-research-into-understanding-of-environmental-claims.html

New Research into understanding of environmental claims

Kantar Public (2022), CO2 Offset claims – Consumer survey, https://www.acm.nl/system/files/documents/acm-publishes-behavioral-research-into-co2-compensation-when-purchasing-airline-tickets.pdf

CO2

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/91

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta”

(COM(2022) 705 final)

(2023/C 293/14)

| Esittelijä: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Dimitris DIMITRIADIS |

Esittelijä:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

Yhteisesittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

Dimitris DIMITRIADIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 34 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 169/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 34 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

30.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

169/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että makroaluestrategioilla on tärkeä merkitys alueiden sosiaalisen, alueellisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden kannalta ja että ne edistävät naapurimaiden yhdentymistä EU:hun. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että makroaluestrategioilla on tärkeä merkitys alueiden sosiaalisen, alueellisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden kannalta ja että ne edistävät naapurimaiden yhdentymistä EU:hun.

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että makroaluestrategioiden avulla puututaan kysymyksiin, jotka edellyttävät useiden maiden (ja niiden eri toimijoiden) yhteistyötä monialaisesti ja monitasoisen hallinnon pohjalta. Eri toimijoiden olisi siis pyrittävä sovittamaan kansalliset intressit ja yhteistyön periaate yhteen ja samalla kevennettävä byrokraattisia ja monimutkaisia menettelyjä, jotka vähentävät kiinnostusta makroaluestrategioita kohtaan. |
| --- | --- |

1.2

ETSK huomauttaa, että makroaluestrategioiden avulla puututaan kysymyksiin, jotka edellyttävät useiden maiden (ja niiden eri toimijoiden) yhteistyötä monialaisesti ja monitasoisen hallinnon pohjalta. Eri toimijoiden olisi siis pyrittävä sovittamaan kansalliset intressit ja yhteistyön periaate yhteen ja samalla kevennettävä byrokraattisia ja monimutkaisia menettelyjä, jotka vähentävät kiinnostusta makroaluestrategioita kohtaan.

| 1.3 | ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden vahvistamiseksi olisi toteutettava lisätoimia, jotta ne herättäisivät luottamusta ja niiden avulla voitaisiin näyttää mallia muutoksen aikaansaamisesta ja edistää eurooppalaisia arvoja, erityisesti kun on kyse alueiden sosiaalisesta, alueellisesta ja taloudellisesta yhteenkuuluvuudesta ja naapurimaiden yhdentymisestä unioniin sekä Agenda 2030 -toimintaohjelmasta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden vahvistamiseksi olisi toteutettava lisätoimia, jotta ne herättäisivät luottamusta ja niiden avulla voitaisiin näyttää mallia muutoksen aikaansaamisesta ja edistää eurooppalaisia arvoja, erityisesti kun on kyse alueiden sosiaalisesta, alueellisesta ja taloudellisesta yhteenkuuluvuudesta ja naapurimaiden yhdentymisestä unioniin sekä Agenda 2030 -toimintaohjelmasta.

| 1.4 | ETSK toteaa, että makroaluestrategiat ovat olleet hyödyllisiä välineitä taltutettaessa terveyskriisiä ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia. Etenkin Tonavan aluetta koskevalla EU:n strategialla ja EU:n Itämeri-strategialla on ollut merkittävä rooli Ukrainan ja unionin välisten yhteyksien lisäämisessä ukrainalaispakolaisten kotouttamiseksi sekä turvallisten tavaraliikennekäytävien luomisessa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK toteaa, että makroaluestrategiat ovat olleet hyödyllisiä välineitä taltutettaessa terveyskriisiä ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vaikutuksia. Etenkin Tonavan aluetta koskevalla EU:n strategialla ja EU:n Itämeri-strategialla on ollut merkittävä rooli Ukrainan ja unionin välisten yhteyksien lisäämisessä ukrainalaispakolaisten kotouttamiseksi sekä turvallisten tavaraliikennekäytävien luomisessa.

| 1.5 | Vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän osalta ETSK huomauttaa, että täytäntöönpanoprosessit vaihtelevat makroaluestrategioittain, koska alakohtaisen toimintapolitiikan täytäntöönpanovalmiuksissa ja -tasoissa on eroja ja EU:n ulkopuolisten maiden valmiustaso saattaa olla alhaisempi. Komitea katsoo, että eroihin on tärkeä puuttua ennen kaikkea heikoimmassa asemassa olevia alueita koskevin erityistoimenpitein, jotta taloudellinen kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus eivät muutu ongelmallisiksi kysymyksiksi, jotka kasvattavat kehittyneempien ja vähemmän kehittyneiden alueiden välistä kuilua entisestään. |
| --- | --- |

1.5

Vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän osalta ETSK huomauttaa, että täytäntöönpanoprosessit vaihtelevat makroaluestrategioittain, koska alakohtaisen toimintapolitiikan täytäntöönpanovalmiuksissa ja -tasoissa on eroja ja EU:n ulkopuolisten maiden valmiustaso saattaa olla alhaisempi. Komitea katsoo, että eroihin on tärkeä puuttua ennen kaikkea heikoimmassa asemassa olevia alueita koskevin erityistoimenpitein, jotta taloudellinen kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus eivät muutu ongelmallisiksi kysymyksiksi, jotka kasvattavat kehittyneempien ja vähemmän kehittyneiden alueiden välistä kuilua entisestään.

| 1.6 | ETSK katsoo niin ikään, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän välistä yhteyttä niin, että tuotannon painopiste saadaan siirrettyä määrän lisäämisestä laadun parantamiseen – jolloin voidaan välttää ylituotantoa, joka menee hukkaan – ja noudattaa tässä yhteydessä kaikilta osin strategisen riippumattomuuden periaatetta. Näin ollen on tähdellistä tukeutua älykkääseen erikoistumiseen ja klustereiden muodostamiseen sekä tarjota asiaan liittyvää tarkoituksenmukaista ja perusteellista koulutusta. |
| --- | --- |

1.6

ETSK katsoo niin ikään, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän välistä yhteyttä niin, että tuotannon painopiste saadaan siirrettyä määrän lisäämisestä laadun parantamiseen – jolloin voidaan välttää ylituotantoa, joka menee hukkaan – ja noudattaa tässä yhteydessä kaikilta osin strategisen riippumattomuuden periaatetta. Näin ollen on tähdellistä tukeutua älykkääseen erikoistumiseen ja klustereiden muodostamiseen sekä tarjota asiaan liittyvää tarkoituksenmukaista ja perusteellista koulutusta.

| 1.7 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on keskeinen merkitys päätöksenteon parantamisessa. Näin on erityisesti siksi, että ne saattavat paikallis- ja alueyhteisöt lähemmin tekemisiin makroaluestrategioiden kanssa. Komitea kannustaa jäsenvaltioita mutta myös Euroopan komissiota lisäämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten sekä alue- ja paikallishallinnon osallistumista entisestään, jotta sitoutumista ohjelmiin voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on keskeinen merkitys päätöksenteon parantamisessa. Näin on erityisesti siksi, että ne saattavat paikallis- ja alueyhteisöt lähemmin tekemisiin makroaluestrategioiden kanssa. Komitea kannustaa jäsenvaltioita mutta myös Euroopan komissiota lisäämään kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten sekä alue- ja paikallishallinnon osallistumista entisestään, jotta sitoutumista ohjelmiin voidaan vahvistaa.

| 1.8 | Kaikkien neljän makroaluestrategian tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta on myös tärkeää vahvistaa paikallisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden valmiuksien kehittämistä. ETSK pitääkin tähdellisenä käynnistää näille toimijoille suunnattuja tiedotus- ja koulutustoimia. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän perustamista makroaluestrategioiden piiriin kuuluvien alueiden välistä lyhyen ja keskipitkän ajan virkamiesvaihtoa varten. ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen käynnistää institutionalisoitu kansalaisvuoropuhelu makroalueilla ja katsoo voivansa auttaa asiassa. Lisäksi on tärkeää, että komitealla on järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavana toimielimenä entistä aktiivisempi rooli ja että se kuuluu kaikkien makroaluestrategioiden hallintoelimiin. Tämä voi tehostaa synergioita ja yhteistyötä ja lisätä niiden näkyvyyttä. Komitea ehdottaakin, että järjestetään foorumeita makroaluestrategioihin osallistuvien jäsenmaiden kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa. |
| --- | --- |

1.8

Kaikkien neljän makroaluestrategian tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta on myös tärkeää vahvistaa paikallisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden valmiuksien kehittämistä. ETSK pitääkin tähdellisenä käynnistää näille toimijoille suunnattuja tiedotus- ja koulutustoimia. Komitea ehdottaa tässä yhteydessä Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän perustamista makroaluestrategioiden piiriin kuuluvien alueiden välistä lyhyen ja keskipitkän ajan virkamiesvaihtoa varten. ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen käynnistää institutionalisoitu kansalaisvuoropuhelu makroalueilla ja katsoo voivansa auttaa asiassa. Lisäksi on tärkeää, että komitealla on järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavana toimielimenä entistä aktiivisempi rooli ja että se kuuluu kaikkien makroaluestrategioiden hallintoelimiin. Tämä voi tehostaa synergioita ja yhteistyötä ja lisätä niiden näkyvyyttä. Komitea ehdottaakin, että järjestetään foorumeita makroaluestrategioihin osallistuvien jäsenmaiden kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten edustajien kanssa.

| 1.9 | ETSK kehottaa myös selvittämään kaikkien makroaluestrategioiden yhteydessä mahdollisuuksia lisätä keskeisten kehitystä edistävien paikallisten toimijoiden (pk-yritykset, nykyiset teollisuusklusterit, paikalliset pankit, yhteiskunnalliset yritykset, ammattiliitot, tiedeyhteisö, kansalaisjärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) sekä monikansallisten yritysten ja kansainvälisten rahoituslaitosten ja pankkien osallistumista, sillä se on nykyisellään riittämätöntä. Tilanteen korjaaminen on ratkaisevan tärkeää. Strategioissa olisi noudatettava kumppanuusperiaatetta kaikilta osin, ja asianomaiset sidosryhmät olisi otettava niihin täysipainoisesti mukaan. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kehottaa myös selvittämään kaikkien makroaluestrategioiden yhteydessä mahdollisuuksia lisätä keskeisten kehitystä edistävien paikallisten toimijoiden (pk-yritykset, nykyiset teollisuusklusterit, paikalliset pankit, yhteiskunnalliset yritykset, ammattiliitot, tiedeyhteisö, kansalaisjärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) sekä monikansallisten yritysten ja kansainvälisten rahoituslaitosten ja pankkien osallistumista, sillä se on nykyisellään riittämätöntä. Tilanteen korjaaminen on ratkaisevan tärkeää. Strategioissa olisi noudatettava kumppanuusperiaatetta kaikilta osin, ja asianomaiset sidosryhmät olisi otettava niihin täysipainoisesti mukaan.

| 1.10 | ETSK toteaa, että jotta makroalueisiin liittyviä hankkeita saadaan tehostettua, on tärkeää muokata makroaluestrategiat Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden mukaisiksi ja huolehtia siitä, että niillä täydennetään vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteenasettelua. |
| --- | --- |

1.10

ETSK toteaa, että jotta makroalueisiin liittyviä hankkeita saadaan tehostettua, on tärkeää muokata makroaluestrategiat Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden mukaisiksi ja huolehtia siitä, että niillä täydennetään vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteenasettelua.

| 1.11 | Euroopan komissio on pyrkinyt lisäämään makroaluestrategioiden näkyvyyttä, mutta ETSK katsoo, että viestinnän parantaminen ei ole vain yhden keskeisen toimijan käsissä vaan edellyttää strategioihin osallistuvien jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden aktiivisempaa toimintaa. Komitea voi auttaa etenemään tähän suuntaan, ja kansalaisyhteiskunnan monitasoisella osallistumisella saattaa olla olennainen merkitys. |
| --- | --- |

1.11

Euroopan komissio on pyrkinyt lisäämään makroaluestrategioiden näkyvyyttä, mutta ETSK katsoo, että viestinnän parantaminen ei ole vain yhden keskeisen toimijan käsissä vaan edellyttää strategioihin osallistuvien jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden aktiivisempaa toimintaa. Komitea voi auttaa etenemään tähän suuntaan, ja kansalaisyhteiskunnan monitasoisella osallistumisella saattaa olla olennainen merkitys.

| 1.12 | ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden yhteydessä pitäisi harkita erilaista hallintomallia. Koska poliittisen tason edustajina toimivat ulkoasiainministerit, operatiivista tasoa olisi lujitettava tehostamalla yhteistyötä EU-asioista vastaavien ja EU-varojen käytöstä vastaavien ministeriöiden kanssa. Myös alueviranomaisten osallistuminen, niiden hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen ja aluesuunnittelun tehostaminen on ratkaisevan tärkeää makroaluestrategioiden täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

1.12

ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden yhteydessä pitäisi harkita erilaista hallintomallia. Koska poliittisen tason edustajina toimivat ulkoasiainministerit, operatiivista tasoa olisi lujitettava tehostamalla yhteistyötä EU-asioista vastaavien ja EU-varojen käytöstä vastaavien ministeriöiden kanssa. Myös alueviranomaisten osallistuminen, niiden hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen ja aluesuunnittelun tehostaminen on ratkaisevan tärkeää makroaluestrategioiden täytäntöönpanon kannalta.

| 1.13 | ETSK toivoo, että Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan hyväksyttyä mietintönsä aika on kypsä makroaluestrategian toteuttamiselle myös läntisen Välimeren alueilla. |
| --- | --- |

1.13

ETSK toivoo, että Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan hyväksyttyä mietintönsä aika on kypsä makroaluestrategian toteuttamiselle myös läntisen Välimeren alueilla.

| 1.14 | Tulevan koheesiopolitiikan arvioinnin yhteydessä on pohdittava tarkoin, mitä parannuksia makroaluestrategioihin on tehtävä, jotta niiden koko potentiaali saadaan käyttöön. |
| --- | --- |

1.14

Tulevan koheesiopolitiikan arvioinnin yhteydessä on pohdittava tarkoin, mitä parannuksia makroaluestrategioihin on tehtävä, jotta niiden koko potentiaali saadaan käyttöön.

2.   Johdanto

Johdanto

| 2.1 | Euroopan unioni (EU) on laatinut makroaluestrategioita vuodesta 2009 lähtien. Ne ovat yhdennettyjä tehostetun yhteistyön kehyksiä, joiden avulla samalla alueella sijaitsevat maat voivat vastata yhteisiin haasteisiin yhteisvoimin tai hyödyntää yhteistä potentiaaliaan parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan unioni (EU) on laatinut makroaluestrategioita vuodesta 2009 lähtien. Ne ovat yhdennettyjä tehostetun yhteistyön kehyksiä, joiden avulla samalla alueella sijaitsevat maat voivat vastata yhteisiin haasteisiin yhteisvoimin tai hyödyntää yhteistä potentiaaliaan parhaalla mahdollisella tavalla.

| 2.2 | Aloitteen makroaluestrategian laatimisesta tekevät samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevat EU:n jäsenvaltiot ja unionin ulkopuoliset maat, jotka myös asettavat strategialle tavoitteet. Strategian piiriin kuuluva alue määritellään fyysisten ominaisuuksien perusteella (vesistöalue, merialue, vuoristo jne.) ja ottaen huomioon olemassa olevat perinteiset sosioekonomiset ja kulttuuriset yhteydet, jotta voidaan vastata tarkoituksenmukaisesti EU:n nopeasta laajentumiskehityksestä johtuviin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.2

Aloitteen makroaluestrategian laatimisesta tekevät samalla maantieteellisellä alueella sijaitsevat EU:n jäsenvaltiot ja unionin ulkopuoliset maat, jotka myös asettavat strategialle tavoitteet. Strategian piiriin kuuluva alue määritellään fyysisten ominaisuuksien perusteella (vesistöalue, merialue, vuoristo jne.) ja ottaen huomioon olemassa olevat perinteiset sosioekonomiset ja kulttuuriset yhteydet, jotta voidaan vastata tarkoituksenmukaisesti EU:n nopeasta laajentumiskehityksestä johtuviin haasteisiin.

| 2.3 | Makroaluestrategioiden muodostamien yhdennettyjen tehostetun yhteistyön kehysten avulla voidaan tarttua yhdessä haasteisiin ja mahdollisuuksiin tietyillä sellaisilla EU:n alueilla, joilla tämä ei ole mahdollista yksittäin yhteisiä välineitä käyttäen. Lisäksi makroaluestrategiat voivat nykytilanteessa olla merkittävä keino saada laajennettua EU:n toimien alueellista tavoittavuutta. |
| --- | --- |

2.3

Makroaluestrategioiden muodostamien yhdennettyjen tehostetun yhteistyön kehysten avulla voidaan tarttua yhdessä haasteisiin ja mahdollisuuksiin tietyillä sellaisilla EU:n alueilla, joilla tämä ei ole mahdollista yksittäin yhteisiä välineitä käyttäen. Lisäksi makroaluestrategiat voivat nykytilanteessa olla merkittävä keino saada laajennettua EU:n toimien alueellista tavoittavuutta.

| 2.4 | ETSK esittää käsillä olevassa lausunnossa arvionsa neljännestä Euroopan unionin makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa käsittelevästi kertomuksesta. Arvioinnissa otetaan huomioon, että EU:n makroaluestrategioihin osallistuvat 19 EU:n jäsenvaltiota ja kymmenen unionin ulkopuolista maata osoittivat vuoden 2020 puolivälistä vuoden 2022 puoliväliin kestäneen raportointijakson aikana merkittävää kykyä selviytyä vakavista ja jatkuvista ulkoisista häiriöistä ja että ne joutuivat siirtymään tavanomaisesta yhteistyöstään solidaarisuustoimiin, jotta covid-19-pandemian ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutukset saataisiin taltutettua yhteisvoimin. |
| --- | --- |

2.4

ETSK esittää käsillä olevassa lausunnossa arvionsa neljännestä Euroopan unionin makroaluestrategioiden täytäntöönpanoa käsittelevästi kertomuksesta. Arvioinnissa otetaan huomioon, että EU:n makroaluestrategioihin osallistuvat 19 EU:n jäsenvaltiota ja kymmenen unionin ulkopuolista maata osoittivat vuoden 2020 puolivälistä vuoden 2022 puoliväliin kestäneen raportointijakson aikana merkittävää kykyä selviytyä vakavista ja jatkuvista ulkoisista häiriöistä ja että ne joutuivat siirtymään tavanomaisesta yhteistyöstään solidaarisuustoimiin, jotta covid-19-pandemian ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutukset saataisiin taltutettua yhteisvoimin.

3.   Yleisarvio makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta

Yleisarvio makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta

3.1   EU:n Itämeri-strategia (EUSBSR)

EU:n Itämeri-strategia (EUSBSR)

| 3.1.1 | Vuonna 2009 käynnistetyssä EU:n Itämeri-strategiassa on mukana kahdeksan unionin jäsenvaltiota ja neljä unionin naapurimaata. Strategialla on kolme keskeistä tavoitetta – Itämeren pelastaminen, alueen yhdistäminen ja hyvinvoinnin lisääminen –, ja se jakautuu 14:ään toisiinsa kytkeytyvään politiikka-alaan, jotka koskevat mm. riskejä, biotaloutta, terveyttä ja koulutusta. |
| --- | --- |

3.1.1

Vuonna 2009 käynnistetyssä EU:n Itämeri-strategiassa on mukana kahdeksan unionin jäsenvaltiota ja neljä unionin naapurimaata. Strategialla on kolme keskeistä tavoitetta – Itämeren pelastaminen, alueen yhdistäminen ja hyvinvoinnin lisääminen –, ja se jakautuu 14:ään toisiinsa kytkeytyvään politiikka-alaan, jotka koskevat mm. riskejä, biotaloutta, terveyttä ja koulutusta.

| 3.1.2 | Itämeren alueen Interreg-ohjelmalla on ollut alusta lähtien keskeinen rooli makroaluestrategian täytäntöönpanon rahoituksessa. Vuosina 2014–2020 Interreg-ohjelmasta osoitettiin noin 278 miljoonaa euroa alueen hankkeiden toteuttamiseen, ja vuosiksi 2021–2027 Itämeren alueen Interreg-ohjelmaan on varattu 259 miljoonan euron määrärahat. |
| --- | --- |

3.1.2

Itämeren alueen Interreg-ohjelmalla on ollut alusta lähtien keskeinen rooli makroaluestrategian täytäntöönpanon rahoituksessa. Vuosina 2014–2020 Interreg-ohjelmasta osoitettiin noin 278 miljoonaa euroa alueen hankkeiden toteuttamiseen, ja vuosiksi 2021–2027 Itämeren alueen Interreg-ohjelmaan on varattu 259 miljoonan euron määrärahat.

| 3.1.3 | Itämeri-strategian toimintasuunnitelmaa tarkistettiin vuonna 2021. Tarkistuksen yhteydessä vähennettiin toimien määrää, otettiin käyttöön järjestelmä sidosryhmien (myös talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten) entistä tiiviimmän yhteistyön helpottamiseksi ja perustettiin uusi väline eli Itämeri-strategian yhteyspiste (Baltic Sea Strategy Point, BSP) antamaan hallinnollista ja teknistä tukea strategian hallinnointia ja kehittämistä sekä siihen liittyviä tiedotustoimia varten. |
| --- | --- |

3.1.3

Itämeri-strategian toimintasuunnitelmaa tarkistettiin vuonna 2021. Tarkistuksen yhteydessä vähennettiin toimien määrää, otettiin käyttöön järjestelmä sidosryhmien (myös talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten) entistä tiiviimmän yhteistyön helpottamiseksi ja perustettiin uusi väline eli Itämeri-strategian yhteyspiste (Baltic Sea Strategy Point

| 3.1.4 | Itämeri-strategialla on tuettu mukana olevia alueita asetettujen kestäväpohjaista ja älykästä kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Vaikka yhteistyön keskeyttäminen Venäjän ja Valko-Venäjän kanssa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi on estänyt alueen suurimpien ongelmien ratkaisemisen, strategian avulla voidaan vastata esiin nouseviin uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.1.4

Itämeri-strategialla on tuettu mukana olevia alueita asetettujen kestäväpohjaista ja älykästä kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamisessa. Vaikka yhteistyön keskeyttäminen Venäjän ja Valko-Venäjän kanssa Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen vuoksi on estänyt alueen suurimpien ongelmien ratkaisemisen, strategian avulla voidaan vastata esiin nouseviin uusiin haasteisiin.

3.2   Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia (EUSDR)

Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia (EUSDR)

| 3.2.1 | Joulukuussa 2010 käynnistetyssä ja vuonna 2020 päivitetyssä Tonavan aluetta koskevassa EU:n strategiassa on mukana 14 maata (yhdeksän EU:n jäsenvaltiota ja viisi unionin ulkopuolista maata). Strategia rakentuu neljän pääpilarin ympärille: 1) alueen yhdistäminen, 2) ympäristönsuojelu, 3) hyvinvoinnin luominen ja 4) alueen vahvistaminen. Nämä neljä tavoitetta taas on jaoteltu 12 painopistealaan. |
| --- | --- |

3.2.1

Joulukuussa 2010 käynnistetyssä ja vuonna 2020 päivitetyssä Tonavan aluetta koskevassa EU:n strategiassa on mukana 14 maata (yhdeksän EU:n jäsenvaltiota ja viisi unionin ulkopuolista maata). Strategia rakentuu neljän pääpilarin ympärille: 1) alueen yhdistäminen, 2) ympäristönsuojelu, 3) hyvinvoinnin luominen ja 4) alueen vahvistaminen. Nämä neljä tavoitetta taas on jaoteltu 12 painopistealaan.

| 3.2.2 | Strategian rahoitukseen myönnettiin kaudella 2014–2020 tukea ensisijaisesti Tonavan alueen valtioiden välisestä Interreg-ohjelmasta, yhteensä 231 miljoonaa euroa. Kaudella 2021–2027 ohjelmasta saatavan rahoituksen määrä on kuitenkin kokonaisuudessaan 213,1 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.2.2

Strategian rahoitukseen myönnettiin kaudella 2014–2020 tukea ensisijaisesti Tonavan alueen valtioiden välisestä Interreg-ohjelmasta, yhteensä 231 miljoonaa euroa. Kaudella 2021–2027 ohjelmasta saatavan rahoituksen määrä on kuitenkin kokonaisuudessaan 213,1 miljoonaa euroa.

| 3.2.3 | Strategian toimintasuunnitelmaa muutettiin vuonna 2020 niin, että toiminta saatettiin strategiselle pohjalle ja tavoitteet järjesteltiin uudelleen. Päivityksellä pyrittiin kolmeen tavoitteeseen: järkeistämään toimia karsimalla niiden määrä 137:stä 85:een, tekemään toimintasuunnitelmasta asiakirja, jossa annetaan strategista ohjausta makroaluestrategian täytäntöönpanoa varten, ja muuttamaan toimintasuunnitelmaa niin, että se olisi entistä johdonmukaisempi muiden rahoitusohjelmien ja -välineiden, eritoten koheesiopolitiikan ohjelmien mutta myös muiden EU:n rahoitusohjelmien ja -välineiden, sekä Tonavan alueen maiden valtio-, alue- ja paikallistasolta saatavan rahoituksen periaatteiden kanssa. Strategian mukaiset toimet saatettiin toimintasuunnitelman tarkistuksen yhteydessä vastaamaan EU:n uusia painopisteitä, mm. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Merkittäviä edistysaskelia on lisäksi otettu nuorten osallistamistoiminnan myötä ja tehostamalla EU:n rahastojen kanssa tehtävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

3.2.3

Strategian toimintasuunnitelmaa muutettiin vuonna 2020 niin, että toiminta saatettiin strategiselle pohjalle ja tavoitteet järjesteltiin uudelleen. Päivityksellä pyrittiin kolmeen tavoitteeseen: järkeistämään toimia karsimalla niiden määrä 137:stä 85:een, tekemään toimintasuunnitelmasta asiakirja, jossa annetaan strategista ohjausta makroaluestrategian täytäntöönpanoa varten, ja muuttamaan toimintasuunnitelmaa niin, että se olisi entistä johdonmukaisempi muiden rahoitusohjelmien ja -välineiden, eritoten koheesiopolitiikan ohjelmien mutta myös muiden EU:n rahoitusohjelmien ja -välineiden, sekä Tonavan alueen maiden valtio-, alue- ja paikallistasolta saatavan rahoituksen periaatteiden kanssa. Strategian mukaiset toimet saatettiin toimintasuunnitelman tarkistuksen yhteydessä vastaamaan EU:n uusia painopisteitä, mm. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. Merkittäviä edistysaskelia on lisäksi otettu nuorten osallistamistoiminnan myötä ja tehostamalla EU:n rahastojen kanssa tehtävää yhteistyötä.

| 3.2.4 | Päivityksestä huolimatta Tonavan alueen makroaluestrategian täytäntöönpanoa hidastavat useat tekijät: konkreettiset sosioekonomiset erot alueella, rahoitusvarojen puute ja mukana olevien maiden heikko poliittinen sitoutuminen asiaan. Lisäksi osallistujamaat kamppailevat covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen, ilmastonmuutoksen ja digitaalisen siirtymän kaltaisten laajempien, globaalien haasteiden kanssa, ja nämä kaikki voivat viedä huomiota pois pyrkimyksistä parantaa Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.2.4

Päivityksestä huolimatta Tonavan alueen makroaluestrategian täytäntöönpanoa hidastavat useat tekijät: konkreettiset sosioekonomiset erot alueella, rahoitusvarojen puute ja mukana olevien maiden heikko poliittinen sitoutuminen asiaan. Lisäksi osallistujamaat kamppailevat covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen, ilmastonmuutoksen ja digitaalisen siirtymän kaltaisten laajempien, globaalien haasteiden kanssa, ja nämä kaikki voivat viedä huomiota pois pyrkimyksistä parantaa Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanoa.

3.3   Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)

Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR)

| 3.3.1 | Vuonna 2014 käynnistetty Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia kokoaa yhteen kymmenen maata (neljä EU:n jäsenvaltiota ja kuusi unionin ulkopuolista maata) ja rakentuu neljän pääpilarin varaan: sininen kasvu, alueen yhdistäminen, ympäristön laatu ja kestävä matkailu. Strategian yhteyspiste (EUSAIR Facility Point) tarjoaa operatiivista tukea koordinointia ja täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

3.3.1

Vuonna 2014 käynnistetty Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia kokoaa yhteen kymmenen maata (neljä EU:n jäsenvaltiota ja kuusi unionin ulkopuolista maata) ja rakentuu neljän pääpilarin varaan: sininen kasvu, alueen yhdistäminen, ympäristön laatu ja kestävä matkailu. Strategian yhteyspiste (EUSAIR Facility Point

| 3.3.2 | Adrian- ja Joonianmeren alueen Interreg-ohjelmasta (ADRION) osoitettiin kaudella 2014–2020 yhteensä 118 miljoonaa euroa strategian neljän pilarin mukaisten hankkeiden rahoittamiseen, mukaan lukien ohjelman ensisijaisesta toimintalinjasta 4 myönnetty tuki strategian hallintoa varten. Kaudella 2021–2027 Interreg ADRION-ohjelmasta saadaan rahoitusta 136,7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.3.2

Adrian- ja Joonianmeren alueen Interreg-ohjelmasta (ADRION) osoitettiin kaudella 2014–2020 yhteensä 118 miljoonaa euroa strategian neljän pilarin mukaisten hankkeiden rahoittamiseen, mukaan lukien ohjelman ensisijaisesta toimintalinjasta 4 myönnetty tuki strategian hallintoa varten. Kaudella 2021–2027 Interreg ADRION-ohjelmasta saadaan rahoitusta 136,7 miljoonaa euroa.

| 3.3.3 | ETSK panee tyytyväisenä merkille Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian puitteissa toteutetut toimet nuorisoneuvoston perustamiseksi ja kehottaa muita makroalueita tehostamaan nuorisoneuvostojen toimintaa. Lisäksi komitea kehottaa kaikkia makroalueita lisäämään nuorisoneuvostojen vaikutusmahdollisuuksia ja antamaan niiden kanssa käytävälle vuoropuhelulle virallisen aseman esimerkiksi vuotuisten foorumien yhteydessä. |
| --- | --- |

3.3.3

ETSK panee tyytyväisenä merkille Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian puitteissa toteutetut toimet nuorisoneuvoston perustamiseksi ja kehottaa muita makroalueita tehostamaan nuorisoneuvostojen toimintaa. Lisäksi komitea kehottaa kaikkia makroalueita lisäämään nuorisoneuvostojen vaikutusmahdollisuuksia ja antamaan niiden kanssa käytävälle vuoropuhelulle virallisen aseman esimerkiksi vuotuisten foorumien yhteydessä.

| 3.3.4 | EU muokkasi Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian brändi-identiteettiä marraskuussa 2021 esittämässään selvityksessä Report on the repositioning of the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region (EUSAIR), jotta strategia avautuisi kohdeyleisölle helpommin. Sen mukaan on suositeltavaa jatkaa strategian mukauttamista unionin poliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaaliseen siirtymään, ja samalla asettaa kansalaisyhteiskunta ja nuoret strategian omien painopisteiden keskiöön. |
| --- | --- |

3.3.4

EU muokkasi Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian brändi-identiteettiä marraskuussa 2021 esittämässään selvityksessä Report on the repositioning of the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region (EUSAIR), jotta strategia avautuisi kohdeyleisölle helpommin. Sen mukaan on suositeltavaa jatkaa strategian mukauttamista unionin poliittisiin painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaaliseen siirtymään, ja samalla asettaa kansalaisyhteiskunta ja nuoret strategian omien painopisteiden keskiöön.

| 3.3.5 | Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian edistymisestä todettakoon, että vaikka alueen vakauden lisäämisessä ja maiden välisessä lähentymisessä on saatu tuloksia aikaan, kaikkia mahdollisuuksia luoda synergiaa makroalueen muiden monenvälisten aloitteiden kanssa ei ole vielä hyödynnetty ja EU-maiden ja unionin ulkopuolisten maiden välillä on edelleen eroja. Strategia kattaa liian monia näkökohtia, sen piiriin kuuluva maantieteellinen alue on hyvin monitahoinen ja monimuotoinen, ja sille on asetettu liikaa tavoitteita. |
| --- | --- |

3.3.5

Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan strategian edistymisestä todettakoon, että vaikka alueen vakauden lisäämisessä ja maiden välisessä lähentymisessä on saatu tuloksia aikaan, kaikkia mahdollisuuksia luoda synergiaa makroalueen muiden monenvälisten aloitteiden kanssa ei ole vielä hyödynnetty ja EU-maiden ja unionin ulkopuolisten maiden välillä on edelleen eroja. Strategia kattaa liian monia näkökohtia, sen piiriin kuuluva maantieteellinen alue on hyvin monitahoinen ja monimuotoinen, ja sille on asetettu liikaa tavoitteita.

3.4   Alppien aluetta koskeva EU:n strategia (EUSALP)

Alppien aluetta koskeva EU:n strategia (EUSALP)

| 3.4.1 | Alppien aluetta koskeva EU:n strategia käynnistettiin vuonna 2015, ja se on unionin hyväksymistä makroaluestrategioista tuorein. Siinä on mukana seitsemän maata, joista viisi on EU:n jäsenvaltioita ja kaksi unionin ulkopuolisia maita. Strategia jakautuu kolmeen aihealueeseen: talouskasvu ja innovointi, liikkuminen ja sujuvat yhteydet sekä ympäristö ja energia. Näitä kolmea aihealuetta täydennetään monialaisella hallinnoinnilla, ja näin on tarkoitus tarjota alueelle toimiva makroalueen hallintomalli. |
| --- | --- |

3.4.1

Alppien aluetta koskeva EU:n strategia käynnistettiin vuonna 2015, ja se on unionin hyväksymistä makroaluestrategioista tuorein. Siinä on mukana seitsemän maata, joista viisi on EU:n jäsenvaltioita ja kaksi unionin ulkopuolisia maita. Strategia jakautuu kolmeen aihealueeseen: talouskasvu ja innovointi, liikkuminen ja sujuvat yhteydet sekä ympäristö ja energia. Näitä kolmea aihealuetta täydennetään monialaisella hallinnoinnilla, ja näin on tarkoitus tarjota alueelle toimiva makroalueen hallintomalli.

| 3.4.2 | Vuosina 2014–2020 Alppien alueen Interreg-ohjelmasta osoitettiin alueelle 139 miljoonaa euroa, ja kaudella 2021–2027 käytettävissä on yhteensä 107 miljoonaa euroa neljää painopistealaa varten, jotta Alppien alueesta saataisiin tehtyä ilmastokestävä, vihreä ja hiilineutraali. |
| --- | --- |

3.4.2

Vuosina 2014–2020 Alppien alueen Interreg-ohjelmasta osoitettiin alueelle 139 miljoonaa euroa, ja kaudella 2021–2027 käytettävissä on yhteensä 107 miljoonaa euroa neljää painopistealaa varten, jotta Alppien alueesta saataisiin tehtyä ilmastokestävä, vihreä ja hiilineutraali.

| 3.4.3 | Vaikka kaupunkialueiden ja vuoristoisten maaseutualueiden välillä on selvä kuilu, makroalueelle on ominaista vahva keskinäinen sosioekonominen riippuvuus. Osa Alppien aluetta koskevaan strategiaan osallistuvista maista (Saksa, Italia, Itävalta ja Slovenia) on mukana muissakin makroaluestrategioissa, mikä on aiheuttanut haasteita. On selvää, että hallintoprosesseihin on panostettava nykyistä enemmän, jotta päällekkäisyydet saadaan muutettua täydentävyyksiksi. |
| --- | --- |

3.4.3

Vaikka kaupunkialueiden ja vuoristoisten maaseutualueiden välillä on selvä kuilu, makroalueelle on ominaista vahva keskinäinen sosioekonominen riippuvuus. Osa Alppien aluetta koskevaan strategiaan osallistuvista maista (Saksa, Italia, Itävalta ja Slovenia) on mukana muissakin makroaluestrategioissa, mikä on aiheuttanut haasteita. On selvää, että hallintoprosesseihin on panostettava nykyistä enemmän, jotta päällekkäisyydet saadaan muutettua täydentävyyksiksi.

| 3.4.4 | Alppien aluetta koskeva strategia on muihin makroaluestrategioihin verrattuna hyvin jäsennelty. Tämä johtuu siitä, että Alppien alueella on järjestelmällinen, institutionaalinen rakenne ja pitkät yhteistyöperinteet Alppeja koskevan yleissopimuksen ja muiden aloitteiden, kuten Alppien alueen yhteistyöyhteisön ARGE ALPin, Euroopan vuoristoalueiden yhteistyöjärjestön Euromontanan, paikallisviranomaisten Alliance in the Alps -verkoston, ALPARC-suojelualueverkoston ja Alppien tutkimukseen keskittyvän kansainvälisen tiedekomitean ISCARin, sekä alueella toimivien muiden organisaatioiden ansiosta. Strategiaan osallistuvilla kahdella unionin ulkopuolisella maalla Sveitsillä ja Liechtensteinilla on hyvät institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet, joten ne pystyvät tekemään yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa tasavertaisesti. |
| --- | --- |

3.4.4

Alppien aluetta koskeva strategia on muihin makroaluestrategioihin verrattuna hyvin jäsennelty. Tämä johtuu siitä, että Alppien alueella on järjestelmällinen, institutionaalinen rakenne ja pitkät yhteistyöperinteet Alppeja koskevan yleissopimuksen ja muiden aloitteiden, kuten Alppien alueen yhteistyöyhteisön ARGE ALPin, Euroopan vuoristoalueiden yhteistyöjärjestön Euromontanan, paikallisviranomaisten Alliance in the Alps

4.   Makroalueet ja Ukrainan sota

Makroalueet ja Ukrainan sota

| 4.1 | Ukrainan sota on vaikuttanut makroaluestrategioihin sekä suoraan että välillisesti. Niiden puitteissa toteutettavissa yhteistyötoimissa on jouduttu keskittymään solidaarisuusaloitteisiin, jotta Venäjän Ukrainaan kohdistaman perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutuksia voitaisiin torjua ja hillitä yhteisvoimin. |
| --- | --- |

4.1

Ukrainan sota on vaikuttanut makroaluestrategioihin sekä suoraan että välillisesti. Niiden puitteissa toteutettavissa yhteistyötoimissa on jouduttu keskittymään solidaarisuusaloitteisiin, jotta Venäjän Ukrainaan kohdistaman perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen vaikutuksia voitaisiin torjua ja hillitä yhteisvoimin.

| 4.2 | Tonavan aluetta koskeva strategia ja Itämeri-strategia ovat olleet EU:n neljästä makroaluestrategiasta ne, joissa vaikutus yhteistyötoimien täytäntöönpanoon on selkeästi ollut suora.






  — | Tonavan aluetta koskevalla strategialla ja Itämeri-strategialla (sekä kyseisten makroalueiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla) on ollut tärkeä merkitys Ukrainan tukemisessa sodasta alkamisesta lähtien, sillä niiden avulla on lisätty yhteyksiä Ukrainan ja EU:n välillä. Toimissa on keskitytty ukrainalaisten pakolaisten kotouttamiseen ja turvallisten tavaraliikennekäytävien luomiseen. Ukrainan toimiminen Tonavan makroalueen puheenjohtajana vuonna 2022 oli väkevä osoitus tästä sitoumuksesta. Ukraina on sodasta huolimatta lisännyt huomattavasti osallistumistaan kaikilla Tonavan aluetta koskevan strategian painopistealoilla. |
| --- | --- | --- |

4.2

Tonavan aluetta koskeva strategia ja Itämeri-strategia ovat olleet EU:n neljästä makroaluestrategiasta ne, joissa vaikutus yhteistyötoimien täytäntöönpanoon on selkeästi ollut suora.

—

Tonavan aluetta koskevalla strategialla ja Itämeri-strategialla (sekä kyseisten makroalueiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla) on ollut tärkeä merkitys Ukrainan tukemisessa sodasta alkamisesta lähtien, sillä niiden avulla on lisätty yhteyksiä Ukrainan ja EU:n välillä. Toimissa on keskitytty ukrainalaisten pakolaisten kotouttamiseen ja turvallisten tavaraliikennekäytävien luomiseen. Ukrainan toimiminen Tonavan makroalueen puheenjohtajana vuonna 2022 oli väkevä osoitus tästä sitoumuksesta. Ukraina on sodasta huolimatta lisännyt huomattavasti osallistumistaan kaikilla Tonavan aluetta koskevan strategian painopistealoilla.

| — | Itämeren makroalueella kaikki yhteistyö Venäjän ja Valko-Venäjän kanssa on keskeytetty, ja pyrkimyksenä onkin nyt vahvistaa entisestään Itämeri-strategian asemaa EU:n jäsenvaltioiden, Norjan ja Islannin välisen yhteistyön strategisena rajapintana. |
| --- | --- |

—

Itämeren makroalueella kaikki yhteistyö Venäjän ja Valko-Venäjän kanssa on keskeytetty, ja pyrkimyksenä onkin nyt vahvistaa entisestään Itämeri-strategian asemaa EU:n jäsenvaltioiden, Norjan ja Islannin välisen yhteistyön strategisena rajapintana.

| 4.2.1 | Vaikka makroaluestrategioiden pitkän aikavälin toimintalinjoja ei pitäisi herkästi muutella, erityisesti globaalin geopoliittisen ympäristön rakenteelliset muutokset (Ukrainan sota on tässä yhteydessä keskeinen tekijä) vaikuttavat kaikkien neljän makroaluestrategian sisältöön, sillä ne asettavat alueiden välisen ja rajatylittävän yhteenkuuluvuuden ja yhteistyön jälleen tärkeään asemaan Euroopassa ja myös Euraasian alueella. |
| --- | --- |

4.2.1

Vaikka makroaluestrategioiden pitkän aikavälin toimintalinjoja ei pitäisi herkästi muutella, erityisesti globaalin geopoliittisen ympäristön rakenteelliset muutokset (Ukrainan sota on tässä yhteydessä keskeinen tekijä) vaikuttavat kaikkien neljän makroaluestrategian sisältöön, sillä ne asettavat alueiden välisen ja rajatylittävän yhteenkuuluvuuden ja yhteistyön jälleen tärkeään asemaan Euroopassa ja myös Euraasian alueella.

5.   Makroaluestrategioiden merkitys ja vaikutukset vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän toteuttamisen kannalta

Makroaluestrategioiden merkitys ja vaikutukset vihreän, digitaalisen ja sosiaalisen siirtymän toteuttamisen kannalta

| 5.1 | Vaikka kaikilla neljällä makroaluestrategialla tuetaan EU:n vihreälle, digitaaliselle ja sosiaaliselle siirtymälle asetettujen tavoitteiden saavuttamista, on selvää, että täytäntöönpanoprosessit vaihtelevat makroaluestrategioittain, koska alakohtaisen toimintapolitiikan (ympäristö-, digi- ja innovointi- sekä sosiaalipolitiikan) täytäntöönpanotasoissa ja -valmiuksissa on eroja ja EU:n ulkopuolisten maiden valmius vastata siirtymiin liittyviin haasteisiin saattaa olla heikompi. |
| --- | --- |

5.1

Vaikka kaikilla neljällä makroaluestrategialla tuetaan EU:n vihreälle, digitaaliselle ja sosiaaliselle siirtymälle asetettujen tavoitteiden saavuttamista, on selvää, että täytäntöönpanoprosessit vaihtelevat makroaluestrategioittain, koska alakohtaisen toimintapolitiikan (ympäristö-, digi- ja innovointi- sekä sosiaalipolitiikan) täytäntöönpanotasoissa ja -valmiuksissa on eroja ja EU:n ulkopuolisten maiden valmius vastata siirtymiin liittyviin haasteisiin saattaa olla heikompi.

| 5.2 | On syytä huomata, että jos tällaisiin eroihin ei puututa erityisin, ennen kaikkea suurimmissa vaikeuksissa olevia makroaluestrategioita koskevin tuki- ja rahoitustoimenpitein, mahdollisuudet edistää taloudellista kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta uhkaavat muuttua ongelmiksi, jotka kasvattavat kehittyneempien ja vähemmän kehittyneiden alueiden välistä kuilua entisestään. Tämä aiheuttaa haasteita myös, kun on kyse syrjäisistä tai kaukaisista alueista, jotka ovat aina epäedullisessa asemassa keskusta-, kaupunki- tai suurkaupunkialueisiin verrattuna. Tuki ja kannustimet alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön edistämiseksi voivat olla tässä yhteydessä erittäin hyödyllisiä. |
| --- | --- |

5.2

On syytä huomata, että jos tällaisiin eroihin ei puututa erityisin, ennen kaikkea suurimmissa vaikeuksissa olevia makroaluestrategioita koskevin tuki- ja rahoitustoimenpitein, mahdollisuudet edistää taloudellista kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta uhkaavat muuttua ongelmiksi, jotka kasvattavat kehittyneempien ja vähemmän kehittyneiden alueiden välistä kuilua entisestään. Tämä aiheuttaa haasteita myös, kun on kyse syrjäisistä tai kaukaisista alueista, jotka ovat aina epäedullisessa asemassa keskusta-, kaupunki- tai suurkaupunkialueisiin verrattuna. Tuki ja kannustimet alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön edistämiseksi voivat olla tässä yhteydessä erittäin hyödyllisiä.

| 5.3 | Neljännen täytäntöönpanokertomuksen huolellinen tarkastelu ja Interreg-ohjelmista vuosina 2014–2020 rahoitettujen hankkeiden analyysi osoittavat vihreän ja digitaalisen siirtymän kytkeytyvän tiiviisti toisiinsa. Vaikka erilaisia hankkeita käynnistettiin ja toteutettiin, on epäselvää, edistivätkö ne käytännössä tehokkaasti muutosten aikaansaamista. ETSK katsoo, että saavutettuja tuloksia olisi hyödynnettävä vuosien 2021–2027 Interreg-ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien turvin. |
| --- | --- |

5.3

Neljännen täytäntöönpanokertomuksen huolellinen tarkastelu ja Interreg-ohjelmista vuosina 2014–2020 rahoitettujen hankkeiden analyysi osoittavat vihreän ja digitaalisen siirtymän kytkeytyvän tiiviisti toisiinsa. Vaikka erilaisia hankkeita käynnistettiin ja toteutettiin, on epäselvää, edistivätkö ne käytännössä tehokkaasti muutosten aikaansaamista. ETSK katsoo, että saavutettuja tuloksia olisi hyödynnettävä vuosien 2021–2027 Interreg-ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien turvin.

| 5.4 | ETSK:n mielestä kaikkien makroaluestrategioiden epäkohtana on se, että vihreän ja digitaalisen siirtymän prosesseja ei ole kytketty sosiaalisen siirtymän prosesseihin, minkä seurauksena sosiaalinen ulottuvuus rajoittuu monissa tapauksissa sellaisten ryhmien osallistamiseen ja osallistumiseen eri tavoin, jotka eivät edusta kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten tarpeita ja etuja kokonaisuudessaan. Komitea toteaa aihetta ”Valtiorajat ylittävien klustereiden rooli pyrittäessä edistämään talouden lähentymistä ja kilpailukykyä makroalueilla – esimerkkinä Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” käsittelevässä valmistelevassa lausunnossaan (1), että tulokset sosiaalisten ja alueellisten erojen vähentämisessä ja ympäristön kannalta kestävän kehityksen edistämisessä ovat edelleen vaatimattomia, mikä johtuu todennäköisimmin hallinnon ja hallitustenvälisten järjestelyjen monimutkaisuudesta, byrokratian määrästä, alueiden välisen yhdenmukaisuuden puutteesta sekä työmarkkinaosapuolten, sosioekonomisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riittämättömästä osallistumisesta. |
| --- | --- |

5.4

ETSK:n mielestä kaikkien makroaluestrategioiden epäkohtana on se, että vihreän ja digitaalisen siirtymän prosesseja ei ole kytketty sosiaalisen siirtymän prosesseihin, minkä seurauksena sosiaalinen ulottuvuus rajoittuu monissa tapauksissa sellaisten ryhmien osallistamiseen ja osallistumiseen eri tavoin, jotka eivät edusta kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten tarpeita ja etuja kokonaisuudessaan. Komitea toteaa aihetta ”Valtiorajat ylittävien klustereiden rooli pyrittäessä edistämään talouden lähentymistä ja kilpailukykyä makroalueilla – esimerkkinä Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” käsittelevässä valmistelevassa lausunnossaan (1

| 5.5 | Vihreän ja digitaalisen siirtymän strategioiden tavoitteena on siirtää tuotannon painopiste määrän lisäämisestä laadun parantamiseen. Vaikka tämä lähestymistapa on oikea ja ETSK:n periaatteiden mukainen, siihen liittyy ongelmia, jotka saattavat ratkaisemattomina johtaa siihen, että lisäarvo jää saamatta ja vaikutukset ovatkin haitallisia. Työllisyystaso ja verotulot ovat tiiviisti sidoksissa BKT:n kasvuun: jos BKT supistuu, terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden rahoittaminen on vaikeampaa. |
| --- | --- |

5.5

Vihreän ja digitaalisen siirtymän strategioiden tavoitteena on siirtää tuotannon painopiste määrän lisäämisestä laadun parantamiseen. Vaikka tämä lähestymistapa on oikea ja ETSK:n periaatteiden mukainen, siihen liittyy ongelmia, jotka saattavat ratkaisemattomina johtaa siihen, että lisäarvo jää saamatta ja vaikutukset ovatkin haitallisia. Työllisyystaso ja verotulot ovat tiiviisti sidoksissa BKT:n kasvuun: jos BKT supistuu, terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden rahoittaminen on vaikeampaa.

| 5.6 | EU:n vastaus tähän paradoksiin on Euroopan vihreän kehityksen ohjelma eli joukko kestävää talouskasvua tukevia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon ympäristö, luonnonvarat ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisesta luonteesta huolimatta monet tekijät voivat vaarantaa sen onnistumisen vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemisessa. Käytettävissä olevien henkilövoimavarojen supistuminen ja terveydenhuolto- ja eläkemenojen kasvu uhkaavat vähentää resursseja, jotka olisivat tarpeen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävien investointien tukemiseksi makroaluestrategioiden puitteissa. |
| --- | --- |

5.6

EU:n vastaus tähän paradoksiin on Euroopan vihreän kehityksen ohjelma eli joukko kestävää talouskasvua tukevia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon ympäristö, luonnonvarat ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisesta luonteesta huolimatta monet tekijät voivat vaarantaa sen onnistumisen vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemisessa. Käytettävissä olevien henkilövoimavarojen supistuminen ja terveydenhuolto- ja eläkemenojen kasvu uhkaavat vähentää resursseja, jotka olisivat tarpeen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävien investointien tukemiseksi makroaluestrategioiden puitteissa.

| 5.7 | Vihreä ja digitaalinen siirtymä on välttämättömyys, mutta se uhkaa erityisesti makroaluestrategioiden tasolla jäädä riittämättömäksi ja edellyttää lisätoimenpiteitä, jotta yhteiskunnassa saadaan aikaan kokonaisvaltaista ja kestävää talouskehitystä talouskasvun ohella. |
| --- | --- |

5.7

Vihreä ja digitaalinen siirtymä on välttämättömyys, mutta se uhkaa erityisesti makroaluestrategioiden tasolla jäädä riittämättömäksi ja edellyttää lisätoimenpiteitä, jotta yhteiskunnassa saadaan aikaan kokonaisvaltaista ja kestävää talouskehitystä talouskasvun ohella.

| 5.7.1 | Älykäs erikoistuminen ja klusterit ovat tärkeitä vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta: i) yritysten verkostoitumisen ja yritysklustereiden perustamisen edistäminen on ollut yksi toimivimmista keinoista tukea pk-yritysten innovointi- ja kehitystoimintaa, ja ii) välitystoiminta neuvonnan ja hallinnollisten palvelujen muodossa (aluekehitysvirastojen, kauppakamarien, klustereiden hallinnoijien tms. kautta) lisää verkostoitumisen ja klustereiden muodostamisen tuloksekkuutta (ks. ETSK:n valmisteleva lausunto (2)). |
| --- | --- |

5.7.1

Älykäs erikoistuminen ja klusterit ovat tärkeitä vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta: i) yritysten verkostoitumisen ja yritysklustereiden perustamisen edistäminen on ollut yksi toimivimmista keinoista tukea pk-yritysten innovointi- ja kehitystoimintaa, ja ii) välitystoiminta neuvonnan ja hallinnollisten palvelujen muodossa (aluekehitysvirastojen, kauppakamarien, klustereiden hallinnoijien tms. kautta) lisää verkostoitumisen ja klustereiden muodostamisen tuloksekkuutta (ks. ETSK:n valmisteleva lausunto (2

| 5.8 | Lisäksi ETSK katsoo, että digitaalisen ja vihreän siirtymän haasteiden kääntäminen todellisiksi mahdollisuuksiksi edellyttää sosiaalisen siirtymän tukemista ja sellaisten yhteiskehittämisfoorumeiden perustamista, joissa kansalaisyhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille annetaan johtava rooli, jotta työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten tarpeet ja ongelmat voidaan ottaa kehitykseen ja yhteenkuuluvuuteen liittyvien valintojen lähtökohdaksi. |
| --- | --- |

5.8

Lisäksi ETSK katsoo, että digitaalisen ja vihreän siirtymän haasteiden kääntäminen todellisiksi mahdollisuuksiksi edellyttää sosiaalisen siirtymän tukemista ja sellaisten yhteiskehittämisfoorumeiden perustamista, joissa kansalaisyhteiskunnalle ja työmarkkinaosapuolille annetaan johtava rooli, jotta työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten tarpeet ja ongelmat voidaan ottaa kehitykseen ja yhteenkuuluvuuteen liittyvien valintojen lähtökohdaksi.

| 5.9 | Makroaluestrategioiden puitteissa olisi tehtävä kokeiluja innovatiivisten välineiden, esimerkiksi kestävyysajattelun mukaisia verotus- ja kannustinjärjestelmiä koskevien aloitteiden, kehittämiseksi tai sellaisen verojärjestelmän luomiseksi, jonka avulla yhteiskunnan tarpeisiin voidaan vastata heikosta tai negatiivisesta talouskasvusta huolimatta. Tällaiset toimenpiteet ilmentävät pitkälle kehittynyttä häiriönsietokykyä, ja niiden turvin pystytään ennakoimaan kriisejä, jotka koettelevat makroaluestrategioiden piiriin kuuluvia alueita tätä nykyä säännöllisesti. |
| --- | --- |

5.9

Makroaluestrategioiden puitteissa olisi tehtävä kokeiluja innovatiivisten välineiden, esimerkiksi kestävyysajattelun mukaisia verotus- ja kannustinjärjestelmiä koskevien aloitteiden, kehittämiseksi tai sellaisen verojärjestelmän luomiseksi, jonka avulla yhteiskunnan tarpeisiin voidaan vastata heikosta tai negatiivisesta talouskasvusta huolimatta. Tällaiset toimenpiteet ilmentävät pitkälle kehittynyttä häiriönsietokykyä, ja niiden turvin pystytään ennakoimaan kriisejä, jotka koettelevat makroaluestrategioiden piiriin kuuluvia alueita tätä nykyä säännöllisesti.

| 5.10 | Makroaluestrategioiden avulla olisi tuettava ajattelu- ja toimintatapojen muutosta, jonka pohjalta voidaan suunnitella strategioita ja toteuttaa toimenpiteitä koheesiopolitiikan ja Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota eri makroalueiden välisen yhteistyön vähäisyyteen ja korostaa tarvetta vahvistaa makroalueiden välisiä valmiuksien kehittämisvälineitä ja tehdä niitä tunnetuiksi. |
| --- | --- |

5.10

Makroaluestrategioiden avulla olisi tuettava ajattelu- ja toimintatapojen muutosta, jonka pohjalta voidaan suunnitella strategioita ja toteuttaa toimenpiteitä koheesiopolitiikan ja Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi. ETSK kiinnittää tässä yhteydessä huomiota eri makroalueiden välisen yhteistyön vähäisyyteen ja korostaa tarvetta vahvistaa makroalueiden välisiä valmiuksien kehittämisvälineitä ja tehdä niitä tunnetuiksi.

| 5.11 | Jotta makroalueet pystyvät sopeutumaan erityisesti digitaaliseen siirtymään, makroaluestrategioita olisi tuettava huolehtimalla ennen kaikkea asianmukaisen ja perusteellisen koulutuksen tarjonnasta. Makroaluestrategioihin osallistuvien maiden (EU:n jäsenvaltiot, ehdokasmaat jne.) välillä on eroja, ja niiden välinen digitaalinen kuilu onkin tarpeen kuroa umpeen. ETSK:n valmistelevan lausunnon (3) mukaan on tärkeää, että makroaluestrategiat hyötyvät tulevaisuudessa merkittävästi tuotannon digitalisaatioon liittyvän koulutustoiminnan tehokkaista verkostoista sekä aloitteista, joilla pyritään kohti todellisia alueiden välisiä perus- ja soveltavan tason tutkimus- ja kehittämistoiminnan tutkimus- ja innovaatioekosysteemejä. |
| --- | --- |

5.11

Jotta makroalueet pystyvät sopeutumaan erityisesti digitaaliseen siirtymään, makroaluestrategioita olisi tuettava huolehtimalla ennen kaikkea asianmukaisen ja perusteellisen koulutuksen tarjonnasta. Makroaluestrategioihin osallistuvien maiden (EU:n jäsenvaltiot, ehdokasmaat jne.) välillä on eroja, ja niiden välinen digitaalinen kuilu onkin tarpeen kuroa umpeen. ETSK:n valmistelevan lausunnon (3

6.   Makroaluestrategioiden alueellinen ulottuvuus sekä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen

Makroaluestrategioiden alueellinen ulottuvuus sekä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen

| 6.1 | Vaikka makroaluestrategiat ovat koheesiopolitiikan yleistavoitteen mukaisia, ETSK katsoo, että ruohonjuuritasolta lähteviä aloitteita on vahvistettava ja parannettava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti ohjelma- ja muita suunnittelutoimia, esimerkiksi välillisesti hallinnoitaviin EU-varoihin liittyvien täytäntöönpanovälineiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

6.1

Vaikka makroaluestrategiat ovat koheesiopolitiikan yleistavoitteen mukaisia, ETSK katsoo, että ruohonjuuritasolta lähteviä aloitteita on vahvistettava ja parannettava taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Tämä koskee erityisesti ohjelma- ja muita suunnittelutoimia, esimerkiksi välillisesti hallinnoitaviin EU-varoihin liittyvien täytäntöönpanovälineiden käyttöönottoa.

| 6.2 | ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden täytäntöönpanossa olisi keskityttävä alueelliseen toimintaan eikä niiden pitäisi palvella EU:n strategioiden soveltamista alue- ja paikallistasolla, kuten tietyissä tapauksissa näyttää tapahtuvan. EU:n strategioiden olisi pikemminkin tarjottava puitteet paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) kaltaisten aloitteiden käynnistämiselle. Näin toimenpiteet voitaisiin määritellä niitä tarvitsevien alueiden omista lähtökohdista käsin. |
| --- | --- |

6.2

ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden täytäntöönpanossa olisi keskityttävä alueelliseen toimintaan eikä niiden pitäisi palvella EU:n strategioiden soveltamista alue- ja paikallistasolla, kuten tietyissä tapauksissa näyttää tapahtuvan. EU:n strategioiden olisi pikemminkin tarjottava puitteet paikallisyhteisöjen omien kehittämishankkeiden (CLLD) kaltaisten aloitteiden käynnistämiselle. Näin toimenpiteet voitaisiin määritellä niitä tarvitsevien alueiden omista lähtökohdista käsin.

| 6.3 | Kansalaisten osallistumista, sitoutumista ja motivaatiota voidaan lisätä vahvistamalla paikallis- ja aluehallinnon osallistumista ja toteuttamalla pieniä alueellisia tai rajatylittäviä alueellisia hankkeita, jotka tuottavat välittömästi selkeitä tuloksia. Hyviä esimerkkejä ovat terveysuhkiin ja sairaaloiden hätätilanteisiin liittyvät yhteistyöhankkeet ja vastaavalla tavalla organisoitu katastrofien torjuntahanke, joissa on ratkaistavana samantyyppisiä ongelmia mutta joista myös saadaan samankaltaisia hyötyjä. |
| --- | --- |

6.3

Kansalaisten osallistumista, sitoutumista ja motivaatiota voidaan lisätä vahvistamalla paikallis- ja aluehallinnon osallistumista ja toteuttamalla pieniä alueellisia tai rajatylittäviä alueellisia hankkeita, jotka tuottavat välittömästi selkeitä tuloksia. Hyviä esimerkkejä ovat terveysuhkiin ja sairaaloiden hätätilanteisiin liittyvät yhteistyöhankkeet ja vastaavalla tavalla organisoitu katastrofien torjuntahanke, joissa on ratkaistavana samantyyppisiä ongelmia mutta joista myös saadaan samankaltaisia hyötyjä.

| 6.4 | Makroalueilla tarvitaan covid-19-pandemian ja Ukrainan sodan kaltaisten haasteiden sekä tulevina vuosina edessä olevien haasteiden vuoksi paitsi vahvaa poliittista tukea myös kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten laajempaa osallistumista hallinto- ja täytäntöönpanoprosessiin, ja lisäksi elinkeinoelämää on tuettava pk-yritysten kilpailukykyä parantavin toimenpitein. |
| --- | --- |

6.4

Makroalueilla tarvitaan covid-19-pandemian ja Ukrainan sodan kaltaisten haasteiden sekä tulevina vuosina edessä olevien haasteiden vuoksi paitsi vahvaa poliittista tukea myös kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten laajempaa osallistumista hallinto- ja täytäntöönpanoprosessiin, ja lisäksi elinkeinoelämää on tuettava pk-yritysten kilpailukykyä parantavin toimenpitein.

| 6.5 | Jokaisen makroaluestrategian puitteissa on toteutettu aloitteita, mutta on selvää, että täytäntöönpano on aina hoidettava täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti niin, että kuhunkin makroaluestrategiaan saadaan liitettyä todellinen monialainen ulottuvuus (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa vertikaalista ulottuvuutta (alueiden ja paikallisten elinten osallistuminen) ja monitasoista hallintoa. Näin voidaan huolehtia siitä, että yksittäisten valtioiden ja alueiden tavoitteet eivät mene yhteisten etujen edelle. |
| --- | --- |

6.5

Jokaisen makroaluestrategian puitteissa on toteutettu aloitteita, mutta on selvää, että täytäntöönpano on aina hoidettava täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti niin, että kuhunkin makroaluestrategiaan saadaan liitettyä todellinen monialainen ulottuvuus (kansalaisyhteiskunnan osallistuminen), joka täydentää ja vahvistaa vertikaalista ulottuvuutta (alueiden ja paikallisten elinten osallistuminen) ja monitasoista hallintoa. Näin voidaan huolehtia siitä, että yksittäisten valtioiden ja alueiden tavoitteet eivät mene yhteisten etujen edelle.

| 6.6 | ETSK katsoo, että alue- ja paikallistasolla olisi edistettävä mahdollisimman laaja-alaista koulutusta, keskustelua ja tiedonvaihtoa makroalueiden kannalta kiinnostavista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä valinnoista. Tässä voitaisiin tukeutua tiettyihin menetelmiin, joita on jo kokeiltu muissa yhteyksissä ja jotka perustuvat paikallisten elinten, työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten sekä muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyöhön. |
| --- | --- |

6.6

ETSK katsoo, että alue- ja paikallistasolla olisi edistettävä mahdollisimman laaja-alaista koulutusta, keskustelua ja tiedonvaihtoa makroalueiden kannalta kiinnostavista taloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä valinnoista. Tässä voitaisiin tukeutua tiettyihin menetelmiin, joita on jo kokeiltu muissa yhteyksissä ja jotka perustuvat paikallisten elinten, työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten sekä muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden yhteistyöhön.

| 6.7 | Kunkin makroaluestrategian puitteissa olisi perustettava kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten foorumi. Foorumin toiminta olisi sovitettava yhteen muiden sidosryhmäfoorumeiden toiminnan kanssa, ja sitä olisi kehitettävä sellaisen toimintamallin mukaisesti, joka mahdollistaa talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten edustajien todellisen osallistumisen strategioiden täytäntöönpanoon makroalue-, alue- ja paikallistasolla. Tällaisten vuotuisten foorumeiden avulla voidaan varmistaa makroaluestrategioiden jatkuvuus, ja ne voivat tarjota tilaisuuksia uusien innovatiivisten ideoiden esittämiselle sekä yritysten välisille (B-2-B) kokouksille. Ne auttavat myös lisäämään makroaluestrategioiden näkyvyyttä ja niitä koskevaa tiedotusta ja vahvistavat makroalueiden keskinäistä yhteistyötä lähinnä naapurialueiden välisen hyvien käytäntöjen vaihdon kautta. ETSK ehdottaa, että foorumit järjestetään vuorotellen eri paikoissa kunkin makroaluestrategian piiriin kuuluvilla alueilla, ja ilmaisee halukkuutensa tukea näitä tapahtumia aktiivisesti. |
| --- | --- |

6.7

Kunkin makroaluestrategian puitteissa olisi perustettava kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten foorumi. Foorumin toiminta olisi sovitettava yhteen muiden sidosryhmäfoorumeiden toiminnan kanssa, ja sitä olisi kehitettävä sellaisen toimintamallin mukaisesti, joka mahdollistaa talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten edustajien todellisen osallistumisen strategioiden täytäntöönpanoon makroalue-, alue- ja paikallistasolla. Tällaisten vuotuisten foorumeiden avulla voidaan varmistaa makroaluestrategioiden jatkuvuus, ja ne voivat tarjota tilaisuuksia uusien innovatiivisten ideoiden esittämiselle sekä yritysten välisille (B-2-B) kokouksille. Ne auttavat myös lisäämään makroaluestrategioiden näkyvyyttä ja niitä koskevaa tiedotusta ja vahvistavat makroalueiden keskinäistä yhteistyötä lähinnä naapurialueiden välisen hyvien käytäntöjen vaihdon kautta. ETSK ehdottaa, että foorumit järjestetään vuorotellen eri paikoissa kunkin makroaluestrategian piiriin kuuluvilla alueilla, ja ilmaisee halukkuutensa tukea näitä tapahtumia aktiivisesti.

| 6.8 | On ratkaisevan tärkeää edistää valmiuksien kehittämistoimia, joilla tuetaan sekä paikallis- että alueviranomaisia, ja tehostaa kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten ennakoivaa osallistumista makroaluestrategioiden kehittämiseen. Makroaluestrategioihin liittyviin hankkeisiin olisikin sovellettava kumppanuusperiaatetta, jotta voidaan varmistaa, että paikalliset sidosryhmät pääsevät aktiivisesti mukaan. Tämän pitäisi myös auttaa lisäämään kansalaisten tietoisuutta ja tietämystä makroaluestrategioihin liittyvistä keskeisistä aiheista ja toimista. |
| --- | --- |

6.8

On ratkaisevan tärkeää edistää valmiuksien kehittämistoimia, joilla tuetaan sekä paikallis- että alueviranomaisia, ja tehostaa kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten ennakoivaa osallistumista makroaluestrategioiden kehittämiseen. Makroaluestrategioihin liittyviin hankkeisiin olisikin sovellettava kumppanuusperiaatetta, jotta voidaan varmistaa, että paikalliset sidosryhmät pääsevät aktiivisesti mukaan. Tämän pitäisi myös auttaa lisäämään kansalaisten tietoisuutta ja tietämystä makroaluestrategioihin liittyvistä keskeisistä aiheista ja toimista.

| 6.9 | ETSK ehdottaa erityisesti Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän perustamista makroaluestrategioiden piiriin kuuluvien alueiden välistä lyhyen ja keskipitkän ajan virkamiesvaihtoa varten ja ilmaisee halukkuutensa viedä aloitetta omalta osaltaan eteenpäin. Komitea uskoo vakaasti, että tämä edistää huomattavasti valmiuksien kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä ja auttaa myös vähitellen ratkaisemaan eri maiden välisistä eroista johtuvia byrokraattisia ongelmia. |
| --- | --- |

6.9

ETSK ehdottaa erityisesti Erasmus-ohjelman kaltaisen järjestelmän perustamista makroaluestrategioiden piiriin kuuluvien alueiden välistä lyhyen ja keskipitkän ajan virkamiesvaihtoa varten ja ilmaisee halukkuutensa viedä aloitetta omalta osaltaan eteenpäin. Komitea uskoo vakaasti, että tämä edistää huomattavasti valmiuksien kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä ja auttaa myös vähitellen ratkaisemaan eri maiden välisistä eroista johtuvia byrokraattisia ongelmia.

7.   Muut ensisijaiset toimet makroaluestrategioiden vaikuttavuuden parantamiseksi

Muut ensisijaiset toimet makroaluestrategioiden vaikuttavuuden parantamiseksi

| 7.1 | On ensisijaisen tärkeää huolehtia siitä, että makroaluestrategiat ovat johdonmukaisia ja linjassa koheesiopolitiikan ja Agenda 2030 -toimintaohjelman kanssa, jotta yksittäiset edut eivät mene yhteisten etujen edelle. Makroaluestrategioiden suunnittelu- ja kehittämisprosessiin liittyy kyllä velvoite saattaa strategia vastaamaan koheesiopolitiikan painopisteitä, mutta jotkin makroaluestrategiat ovat vain osittain linjassa Agenda 2030:n kanssa. |
| --- | --- |

7.1

On ensisijaisen tärkeää huolehtia siitä, että makroaluestrategiat ovat johdonmukaisia ja linjassa koheesiopolitiikan ja Agenda 2030 -toimintaohjelman kanssa, jotta yksittäiset edut eivät mene yhteisten etujen edelle. Makroaluestrategioiden suunnittelu- ja kehittämisprosessiin liittyy kyllä velvoite saattaa strategia vastaamaan koheesiopolitiikan painopisteitä, mutta jotkin makroaluestrategiat ovat vain osittain linjassa Agenda 2030:n kanssa.

| 7.2 | Mitä tulee makroaluestrategioiden johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen Agenda 2030:n kanssa, myönteisenä kehityssuuntauksena mainittakoon EU:n Itämeri-strategian puitteissa käynnistetty, toimintaohjelman täytäntöönpanon haasteisiin pureutuva Baltic 2030 – Bumps on the Road -aloite. Siinä yksilöidään Itämeri-strategian painopisteitä parhaiten vastaavat kestävän kehityksen tavoitteet, ja lisäksi sen avulla on luotu tehokas järjestelmä hankkeiden suunnittelun ja tuloksellisuuden mittaamisen tueksi. |
| --- | --- |

7.2

Mitä tulee makroaluestrategioiden johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen Agenda 2030:n kanssa, myönteisenä kehityssuuntauksena mainittakoon EU:n Itämeri-strategian puitteissa käynnistetty, toimintaohjelman täytäntöönpanon haasteisiin pureutuva Baltic 2030 – Bumps on the Road

| 7.3 | Makroaluestrategioiden muokkaaminen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden mukaisiksi ja sen varmistaminen, että niillä täydennetään vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteenasettelua, on aivan varmasti tärkeä toimenpide, jolla makroalueisiin liittyviä hankkeita saadaan tehostettua. Strategioissa olisi otettava ensisijaisesti huomioon seuraavat kestävän kehityksen tavoitteet:
  3. terveys ja hyvinvointi, 4. laadukas koulutus, 5. sukupuolten tasa-arvo, 7. edullinen ja puhdas energia, 8. ihmisarvoinen työ ja talouskasvu, 9. teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, 11. kestävät kaupungit ja asuinyhteisöt, 12. kestäväpohjainen kulutus ja tuotanto, 13. ilmastotoimet, 14. vedenalainen elämä ja 15. maanpäällinen elämä
  . |
| --- | --- |

7.3

Makroaluestrategioiden muokkaaminen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden mukaisiksi ja sen varmistaminen, että niillä täydennetään vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan tavoitteenasettelua, on aivan varmasti tärkeä toimenpide, jolla makroalueisiin liittyviä hankkeita saadaan tehostettua. Strategioissa olisi otettava ensisijaisesti huomioon seuraavat kestävän kehityksen tavoitteet:
  3. terveys ja hyvinvointi, 4. laadukas koulutus, 5. sukupuolten tasa-arvo, 7. edullinen ja puhdas energia, 8. ihmisarvoinen työ ja talouskasvu, 9. teollisuus, innovointi ja infrastruktuuri, 11. kestävät kaupungit ja asuinyhteisöt, 12. kestäväpohjainen kulutus ja tuotanto, 13. ilmastotoimet, 14. vedenalainen elämä ja 15. maanpäällinen elämä

| 7.3.1 | Koska käsiteltäviä aihealueita on paljon ja käytettävissä olevat resurssit ovat niukat, on kuitenkin suositeltavaa priorisoida tehtävät tarkoituksenmukaisesti seuraavien kahden keskeisen näkökohdan pohjalta:






  — | aikataulutus ajankohtaisuuden, kiireellisyyden sekä tehtävän hoidon vaatiman ajan mukaan |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Koska käsiteltäviä aihealueita on paljon ja käytettävissä olevat resurssit ovat niukat, on kuitenkin suositeltavaa priorisoida tehtävät tarkoituksenmukaisesti seuraavien kahden keskeisen näkökohdan pohjalta:

—

aikataulutus ajankohtaisuuden, kiireellisyyden sekä tehtävän hoidon vaatiman ajan mukaan

| — | tärkeysjärjestys sen mukaan, missä tehtävissä makroaluetoiminnan voidaan odottaa tuovan eniten lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

tärkeysjärjestys sen mukaan, missä tehtävissä makroaluetoiminnan voidaan odottaa tuovan eniten lisäarvoa.

| 7.4 | Makroaluestrategioiden onnistuminen riippuu selkeästi makroalueiden kyvystä varmistaa, että EU:n, valtioiden ja alueiden varoilla sekä muilla julkisilla ja yksityisillä varoilla voidaan rahoittaa makroaluestrategioiden painopistealoja hankkeiden tukemisen kautta. Tämä on ensisijaisen tärkeää, ja on selvää, että tätä mahdollisuutta on vahvistettava täydentävillä suunnitelmilla ja eri rahoitusmahdollisuuksien välisillä synergioilla. Tässä yhteydessä on kannustettava mahdollisuuksien mukaan yhdistelemään ylikansallista ja rajatylittävää rahoitusta valtio- ja aluekohtaiseen rahoitukseen, myös monialaisen toimintamallin avulla. |
| --- | --- |

7.4

Makroaluestrategioiden onnistuminen riippuu selkeästi makroalueiden kyvystä varmistaa, että EU:n, valtioiden ja alueiden varoilla sekä muilla julkisilla ja yksityisillä varoilla voidaan rahoittaa makroaluestrategioiden painopistealoja hankkeiden tukemisen kautta. Tämä on ensisijaisen tärkeää, ja on selvää, että tätä mahdollisuutta on vahvistettava täydentävillä suunnitelmilla ja eri rahoitusmahdollisuuksien välisillä synergioilla. Tässä yhteydessä on kannustettava mahdollisuuksien mukaan yhdistelemään ylikansallista ja rajatylittävää rahoitusta valtio- ja aluekohtaiseen rahoitukseen, myös monialaisen toimintamallin avulla.

| 7.5 | Kaikissa makroaluestrategioissa valittua suuntaa sekä vuoropuhelu- ja yhteistyöverkostoja olisi tehtävä tunnetuiksi Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR) hallintoviranomaisten keskuudessa, jotta tältä pohjalta voidaan kartoittaa tiettyihin aiheisiin liittyviä ongelmia ja mahdollisuuksia, joihin voidaan tarttua eri rahoituslähteiden turvin. |
| --- | --- |

7.5

Kaikissa makroaluestrategioissa valittua suuntaa sekä vuoropuhelu- ja yhteistyöverkostoja olisi tehtävä tunnetuiksi Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR) hallintoviranomaisten keskuudessa, jotta tältä pohjalta voidaan kartoittaa tiettyihin aiheisiin liittyviä ongelmia ja mahdollisuuksia, joihin voidaan tarttua eri rahoituslähteiden turvin.

| 7.6 | Lisäksi on ratkaisevan tärkeää todella ottaa keskeiset kehitystä edistävät paikalliset toimijat (pk-yritykset, nykyiset teollisuusklusterit, paikalliset pankit, yhteiskunnalliset yritykset, ammattiliitot, tiedeyhteisö, kansalaisjärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) sekä monikansalliset yritykset ja kansainväliset rahoituslaitokset ja pankit makroaluestrategioihin mukaan. Strategioissa olisi noudatettava kumppanuusperiaatetta kaikilta osin, ja asianomaiset sidosryhmät olisi osallistettava niihin täysipainoisesti. |
| --- | --- |

7.6

Lisäksi on ratkaisevan tärkeää todella ottaa keskeiset kehitystä edistävät paikalliset toimijat (pk-yritykset, nykyiset teollisuusklusterit, paikalliset pankit, yhteiskunnalliset yritykset, ammattiliitot, tiedeyhteisö, kansalaisjärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot) sekä monikansalliset yritykset ja kansainväliset rahoituslaitokset ja pankit makroaluestrategioihin mukaan. Strategioissa olisi noudatettava kumppanuusperiaatetta kaikilta osin, ja asianomaiset sidosryhmät olisi osallistettava niihin täysipainoisesti.

| 7.6.1 | Pk-yritysten ongelmana on, että niillä on rajalliset mahdollisuudet saada tarkoituksenmukaista tietoa ja ettei niillä ole teknisiä valmiuksia hyödyntää tarjoutuvia mahdollisuuksia. Yritysklustereiden sekä yritysten ja hallintotahojen klustereiden kehittäminen voisi olla yksi keino ongelman ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

7.6.1

Pk-yritysten ongelmana on, että niillä on rajalliset mahdollisuudet saada tarkoituksenmukaista tietoa ja ettei niillä ole teknisiä valmiuksia hyödyntää tarjoutuvia mahdollisuuksia. Yritysklustereiden sekä yritysten ja hallintotahojen klustereiden kehittäminen voisi olla yksi keino ongelman ratkaisemiseksi.

8.   Etenemisnäkymät

Etenemisnäkymät

| 8.1 | Tulevaisuus tuo makroalueille entistä kovempia haasteita, ja näistä saattaa kehkeytyä nopeasti ongelmia, jos niihin ei vastata aluetasolla asianmukaisesti. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on keskeinen merkitys päätöksenteon parantamisessa. Näin on erityisesti siksi, että ne saattavat paikallis- ja alueyhteisöt lähemmin tekemisiin makroaluestrategioiden kanssa ja kannustavat jäsenvaltioita mutta myös Euroopan komissiota ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolet entistä tiiviimmin mukaan ja siten vahvistamaan tunnetta osallisuudesta ohjelmiin. |
| --- | --- |

8.1

Tulevaisuus tuo makroalueille entistä kovempia haasteita, ja näistä saattaa kehkeytyä nopeasti ongelmia, jos niihin ei vastata aluetasolla asianmukaisesti. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla ja työmarkkinaosapuolilla on keskeinen merkitys päätöksenteon parantamisessa. Näin on erityisesti siksi, että ne saattavat paikallis- ja alueyhteisöt lähemmin tekemisiin makroaluestrategioiden kanssa ja kannustavat jäsenvaltioita mutta myös Euroopan komissiota ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolet entistä tiiviimmin mukaan ja siten vahvistamaan tunnetta osallisuudesta ohjelmiin.

| 8.2 | ETSK toteaa, että makroaluestrategioiden avulla puututaan kysymyksiin, jotka edellyttävät useiden maiden yhteistyötä monialaisesti ja monitasoisen hallinnon pohjalta. Makroaluestrategioilla olisi vahvistettava niiden piiriin kuuluvien alueiden identiteettiä lisäämällä kansalaisten vastuuta ja aktiivista osallistumista. Makroalueyhteistyön pehmeä luonne pitäisi nähdä vahvuutena, sillä se mahdollistaa ratkaisut, joita on virallisemmissa yhteyksissä usein vaikea saada aikaan, kun kansalliset intressit kilpailevat keskenään. Todellisuudessa näin ei kuitenkaan tehdä. Kansalliset keskusviranomaiset ovat vastuussa makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta, mikä johtaa byrokraattisiin ja monimutkaisiin menettelyihin ja vähentää lopulta kiinnostusta makroaluestrategioita kohtaan. |
| --- | --- |

8.2

ETSK toteaa, että makroaluestrategioiden avulla puututaan kysymyksiin, jotka edellyttävät useiden maiden yhteistyötä monialaisesti ja monitasoisen hallinnon pohjalta. Makroaluestrategioilla olisi vahvistettava niiden piiriin kuuluvien alueiden identiteettiä lisäämällä kansalaisten vastuuta ja aktiivista osallistumista. Makroalueyhteistyön pehmeä luonne pitäisi nähdä vahvuutena, sillä se mahdollistaa ratkaisut, joita on virallisemmissa yhteyksissä usein vaikea saada aikaan, kun kansalliset intressit kilpailevat keskenään. Todellisuudessa näin ei kuitenkaan tehdä. Kansalliset keskusviranomaiset ovat vastuussa makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta, mikä johtaa byrokraattisiin ja monimutkaisiin menettelyihin ja vähentää lopulta kiinnostusta makroaluestrategioita kohtaan.

| 8.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen käynnistää institutionalisoitu kansalaisvuoropuhelu makroalueilla ja katsoo voivansa olla hyödyksi asiassa. On myös tärkeää, että komitealla on järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavana toimielimenä entistä aktiivisempi rooli ja että se kuuluu kaikkien makroaluestrategioiden hallintoelimiin. Tämä voi tehostaa synergioita ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

8.3

ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen käynnistää institutionalisoitu kansalaisvuoropuhelu makroalueilla ja katsoo voivansa olla hyödyksi asiassa. On myös tärkeää, että komitealla on järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa edustavana toimielimenä entistä aktiivisempi rooli ja että se kuuluu kaikkien makroaluestrategioiden hallintoelimiin. Tämä voi tehostaa synergioita ja yhteistyötä.

| 8.4 | ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden yhteydessä pitäisi harkita erilaista hallintomallia. Koska poliittisen tason edustajina toimivat ulkoasiainministerit, operatiivista tasoa olisi lujitettava tehostamalla yhteistyötä EU-asioista ja EU-varojen käytöstä vastaavien ministeriöiden kanssa. Myös alueviranomaisten osallistaminen ja niiden hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen tätä varten on ratkaisevan tärkeää makroaluestrategioiden täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

8.4

ETSK katsoo, että makroaluestrategioiden yhteydessä pitäisi harkita erilaista hallintomallia. Koska poliittisen tason edustajina toimivat ulkoasiainministerit, operatiivista tasoa olisi lujitettava tehostamalla yhteistyötä EU-asioista ja EU-varojen käytöstä vastaavien ministeriöiden kanssa. Myös alueviranomaisten osallistaminen ja niiden hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen tätä varten on ratkaisevan tärkeää makroaluestrategioiden täytäntöönpanon kannalta.

| 8.5 | ETSK katsoo, että energia- ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n politiikan sosiaalisen ulottuvuuden olisi kytkeydyttävä tiiviimmin toisiinsa. Koska vuosi 2023 on Euroopan osaamisen teemavuosi, olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, miten energiasiirtymän toteutumisesta voidaan tehdä mahdollista kehittämällä työntekijöiden taitoja ja osaamista. |
| --- | --- |

8.5

ETSK katsoo, että energia- ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n politiikan sosiaalisen ulottuvuuden olisi kytkeydyttävä tiiviimmin toisiinsa. Koska vuosi 2023 on Euroopan osaamisen teemavuosi, olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, miten energiasiirtymän toteutumisesta voidaan tehdä mahdollista kehittämällä työntekijöiden taitoja ja osaamista.

| 8.6 | Makroaluestrategioiden sidosryhmiä kannustetaan harjoittamaan tiiviimpää seurantaa, määrittelemään konkreettisempia ja kohdennetumpia hankkeita, ohjelmia ja toimia mitattavine lähtökohtineen ja tuloksineen ja tarkastelemaan saavutettua edistystä tältä pohjalta. |
| --- | --- |

8.6

Makroaluestrategioiden sidosryhmiä kannustetaan harjoittamaan tiiviimpää seurantaa, määrittelemään konkreettisempia ja kohdennetumpia hankkeita, ohjelmia ja toimia mitattavine lähtökohtineen ja tuloksineen ja tarkastelemaan saavutettua edistystä tältä pohjalta.

| 8.7 | ETSK panee merkille, että Euroopan komissio on tehnyt paljon työtä makroaluestrategioiden tunnettuuden lisäämiseksi. Viestinnän parantaminen ei kuitenkaan ole vain yhden keskeisen toimijan käsissä, vaan se riippuu myös jäsenvaltioista ja makroaluestrategioista. Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen saattaa olla ratkaisevan tärkeää, ja komitea voi auttaa asiassa tätä kautta. |
| --- | --- |

8.7

ETSK panee merkille, että Euroopan komissio on tehnyt paljon työtä makroaluestrategioiden tunnettuuden lisäämiseksi. Viestinnän parantaminen ei kuitenkaan ole vain yhden keskeisen toimijan käsissä, vaan se riippuu myös jäsenvaltioista ja makroaluestrategioista. Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistuminen saattaa olla ratkaisevan tärkeää, ja komitea voi auttaa asiassa tätä kautta.

| 8.8 | ETSK katsoo, että makroaluestrategioilla on tärkeä merkitys alueiden sosiaalisen, alueellisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden kannalta mutta ne edistävät myös naapurimaiden yhdentymistä EU:hun. Tähän liittyen on pantava enemmän painoa pyrkimyksille muuttaa makroaluestrategioita niin, että ne herättäisivät luottamusta ja niiden avulla voitaisiin näyttää mallia muutoksen aikaansaamisesta ja edistää eurooppalaisia arvoja. Lisäksi on parannettava alueiden välisten ja rajatylittävien aloitteiden ja hankkeiden kestäväpohjaisuutta, jatkuvuutta ja keskinäisiä yhteyksiä. Muunkinlaista vakiintunutta alueiden välistä ja rajatylittävää yhteistyötä, kuten eurooppalaisia alueellisen yhteistyön yhtymiä (EAYY) ja Euroregio-alueita, olisi hyödynnettävä kokonaisvaltaisella tavalla, makroaluestrategioiden soveltamisalan mukaisesti. |
| --- | --- |

8.8

ETSK katsoo, että makroaluestrategioilla on tärkeä merkitys alueiden sosiaalisen, alueellisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden kannalta mutta ne edistävät myös naapurimaiden yhdentymistä EU:hun. Tähän liittyen on pantava enemmän painoa pyrkimyksille muuttaa makroaluestrategioita niin, että ne herättäisivät luottamusta ja niiden avulla voitaisiin näyttää mallia muutoksen aikaansaamisesta ja edistää eurooppalaisia arvoja. Lisäksi on parannettava alueiden välisten ja rajatylittävien aloitteiden ja hankkeiden kestäväpohjaisuutta, jatkuvuutta ja keskinäisiä yhteyksiä. Muunkinlaista vakiintunutta alueiden välistä ja rajatylittävää yhteistyötä, kuten eurooppalaisia alueellisen yhteistyön yhtymiä (EAYY) ja Euroregio-alueita, olisi hyödynnettävä kokonaisvaltaisella tavalla, makroaluestrategioiden soveltamisalan mukaisesti.

| 8.9 | Ympäristönäkökulmasta on olennaista parantaa makroalueiden toiminnallisia valmiuksia tukea ilmastonmuutoksen torjuntaa ja tarjota kansalaisyhteiskunnalle hyödyllisiä välineitä riskien hallintaan ja kestävien elämäntapojen omaksumiseen. |
| --- | --- |

8.9

Ympäristönäkökulmasta on olennaista parantaa makroalueiden toiminnallisia valmiuksia tukea ilmastonmuutoksen torjuntaa ja tarjota kansalaisyhteiskunnalle hyödyllisiä välineitä riskien hallintaan ja kestävien elämäntapojen omaksumiseen.

| 8.10 | Talouden osalta on ensisijaisen tärkeää tukea talousmallin muutosta paikallis- ja aluetasolla luonnonvarojen ja raaka-aineiden kulutuksen vähentämiseksi. On tarpeen edistää painopisteen siirtämistä päästöttömyyttä, kestävää liikennettä ja liikkumista, kiertotaloutta, kestävää matkailua ja paikallistalouden vauhdittamista koskeviin aloitteisiin. |
| --- | --- |

8.10

Talouden osalta on ensisijaisen tärkeää tukea talousmallin muutosta paikallis- ja aluetasolla luonnonvarojen ja raaka-aineiden kulutuksen vähentämiseksi. On tarpeen edistää painopisteen siirtämistä päästöttömyyttä, kestävää liikennettä ja liikkumista, kiertotaloutta, kestävää matkailua ja paikallistalouden vauhdittamista koskeviin aloitteisiin.

| 8.11 | Jotta digitalisaation, robotisaation ja bioteknologian kaltaisia teknologisia innovaatioita voidaan edistää ja ne saadaan tuotua kaikkien ulottuville, on parannettava osaamista, investoitava nykyistä enemmän turvalliseen ja kestävään digitaaliseen infrastruktuuriin sekä tuettava yrityksille, julkishallinnolle ja kansalaisille suunnattuja aloitteita. Tämä on tarpeen erityisesti julkisten palvelujen digitalisointia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

8.11

Jotta digitalisaation, robotisaation ja bioteknologian kaltaisia teknologisia innovaatioita voidaan edistää ja ne saadaan tuotua kaikkien ulottuville, on parannettava osaamista, investoitava nykyistä enemmän turvalliseen ja kestävään digitaaliseen infrastruktuuriin sekä tuettava yrityksille, julkishallinnolle ja kansalaisille suunnattuja aloitteita. Tämä on tarpeen erityisesti julkisten palvelujen digitalisointia silmällä pitäen.

| 8.12 | Väestönkehitykseen liittyvät ja sosiaaliset suuntaukset vahvistavat toisiaan. Väestön ikääntyminen sekä maiden ja Euroopan sisäinen muuttoliike, syntyvyyden lasku ja perheiden väheneminen aiheuttavat haasteita hyvinvointijärjestelmille ja paikalliselle ja alueelliselle kehitykselle. Näillä väestönkehityksen suuntauksilla on paitsi vakavia sosiaalisia vaikutuksia, esimerkiksi sosiaalisen syrjäytymisen ja eriarvoisuuden lisääntyminen, myös taloudellisia vaikutuksia, kuten työvoimapula matkailualan kaltaisilla työvoimavaltaisilla aloilla. On siis niin ikään ensiarvoisen tärkeää kiinnittää enemmän huomiota elämänlaatuun, ihmisarvoiseen työhön, hyvinvointiin ja nuorten osallistamiseen. |
| --- | --- |

8.12

Väestönkehitykseen liittyvät ja sosiaaliset suuntaukset vahvistavat toisiaan. Väestön ikääntyminen sekä maiden ja Euroopan sisäinen muuttoliike, syntyvyyden lasku ja perheiden väheneminen aiheuttavat haasteita hyvinvointijärjestelmille ja paikalliselle ja alueelliselle kehitykselle. Näillä väestönkehityksen suuntauksilla on paitsi vakavia sosiaalisia vaikutuksia, esimerkiksi sosiaalisen syrjäytymisen ja eriarvoisuuden lisääntyminen, myös taloudellisia vaikutuksia, kuten työvoimapula matkailualan kaltaisilla työvoimavaltaisilla aloilla. On siis niin ikään ensiarvoisen tärkeää kiinnittää enemmän huomiota elämänlaatuun, ihmisarvoiseen työhön, hyvinvointiin ja nuorten osallistamiseen.

| 8.13 | ETSK uskoo ja toivoo, että Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan hyväksyttyä mietintönsä koheesiopolitiikan roolista moniulotteisten ympäristöhaasteiden ratkaisemisessa Välimeren alueella (2022/2059(INI)) aika on kypsä makroaluestrategian toteuttamiselle myös läntisen Välimeren alueilla. |
| --- | --- |

8.13

ETSK uskoo ja toivoo, että Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnan hyväksyttyä mietintönsä koheesiopolitiikan roolista moniulotteisten ympäristöhaasteiden ratkaisemisessa Välimeren alueella (2022/2059(INI)) aika on kypsä makroaluestrategian toteuttamiselle myös läntisen Välimeren alueilla.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 14.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valtiorajat ylittävien klustereiden rooli pyrittäessä edistämään talouden lähentymistä ja kilpailukykyä makroalueilla – esimerkkinä Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 14).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valtiorajat ylittävien klustereiden rooli pyrittäessä edistämään talouden lähentymistä ja kilpailukykyä makroalueilla – esimerkkinä Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia” (valmisteleva lausunto) (EUVL C 282, 20.8.2019, s. 14).

3

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/100

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla”

(COM(2023) 32 final)

(2023/C 293/15)

| Esittelijä: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 8.3.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 30.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 181/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 8.3.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

30.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

181/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla (1) sitoudutaan tukemaan alueiden erityistilanteeseen ja voimavaroihin perustuvien kohdennettujen paikallisten ja alueellisten strategioiden suunnittelua ja toteuttamista myös panemalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio tuloksekkaasti täytäntöön ja käyttämällä nykyisiä EU:n varoja kohdennetusti siten, että niiden käyttöä mukautetaan EU:n väestönkehityksen suuntauksiin. Siinä olisi myös asetettava laadukkaat työmarkkinat keskeiseen asemaan määritellyissä poliittisissa toimenpiteissä niin, että ne kattavat osallistavan työmarkkinapolitiikan, työntekijöiden tukemisen, houkuttelevan liiketoimintaympäristön, oikeudenmukaisen liikkuvuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, peruspalvelut sekä mahdollisuuden laadukkaaseen koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla

1

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että EU:ssa on taattava kaikille Euroopan yhdentymisen perusulottuvuus eli liikkumisvapaus, ja samalla on sovellettava pitkäjänteistä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa aluekehitykseen ja työmarkkinoille integroitumiseen. On myös suojeltava ihmisten vapaata liikkumista Euroopan työmarkkinoilla. Sen on säilyttävä valintana ja mahdollisuutena sen sijaan, että siihen painostettaisiin niitä, joilla ei ole sosioekonomisista syistä näkymiä tai mahdollisuuksia omalla alueellaan. |
| --- | --- |

1.2

ETSK huomauttaa, että EU:ssa on taattava kaikille Euroopan yhdentymisen perusulottuvuus eli liikkumisvapaus, ja samalla on sovellettava pitkäjänteistä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa aluekehitykseen ja työmarkkinoille integroitumiseen. On myös suojeltava ihmisten vapaata liikkumista Euroopan työmarkkinoilla. Sen on säilyttävä valintana ja mahdollisuutena sen sijaan, että siihen painostettaisiin niitä, joilla ei ole sosioekonomisista syistä näkymiä tai mahdollisuuksia omalla alueellaan.

| 1.3 | ETSK korostaa, että työvoimapulan ja osaamisvajeen korjaamiseksi entistä paremmin tarvitaan aluekehitystä tukevia pitkän aikavälin ratkaisuja, kuten parempaa infrastruktuuria, kestäviä resursseja, parempilaatuisia työpaikkoja, tehokasta tukea työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville ja työttömille, kohdennettua tukea kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaiseen työmarkkinoille integroimiseen, mahdollisuutta laadukkaisiin julkisiin palveluihin, myös pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan julkiseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, kaikkien työntekijöiden pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen sekä ammattiliittojen ja työnantajien osallistumista osaamisen ennakointiin, alueiden osaamistarpeiden määrittämiseen ja osaamisen kehittämiseen. |
| --- | --- |

1.3

ETSK korostaa, että työvoimapulan ja osaamisvajeen korjaamiseksi entistä paremmin tarvitaan aluekehitystä tukevia pitkän aikavälin ratkaisuja, kuten parempaa infrastruktuuria, kestäviä resursseja, parempilaatuisia työpaikkoja, tehokasta tukea työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville ja työttömille, kohdennettua tukea kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaiseen työmarkkinoille integroimiseen, mahdollisuutta laadukkaisiin julkisiin palveluihin, myös pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan julkiseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, kaikkien työntekijöiden pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan täydennys- ja uudelleenkoulutukseen sekä ammattiliittojen ja työnantajien osallistumista osaamisen ennakointiin, alueiden osaamistarpeiden määrittämiseen ja osaamisen kehittämiseen.

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ohjelmakaudella 2021–2027 useita koheesiopolitiikan piiriin kuuluvia EU:n rahoitusvälineitä (EAKR, ESR+, koheesiorahasto ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) käytetään alueellisten erojen vähentämiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseen. ETSK kehottaa vahvistamaan EU:n elpymis-, palautumis- ja koheesiorahastojen, myös oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, keskinäistä täydentävyyttä ja koordinointia, jotta voidaan varmistaa, että varoja käytetään edistämään työpaikkojen luomista, tarjoamaan laadukkaita työllistymismahdollisuuksia ja turvaamaan edistyminen aineellisessa infrastruktuurissa kaventaen sosioekonomisia eroja ja kuroen umpeen EU:n alueiden välisiä kehityseroja. Interreg-ohjelmista tukea saava rajatylittävä yhteistyö lisää raja-alueiden houkuttavuutta, ja tällaisia ohjelmia olisi tuettava edelleen. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ohjelmakaudella 2021–2027 useita koheesiopolitiikan piiriin kuuluvia EU:n rahoitusvälineitä (EAKR, ESR+, koheesiorahasto ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) käytetään alueellisten erojen vähentämiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseen. ETSK kehottaa vahvistamaan EU:n elpymis-, palautumis- ja koheesiorahastojen, myös oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, keskinäistä täydentävyyttä ja koordinointia, jotta voidaan varmistaa, että varoja käytetään edistämään työpaikkojen luomista, tarjoamaan laadukkaita työllistymismahdollisuuksia ja turvaamaan edistyminen aineellisessa infrastruktuurissa kaventaen sosioekonomisia eroja ja kuroen umpeen EU:n alueiden välisiä kehityseroja. Interreg-ohjelmista tukea saava rajatylittävä yhteistyö lisää raja-alueiden houkuttavuutta, ja tällaisia ohjelmia olisi tuettava edelleen.

| 1.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan koheesiopolitiikkaa ja ottamaan käyttöön EU:n varoja, joilla tuetaan työmarkkinasiirtymien muotoilua niin, että yksikään työntekijä tai alue ei jää jälkeen. On olennaisen tärkeää varmistaa olosuhteet, jotka ovat houkuttelevia yrityksille, ja tunnustaa samalla yritysten tarve investoida innovointiin ja kilpailukykyyn sekä mukautua muuttuviin tarpeisiin. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nämä seikat huomioon monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan koheesiopolitiikkaa ja ottamaan käyttöön EU:n varoja, joilla tuetaan työmarkkinasiirtymien muotoilua niin, että yksikään työntekijä tai alue ei jää jälkeen. On olennaisen tärkeää varmistaa olosuhteet, jotka ovat houkuttelevia yrityksille, ja tunnustaa samalla yritysten tarve investoida innovointiin ja kilpailukykyyn sekä mukautua muuttuviin tarpeisiin. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nämä seikat huomioon monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa.

| 1.6 | Jotta voidaan varmistaa, että koheesiorahaston varat kohdennetaan oikeudenmukaisesti tehokkaaseen ja laadukkaaseen aluekehitykseen, ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan keskustelut monivuotista rahoituskehystä tukevista seuraavista prosesseista niin, että huolehditaan tarpeiden ja varojen arvioinnista EU:n tasolla ja edistetään tehokasta aluekehitystä ja aktiivista työpaikkojen luomista. |
| --- | --- |

1.6

Jotta voidaan varmistaa, että koheesiorahaston varat kohdennetaan oikeudenmukaisesti tehokkaaseen ja laadukkaaseen aluekehitykseen, ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan keskustelut monivuotista rahoituskehystä tukevista seuraavista prosesseista niin, että huolehditaan tarpeiden ja varojen arvioinnista EU:n tasolla ja edistetään tehokasta aluekehitystä ja aktiivista työpaikkojen luomista.

| 1.7 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikat perustuvat kestäviin investointeihin, joita tehdään laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikat perustuvat kestäviin investointeihin, joita tehdään laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä.

| 1.8 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja torjumaan tehokkaasti korruptiota ja noudattamaan siten oikeusvaltioperiaatetta, jolla on keskeinen rooli pyrittäessä tekemään alueista houkuttelevia työmarkkinatoimijoille, ja varmistamaan Euroopan komission suorittamilla tarkastuksilla, että EU:n varojen, erityisesti hajautettujen varojen, tehokasta käyttöä valvotaan paremmin. |
| --- | --- |

1.8

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja torjumaan tehokkaasti korruptiota ja noudattamaan siten oikeusvaltioperiaatetta, jolla on keskeinen rooli pyrittäessä tekemään alueista houkuttelevia työmarkkinatoimijoille, ja varmistamaan Euroopan komission suorittamilla tarkastuksilla, että EU:n varojen, erityisesti hajautettujen varojen, tehokasta käyttöä valvotaan paremmin.

| 1.9 | ETSK kehottaa käymään tehokasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tosiasiallisesti mukaan kaikkien tähän strategiaan liittyvien aiheiden käsittelyyn kyseisillä alueilla asuvien ja sinne asumaan haluavien sekä yritysten tarpeisiin vastaavan laadukkaan aluekehityksen saavuttamiseksi. Tämä koskee erityisesti ESR+:n varojen tehokasta kohdentamista nuorisotyöttömyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

1.9

ETSK kehottaa käymään tehokasta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tosiasiallisesti mukaan kaikkien tähän strategiaan liittyvien aiheiden käsittelyyn kyseisillä alueilla asuvien ja sinne asumaan haluavien sekä yritysten tarpeisiin vastaavan laadukkaan aluekehityksen saavuttamiseksi. Tämä koskee erityisesti ESR+:n varojen tehokasta kohdentamista nuorisotyöttömyyden torjuntaan.

| 1.10 | ETSK painottaa, että aluekehityspolitiikassa on varmistettava demokraattinen hallinto ja tiivis yhteistyö alueviranomaisten, työmarkkinajärjestöjen, työvoimapalvelujen ja koulutuksen tarjoajien kesken. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti, jotta voidaan houkutella yrityksiä epäedullisessa asemassa oleville alueille ja varmistaa laadukkaat työpaikat, hyvät palkat, työsuhdeturva tyypillisissä työsuhteissa, sosiaalinen suojelu, elinikäisen oppimisen mahdollisuudet, hyvät työolot ja -ehdot turvallisessa ja terveellisessä työympäristössä, kohtuulliset työajat ja työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet. |
| --- | --- |

1.10

ETSK painottaa, että aluekehityspolitiikassa on varmistettava demokraattinen hallinto ja tiivis yhteistyö alueviranomaisten, työmarkkinajärjestöjen, työvoimapalvelujen ja koulutuksen tarjoajien kesken. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti, jotta voidaan houkutella yrityksiä epäedullisessa asemassa oleville alueille ja varmistaa laadukkaat työpaikat, hyvät palkat, työsuhdeturva tyypillisissä työsuhteissa, sosiaalinen suojelu, elinikäisen oppimisen mahdollisuudet, hyvät työolot ja -ehdot turvallisessa ja terveellisessä työympäristössä, kohtuulliset työajat ja työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet.

| 1.11 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota käyttämään eurooppalaista ohjausjaksoa ja EU:n sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua välineinä, joiden avulla jäsenvaltioille voidaan antaa kohdennettuja suosituksia alueellisen eriarvoisuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kehottaa Euroopan komissiota käyttämään eurooppalaista ohjausjaksoa ja EU:n sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua välineinä, joiden avulla jäsenvaltioille voidaan antaa kohdennettuja suosituksia alueellisen eriarvoisuuden torjumiseksi.

| 1.12 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että niiden ilmastonmuutokseen sopeutumista ja katastrofiriskin vähentämistä koskevat politiikat, jotka ovat eurooppalaisen ilmastolain ja EU:n pelastuspalvelumekanismin mukaisia ja joita tuetaan vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmalla (2), tarjoavat tehokasta tukea alueille (3), ja ottamaan työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta mukaan säännöllisiin sosioekonomisten vaikutusten arviointeihin, jotta voidaan ennakoida muutoksia ja luoda vaihtoehtoisia työllistymismahdollisuuksia alueilla ja aloilla, joihin nämä muutokset vaikuttavat. |
| --- | --- |

1.12

ETSK kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että niiden ilmastonmuutokseen sopeutumista ja katastrofiriskin vähentämistä koskevat politiikat, jotka ovat eurooppalaisen ilmastolain ja EU:n pelastuspalvelumekanismin mukaisia ja joita tuetaan vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmalla (2

3

| 1.13 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista ja neuvoston suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (2019) (4) pannaan tehokkaasti täytäntöön, ja parantamaan työoloja, työehtoja ja palkkoja lisäämällä neuvotteluiden kattavuutta ja takaamalla sosiaalisen suojelun yhtäläinen saatavuus ammattiasemasta riippumatta. Tällä on keskeinen asema pyrittäessä tekemään alueista houkuttavia kaikkien osaamistasojen työntekijöille tarjoamalla houkuttelevia työpaikkoja ja palkkoja. |
| --- | --- |

1.13

ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista ja neuvoston suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (2019) (4

| 1.14 | ETSK korostaa, että hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten, sosiaalipalvelujen, yritysten ja ammattiliittojen on tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jotta työntekijöille voidaan tarjota toimivia ratkaisuja vanhemmuuden ja omaishoidon tarpeiden täyttämiseksi varmistamalla laadukkaat ja osallistavat lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelut (5). |
| --- | --- |

1.14

ETSK korostaa, että hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten, sosiaalipalvelujen, yritysten ja ammattiliittojen on tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jotta työntekijöille voidaan tarjota toimivia ratkaisuja vanhemmuuden ja omaishoidon tarpeiden täyttämiseksi varmistamalla laadukkaat ja osallistavat lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelut (5

| 1.15 | ETSK korostaa, että Euroopan työviranomaisen alaisella pimeän työn vastaisella EU-foorumilla voisi olla tärkeä asema pyrittäessä edistämään pimeän työn muuttamista ihmisarvoiseksi työksi ja siten myös edistämään aluekehitystä vahvistamalla veropohjaa ja parantamalla työntekijöiden mahdollisuuksia saada sosiaalista suojelua. |
| --- | --- |

1.15

ETSK korostaa, että Euroopan työviranomaisen alaisella pimeän työn vastaisella EU-foorumilla voisi olla tärkeä asema pyrittäessä edistämään pimeän työn muuttamista ihmisarvoiseksi työksi ja siten myös edistämään aluekehitystä vahvistamalla veropohjaa ja parantamalla työntekijöiden mahdollisuuksia saada sosiaalista suojelua.

| 1.16 | ETSK huomauttaa, että tehokas sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen ovat avainasemassa varmistettaessa liikkuvien työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu. ETSK kehottaa Euroopan komissiota parantamaan välineitään, jotta voidaan tukea paremmin työllistettävyyttä alueilla. |
| --- | --- |

1.16

ETSK huomauttaa, että tehokas sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen ovat avainasemassa varmistettaessa liikkuvien työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu. ETSK kehottaa Euroopan komissiota parantamaan välineitään, jotta voidaan tukea paremmin työllistettävyyttä alueilla.

| 1.17 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään aluekehitystä tukevaa osaamisen ja elinikäisen oppimisen politiikkaa yhdessä investointien ja täydentävien poliittisten toimenpiteiden kanssa koulutuksen laadun ja yleisen saatavuuden parantamiseksi niin, että voidaan valmistella ihmisiä elämää ja työmarkkinoita varten sekä parantaa alueiden houkuttavuutta työntekijöille ja yrityksille. Laadukkaan uraneuvonnan ja elinikäistä oppimista koskevan ohjauksen olisi oltava Euroopassa kaikkien ulottuvilla, ja siinä olisi tarjottava luotettavaa tietoa alueellisista työ- ja oppimismahdollisuuksista. |
| --- | --- |

1.17

ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään aluekehitystä tukevaa osaamisen ja elinikäisen oppimisen politiikkaa yhdessä investointien ja täydentävien poliittisten toimenpiteiden kanssa koulutuksen laadun ja yleisen saatavuuden parantamiseksi niin, että voidaan valmistella ihmisiä elämää ja työmarkkinoita varten sekä parantaa alueiden houkuttavuutta työntekijöille ja yrityksille. Laadukkaan uraneuvonnan ja elinikäistä oppimista koskevan ohjauksen olisi oltava Euroopassa kaikkien ulottuvilla, ja siinä olisi tarjottava luotettavaa tietoa alueellisista työ- ja oppimismahdollisuuksista.

| 1.18 | ETSK korostaa tarvetta varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaisiin julkisiin palveluihin (kuten pitkäaikaishoito, kohtuuhintaiset asumis- ja kulttuuripalvelut, liikenne, energiahuolto ja internetyhteydet) sekä laadukkaaseen koulutukseen ja infrastruktuuriin (kuten varhaiskasvatus, koulutus ja elinikäinen oppiminen) aluekehityksen edistämiseksi samalla kun toteutetaan tehokkaita politiikkoja ihmisoikeuksien turvaamiseksi ja syrjinnän torjumiseksi. ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kestävät julkiset investoinnit laadukkaaseen julkiseen koulutukseen. |
| --- | --- |

1.18

ETSK korostaa tarvetta varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaisiin julkisiin palveluihin (kuten pitkäaikaishoito, kohtuuhintaiset asumis- ja kulttuuripalvelut, liikenne, energiahuolto ja internetyhteydet) sekä laadukkaaseen koulutukseen ja infrastruktuuriin (kuten varhaiskasvatus, koulutus ja elinikäinen oppiminen) aluekehityksen edistämiseksi samalla kun toteutetaan tehokkaita politiikkoja ihmisoikeuksien turvaamiseksi ja syrjinnän torjumiseksi. ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kestävät julkiset investoinnit laadukkaaseen julkiseen koulutukseen.

| 1.19 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan opettajapulaa (6) ja tekemään opettajan ammatista houkuttelevan oikeudenmukaisen palkan, säällisten työolojen ja -ehtojen, opettajien laadukkaan perus- ja jatkokoulutuksen ja urakehityksen avulla, jotta voidaan parantaa koulutuksen laatua alueilla. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää oppilaitosten vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien koulutusuudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä niiden taitojen ja osaamisen parantamisessa, jotka opettajien ja kouluttajien on hankittava perus- ja täydennyskoulutuksessa myös vihreän ja digitaalisen siirtymän alalla. |
| --- | --- |

1.19

ETSK kehottaa jäsenvaltioita helpottamaan opettajapulaa (6

2.   Taustaa

Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 17. tammikuuta 2023 tiedonannon Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla (7), jossa esitetään kohdennettuja toimenpiteitä osaamisen edistämiseksi ja säilyttämiseksi kehitysalueilla ja alueiden houkuttavuuden lisäämiseksi. Tämä on ensimmäinen Euroopan osaamisen teemavuoteen (8) liittyvä keskeinen aloite vuonna 2023. Komission uudessa toimintapolitiikassa keskitytään pääasiassa alueisiin, joiden työikäinen väestö vähenee nopeasti ja joilla korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on pieni, sekä alueisiin, joilta monet nuoret muuttavat pois. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi 17. tammikuuta 2023 tiedonannon Osaamispotentiaali käyttöön Euroopan alueilla

7

8

| 2.2 | EU:n työikäisen väestön määrä on vähentynyt 3,5 miljoonalla vuosina 2015–2020, ja sen odotetaan vähenevän vielä 35 miljoonalla vuoteen 2050 mennessä. EU:n maaseutualueilla asuu 137 miljoonaa ihmistä eli noin 30 prosenttia EU:n väestöstä. Tuoreen Eurobarometri-tutkimukseen vastaajista 22 prosenttia totesi kuitenkin, että heidän työllistymismahdollisuutensa ovat heikentyneet maaseutualueilla kymmenen viime vuoden aikana (9). Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on näillä alueilla huomattavasti suurempi kuin muilla alueilla (19 prosenttia verrattuna EU:n keskiarvoon, joka on 13 prosenttia). Liian monet nuoret keskeyttävät toisen asteen koulutuksen ja heillä on siten huonot työllistymisnäkymät. Uranäkymien puute voi vähentää muilla alueilla nuorten halukkuutta korkeakoulutukseen ja johtaa siihen, että osa etsii uramahdollisuuksia muualta. Nuorten (15–34-vuotiaiden) työttömyysaste onkin 14,6 prosenttia, joka on huomattavasti korkeampi kuin EU:n keskiarvo (11,1 prosenttia). |
| --- | --- |

2.2

EU:n työikäisen väestön määrä on vähentynyt 3,5 miljoonalla vuosina 2015–2020, ja sen odotetaan vähenevän vielä 35 miljoonalla vuoteen 2050 mennessä. EU:n maaseutualueilla asuu 137 miljoonaa ihmistä eli noin 30 prosenttia EU:n väestöstä. Tuoreen Eurobarometri-tutkimukseen vastaajista 22 prosenttia totesi kuitenkin, että heidän työllistymismahdollisuutensa ovat heikentyneet maaseutualueilla kymmenen viime vuoden aikana (9

| 2.3 | Kahdeksannen koheesiokertomuksen (2022) (10) mukaan tärkein syy muuttoliikkeeseen ja aivovuotoon eräiltä EU:n alueilta ovat julkisten palvelujen ja sosiaalipalvelujen, erityisesti hoiva-, terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen puute, työllistymismahdollisuuksien puuttuminen ja alueelliset puutteet yhteyksissä ja aineellisessa infrastruktuurissa, kuten liikenteessä. Komission poliittisena tavoitteena on edistää näiden alueiden kehitystä laadukkaiden työpaikkojen tarjonnan sekä julkisten palvelujen ja erityisesti koulutusjärjestelmien parantamisen avulla. Lisäksi keskitytään kehitysalueiden, erityisesti maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden, digitaalisten yhteyksien parantamiseen. Tätä varten tiedonannossa määritetään maaseutua koskevan EU:n toimintasuunnitelman erityisalat ja esitetään kahdeksasta pilarista koostuva mekanismi, nk. ”osaamisen edistämismekanismi”, jonka avulla edistetään osaamista kehitysalueilla. |
| --- | --- |

2.3

Kahdeksannen koheesiokertomuksen (2022) (10

3.   Yleistä

Yleistä

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa sitoudutaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Siinä ei kuitenkaan aseteta laadukkaita työmarkkinoita eikä varsinkaan työntekijöille annettavaa tukea keskeiseen asemaan määritellyissä poliittisissa toimenpiteissä. Laadukkaiden työpaikkojen varmistaminen kaikille työntekijöille ja kaikilla alueilla edellyttää kokonaisvaltaisempaa vastausta, joka kattaa osallistavan työmarkkinapolitiikan, oikeudenmukaisen liikkuvuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, peruspalvelut sekä mahdollisuuden laadukkaaseen koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen. Aluekehityksen olisi oltava prioriteettina, mutta on myös suojeltava ihmisten vapaata liikkumista Euroopan työmarkkinoilla. Aluekehitystä olisi toteutettava ottaen asianmukaisesti huomioon demografiset, taloudelliset ja sosiaaliset seikat sekä tiettyjen alueiden väestökadon syyt. Sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten näkökohtien ja kestävyyden olisi oltava keskeisessä asemassa laadittaessa tehokkaita alueellisia strategioita väestökadon suuntauksien kääntämiseksi ja alueiden tekemiseksi houkuttaviksi ihmisille. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa sitoudutaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Siinä ei kuitenkaan aseteta laadukkaita työmarkkinoita eikä varsinkaan työntekijöille annettavaa tukea keskeiseen asemaan määritellyissä poliittisissa toimenpiteissä. Laadukkaiden työpaikkojen varmistaminen kaikille työntekijöille ja kaikilla alueilla edellyttää kokonaisvaltaisempaa vastausta, joka kattaa osallistavan työmarkkinapolitiikan, oikeudenmukaisen liikkuvuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, peruspalvelut sekä mahdollisuuden laadukkaaseen koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen. Aluekehityksen olisi oltava prioriteettina, mutta on myös suojeltava ihmisten vapaata liikkumista Euroopan työmarkkinoilla. Aluekehitystä olisi toteutettava ottaen asianmukaisesti huomioon demografiset, taloudelliset ja sosiaaliset seikat sekä tiettyjen alueiden väestökadon syyt. Sosiaalisten, taloudellisten ja ekologisten näkökohtien ja kestävyyden olisi oltava keskeisessä asemassa laadittaessa tehokkaita alueellisia strategioita väestökadon suuntauksien kääntämiseksi ja alueiden tekemiseksi houkuttaviksi ihmisille.

| 3.2 | ETSK huomauttaa, että EU:ssa on taattava kaikille Euroopan yhdentymisen perusulottuvuus eli liikkumisvapaus. Työvoiman liikkuvuus ei kuitenkaan voi olla nopeana ratkaisuna työvoimapulan korjaamiseen, ellei oteta huomioon taustalla olevia ongelmia, kuten tarvetta parantaa työn laatua ja koulutukseen pääsyä. Useimmissa jäsenvaltioissa on itse asiassa samat osaamisvajeet. Työvoiman liikkuvuutta koskevan kysymyksen typistäminen pelkäksi tarjonnan ja kysynnän ongelmaksi saattaa lisätä eriarvoisuutta ja työmarkkinoiden eroja EU:ssa ja sen alueilla. Onkin tarpeen varmistaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoissa keskitytään aluekehitykseen ja työmarkkinoille integroitumiseen sovellettavaan pitkäjänteisempään ja kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan. Samoin työvoimavaltaisten teollisuudenalojen työvoimapulan korjaaminen palkkaamalla epävarmaan työhön ulkomaisia työntekijöitä ja syrjäytyneiden ryhmien jäseniä parantamatta näiden alojen houkuttavuutta uhkaa vain vahvistaa sosiaalista eriarvoisuutta ja estää yhteiskuntia ja talouksia edistymästä osallistavasti. |
| --- | --- |

3.2

ETSK huomauttaa, että EU:ssa on taattava kaikille Euroopan yhdentymisen perusulottuvuus eli liikkumisvapaus. Työvoiman liikkuvuus ei kuitenkaan voi olla nopeana ratkaisuna työvoimapulan korjaamiseen, ellei oteta huomioon taustalla olevia ongelmia, kuten tarvetta parantaa työn laatua ja koulutukseen pääsyä. Useimmissa jäsenvaltioissa on itse asiassa samat osaamisvajeet. Työvoiman liikkuvuutta koskevan kysymyksen typistäminen pelkäksi tarjonnan ja kysynnän ongelmaksi saattaa lisätä eriarvoisuutta ja työmarkkinoiden eroja EU:ssa ja sen alueilla. Onkin tarpeen varmistaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoissa keskitytään aluekehitykseen ja työmarkkinoille integroitumiseen sovellettavaan pitkäjänteisempään ja kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan. Samoin työvoimavaltaisten teollisuudenalojen työvoimapulan korjaaminen palkkaamalla epävarmaan työhön ulkomaisia työntekijöitä ja syrjäytyneiden ryhmien jäseniä parantamatta näiden alojen houkuttavuutta uhkaa vain vahvistaa sosiaalista eriarvoisuutta ja estää yhteiskuntia ja talouksia edistymästä osallistavasti.

| 3.3 | Ilmastopolitiikoilla on suuri vaikutus työntekijöihin ja toimialoihin, ja ne edellyttävät laajamittaista koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta. Tätä siirtymää olisi hyödynnettävä mahdollisuutena luoda hyvät työolot ja -ehdot tarjoavia laadukkaita työpaikkoja kaikilla aloilla ja alueilla. Ilmastostrategioissa on otettava maailmanlaajuisen datan lisäksi huomioon alueelliset ja paikalliset erot ja tuettava alueita, joilla vaikutukset ovat tuntuvimpia. Olisi myös varmistettava, että työntekijät voivat löytää vaihtoehtoisia laadukkaita työpaikkoja samalta alueelta, missä he työskentelevät tällä hetkellä, jotta ei vaaranneta yhteisöjen tukea välttämättömälle siirtymälle. |
| --- | --- |

3.3

Ilmastopolitiikoilla on suuri vaikutus työntekijöihin ja toimialoihin, ja ne edellyttävät laajamittaista koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta. Tätä siirtymää olisi hyödynnettävä mahdollisuutena luoda hyvät työolot ja -ehdot tarjoavia laadukkaita työpaikkoja kaikilla aloilla ja alueilla. Ilmastostrategioissa on otettava maailmanlaajuisen datan lisäksi huomioon alueelliset ja paikalliset erot ja tuettava alueita, joilla vaikutukset ovat tuntuvimpia. Olisi myös varmistettava, että työntekijät voivat löytää vaihtoehtoisia laadukkaita työpaikkoja samalta alueelta, missä he työskentelevät tällä hetkellä, jotta ei vaaranneta yhteisöjen tukea välttämättömälle siirtymälle.

| 3.4 | Alueiden olisi vaihdettava kokemuksia siitä, miten maaseutualueita voidaan kehittää opiskelu-, työskentely- ja elinpaikkoina, jotka tarjoavat hyvän elämänlaadun ja palveluita, tukemalla maaseutualueiden ja kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden talouden monipuolistamista. Älykkään erikoistumisen strategioissa, joita käytetään välineinä monipuolisten ja ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomiseen, keskitytään edelleen liian usein perinteisiin aloihin. On kuitenkin olemassa hyviä, harkitsemisen arvioisia esimerkkejä teollisuuden muutosprosesseista, jotka ovat tulosta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta. |
| --- | --- |

3.4

Alueiden olisi vaihdettava kokemuksia siitä, miten maaseutualueita voidaan kehittää opiskelu-, työskentely- ja elinpaikkoina, jotka tarjoavat hyvän elämänlaadun ja palveluita, tukemalla maaseutualueiden ja kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden talouden monipuolistamista. Älykkään erikoistumisen strategioissa, joita käytetään välineinä monipuolisten ja ammattitaitoa vaativien työpaikkojen luomiseen, keskitytään edelleen liian usein perinteisiin aloihin. On kuitenkin olemassa hyviä, harkitsemisen arvioisia esimerkkejä teollisuuden muutosprosesseista, jotka ovat tulosta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta.

| 3.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan koheesiopolitiikkaa ja ottamaan käyttöön EU:n varoja, joilla tuetaan työmarkkinasiirtymien muotoilua niin, että yksikään työntekijä tai alue ei jää jälkeen. On olennaisen tärkeää varmistaa olosuhteet, jotka ovat houkuttelevia yrityksille, ja tunnustaa samalla yritysten tarve investoida innovointiin ja kilpailukykyyn sekä mukautua muuttuviin tarpeisiin. Työntekijöiden on voitava asua kaikilla Euroopan alueilla, ja kaikkien alueiden on voitava hyötyä työstä ja olla houkuttelevia yrityksille ja työntekijöille. |
| --- | --- |

3.5

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan koheesiopolitiikkaa ja ottamaan käyttöön EU:n varoja, joilla tuetaan työmarkkinasiirtymien muotoilua niin, että yksikään työntekijä tai alue ei jää jälkeen. On olennaisen tärkeää varmistaa olosuhteet, jotka ovat houkuttelevia yrityksille, ja tunnustaa samalla yritysten tarve investoida innovointiin ja kilpailukykyyn sekä mukautua muuttuviin tarpeisiin. Työntekijöiden on voitava asua kaikilla Euroopan alueilla, ja kaikkien alueiden on voitava hyötyä työstä ja olla houkuttelevia yrityksille ja työntekijöille.

| 3.6 | Jotta siirtyminen oikeudenmukaiseen ja osallistavaan elpymiseen onnistuisi, on olennaisen tärkeää, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikkojen perustana ovat laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin tehtävät, pitkälle aikavälille ulottuvat ja vakaat investoinnit. Eurooppalainen ohjausjakso ja EU:n sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla jäsenvaltioille voidaan antaa kohdennettuja suosituksia alueellisen eriarvoisuuden torjumiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen ja palvelujen saatavuuden varmistamiseksi kaikilla alueilla. |
| --- | --- |

3.6

Jotta siirtyminen oikeudenmukaiseen ja osallistavaan elpymiseen onnistuisi, on olennaisen tärkeää, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikkojen perustana ovat laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin tehtävät, pitkälle aikavälille ulottuvat ja vakaat investoinnit. Eurooppalainen ohjausjakso ja EU:n sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla jäsenvaltioille voidaan antaa kohdennettuja suosituksia alueellisen eriarvoisuuden torjumiseksi ja laadukkaiden työpaikkojen ja palvelujen saatavuuden varmistamiseksi kaikilla alueilla.

| 3.6.1 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikat perustuvat kestäviin investointeihin, joita tehdään laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.6.1

ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työmarkkina- ja koheesiopolitiikat perustuvat kestäviin investointeihin, joita tehdään laadukkaisiin työpaikkoihin, koulutuksen ja peruspalvelujen saatavuuteen, työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin kunnioittaen työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja noudattaen kansallisia työmarkkinasuhdejärjestelmiä.

| 3.7 | Alueiden houkuttavuus riippuu paitsi laadukkaista työllistymismahdollisuuksista – houkuttelevista palkoista, työoloista ja -ehdoista, laadukkaasta koulutuksesta ja urakehityksestä – myös kohtuullisesta elämisen tasosta, muun muassa mahdollisuudesta kohtuuhintaiseen asumiseen ja laadukkaaseen koulutukseen, julkisten palvelujen saatavuudesta ja hyvästä infrastruktuurista. Kansallisen lainsäädännön ja työmarkkinasuhdejärjestelmien rooli kyllä tunnustetaan, mutta sosiaali- ja työnormien eroista, työehtosopimusneuvottelujen heikosta kattavuudesta, investointien puutteesta ja vähäisestä luottamuksesta instituutioihin voi tulla helposti tekijöitä, jotka lisäävät alueiden välisiä rakenteellisia eroja ja haittaavat tasapainoisten eurooppalaisten työmarkkinoiden myönteistä kehitystä. |
| --- | --- |

3.7

Alueiden houkuttavuus riippuu paitsi laadukkaista työllistymismahdollisuuksista – houkuttelevista palkoista, työoloista ja -ehdoista, laadukkaasta koulutuksesta ja urakehityksestä – myös kohtuullisesta elämisen tasosta, muun muassa mahdollisuudesta kohtuuhintaiseen asumiseen ja laadukkaaseen koulutukseen, julkisten palvelujen saatavuudesta ja hyvästä infrastruktuurista. Kansallisen lainsäädännön ja työmarkkinasuhdejärjestelmien rooli kyllä tunnustetaan, mutta sosiaali- ja työnormien eroista, työehtosopimusneuvottelujen heikosta kattavuudesta, investointien puutteesta ja vähäisestä luottamuksesta instituutioihin voi tulla helposti tekijöitä, jotka lisäävät alueiden välisiä rakenteellisia eroja ja haittaavat tasapainoisten eurooppalaisten työmarkkinoiden myönteistä kehitystä.

| 3.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa tavoitellaan yhteistyön tiivistämistä alueiden viranomaisten, työmarkkinajärjestöjen, työvoimapalvelujen ja koulutuksen tarjoajien välillä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti, jotta voidaan houkutella yrityksiä epäedullisessa asemassa oleville alueille ja varmistaa laadukkaat työpaikat, hyvät palkat, työsuhdeturva tyypillisissä työsuhteissa, sosiaalinen suojelu, elinikäisen oppimisen mahdollisuudet, hyvät työolot ja -ehdot turvallisessa ja terveellisessä työympäristössä, kohtuulliset työajat ja työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa tavoitellaan yhteistyön tiivistämistä alueiden viranomaisten, työmarkkinajärjestöjen, työvoimapalvelujen ja koulutuksen tarjoajien välillä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti, jotta voidaan houkutella yrityksiä epäedullisessa asemassa oleville alueille ja varmistaa laadukkaat työpaikat, hyvät palkat, työsuhdeturva tyypillisissä työsuhteissa, sosiaalinen suojelu, elinikäisen oppimisen mahdollisuudet, hyvät työolot ja -ehdot turvallisessa ja terveellisessä työympäristössä, kohtuulliset työajat ja työ- ja yksityiselämän tasapaino sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet.

| 3.9 | ETSK katsoo, että tiedonannon tavoitteen tulisi olla laajempi eikä rajoittua vain korkean osaamistason työntekijöiden (osaajien) houkuttelemiseen epäedullisessa asemassa oleville alueille talouden kehittämiseksi. Monilla EU:n alueilla työmarkkinoilla on yleisesti ottaen pulaa työntekijöistä, kun taas 26,4 prosenttia työelämän ulkopuolella olevasta eurooppalaisesta työvoimasta asuu epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. Syynä siihen, että he ovat työvoiman ulkopuolella, voi olla esimerkiksi laadukkaiden työpaikkojen puute tai epäluottamus valtion instituutioita kohtaan, perhesyyt taikka työskentely harmaan talouden palveluksessa. Yritykset tarvitsevat hyvät olosuhteet, työntekijöitä ja infrastruktuuria voidakseen innovoida ja olla kilpailukykyisiä, ja niiden on tarjottava työntekijöilleen uudelleen- ja täydennyskoulutusta ja pyrittävä houkuttelemaan ammattitaitoisia työntekijöitä hyviin työpaikkoihin. Tiedonannossa ja siihen perustuvissa toimissa olisi keskityttävä siihen, miten oikeudenmukainen siirtymä vihreään ja digitaaliseen talouteen voi tukea kaikkien työntekijöiden täydennyskoulutusta. |
| --- | --- |

3.9

ETSK katsoo, että tiedonannon tavoitteen tulisi olla laajempi eikä rajoittua vain korkean osaamistason työntekijöiden (osaajien) houkuttelemiseen epäedullisessa asemassa oleville alueille talouden kehittämiseksi. Monilla EU:n alueilla työmarkkinoilla on yleisesti ottaen pulaa työntekijöistä, kun taas 26,4 prosenttia työelämän ulkopuolella olevasta eurooppalaisesta työvoimasta asuu epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. Syynä siihen, että he ovat työvoiman ulkopuolella, voi olla esimerkiksi laadukkaiden työpaikkojen puute tai epäluottamus valtion instituutioita kohtaan, perhesyyt taikka työskentely harmaan talouden palveluksessa. Yritykset tarvitsevat hyvät olosuhteet, työntekijöitä ja infrastruktuuria voidakseen innovoida ja olla kilpailukykyisiä, ja niiden on tarjottava työntekijöilleen uudelleen- ja täydennyskoulutusta ja pyrittävä houkuttelemaan ammattitaitoisia työntekijöitä hyviin työpaikkoihin. Tiedonannossa ja siihen perustuvissa toimissa olisi keskityttävä siihen, miten oikeudenmukainen siirtymä vihreään ja digitaaliseen talouteen voi tukea kaikkien työntekijöiden täydennyskoulutusta.

| 3.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ohjelmakaudella 2021–2027 useita koheesiopolitiikan piiriin kuuluvia EU:n rahoitusvälineitä (EAKR, ESR+, koheesiorahasto ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) käytetään alueellisten erojen vähentämiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseen. Maaseutualueilla ja muilla kuin kaupunkialueilla työllistettävyyttä ja talouskehitystä voidaan edistää kohdennetuilla toimilla. Tätä varten on varmistettava vahvempi täydentävyys ja koordinointi EU:n elpymis-, palautumis- ja koheesiorahastojen, myös oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, välillä, jotta voidaan edistää työpaikkojen luomista, laadukkaita työllistymismahdollisuuksia ja edistystä aineellisessa infrastruktuurissa. Koheesiorahastoja olisi vahvistettava, jotta voidaan kaventaa sosioekonomisia eroja ja kuroa umpeen EU:n alueiden välisiä kehityseroja. Säällisten työpaikkojen edistämiseksi valtiontukeen ja EU:n talousarvion varojen käyttöön olisi sovellettava tiukkaa sosiaalista ehdollisuutta ja edellytettävä, että tuensaajat noudattavat sovellettavaa työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia. |
| --- | --- |

3.10

ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että ohjelmakaudella 2021–2027 useita koheesiopolitiikan piiriin kuuluvia EU:n rahoitusvälineitä (EAKR, ESR+, koheesiorahasto ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) käytetään alueellisten erojen vähentämiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseen. Maaseutualueilla ja muilla kuin kaupunkialueilla työllistettävyyttä ja talouskehitystä voidaan edistää kohdennetuilla toimilla. Tätä varten on varmistettava vahvempi täydentävyys ja koordinointi EU:n elpymis-, palautumis- ja koheesiorahastojen, myös oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, välillä, jotta voidaan edistää työpaikkojen luomista, laadukkaita työllistymismahdollisuuksia ja edistystä aineellisessa infrastruktuurissa. Koheesiorahastoja olisi vahvistettava, jotta voidaan kaventaa sosioekonomisia eroja ja kuroa umpeen EU:n alueiden välisiä kehityseroja. Säällisten työpaikkojen edistämiseksi valtiontukeen ja EU:n talousarvion varojen käyttöön olisi sovellettava tiukkaa sosiaalista ehdollisuutta ja edellytettävä, että tuensaajat noudattavat sovellettavaa työlainsäädäntöä ja työehtosopimuksia.

| 3.11 | Korruption torjumiseen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen tähtäävillä pyrkimyksillä on keskeinen rooli siinä, että alueista voidaan tehdä houkuttelevia työmarkkinatoimijoille. On olennaisen tärkeää varmistaa, että Euroopan komissio ja EU:n tarkastuselimet (esim. Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja OLAF) valvovat paremmin EU:n varojen, erityisesti hajautettujen varojen, tehokasta käyttöä. Jotta voidaan varmistaa koheesiorahaston varojen oikeudenmukainen kohdentaminen tehokkaaseen ja laadukkaaseen aluekehitykseen, ETSK pitää tärkeänä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot aloittavat keskustelun monivuotista rahoituskehystä tukevista seuraavista prosesseista tarpeiden ja varojen arvioimiseksi EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.11

Korruption torjumiseen ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen tähtäävillä pyrkimyksillä on keskeinen rooli siinä, että alueista voidaan tehdä houkuttelevia työmarkkinatoimijoille. On olennaisen tärkeää varmistaa, että Euroopan komissio ja EU:n tarkastuselimet (esim. Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja OLAF) valvovat paremmin EU:n varojen, erityisesti hajautettujen varojen, tehokasta käyttöä. Jotta voidaan varmistaa koheesiorahaston varojen oikeudenmukainen kohdentaminen tehokkaaseen ja laadukkaaseen aluekehitykseen, ETSK pitää tärkeänä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot aloittavat keskustelun monivuotista rahoituskehystä tukevista seuraavista prosesseista tarpeiden ja varojen arvioimiseksi EU:n tasolla.

| 3.12 | Demokraattinen hallinto EU:n varojen hallinnoinnissa ja asianmukaisessa kohdentamisessa voidaan saavuttaa ottamalla työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset sidosryhmät tehokkaasti mukaan EU:n varojen käyttämistä aluekehitykseen koskevaan päätöksentekoon. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti kyseisillä alueilla asuvien ja sinne asumaan haluavien sekä yritysten tarpeisiin vastaavan laadukkaan aluekehityksen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

Demokraattinen hallinto EU:n varojen hallinnoinnissa ja asianmukaisessa kohdentamisessa voidaan saavuttaa ottamalla työmarkkinaosapuolet ja asianomaiset sidosryhmät tehokkaasti mukaan EU:n varojen käyttämistä aluekehitykseen koskevaan päätöksentekoon. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kansalaisvuoropuhelua on hyödynnettävä tehokkaasti kyseisillä alueilla asuvien ja sinne asumaan haluavien sekä yritysten tarpeisiin vastaavan laadukkaan aluekehityksen saavuttamiseksi.

| 3.13 | Vihreällä ja digitaalisella siirtymällä on merkittäviä vaikutuksia alueiden teollisuuteen. Kestävään kasvuun tähtäävä yritysten kilpailuympäristö voi auttaa houkuttelemaan ihmisiä alueille ja tekemään EU:sta maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen ja houkuttelevan. Alueiden on laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kanssa kiireellisesti tehokkaita strategioita, joissa otetaan huomioon talouskehityksen tarpeet ja mahdollisuudet, jotta alueista voitaisiin tehdä houkuttelevia ihmisille ja yrityksille. On varmistettava EU:n ja alueiden toimintapolitiikkojen välinen tasapaino toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen. |
| --- | --- |

3.13

Vihreällä ja digitaalisella siirtymällä on merkittäviä vaikutuksia alueiden teollisuuteen. Kestävään kasvuun tähtäävä yritysten kilpailuympäristö voi auttaa houkuttelemaan ihmisiä alueille ja tekemään EU:sta maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen ja houkuttelevan. Alueiden on laadittava yhdessä työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kanssa kiireellisesti tehokkaita strategioita, joissa otetaan huomioon talouskehityksen tarpeet ja mahdollisuudet, jotta alueista voitaisiin tehdä houkuttelevia ihmisille ja yrityksille. On varmistettava EU:n ja alueiden toimintapolitiikkojen välinen tasapaino toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen.

| 3.13.1 | Äskettäin julkistetut aloitteet vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmasta ja nettonollateollisuutta koskevasta säädöksestä – kun yhtenä vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman neljästä pilarista on osaamisen kehittäminen – olisi pantava täytäntöön vahva alueellinen ulottuvuus huomioiden. Tämä koskee erityisesti suunniteltujen Net-Zero Industry Academies -koulutusyhteenliittymien perustamista. |
| --- | --- |

3.13.1

Äskettäin julkistetut aloitteet vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmasta ja nettonollateollisuutta koskevasta säädöksestä – kun yhtenä vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman neljästä pilarista on osaamisen kehittäminen – olisi pantava täytäntöön vahva alueellinen ulottuvuus huomioiden. Tämä koskee erityisesti suunniteltujen Net-Zero Industry Academies -koulutusyhteenliittymien perustamista.

| 3.14 | ESR+, jossa on velvoite käyttää vähintään 12 prosenttia varoista jäsenvaltioissa, missä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrä on yli EU:n keskiarvon, on tärkein toimintapoliittinen väline nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja EU:n nuorisotakuun täytäntöönpanon varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tehtävä enemmän, jotta kaikista alueista, myös epäedullisessa asemassa olevista alueista, voisi tulla houkuttelevia nuorille opiskelijoille ja työntekijöille. Työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät olisi otettava mielekkäällä tavalla mukaan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä ESR+:n varojen käytön arviointiin, jotta voidaan varmistaa, että näillä varoilla tuetaan tehokkaasti laadukkaiden työpaikkojen luomista sekä palkallisia ja laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja nuorille työttömille. Olisi otettava huomioon työvoimapulasta kärsivät ammatit, jotta työpaikoista ja koulutuksesta voitaisiin tehdä houkuttelevia, ja työmarkkinaosapuolille olisi annettava mahdollisuus tiettyjen toimintapolitiikkojen ja erityisten toimenpiteiden toteuttamiseen ja niitä olisi tuettava siinä, jotta työvoimapulasta kärsivistä ammateista voitaisiin tehdä houkuttelevia. |
| --- | --- |

3.14

ESR+, jossa on velvoite käyttää vähintään 12 prosenttia varoista jäsenvaltioissa, missä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrä on yli EU:n keskiarvon, on tärkein toimintapoliittinen väline nuorisotyöttömyyden torjumiseksi ja EU:n nuorisotakuun täytäntöönpanon varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tehtävä enemmän, jotta kaikista alueista, myös epäedullisessa asemassa olevista alueista, voisi tulla houkuttelevia nuorille opiskelijoille ja työntekijöille. Työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät olisi otettava mielekkäällä tavalla mukaan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon sekä ESR+:n varojen käytön arviointiin, jotta voidaan varmistaa, että näillä varoilla tuetaan tehokkaasti laadukkaiden työpaikkojen luomista sekä palkallisia ja laadukkaita oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja nuorille työttömille. Olisi otettava huomioon työvoimapulasta kärsivät ammatit

| 3.15 | Alueet voivat olla houkuttavia kaikkien osaamistasojen työntekijöille, jos ne tarjoavat houkuttelevia työpaikkoja ja palkkoja. Tätä varten on tärkeää panna tehokkaasti täytäntöön EU:n direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista sekä parantaa työoloja, -ehtoja ja palkkoja kattavien neuvottelujen avulla. Hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten, sosiaalipalvelujen, yritysten ja ammattiliittojen olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jotta työntekijöille voitaisiin tarjota toimivia ratkaisuja vanhemmuuden ja omaishoidon tarpeiden täyttämiseksi varmistamalla laadukkaat ja osallistavat lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelut. |
| --- | --- |

3.15

Alueet voivat olla houkuttavia kaikkien osaamistasojen työntekijöille, jos ne tarjoavat houkuttelevia työpaikkoja ja palkkoja. Tätä varten on tärkeää panna tehokkaasti täytäntöön EU:n direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista sekä parantaa työoloja, -ehtoja ja palkkoja kattavien neuvottelujen avulla. Hallitusten, paikallis- ja alueviranomaisten, sosiaalipalvelujen, yritysten ja ammattiliittojen olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa, jotta työntekijöille voitaisiin tarjota toimivia ratkaisuja vanhemmuuden ja omaishoidon tarpeiden täyttämiseksi varmistamalla laadukkaat ja osallistavat lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelut.

| 3.16 | Euroopan työviranomaisen alainen pimeän työn vastainen EU-foorumi voisi edistää pimeän työn muuttamista ihmisarvoiseksi työksi ja siten myös edistää aluekehitystä vahvistamalla veropohjaa ja parantamalla työntekijöiden mahdollisuuksia saada sosiaalista suojelua. Sosiaalisen suojelun yhtäläinen saatavuus on varmistettava ammattiasemasta riippumatta sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta annetun neuvoston suosituksen (2019) (11) pohjalta. |
| --- | --- |

3.16

Euroopan työviranomaisen alainen pimeän työn vastainen EU-foorumi voisi edistää pimeän työn muuttamista ihmisarvoiseksi työksi ja siten myös edistää aluekehitystä vahvistamalla veropohjaa ja parantamalla työntekijöiden mahdollisuuksia saada sosiaalista suojelua. Sosiaalisen suojelun yhtäläinen saatavuus on varmistettava ammattiasemasta riippumatta sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta annetun neuvoston suosituksen (2019) (11

| 3.17 | Tehokas sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen ovat avainasemassa varmistettaessa liikkuvien työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu. Eurooppalaisen sosiaaliturvapassin kaltaiset digitaaliset välineet voivat parantaa rajatylittävää tunnistamista ja todentamista, mikä auttaa työntekijöitä jäljittämään, siirtämään ja hakemaan yhdistettyjä sosiaaliturvaoikeuksiaan. Jotta työntekijöitä voitaisiin houkutella epäedullisessa asemassa oleville alueille, on päästävä eroon epäoikeudenmukaisesta kohtelusta, kuten liikkuvien työntekijöiden kaksinkertaisesta verotuksesta tai sosiaaliturvasta myönnettävistä vapautuksista, jotta varmistetaan, ettei vastaanottava jäsenvaltio rankaise työntekijöitä, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen, tai ettei heille koidu haittaa heidän palatessaan kotimaahansa. |
| --- | --- |

3.17

Tehokas sosiaalinen suojelu ja sosiaaliturvan yhteensovittaminen ovat avainasemassa varmistettaessa liikkuvien työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu. Eurooppalaisen sosiaaliturvapassin kaltaiset digitaaliset välineet voivat parantaa rajatylittävää tunnistamista ja todentamista, mikä auttaa työntekijöitä jäljittämään, siirtämään ja hakemaan yhdistettyjä sosiaaliturvaoikeuksiaan. Jotta työntekijöitä voitaisiin houkutella epäedullisessa asemassa oleville alueille, on päästävä eroon epäoikeudenmukaisesta kohtelusta, kuten liikkuvien työntekijöiden kaksinkertaisesta verotuksesta tai sosiaaliturvasta myönnettävistä vapautuksista, jotta varmistetaan, ettei vastaanottava jäsenvaltio rankaise työntekijöitä, jotka ovat käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkumiseen, tai ettei heille koidu haittaa heidän palatessaan kotimaahansa.

| 3.18 | Osaamispolitiikalla on tärkeä rooli aluekehityksessä, mutta se tarvitsee rinnalleen myös investointeja ja täydentäviä poliittisia toimenpiteitä alueiden houkuttavuuden parantamiseksi työntekijöille ja yrityksille. Työmarkkinat tarvitsevat työntekijöitä kaikilta osaamistasoilta, ja alueita kehitettäessä olisi houkuteltava kaikkia työntekijöitä, myös niitä, joilla on matala tai keskitason osaamistaso, ei ainoastaan ”osaajia” ja korkean osaamistason työntekijöitä. |
| --- | --- |

3.18

Osaamispolitiikalla on tärkeä rooli aluekehityksessä, mutta se tarvitsee rinnalleen myös investointeja ja täydentäviä poliittisia toimenpiteitä alueiden houkuttavuuden parantamiseksi työntekijöille ja yrityksille. Työmarkkinat tarvitsevat työntekijöitä kaikilta osaamistasoilta, ja alueita kehitettäessä olisi houkuteltava kaikkia työntekijöitä, myös niitä, joilla on matala tai keskitason osaamistaso, ei ainoastaan ”osaajia” ja korkean osaamistason työntekijöitä.

| 3.19 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että tiedonannossa pyritään varmistamaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaisiin julkisiin palveluihin (kuten pitkäaikaishoito, kohtuuhintaiset asumis- ja kulttuuripalvelut, liikenne, energiahuolto ja internetyhteydet) sekä laadukkaisiin koulutuspalveluihin ja infrastruktuuriin (kuten varhaiskasvatus ja koulutus). Koulutuspalvelujen olisi hyödytettävä ja houkuteltava korkean osaamistason työntekijöiden lisäksi myös työntekijöitä kaikilta osaamistasoilta. |
| --- | --- |

3.19

ETSK pitää myönteisenä sitä, että tiedonannossa pyritään varmistamaan yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaisiin julkisiin palveluihin (kuten pitkäaikaishoito, kohtuuhintaiset asumis- ja kulttuuripalvelut, liikenne, energiahuolto ja internetyhteydet) sekä laadukkaisiin koulutuspalveluihin ja infrastruktuuriin (kuten varhaiskasvatus ja koulutus). Koulutuspalvelujen olisi hyödytettävä ja houkuteltava korkean osaamistason työntekijöiden lisäksi myös työntekijöitä kaikilta osaamistasoilta.

| 3.20 | Europass-portaalia on parannettava, jotta ihmisille voidaan antaa selkeää tietoa työ- ja oppimismahdollisuuksista sekä mahdollisuus ohjauspalveluihin ja tunnustamisprosesseihin. Eures-verkosto voisi antaa tässä oman panoksensa oikeudenmukaiseen työvoiman liikkuvuuteen muun muassa edistämällä oikeudenmukaisia rekrytointikäytäntöjä ja suoria ja laadukkaita työpaikkoja sekä puuttumalla väärinkäytöksiin rajatylittävässä liikkumisessa. Yksityisten työvoimapalvelujen olisi pystyttävä antamaan vakavasti otettavaa näyttöä ennen Eures-verkostoon osallistumista. Osana toimeksiantoaan varmistaa työvoiman oikeudenmukainen ja tehokas liikkuvuus Euroopan työviranomaisen on tuettava paitsi työntekijöitä, jotka haluavat käyttää liikkumisvapauttaan, myös kotijäsenvaltioonsa palaamaan aikovia. |
| --- | --- |

3.20

Europass-portaalia on parannettava, jotta ihmisille voidaan antaa selkeää tietoa työ- ja oppimismahdollisuuksista sekä mahdollisuus ohjauspalveluihin ja tunnustamisprosesseihin. Eures-verkosto voisi antaa tässä oman panoksensa oikeudenmukaiseen työvoiman liikkuvuuteen muun muassa edistämällä oikeudenmukaisia rekrytointikäytäntöjä ja suoria ja laadukkaita työpaikkoja sekä puuttumalla väärinkäytöksiin rajatylittävässä liikkumisessa. Yksityisten työvoimapalvelujen olisi pystyttävä antamaan vakavasti otettavaa näyttöä ennen Eures-verkostoon osallistumista. Osana toimeksiantoaan varmistaa työvoiman oikeudenmukainen ja tehokas liikkuvuus Euroopan työviranomaisen on tuettava paitsi työntekijöitä, jotka haluavat käyttää liikkumisvapauttaan, myös kotijäsenvaltioonsa palaamaan aikovia.

| 3.21 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio kehottaa edistämään aluekehityksen yhteydessä laadukasta koulutusta ja elinikäistä oppimista. On olennaisen tärkeää tarjota kaikille työntekijöille sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta kuin myös työmarkkinoiden ulkopuolella oleville aikuisille yhtäläiset mahdollisuudet aikuiskoulutukseen ja harkittava uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 annetun neuvoston päätöslauselman (12), yksilöllisiä oppimistilejä koskevan neuvoston suosituksen (13) ja pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan neuvoston suosituksen (14) täytäntöön panemista, jotta voitaisiin saavuttaa aikuiskoulutukseen osallistuvien 60 prosentin tavoite (15). On myös tärkeää tarjota työntekijöille tehokasta tukea koulutukseen ja palkalliseen koulutusvapaaseen ja varmistaa, että eri rahoitusjärjestelmiä hallinnoidaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa. Ihmisten olisi voitava hankkia yrittäjyystaitoja ja saada taloudellista tukea oman yrityksen perustamiseen. |
| --- | --- |

3.21

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio kehottaa edistämään aluekehityksen yhteydessä laadukasta koulutusta ja elinikäistä oppimista. On olennaisen tärkeää tarjota kaikille työntekijöille sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta kuin myös työmarkkinoiden ulkopuolella oleville aikuisille yhtäläiset mahdollisuudet aikuiskoulutukseen ja harkittava uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 annetun neuvoston päätöslauselman (12

13

14

15

| 3.22 | Alueilla on parannettava kokonaisvaltaisesti koulutusta ja elinikäistä oppimista, joiden on oltava houkuttelevia oppijoille ja vanhemmille. Avaintaidot, erityisesti demokratiakasvatus, sekä perustaidot ja monialaiset taidot, erityisesti luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideala ja matematiikka (STEAM), ovat ratkaisevassa asemassa työmarkkinoilla tarvittavien taitojen rinnalla. Jotta epäedullisessa asemassa olevien alueiden nuoria motivoitaisiin hankkimaan korkea-asteen tutkinto, olisi myös oltava tarjolla laadukkaita työpaikkoja. Alueiden on myös parannettava koulutuksen laatua demokraattisen kansalaisuuden ja yhteisten eurooppalaisten arvojen rakentamiseksi. Osaavien ja asiantuntevien kansalaisten merkitys Euroopalle ulottuu virallisen koulutuksen lisäksi epävirallisella tai arkioppimisella hankittuun osaamiseen. Kansalaisten on kyettävä osoittamaan, mitä he ovat oppineet, ja käyttämään tätä oppia urallaan ja jatkokoulutuksessa. Epävirallisen ja arkioppimisen validointia olisi parannettava. |
| --- | --- |

3.22

Alueilla on parannettava kokonaisvaltaisesti koulutusta ja elinikäistä oppimista, joiden on oltava houkuttelevia oppijoille ja vanhemmille. Avaintaidot, erityisesti demokratiakasvatus, sekä perustaidot ja monialaiset taidot, erityisesti luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideala ja matematiikka (STEAM), ovat ratkaisevassa asemassa työmarkkinoilla tarvittavien taitojen rinnalla. Jotta epäedullisessa asemassa olevien alueiden nuoria motivoitaisiin hankkimaan korkea-asteen tutkinto, olisi myös oltava tarjolla laadukkaita työpaikkoja. Alueiden on myös parannettava koulutuksen laatua demokraattisen kansalaisuuden ja yhteisten eurooppalaisten arvojen rakentamiseksi. Osaavien ja asiantuntevien kansalaisten merkitys Euroopalle ulottuu virallisen koulutuksen lisäksi epävirallisella tai arkioppimisella hankittuun osaamiseen. Kansalaisten on kyettävä osoittamaan, mitä he ovat oppineet, ja käyttämään tätä oppia urallaan ja jatkokoulutuksessa. Epävirallisen ja arkioppimisen validointia olisi parannettava.

| 3.23 | Euroopan komissio ehdottaa, että EU:n varoja käytetään digitaalisten yhteyksien parantamiseen maaseudulla ja syrjäisillä alueilla etäkoulunkäynnin ja -opiskelun helpottamiseksi ja osaamisvajeen supistamiseksi. ETSK muistuttaa (16), että on ehdottoman tärkeää varmistaa nopeat internetyhteydet epäedullisessa asemassa olevilla alueilla käyttäen vähintään 10 prosenttia NextGenerationEU-välineen varoista erityisesti maaseudun digitaaliseen kehittämiseen. On tärkeää tarjota oppilaitoksille, oppilaille, opettajille ja kouluttajille digitaalisia laitteita, sillä virtuaalisen yhteistyön välineet helpottaisivat osaltaan opiskelua syrjäisillä alueilla ja auttaisivat omaishoitajia ja vammaisia henkilöitä. Laadukas koulutus ja koulunkäynnin keskeyttämisen torjuminen ovat kuitenkin mahdollisia vain, jos oppilaat, opettajat ja vanhemmat ovat yhteydessä toisiinsa, jolloin voidaan tukea paremmin opiskelijoiden yksilöllisiä tarpeita. Oppilaitosten onkin oltava houkuttelevia työpaikkoja erittäin päteville opettajille ja kouluttajille. |
| --- | --- |

3.23

Euroopan komissio ehdottaa, että EU:n varoja käytetään digitaalisten yhteyksien parantamiseen maaseudulla ja syrjäisillä alueilla etäkoulunkäynnin ja -opiskelun helpottamiseksi ja osaamisvajeen supistamiseksi. ETSK muistuttaa (16

| 3.24 | Opettajilla on keskeinen rooli koulutuksen laadun parantamisessa näillä alueilla. Opettajille ja kouluttajille olisi annettava kaikilla koulutusaloilla tehokasta tukea koulutuksen laadun parantamiseksi, jotta voidaan varmistaa osaamisen kehittäminen koulutuksen vihreässä ja digitaalisessa muutoksessa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää koulujen vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä niiden taitojen ja osaamisen määrittelyssä, jotka opettajien ja kouluttajien on hankittava perus- ja täydennyskoulutuksessa. |
| --- | --- |

3.24

Opettajilla on keskeinen rooli koulutuksen laadun parantamisessa näillä alueilla. Opettajille ja kouluttajille olisi annettava kaikilla koulutusaloilla tehokasta tukea koulutuksen laadun parantamiseksi, jotta voidaan varmistaa osaamisen kehittäminen koulutuksen vihreässä ja digitaalisessa muutoksessa. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennaisen tärkeää koulujen vihreää ja digitaalista siirtymää koskevien uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä niiden taitojen ja osaamisen määrittelyssä, jotka opettajien ja kouluttajien on hankittava perus- ja täydennyskoulutuksessa.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 32 final.

1

(2)  Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelma (europa.eu) (COM(2023) 62 final).

2

(3)  Europe's changing climate hazards – an index-based interactive EEA report –Euroopan ympäristökeskus (europa.eu).

3

(4)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta 2019/C 387/01 (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

4

(5)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä joulukuuta 2022, kohtuuhintaisen ja laadukkaan pitkäaikaishoidon saatavuudesta 2022/C 476/01 (EUVL C 476, 15.12.2022, s. 1) ja neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4).

5

(6)  Koulutuksen seurantakatsaus 2022 (europa.eu).

6

(7)  COM(2023) 32 final.

7

(8)  Commission kick-starts work on the European Year of Skills – Employment, Social Affairs & Inclusion – Euroopan komissio.

8

(9)  Rural vision.

9

(10)  Inforegio – Kahdeksas taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta 2019/C 387/01 (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

11

(12)  Neuvoston päätöslauselma uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 2021/C 504/02 (EUVL C 504, 14.12.2021, s. 9).

12

(13)  Neuvoston suositus yksilöllisistä oppimistileistä työikäisten aikuisten koulutuksen edistämiseksi.

13

(14)  Neuvoston suositus annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 eurooppalaisesta lähestymistavasta pieniin osaamiskokonaisuuksiin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi 2022/C 243/02 (EUVL C 243, 27.6.2022, s. 10).

14

(15)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final).

15

(16)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Energiasiirtymä ja digitalisaatio maaseutualueilla” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 59).

16

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2019/1009 muuttamisesta EU-lannoitevalmisteiden digitaalisten tuoteselosteiden osalta”

(COM(2023) 98 final – 2023/0049 (COD))

(2023/C 293/16)

| Esittelijä: | John COMER |
| --- | --- |

Esittelijä:

John COMER

John COMER

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.3.2023
  neuvosto, 6.3.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 1.6.2023 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 38/0/2 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14/06/2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.3.2023

neuvosto, 6.3.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

1.6.2023

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

38/0/2

Hyväksyminen täysistunnossa

14/06/2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa seuraavaa:

| 1.1 | Lannoitevalmisteiden digitaalisten tuoteselosteiden vapaaehtoinen tarjoaminen on erittäin myönteinen edistysaskel, ja talouden toimijoita olisi kaikin tavoin kannustettava siirtymään niiden käyttöön. |
| --- | --- |

1.1

Lannoitevalmisteiden digitaalisten tuoteselosteiden vapaaehtoinen tarjoaminen on erittäin myönteinen edistysaskel, ja talouden toimijoita olisi kaikin tavoin kannustettava siirtymään niiden käyttöön.

| 1.2 | Digitaalisen kuilun riskiä on seurattava tarkasti. Huolimatta säännöksestä, jonka mukaan vaihtoehto digitaaliselle tuoteselosteelle on oltava saatavilla pyynnöstä, digitalisaatio saattaa jättää jotkin haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät entistä enemmän jälkeen. Olisi suositeltavaa selventää tarkemmin, millä aikataululla ja miten vaihtoehto toimisi käytännössä. |
| --- | --- |

1.2

Digitaalisen kuilun riskiä on seurattava tarkasti. Huolimatta säännöksestä, jonka mukaan vaihtoehto digitaaliselle tuoteselosteelle on oltava saatavilla pyynnöstä, digitalisaatio saattaa jättää jotkin haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät entistä enemmän jälkeen. Olisi suositeltavaa selventää tarkemmin, millä aikataululla ja miten vaihtoehto toimisi käytännössä.

| 1.3 | Komission ehdottamien toimien lisäksi digitaalisen tuoteselosteen käyttöön ottavien talouden toimijoiden olisi erikseen suositeltava loppukäyttäjille digitaaliseen tuoteselosteeseen tutustumista ja kannustettava siihen. |
| --- | --- |

1.3

Komission ehdottamien toimien lisäksi digitaalisen tuoteselosteen käyttöön ottavien talouden toimijoiden olisi erikseen suositeltava loppukäyttäjille digitaaliseen tuoteselosteeseen tutustumista ja kannustettava siihen.

| 1.4 | Joitakin loppukäyttäjiä huolestuttaa digitaalisiin tuoteselosteisiin mahdollisesti yhdistettävä liiallinen seuranta. On annettava riittävät takeet siitä, että tarpeetonta seurantaa ei tapahdu. |
| --- | --- |

1.4

Joitakin loppukäyttäjiä huolestuttaa digitaalisiin tuoteselosteisiin mahdollisesti yhdistettävä liiallinen seuranta. On annettava riittävät takeet siitä, että tarpeetonta seurantaa ei tapahdu.

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti tähän ehdotukseen, koska siinä kiinnitetään huomiota lannoitevalmisteiden tehokkaaseen käyttöön ja koska se vähentää kustannuksia ja edistää maatalousalan digitalisointia, mikä on tervetullutta. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu myönteisesti tähän ehdotukseen, koska siinä kiinnitetään huomiota lannoitevalmisteiden tehokkaaseen käyttöön ja koska se vähentää kustannuksia ja edistää maatalousalan digitalisointia, mikä on tervetullutta.

| 1.6 | Sekä fyysisessä että digitaalisessa tuoteselosteessa olisi korostettava suositusta siitä, että maaperästä olisi otettava näytteitä ennen lannoitevalmisteiden käyttöä, sillä se olisi hyödyksi ympäristölle ja säästäisi rahaa. |
| --- | --- |

1.6

Sekä fyysisessä että digitaalisessa tuoteselosteessa olisi korostettava suositusta siitä, että maaperästä olisi otettava näytteitä ennen lannoitevalmisteiden käyttöä, sillä se olisi hyödyksi ympäristölle ja säästäisi rahaa.

| 1.7 | Viestinnän selkeyden varmistamiseksi ehdotuksessa olisi määriteltävä fyysisten tuoteselosteiden rakenne ja muoto, kirjasimen vähimmäiskoko mukaan luettuna. |
| --- | --- |

1.7

Viestinnän selkeyden varmistamiseksi ehdotuksessa olisi määriteltävä fyysisten tuoteselosteiden rakenne ja muoto, kirjasimen vähimmäiskoko mukaan luettuna.

| 1.8 | On suositeltavaa, että digitaalisen tuoteselosteen liittämistä vähintään 1 000 kilogrammaa painaviin lannoitevalmisteiden pakkauksiin edellytetään ainoastaan silloin, kun talouden toimijat päättävät käyttää digitaalisia tuoteselosteita. Alle 1 000 kg:n painoisten lannoitevalmisteiden pakkauksissa olisi aina edellytettävä fyysistä tuoteselostetta, vaikka talouden toimijat päättäisivät käyttää digitaalista tuoteselostetta. |
| --- | --- |

1.8

On suositeltavaa, että digitaalisen tuoteselosteen liittämistä vähintään 1 000 kilogrammaa painaviin lannoitevalmisteiden pakkauksiin edellytetään ainoastaan silloin, kun talouden toimijat päättävät käyttää digitaalisia tuoteselosteita. Alle 1 000 kg:n painoisten lannoitevalmisteiden pakkauksissa olisi aina edellytettävä fyysistä tuoteselostetta, vaikka talouden toimijat päättäisivät käyttää digitaalista tuoteselostetta.

2.   Taustaa

Taustaa

| 2.1 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1009 (1) otettiin käyttöön merkintävaatimuksia, jotka ovat paljon laajempia kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 (2) säädetyt vaatimukset. Uudessa asetuksessa otettiin huomioon uudet yhteiskunnalliset vaatimukset ja huolenaiheet sekä se, että uusien sääntöjen myötä EU:n markkinoille tulisi innovatiivisia ja tuntemattomia lannoitevalmisteita, jotka edellyttävät käyttäjille annettavia yksityiskohtaisempia ohjeita. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1009 (1

2

| 2.2 | Liian runsaita tuoteselosteita on vaikea lukea. Loppukäyttäjän tarvitsema olennainen tieto voi hämärtyä, jos yksityiskohtaista tietoa on liian paljon. |
| --- | --- |

2.2

Liian runsaita tuoteselosteita on vaikea lukea. Loppukäyttäjän tarvitsema olennainen tieto voi hämärtyä, jos yksityiskohtaista tietoa on liian paljon.

| 2.3 | Talouden toimijat pitävät tällaisten tuoteselosteiden hallinnointia hankalana, ja tiheä tarve päivittää merkintöjä aiheuttaa kustannusten nousua. |
| --- | --- |

2.3

Talouden toimijat pitävät tällaisten tuoteselosteiden hallinnointia hankalana, ja tiheä tarve päivittää merkintöjä aiheuttaa kustannusten nousua.

| 2.4 | Ehdotuksella asetuksen (EU) 2019/1009 muuttamisesta on samat yleiset tavoitteet kuin nykyisellä asetuksella (EU) 2019/1009 eli ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkean tason varmistaminen ja sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. |
| --- | --- |

2.4

Ehdotuksella asetuksen (EU) 2019/1009 muuttamisesta on samat yleiset tavoitteet kuin nykyisellä asetuksella (EU) 2019/1009 eli ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkean tason varmistaminen ja sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.

| 2.5 | Komissio on havainnut kaksi erityistä ongelmaa, joihin ehdotuksella pyritään puuttumaan:






  — | fyysisten tuoteselosteiden luettavuus, jota on tarve parantaa |
| --- | --- | --- |

2.5

Komissio on havainnut kaksi erityistä ongelmaa, joihin ehdotuksella pyritään puuttumaan:

—

fyysisten tuoteselosteiden luettavuus, jota on tarve parantaa

| — | talouden toimijoiden suorittama tuoteselosteiden hallinnointi, jota tulee helpottaa. |
| --- | --- |

—

talouden toimijoiden suorittama tuoteselosteiden hallinnointi, jota tulee helpottaa.

| 2.6 | Asetuksen (EU) 2019/1009 6 artiklan 7 kohdan mukaan fyysisessä tuoteselosteessa on esitettävä kaikki liitteessä III vaaditut merkinnät. |
| --- | --- |

2.6

Asetuksen (EU) 2019/1009 6 artiklan 7 kohdan mukaan fyysisessä tuoteselosteessa on esitettävä kaikki liitteessä III vaaditut merkinnät.

| 2.7 | Ehdotuksella otetaan käyttöön EU-lannoitevalmisteiden tuoteselosteiden vapaaehtoinen digitalisointi. Valmistajat, maahantuojat tai jakelijat voivat päättää, ryhtyvätkö ne käyttämään EU-lannoitevalmisteissa digitaalisia tuoteselosteita. |
| --- | --- |

2.7

Ehdotuksella otetaan käyttöön EU-lannoitevalmisteiden tuoteselosteiden vapaaehtoinen digitalisointi. Valmistajat, maahantuojat tai jakelijat voivat päättää, ryhtyvätkö ne käyttämään EU-lannoitevalmisteissa digitaalisia tuoteselosteita.

| 2.8 | Talouden toimijat, jotka valitsevat digitaalisen tuoteselosteen, voivat sisällyttää siihen kaikki liitteessä III vaaditut merkinnät, jos lannoitevalmisteita toimitetaan talouden toimijoille, jotka eivät ole niiden loppukäyttäjiä. Myös lannoitevalmisteet, jotka toimitetaan irtotavarana tai yli 1 000 kg:n pakkauksissa, voidaan toimittaa mille tahansa taholle, myös loppukäyttäjille, pelkällä digitaalisella tuoteselosteella varustettuina. |
| --- | --- |

2.8

Talouden toimijat, jotka valitsevat digitaalisen tuoteselosteen, voivat sisällyttää siihen kaikki liitteessä III vaaditut merkinnät, jos lannoitevalmisteita toimitetaan talouden toimijoille, jotka eivät ole niiden loppukäyttäjiä. Myös lannoitevalmisteet, jotka toimitetaan irtotavarana tai yli 1 000 kg:n pakkauksissa, voidaan toimittaa mille tahansa taholle, myös loppukäyttäjille, pelkällä digitaalisella tuoteselosteella varustettuina.

| 2.9 | Digitaalista tuoteselostetta käyttävän talouden toimijan on esitettävä digitaalisen tuoteselosteen lisäksi fyysinen tuoteseloste silloin, kun lannoitevalmisteita toimitetaan loppukäyttäjille enintään 1 000 kg:n pakkauksissa. |
| --- | --- |

2.9

Digitaalista tuoteselostetta käyttävän talouden toimijan on esitettävä digitaalisen tuoteselosteen lisäksi fyysinen tuoteseloste silloin, kun lannoitevalmisteita toimitetaan loppukäyttäjille enintään 1 000 kg:n pakkauksissa.

| 2.10 | Fyysisessä tuoteselosteessa on oltava kaikki ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevat ja tärkeimmät valmisteen maataloudellista tehoa ja sisältöä koskevat tiedot sekä muu oston jälkeen tarvittava informaatio, kuten tiedot turvallisesta varastoinnista ja hävittämisestä. |
| --- | --- |

2.10

Fyysisessä tuoteselosteessa on oltava kaikki ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevat ja tärkeimmät valmisteen maataloudellista tehoa ja sisältöä koskevat tiedot sekä muu oston jälkeen tarvittava informaatio, kuten tiedot turvallisesta varastoinnista ja hävittämisestä.

| 2.11 | Ehdotuksessa vahvistetaan tuoteselosteiden digitalisointia koskevat yleiset säännöt tekemättä eroa ammattikäyttäjien ja muiden loppukäyttäjien välillä. Talouden toimijoiden on erityisesti varmistettava, että digitaalinen tuoteseloste on saatavilla maksutta ja helposti kaikkialla EU:ssa viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun tuote on saatettu markkinoille. Fyysisessä tuoteselosteessa on oltava tietoväline (esimerkiksi QR-koodi tai URL-osoite), jotta digitaalinen tuoteseloste on helposti saatavilla ilman erityistä tai yksilöllistä sovellusta. Digitaalisen tuoteselosteen sisältämät liitteessä III vaaditut tiedot on esitettävä erillään muista, markkinointia tai muita erityistarjouksia koskevista tiedoista. Digitaaliseen tuoteselosteeseen ei saa yhdistää tarpeetonta seurantaa. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotuksessa vahvistetaan tuoteselosteiden digitalisointia koskevat yleiset säännöt tekemättä eroa ammattikäyttäjien ja muiden loppukäyttäjien välillä. Talouden toimijoiden on erityisesti varmistettava, että digitaalinen tuoteseloste on saatavilla maksutta ja helposti kaikkialla EU:ssa viiden vuoden ajan sen jälkeen, kun tuote on saatettu markkinoille. Fyysisessä tuoteselosteessa on oltava tietoväline (esimerkiksi QR-koodi tai URL-osoite), jotta digitaalinen tuoteseloste on helposti saatavilla ilman erityistä tai yksilöllistä sovellusta. Digitaalisen tuoteselosteen sisältämät liitteessä III vaaditut tiedot on esitettävä erillään muista, markkinointia tai muita erityistarjouksia koskevista tiedoista. Digitaaliseen tuoteselosteeseen ei saa yhdistää tarpeetonta seurantaa.

| 2.12 | Digitaalisten tuoteselosteiden tiedot on pyynnöstä asetettava saataville myös vaihtoehtoisin keinoin, jotta voidaan ottaa huomioon sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien käyttäjien tarpeet, joille digitaaliset tuoteselosteet ovat vieraita tai jotka eivät halua käyttää niitä. |
| --- | --- |

2.12

Digitaalisten tuoteselosteiden tiedot on pyynnöstä asetettava saataville myös vaihtoehtoisin keinoin, jotta voidaan ottaa huomioon sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien käyttäjien tarpeet, joille digitaaliset tuoteselosteet ovat vieraita tai jotka eivät halua käyttää niitä.

| 2.13 | Jos digitaalinen tuoteseloste ei ole tilapäisesti jostain syystä saatavilla, vaihtoehtoinen keino on tarjottava ilman pyyntöä. |
| --- | --- |

2.13

Jos digitaalinen tuoteseloste ei ole tilapäisesti jostain syystä saatavilla, vaihtoehtoinen keino on tarjottava ilman pyyntöä.

| 2.14 | Ehdotuksessa annetaan komissiolle valta mukauttaa liitettä III edelleen siten, että yhteiskunnan kehityksestä riippuen päätetään, mitkä enintään 1 000 kg:n pakkauksiin sisällytettävät merkinnät voitaisiin tarjota loppukäyttäjille digitaalisessa muodossa. |
| --- | --- |

2.14

Ehdotuksessa annetaan komissiolle valta mukauttaa liitettä III edelleen siten, että yhteiskunnan kehityksestä riippuen päätetään, mitkä enintään 1 000 kg:n pakkauksiin sisällytettävät merkinnät voitaisiin tarjota loppukäyttäjille digitaalisessa muodossa.

| 2.15 | Komissio toteaa, että ehdotus noudattaa EU:n laajempaa toimintapolitiikkaa, joka koskee vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteiden ratkaisemiseen tähtäävää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

2.15

Komissio toteaa, että ehdotus noudattaa EU:n laajempaa toimintapolitiikkaa, joka koskee vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteiden ratkaisemiseen tähtäävää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa.

| 2.16 | Ehdotuksen tarkoituksena on tehostaa lannoitevalmisteiden käyttöä, alentaa merkinnöistä aiheutuvia kustannuksia ja edistää maatalousalan digitalisointia samalla kun varmistetaan johdonmukaisuus kestävää ja älykästä tulevaisuutta koskevan EU:n laajemman toimintapolitiikan kanssa. |
| --- | --- |

2.16

Ehdotuksen tarkoituksena on tehostaa lannoitevalmisteiden käyttöä, alentaa merkinnöistä aiheutuvia kustannuksia ja edistää maatalousalan digitalisointia samalla kun varmistetaan johdonmukaisuus kestävää ja älykästä tulevaisuutta koskevan EU:n laajemman toimintapolitiikan kanssa.

3.   Yleistä

Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön lannoitevalmisteiden digitaaliset tuoteselosteet. Se on osa yleistä suuntausta laajentaa tuotetietojen ja tuotemerkintöjen digitalisointia. |
| --- | --- |

3.1

ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön lannoitevalmisteiden digitaaliset tuoteselosteet. Se on osa yleistä suuntausta laajentaa tuotetietojen ja tuotemerkintöjen digitalisointia.

| 3.2 | EU:n laajuiset työsuojelu- ja ympäristönormit täyttävien (CE-merkinnällä varustettujen) lannoitevalmisteiden toimituksiin voitaisiin jatkossa liittää tietoja digitaalisessa tuoteselosteessa. |
| --- | --- |

3.2

EU:n laajuiset työsuojelu- ja ympäristönormit täyttävien (CE-merkinnällä varustettujen) lannoitevalmisteiden toimituksiin voitaisiin jatkossa liittää tietoja digitaalisessa tuoteselosteessa.

| 3.3 | Liian runsaat tuoteselosteet ovat merkittävä ongelma. Olennaisia tietoja on usein vaikea löytää, joten loppukäyttäjillä on toisinaan taipumus jättää liian yksityiskohtaiset merkinnät huomiotta. Asetuksen liitteessä III, sellaisena kuin sitä sovelletaan tällä hetkellä, fyysiseen tuoteselosteeseen pyritään selvästi sisällyttämään liikaa tietoa. Mahdollisuus käyttää digitaalisia tuoteselosteita on merkittävä edistysaskel. Digitaalisten tuoteselosteiden ansiosta fyysiseen selosteeseen voidaan sisällyttää todella olennaiset tiedot sekä linkki digitaaliseen tuoteselosteeseen. |
| --- | --- |

3.3

Liian runsaat tuoteselosteet ovat merkittävä ongelma. Olennaisia tietoja on usein vaikea löytää, joten loppukäyttäjillä on toisinaan taipumus jättää liian yksityiskohtaiset merkinnät huomiotta. Asetuksen liitteessä III, sellaisena kuin sitä sovelletaan tällä hetkellä, fyysiseen tuoteselosteeseen pyritään selvästi sisällyttämään liikaa tietoa. Mahdollisuus käyttää digitaalisia tuoteselosteita on merkittävä edistysaskel. Digitaalisten tuoteselosteiden ansiosta fyysiseen selosteeseen voidaan sisällyttää todella olennaiset tiedot sekä linkki digitaaliseen tuoteselosteeseen.

| 3.4 | Ehdotuksessa annetaan komissiolle valta mukauttaa liitettä III edelleen päättämällä, mitkä merkinnät voidaan toimittaa digitaalisesti. Toimivallan siirron ansiosta komissio voi siirtää nykyisin fyysisessä tuoteselosteessa esitettäviä elementtejä digitaaliseen tuoteselosteeseen. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotuksessa annetaan komissiolle valta mukauttaa liitettä III edelleen päättämällä, mitkä merkinnät voidaan toimittaa digitaalisesti. Toimivallan siirron ansiosta komissio voi siirtää nykyisin fyysisessä tuoteselosteessa esitettäviä elementtejä digitaaliseen tuoteselosteeseen.

| 3.5 | Digitaalisessa tuoteselosteessa on oltava tiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa tuotteen valmistaja ja ottaa tähän yhteyttä, CE-merkintä sekä kaikki vastaavat viittaukset ilmoitettuun laitokseen. |
| --- | --- |

3.5

Digitaalisessa tuoteselosteessa on oltava tiedot, joiden avulla voidaan tunnistaa tuotteen valmistaja ja ottaa tähän yhteyttä, CE-merkintä sekä kaikki vastaavat viittaukset ilmoitettuun laitokseen.

| 3.6 | Ehdotukseen ei sisälly säännöksiä fyysisen tuoteselosteen koosta ja ulkoasusta. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotukseen ei sisälly säännöksiä fyysisen tuoteselosteen koosta ja ulkoasusta.

| 3.7 | Lannoitevalmisteiden tehokkaampi käyttö on tärkeä osa Pellolta pöytään -strategiaa, jossa asetetaan tavoitteeksi vähentää ravinnehävikkiä 50 prosentilla ja lannoitteiden käyttöä 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Komission mukaan käsillä oleva ehdotus tukee lannoitevalmisteiden käytön tehostamissuuntausta. Maaperän testausta ei ole pakko sisällyttää fyysiseen tuoteselosteeseen, mutta se kannustaisi lannoitevalmisteiden tehokkaampaan käyttöön. |
| --- | --- |

3.7

Lannoitevalmisteiden tehokkaampi käyttö on tärkeä osa Pellolta pöytään -strategiaa, jossa asetetaan tavoitteeksi vähentää ravinnehävikkiä 50 prosentilla ja lannoitteiden käyttöä 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Komission mukaan käsillä oleva ehdotus tukee lannoitevalmisteiden käytön tehostamissuuntausta. Maaperän testausta ei ole pakko sisällyttää fyysiseen tuoteselosteeseen, mutta se kannustaisi lannoitevalmisteiden tehokkaampaan käyttöön.

| 3.8 | Jos talouden toimijat ottavat käyttöön digitaalisen tuoteselosteen, loppukäyttäjälle tulisi esittää erityisen vahva suositus tutustua siihen, jotta tuotetta koskevista pakollisista tiedoista saadaan mahdollisimman suuri hyöty. |
| --- | --- |

3.8

Jos talouden toimijat ottavat käyttöön digitaalisen tuoteselosteen, loppukäyttäjälle tulisi esittää erityisen vahva suositus tutustua siihen, jotta tuotetta koskevista pakollisista tiedoista saadaan mahdollisimman suuri hyöty.

| 3.9 | Digitaalisen tuoteselosteen käyttöönotto on talouden toimijoille vapaaehtoista. Digitaalisten tuoteselosteiden laajemman käytön edistämiseksi talouden toimijoita olisi kuitenkin ensisijaisesti kannustettava siirtymään niiden käyttöön. |
| --- | --- |

3.9

Digitaalisen tuoteselosteen käyttöönotto on talouden toimijoille vapaaehtoista. Digitaalisten tuoteselosteiden laajemman käytön edistämiseksi talouden toimijoita olisi kuitenkin ensisijaisesti kannustettava siirtymään niiden käyttöön.

| 3.10 | Tarvetta lannoitevalmisteiden käytön tehostamiseen korostetaan vuonna 2022 annetussa lannoitteita koskevassa komission tiedonannossa (3). Digitaalisten välineiden käyttö on keskeinen edellytys tässä prosessissa. |
| --- | --- |

3.10

Tarvetta lannoitevalmisteiden käytön tehostamiseen korostetaan vuonna 2022 annetussa lannoitteita koskevassa komission tiedonannossa (3

| 3.11 | Digitaalisten tuoteselosteiden käytön ansiosta olisi oltava mahdollista tiedottaa lannoitteiden ominaisuuksista nykyistä paremmin ja tehostaa lannoitteiden käyttöä, mikä on hyödyksi ympäristölle ja tuottaa säästöjä loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

3.11

Digitaalisten tuoteselosteiden käytön ansiosta olisi oltava mahdollista tiedottaa lannoitteiden ominaisuuksista nykyistä paremmin ja tehostaa lannoitteiden käyttöä, mikä on hyödyksi ympäristölle ja tuottaa säästöjä loppukäyttäjille.

| 3.12 | ETSK on tyytyväinen siihen, että digitaalista tuoteselostetta koskevat ehdot otetaan käyttöön EU:n tasolla, sillä näin luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa, samalla kun varmistetaan asetuksessa (EU) 2019/1009 edellytetty suojelun korkea taso. Lisäksi digitaalisten tuoteselosteiden järjestelmään voidaan tehdä muutoksia vain EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että digitaalista tuoteselostetta koskevat ehdot otetaan käyttöön EU:n tasolla, sillä näin luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja parannetaan sisämarkkinoiden toimintaa, samalla kun varmistetaan asetuksessa (EU) 2019/1009 edellytetty suojelun korkea taso. Lisäksi digitaalisten tuoteselosteiden järjestelmään voidaan tehdä muutoksia vain EU:n tasolla.

| 3.13 | Ehdotuksen mukaan yli 1 000 kg:n painoisia pakkauksia olisi pidettävä irtotavaratoimituksina. Olisi ollut suositeltavaa, että 1 000 kg:n pakkauksia pidettäisiin irtotavaratoimituksina ja että alle 1 000 kg:n pakkauksiin edellytettäisiin fyysistä tuoteselostetta digitaalisen tuoteselosteen lisäksi. |
| --- | --- |

3.13

Ehdotuksen mukaan yli 1 000 kg:n painoisia pakkauksia olisi pidettävä irtotavaratoimituksina. Olisi ollut suositeltavaa, että 1 000 kg:n pakkauksia pidettäisiin irtotavaratoimituksina ja että alle 1 000 kg:n pakkauksiin edellytettäisiin fyysistä tuoteselostetta digitaalisen tuoteselosteen lisäksi.

| 3.14 | Haavoittuvassa asemassa olevia käyttäjiä uhkaava digitaalisen kuilun riski edellyttää lisäselvityksiä. Komission ehdotuksessa todetaan, että digitaalisen tuoteselosteen tiedot on oltava pyynnöstä saatavilla vaihtoehtoisin keinoin. Ehdotuksessa ei kuitenkaan säädetä, miten nopeasti tällainen vaihtoehto tulisi asettaa haavoittuvassa asemassa olevien loppukäyttäjien saataville. |
| --- | --- |

3.14

Haavoittuvassa asemassa olevia käyttäjiä uhkaava digitaalisen kuilun riski edellyttää lisäselvityksiä. Komission ehdotuksessa todetaan, että digitaalisen tuoteselosteen tiedot on oltava pyynnöstä saatavilla vaihtoehtoisin keinoin. Ehdotuksessa ei kuitenkaan säädetä, miten nopeasti tällainen vaihtoehto tulisi asettaa haavoittuvassa asemassa olevien loppukäyttäjien saataville.

| 3.15 | ETSK korostaa tarvetta varmistaa, ettei digitaalisiin tuoteselosteisiin yhdistetä tarpeetonta seurantaa. |
| --- | --- |

3.15

ETSK korostaa tarvetta varmistaa, ettei digitaalisiin tuoteselosteisiin yhdistetä tarpeetonta seurantaa.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1009, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, EU-lannoitevalmisteiden asettamista saataville markkinoilla koskevien sääntöjen vahvistamisesta ja asetusten (EY) N:o 1069/2009 ja (EY) N:o 1107/2009 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 kumoamisesta (EUVL L 170, 25.6.2019, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2003/2003, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, lannoitteista (EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lannoitteiden saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden varmistaminen” (COM(2022) 590 final) (EUVL C 184, 25.5.2023, s. 109).

3

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/112

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) 2019/943 ja (EU) 2019/942 sekä direktiivien (EU) 2018/2001 ja (EU) 2019/944 muuttamisesta unionin sähkömarkkinoiden rakenteen parantamiseksi”

(COM(2023) 148 final – 2023/0077 (COD))

(2023/C 293/17)

| Esittelijä: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Christophe QUAREZ |

Esittelijä:

Jan DIRX

Jan DIRX

Yhteisesittelijä:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 31.3.2023
  Euroopan parlamentti, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 209/11/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 31.3.2023

Euroopan parlamentti, 29.3.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

209/11/9

1.   Poliittiset suositukset

Poliittiset suositukset

| 1.1 | Energiaa ei voida käsitellä niin kuin mitä tahansa hyödykettä: se on siirto- ja jakeluinfrastruktuureineen taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän keskeinen osatekijä ja näin ollen tärkeällä sijalla julkisten palvelujen tarjonnassa. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Tästä syystä on tarpeen luoda tulevaisuuden energia-alalle sääntelypuitteet, joilla varmistetaan energiansaanti ympäristöä säästävästi, kohtuullisin hinnoin ja luotettavasti sekä oikeus energiaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että energiamarkkinoiden rakenteessa on otettava huomioon hiilestä irtautumiseen liittyvät vaatimukset. Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava perusenergiahuolto säännellyin hinnoin. |
| --- | --- |

1.1

Energiaa ei voida käsitellä niin kuin mitä tahansa hyödykettä: se on siirto- ja jakeluinfrastruktuureineen taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän keskeinen osatekijä ja näin ollen tärkeällä sijalla julkisten palvelujen tarjonnassa. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Tästä syystä on tarpeen luoda tulevaisuuden energia-alalle sääntelypuitteet, joilla varmistetaan energiansaanti ympäristöä säästävästi, kohtuullisin hinnoin ja luotettavasti sekä oikeus energiaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että energiamarkkinoiden rakenteessa on otettava huomioon hiilestä irtautumiseen liittyvät vaatimukset. Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava perusenergiahuolto säännellyin hinnoin.

| 1.2 | Komission olisi ETSK:n mielestä kuitenkin pitänyt mennä pidemmälle sähkömarkkinoiden uudistamista koskevassa ehdotuksessaan markkinarakenteen mukauttamiseksi uuteen tositilanteeseen, jossa on samanaikaisesti pyrittävä kolmeen tavoitteeseen: kestävyyteen, kohtuuhintaisuuteen ja toimitusvarmuuteen. Uudessa tilanteessa on perustavalla sijalla myös uusiutuva energia, jossa tuottajakuluttajilla ja muilla pienillä markkinatoimijoilla on yhä suurempi rooli suurten tuottajien rinnalla. |
| --- | --- |

1.2

Komission olisi ETSK:n mielestä kuitenkin pitänyt mennä pidemmälle sähkömarkkinoiden uudistamista koskevassa ehdotuksessaan markkinarakenteen mukauttamiseksi uuteen tositilanteeseen, jossa on samanaikaisesti pyrittävä kolmeen tavoitteeseen: kestävyyteen, kohtuuhintaisuuteen ja toimitusvarmuuteen. Uudessa tilanteessa on perustavalla sijalla myös uusiutuva energia, jossa tuottajakuluttajilla ja muilla pienillä markkinatoimijoilla on yhä suurempi rooli suurten tuottajien rinnalla.

| 1.3 | Järjestelmä, jossa otetaan huomioon nämä muutokset, voi toimia vain, jos ajojärjestysmekanismi lakkautetaan ja korvataan mallilla, jossa sähkön hinta perustuu tuotantokustannuksiin. Tällaisen järjestelmän mukaisessa hinnoittelussa on otettava huomioon keskimääräiset kustannukset. |
| --- | --- |

1.3

Järjestelmä, jossa otetaan huomioon nämä muutokset, voi toimia vain, jos ajojärjestysmekanismi lakkautetaan ja korvataan mallilla, jossa sähkön hinta perustuu tuotantokustannuksiin. Tällaisen järjestelmän mukaisessa hinnoittelussa on otettava huomioon keskimääräiset kustannukset.

| 1.4 | Kaupan vapauttamista on sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kriittisesti kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. On myös pidettävä mielessä, etteivät vapautetut energiamarkkinat pysty täyttämään näitä tarpeita ja luomaan riittävästi kannustimia ja investointivarmuutta uusiutuvaa energiaa varten, kuten tämänhetkinen kriisi osoittaa. Näiden kolmen tavoitteen (kestävyys, kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus) saavuttaminen pidemmällä aikavälillä kuuluu hallitusten vastuulle, sillä markkinat eivät spontaanisti yhdistä tai toteuta niitä. |
| --- | --- |

1.4

Kaupan vapauttamista on sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kriittisesti kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. On myös pidettävä mielessä, etteivät vapautetut energiamarkkinat pysty täyttämään näitä tarpeita ja luomaan riittävästi kannustimia ja investointivarmuutta uusiutuvaa energiaa varten, kuten tämänhetkinen kriisi osoittaa. Näiden kolmen tavoitteen (kestävyys, kohtuuhintaisuus ja toimitusvarmuus) saavuttaminen pidemmällä aikavälillä kuuluu hallitusten vastuulle, sillä markkinat eivät spontaanisti yhdistä tai toteuta niitä.

| 1.5 | ETSK kannattaakin yhdistelmämallia, jossa markkinavoimat ja tavoitteellinen ohjaaminen johtavat yhdessä markkinoiden optimaaliseen toimintaan ja samalla kohti asetettuja tavoitteita. Keskeinen tekijä tässä mallissa on julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility), jolla ostetaan sähköä tuottajilta ja myydään sitä kotitalouksien, pk-yritysten, kansalaisten energiayhteisöjen ja suurkuluttajien sähköntoimittajille ja tilanteen ja mahdollisuuksien mukaan muille maille käyttäen asetettuja kolmea tavoitetta päätöksenteon kehyksenä. Välineen kautta tehtäisiin pitkäkestoisia sopimuksia sähköntuottajien kanssa tarjousten perusteella. Sopimuksia olisi erilaisia: sähkönhankintasopimuksia, hinnanerosopimuksia ja kustannusvoittolisäsopimuksia. |
| --- | --- |

1.5

ETSK kannattaakin yhdistelmämallia, jossa markkinavoimat ja tavoitteellinen ohjaaminen johtavat yhdessä markkinoiden optimaaliseen toimintaan ja samalla kohti asetettuja tavoitteita. Keskeinen tekijä tässä mallissa on julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility

| 1.6 | Komitea kannattaa vahvasti komission ehdotusta lisätä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia luomalla oikeus jakaa uusiutuvaa energiaa suoraan. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että kaikkien tarvittavien tietojen on oltava selkeässä muodossa kuluttajien saatavilla, jotta nämä voivat toimia itsenäisesti sähkömarkkinoilla käyttäjinä ja tuottajina. ETSK katsoo myös, että markkinat on organisoitava niin, että omiin tarpeisiinsa sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat) ja muut pienet markkinatoimijat hyötyvät mahdollisimman paljon itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Yksi tapa järjestää tämä toisella, pientuottajien kannalta rehellisemmällä tavalla, on nk. sähköpankki. |
| --- | --- |

1.6

Komitea kannattaa vahvasti komission ehdotusta lisätä kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia luomalla oikeus jakaa uusiutuvaa energiaa suoraan. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että kaikkien tarvittavien tietojen on oltava selkeässä muodossa kuluttajien saatavilla, jotta nämä voivat toimia itsenäisesti sähkömarkkinoilla käyttäjinä ja tuottajina. ETSK katsoo myös, että markkinat on organisoitava niin, että omiin tarpeisiinsa sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat) ja muut pienet markkinatoimijat hyötyvät mahdollisimman paljon itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Yksi tapa järjestää tämä toisella, pientuottajien kannalta rehellisemmällä tavalla, on nk. sähköpankki.

| 1.7 | Komitea vaatii vauhdittamaan vihreiden kaasujen kehittämistä ja pyytää lisäksi komissiota sisällyttämään vetyä ja vähähiilisiä kaasuja koskevaan pakettiin asetuksen maakaasun markkinarakenteesta. EU-tason yhteiset yhdennetyt ja turvatut maakaasumarkkinat voisivat näin vauhdittaa energiajärjestelmän sähköistämistä takaamalla kuluttajille oikeudenmukaisemmat hinnat ja paremman varmuuden. |
| --- | --- |

1.7

Komitea vaatii vauhdittamaan vihreiden kaasujen kehittämistä ja pyytää lisäksi komissiota sisällyttämään vetyä ja vähähiilisiä kaasuja koskevaan pakettiin asetuksen maakaasun markkinarakenteesta. EU-tason yhteiset yhdennetyt ja turvatut maakaasumarkkinat voisivat näin vauhdittaa energiajärjestelmän sähköistämistä takaamalla kuluttajille oikeudenmukaisemmat hinnat ja paremman varmuuden.

| 1.8 | Uusiutuvan energian järjestelmien integrointi suuressa määrin ja vähähiiliseen järjestelmään siirtymisen vauhdittaminen ovat tavoitteita, joita varten tarvitaan muitakin ratkaisuja kuin varastointi ja oman sähkön tuottaminen. Tarvitaan joustomarkkinat, jotka parhaassa tapauksessa antavat myös signaalin verkossa vallitsevasta tilanteesta. Joustomarkkinoita luotaessa on järkevää erottaa toisistaan erilaiset jännitetasot. |
| --- | --- |

1.8

Uusiutuvan energian järjestelmien integrointi suuressa määrin ja vähähiiliseen järjestelmään siirtymisen vauhdittaminen ovat tavoitteita, joita varten tarvitaan muitakin ratkaisuja kuin varastointi ja oman sähkön tuottaminen. Tarvitaan joustomarkkinat, jotka parhaassa tapauksessa antavat myös signaalin verkossa vallitsevasta tilanteesta. Joustomarkkinoita luotaessa on järkevää erottaa toisistaan erilaiset jännitetasot.

| 1.9 | Kestää aikansa, ennen kuin uudistuksen vaikutukset toteutuvat kokonaisuudessaan, joten ETSK suosittelee inframarginaalisen vuokrakattomekanismin jatkamista siihen asti. Tulot olisi ohjattava heikoimmassa asemassa oleville, ja hintojen alentamisen pitäisi olla mahdollista tukkuhintojen viimeaikaisen kehityksen valossa. |
| --- | --- |

1.9

Kestää aikansa, ennen kuin uudistuksen vaikutukset toteutuvat kokonaisuudessaan, joten ETSK suosittelee inframarginaalisen vuokrakattomekanismin jatkamista siihen asti. Tulot olisi ohjattava heikoimmassa asemassa oleville, ja hintojen alentamisen pitäisi olla mahdollista tukkuhintojen viimeaikaisen kehityksen valossa.

| 1.10 | Komitea kehottaa komissiota seuraamaan ehdotetun sähkömarkkinauudistuksen vaikutuksia. Se on tärkeää, koska sähkömarkkinoilla tapahtumassa oleva ajattelutavan muutos ei ole läheskään valmis ja edellyttää varmasti lisämukautuksia tulevina vuosina. Se on tärkeää myös siksi, että käsiteltävänä olevasta komission ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Tämä lisää epävarmuutta siitä, millaiset uudistuksen vaikutukset ovat. |
| --- | --- |

1.10

Komitea kehottaa komissiota seuraamaan ehdotetun sähkömarkkinauudistuksen vaikutuksia. Se on tärkeää, koska sähkömarkkinoilla tapahtumassa oleva ajattelutavan muutos ei ole läheskään valmis ja edellyttää varmasti lisämukautuksia tulevina vuosina. Se on tärkeää myös siksi, että käsiteltävänä olevasta komission ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Tämä lisää epävarmuutta siitä, millaiset uudistuksen vaikutukset ovat.

2.   Poliittisten suositusten perustelut

Poliittisten suositusten perustelut

Yleistä

Yleistä

| 2.1 | ETSK on vaatinut EU:n sähkömarkkinoiden uudistamista jo jonkin aikaa (1). Se on tarpeen, sillä EU:n sähkömarkkinoihin kohdistuvat riskit ovat käytännössä päätyneet pääasiassa kuluttajien kannettavaksi. Tähän johtopäätökseen on tullut myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin erityiskertomuksessaan ”Sähkön sisämarkkinoiden yhdentyminen” (2). |
| --- | --- |

2.1

ETSK on vaatinut EU:n sähkömarkkinoiden uudistamista jo jonkin aikaa (1

2

| 2.2 | Energian hintojen nousu vuosina 2021 ja 2022 kiihtyi sen jälkeen, kun Venäjä oli aloittanut hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan. Sota vaikutti fossiilisten polttoaineiden, erityisesti kaasun, hintaan, ja siitä seuranneet hinnankorotukset siirtyivät loppukuluttajien maksettavaksi ajojärjestyksen (3) mukaisesti. Tämä osoitti, että sähkömarkkinoiden nykyinen rakenne ei selvästikään pysty pitämään sähkön hintoja kohtuullisina kuluttajille ja yrityksille. |
| --- | --- |

2.2

Energian hintojen nousu vuosina 2021 ja 2022 kiihtyi sen jälkeen, kun Venäjä oli aloittanut hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan. Sota vaikutti fossiilisten polttoaineiden, erityisesti kaasun, hintaan, ja siitä seuranneet hinnankorotukset siirtyivät loppukuluttajien maksettavaksi ajojärjestyksen (3

| 2.3 | Lisäksi on tärkeää ottaa huomioon, että sähkömarkkinoiden rakenteen uudistamiselle on myös perustavanlaatuinen taloudellinen syy: uusiutuvan energian järjestelmien rajakustannukset ovat nolla. On selvää, että markkinajärjestelmä, jossa viimeisen voimalaitoksen rajakustannukset määräävät selvityshinnan, ei toimi tulevaisuuden sähköalalla, jossa hallitsevassa asemassa ovat uusiutuvan energian järjestelmät (tai muu CAPEX-valtainen järjestelmä). Tästä syystä on siirryttävä käyttämään hinnanerosopimuksia kaikille uusiutuvan energian tuottajille suunnattuna korvausjärjestelmänä: tällöin viitehinnan määrittämiseen käytetään energian tasoitettuja kokonaistuotantokustannuksia (tai keskikustannuksia). |
| --- | --- |

2.3

Lisäksi on tärkeää ottaa huomioon, että sähkömarkkinoiden rakenteen uudistamiselle on myös perustavanlaatuinen taloudellinen syy: uusiutuvan energian järjestelmien rajakustannukset ovat nolla. On selvää, että markkinajärjestelmä, jossa viimeisen voimalaitoksen rajakustannukset määräävät selvityshinnan, ei toimi tulevaisuuden sähköalalla, jossa hallitsevassa asemassa ovat uusiutuvan energian järjestelmät (tai muu CAPEX-valtainen järjestelmä). Tästä syystä on siirryttävä käyttämään hinnanerosopimuksia kaikille uusiutuvan energian tuottajille suunnattuna korvausjärjestelmänä: tällöin viitehinnan määrittämiseen käytetään energian tasoitettuja kokonaistuotantokustannuksia (tai keskikustannuksia).

| 2.4 | Yksi tärkeä peruste hinnanerosopimuksille ovat uusiutuvien energialähteiden rajakustannukset. Toisin kuin komissio esittää, hinnanerosopimuksilla saavutetaan hintavakaus vain osittain, jos lainkaan. Se voi toimia vain, jos hinnanerosopimus kattaa ainoastaan tuotetun sähkön eikä monimutkaisempia tuotteita, kuten yhdistelmän uusiutuvien energiamuotojen tuottamista, varastointia ja kysynnänhallintaa. Tämä johtuu siitä, että silloin kun uusiutuvan energian tuotanto on vähäistä, joudutaan ostamaan muuta energiaa, ja tästä aiheutuvat kustannukset voivat olla huomattavan suuret. Komissio ei ota huomioon tätä vaikutusta ja antaa loppukuluttajille lupauksia, joita ei lopulta voida täysin pitää. |
| --- | --- |

2.4

Yksi tärkeä peruste hinnanerosopimuksille ovat uusiutuvien energialähteiden rajakustannukset. Toisin kuin komissio esittää, hinnanerosopimuksilla saavutetaan hintavakaus vain osittain, jos lainkaan. Se voi toimia vain, jos hinnanerosopimus kattaa ainoastaan tuotetun sähkön eikä monimutkaisempia tuotteita, kuten yhdistelmän uusiutuvien energiamuotojen tuottamista, varastointia ja kysynnänhallintaa. Tämä johtuu siitä, että silloin kun uusiutuvan energian tuotanto on vähäistä, joudutaan ostamaan muuta energiaa, ja tästä aiheutuvat kustannukset voivat olla huomattavan suuret. Komissio ei ota huomioon tätä vaikutusta ja antaa loppukuluttajille lupauksia, joita ei lopulta voida täysin pitää.

| 2.5 | ETSK korostaa, että energia ei ole mikä tahansa hyödyke: se on siirto- ja jakeluinfrastruktuureineen taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän keskeinen osatekijä ja näin ollen tärkeällä sijalla julkisten palvelujen tarjonnassa. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Tästä syystä on tarpeen luoda tulevaisuuden energia-alalle sääntelypuitteet, joilla varmistetaan energiansaanti ympäristöä säästävästi, kohtuullisin hinnoin ja luotettavasti sekä oikeus energiaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että energiamarkkinoiden rakenteessa on otettava huomioon hiilestä irtautumiseen liittyvät vaatimukset. Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, ETSK katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava perusenergiahuolto säännellyin hinnoin. Energiantoimittajille maksettavien korvausten tulisi perustua todennettuihin kustannuksiin. Energiantoimittajat velvoitetaan puolestaan pysyvästi osoittamaan tietty osa energiasta perushuoltoon. |
| --- | --- |

2.5

ETSK korostaa, että energia ei ole mikä tahansa hyödyke: se on siirto- ja jakeluinfrastruktuureineen taloudellisen ja sosiaalisen järjestelmän keskeinen osatekijä ja näin ollen tärkeällä sijalla julkisten palvelujen tarjonnassa. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Tästä syystä on tarpeen luoda tulevaisuuden energia-alalle sääntelypuitteet, joilla varmistetaan energiansaanti ympäristöä säästävästi, kohtuullisin hinnoin ja luotettavasti sekä oikeus energiaan. Tämä tarkoittaa myös sitä, että energiamarkkinoiden rakenteessa on otettava huomioon hiilestä irtautumiseen liittyvät vaatimukset. Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, ETSK katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava perusenergiahuolto säännellyin hinnoin. Energiantoimittajille maksettavien korvausten tulisi perustua todennettuihin kustannuksiin. Energiantoimittajat velvoitetaan puolestaan pysyvästi osoittamaan tietty osa energiasta perushuoltoon.

| 2.6 | Viimeaikainen kehitys sähkömarkkinoilla on osoittanut selvästi, miten tärkeää on löytää uusi, toimiva tasapaino julkisen ja yksityisen sektorin välille sähkömarkkinoiden osapuolina. Komitea on tarkastellut tätä asiaa perusteellisesti lausunnossaan TEN/771 ”Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna” (ks. alaviite 1). ETSK uskoo myös vahvasti, että sähkömarkkinoiden uudistaminen on ehdottomasti tarpeen edellä mainittujen kestävyys-, kohtuuhintaisuus- ja toimitusvarmuustavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

Viimeaikainen kehitys sähkömarkkinoilla on osoittanut selvästi, miten tärkeää on löytää uusi, toimiva tasapaino julkisen ja yksityisen sektorin välille sähkömarkkinoiden osapuolina. Komitea on tarkastellut tätä asiaa perusteellisesti lausunnossaan TEN/771 ”Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna” (ks. alaviite 1). ETSK uskoo myös vahvasti, että sähkömarkkinoiden uudistaminen on ehdottomasti tarpeen edellä mainittujen kestävyys-, kohtuuhintaisuus- ja toimitusvarmuustavoitteiden saavuttamiseksi.

| 2.7 | Komissio julkaisi 14. maaliskuuta 2023 säädösehdotuksen, jossa ehdotetaan ”EU:n sähkömarkkinoiden rakenneuudistusta, jonka tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja asteittaista luopumista maakaasun käytöstä, vähentää kuluttajalaskujen riippuvuutta vaihtelevista fossiilisten polttoaineiden hinnoista, suojella kuluttajia paremmin tulevilta hintapiikeiltä ja mahdolliselta markkinoiden manipuloinnilta sekä tehdä EU:n teollisuudesta puhdas ja kilpailukykyisempi” (4). |
| --- | --- |

2.7

Komissio julkaisi 14. maaliskuuta 2023 säädösehdotuksen, jossa ehdotetaan ”EU:n sähkömarkkinoiden rakenneuudistusta, jonka tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa ja asteittaista luopumista maakaasun käytöstä, vähentää kuluttajalaskujen riippuvuutta vaihtelevista fossiilisten polttoaineiden hinnoista, suojella kuluttajia paremmin tulevilta hintapiikeiltä ja mahdolliselta markkinoiden manipuloinnilta sekä tehdä EU:n teollisuudesta puhdas ja kilpailukykyisempi” (4

| 2.8 | ETSK pitää tätä ehdotusta ensimmäisenä askeleena oikeaan suuntaan: huomisen energiajärjestelmän olisi oltava vähähiilinen, uusiutuviin ja hiilettömiin energialähteisiin perustuva ja kuluttajakeskeinen. Kaikkien tarvittavien tietojen on oltava selkeässä muodossa kuluttajien saatavilla, jotta nämä voivat toimia itsenäisesti sähkömarkkinoilla käyttäjinä ja tuottajina. |
| --- | --- |

2.8

ETSK pitää tätä ehdotusta ensimmäisenä askeleena oikeaan suuntaan: huomisen energiajärjestelmän olisi oltava vähähiilinen, uusiutuviin ja hiilettömiin energialähteisiin perustuva ja kuluttajakeskeinen. Kaikkien tarvittavien tietojen on oltava selkeässä muodossa kuluttajien saatavilla, jotta nämä voivat toimia itsenäisesti sähkömarkkinoilla käyttäjinä ja tuottajina.

| 2.9 | Komitea kehottaa komissiota seuraamaan ehdotetun sähkömarkkinauudistuksen vaikutuksia. Se on tärkeää, koska sähkömarkkinoilla tapahtumassa oleva ajattelutavan muutos ei ole läheskään valmis ja edellyttää varmasti lisämukautuksia tulevina vuosina. Se on tärkeää myös siksi, että käsiteltävänä olevasta komission ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Tämä lisää epävarmuutta siitä, millaiset uudistuksen vaikutukset ovat. |
| --- | --- |

2.9

Komitea kehottaa komissiota seuraamaan ehdotetun sähkömarkkinauudistuksen vaikutuksia. Se on tärkeää, koska sähkömarkkinoilla tapahtumassa oleva ajattelutavan muutos ei ole läheskään valmis ja edellyttää varmasti lisämukautuksia tulevina vuosina. Se on tärkeää myös siksi, että käsiteltävänä olevasta komission ehdotuksesta ei ole tehty vaikutustenarviointia. Tämä lisää epävarmuutta siitä, millaiset uudistuksen vaikutukset ovat.

| 2.10 | Sähkömarkkinoiden uudistusehdotuksessa kaavaillaan huipuntasauspalvelua ja -tuotteita. Tällä tarkoitetaan markkinaosapuolten kykyä vähentää sähkönkulutusta siirtoverkonhaltijan määrittäminä huipputunteina. Asetuksen 7 a artiklan mukaan huipuntasaustuotteita koskevat sopimukset on tehtävä viimeistään kaksi päivää ennen niiden käyttöönottoa ja sopimuksen kesto saa olla enintään yksi päivä. Näin lyhyt kesto on suotava väärinkäytösten välttämiseksi, erityisesti kun on kyse suurkuluttajista, mutta se voi estää monia kuluttajia (ja riippumattomia yhteenliittymiä) toimittamasta näitä tuotteita. Komitea pyytääkin, että komissio tutkisi, millä edellytyksillä sopimuksen voimassaoloaikaa voitaisiin pidentää. |
| --- | --- |

2.10

Sähkömarkkinoiden uudistusehdotuksessa kaavaillaan huipuntasauspalvelua ja -tuotteita. Tällä tarkoitetaan markkinaosapuolten kykyä vähentää sähkönkulutusta siirtoverkonhaltijan määrittäminä huipputunteina. Asetuksen 7 a artiklan mukaan huipuntasaustuotteita koskevat sopimukset on tehtävä viimeistään kaksi päivää ennen niiden käyttöönottoa ja sopimuksen kesto saa olla enintään yksi päivä. Näin lyhyt kesto on suotava väärinkäytösten välttämiseksi, erityisesti kun on kyse suurkuluttajista, mutta se voi estää monia kuluttajia (ja riippumattomia yhteenliittymiä) toimittamasta näitä tuotteita. Komitea pyytääkin, että komissio tutkisi, millä edellytyksillä sopimuksen voimassaoloaikaa voitaisiin pidentää.

| 2.11 | Komitea katsoo niin ikään, että komissio esittää hyviä ehdotuksia sähkömarkkinoiden mukauttamiseksi. Komissio olisi komitean mielestä voinut kuitenkin mennä pidemmälle markkinarakenteen mukauttamiseksi uuteen tositilanteeseen, jossa on yhtä aikaa pyrittävä kolmeen tavoitteeseen: kestävyyteen, kohtuuhintaisuuteen ja toimitusvarmuuteen. Lisäksi uusi rakenne perustuu uusiutuvaan energiaan, ja siinä tuottajakuluttajilla ja pienillä markkinatoimijoilla (5) on komission lupauksen mukaan yhä suurempi rooli suurten tuottajien rinnalla. Tätä ei kuitenkaan ole otettu riittävästi huomioon komission ehdotuksessa, ja tästä syystä komitea esittää komission ehdotusta täydentämään kaksi muuta ehdotusta, jotka soveltuisivat sisällytettäviksi lainsäädäntöehdotukseen. |
| --- | --- |

2.11

Komitea katsoo niin ikään, että komissio esittää hyviä ehdotuksia sähkömarkkinoiden mukauttamiseksi. Komissio olisi komitean mielestä voinut kuitenkin mennä pidemmälle markkinarakenteen mukauttamiseksi uuteen tositilanteeseen, jossa on yhtä aikaa pyrittävä kolmeen tavoitteeseen: kestävyyteen, kohtuuhintaisuuteen ja toimitusvarmuuteen. Lisäksi uusi rakenne perustuu uusiutuvaan energiaan, ja siinä tuottajakuluttajilla ja pienillä markkinatoimijoilla (5

| 2.12 | Järjestelmä, jossa otetaan huomioon nämä muutokset, voi toimia vain, jos ajojärjestysmekanismi lakkautetaan ja korvataan mallilla, jossa sähkön hinta perustuu tuotantokustannuksiin. Tällaisen järjestelmän mukaisessa hinnoittelussa on otettava huomioon keskimääräiset kustannukset. |
| --- | --- |

2.12

Järjestelmä, jossa otetaan huomioon nämä muutokset, voi toimia vain, jos ajojärjestysmekanismi lakkautetaan ja korvataan mallilla, jossa sähkön hinta perustuu tuotantokustannuksiin. Tällaisen järjestelmän mukaisessa hinnoittelussa on otettava huomioon keskimääräiset kustannukset.

Julkinen väline

Julkinen väline

| 2.13 | EU on vuodesta 1996 ajanut sähkömarkkinoiden vapauttamista. Vapauttamista on kuitenkin sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kriittisesti kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. On otettava huomioon sähkömarkkinoiden aiempi ja tuleva kehitys, myös tuotantolaitoksissa tapahtuneet suuret muutokset, joiden omakustannushinnat ovat hyvin erilaiset. Lisäksi näiden kolmen tavoitteen saavuttaminen pitkällä aikavälillä kuuluu hallitusten vastuulle, sillä markkinat eivät spontaanisti yhdistä niitä. |
| --- | --- |

2.13

EU on vuodesta 1996 ajanut sähkömarkkinoiden vapauttamista. Vapauttamista on kuitenkin sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kriittisesti kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. On otettava huomioon sähkömarkkinoiden aiempi ja tuleva kehitys, myös tuotantolaitoksissa tapahtuneet suuret muutokset, joiden omakustannushinnat ovat hyvin erilaiset. Lisäksi näiden kolmen tavoitteen saavuttaminen pitkällä aikavälillä kuuluu hallitusten vastuulle, sillä markkinat eivät spontaanisti yhdistä niitä.

| 2.14 | ETSK katsoo, että olisi suotavampaa valita toimiva yhdistelmä vapauttamista ja sääntelyä, niin että vapaiden markkinoiden edut yhdistyvät hallitusten ohjaamaan suuntaan. Näin varmistettaisiin, että tavoitteet todella saavutetaan. |
| --- | --- |

2.14

ETSK katsoo, että olisi suotavampaa valita toimiva yhdistelmä vapauttamista ja sääntelyä, niin että vapaiden markkinoiden edut yhdistyvät hallitusten ohjaamaan suuntaan. Näin varmistettaisiin, että tavoitteet todella saavutetaan.

| 2.15 | Kuten aiemminkin lausunnossa TEN/771 on todettu, ETSK katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että verkkojen kehittäminen määritellään erittäin tärkeän yleisen edun mukaiseksi, ilmastonmuutoksen hillitseminen asetetaan sääntelytavoitteeksi ja uusiutuvien energiamuotojen ja sähköverkon suunnittelu sovitetaan yleisesti paremmin yhteen. Tätä varten tarvitaan ehdottomasti konkreettisia EU-oikeudellisia säännöksiä. |
| --- | --- |

2.15

Kuten aiemminkin lausunnossa TEN/771 on todettu, ETSK katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että verkkojen kehittäminen määritellään erittäin tärkeän yleisen edun mukaiseksi, ilmastonmuutoksen hillitseminen asetetaan sääntelytavoitteeksi ja uusiutuvien energiamuotojen ja sähköverkon suunnittelu sovitetaan yleisesti paremmin yhteen. Tätä varten tarvitaan ehdottomasti konkreettisia EU-oikeudellisia säännöksiä.

| 2.16 | ETSK:n tässä kuvaama uudistettujen sähkömarkkinoiden malli perustuukin seuraavaan periaatteeseen: vapautetaan, kun se on mahdollista, ja säännellään, kun se on tarpeellista. Se olisi yhdistelmämalli, jossa markkinavoimat ja tavoitteellinen ohjaaminen johtaisivat yhdessä markkinoiden optimaaliseen toimintaan ja samalla kohti asetettuja tavoitteita. |
| --- | --- |

2.16

ETSK:n tässä kuvaama uudistettujen sähkömarkkinoiden malli perustuukin seuraavaan periaatteeseen: vapautetaan, kun se on mahdollista, ja säännellään, kun se on tarpeellista. Se olisi yhdistelmämalli, jossa markkinavoimat ja tavoitteellinen ohjaaminen johtaisivat yhdessä markkinoiden optimaaliseen toimintaan ja samalla kohti asetettuja tavoitteita.

| 2.17 | Tämä malli on myös jo mahdollinen nykyisten asetusten nojalla: siinä luotaisiin julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility), jolla ostetaan sähköä tuottajilta ja myydään sitä kotitalouksien, pk-yritysten, kansalaisten energiayhteisöjen ja suurkuluttajien sähköntoimittajille ja tilanteen ja mahdollisuuksien mukaan muille maille käyttäen asetettuja kolmea tavoitetta päätöksenteon kehyksenä. Välineen kautta tehtäisiin pitkäkestoisia sopimuksia sähköntuottajien kanssa tarjousten perusteella. Sopimuksia olisi erilaisia: sähkönhankintasopimuksia, hinnanerosopimuksia ja kustannusvoittolisäsopimuksia. Hinnanerosopimus on tarkoitettu välineeksi, joka kannustaa tekemään uusia investointeja sähkön tuotantoon uusiutuvista energiajärjestelmistä, joten se ei saa estää tuottajaa pyrkimästä optimoimaan energiantuotantoaan. Hinnanerosopimushuutokaupassa on määriteltävä kynnyshinta (vähimmäishinta) ja kattohinta (enimmäishinta) kyseessä olevien tekniikoiden (aurinko, tuuli jne.) energian tasoitettuihin kokonaistuotantokustannuksiin perustuvan dynaamisen viitearvon pohjalta. Jäsenvaltiot on näin ollen velvoitettava vahvistamaan vähimmäis- ja enimmäiskorvaukset, niin että energiantuottajien kannattaa optimoida tuotantonsa. Marginaaliseen sähkön toimittamiseen (esim. uusiutuvien kaasujen tai akkujen tuottama sähkö) olisi sovellettava erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

2.17

Tämä malli on myös jo mahdollinen nykyisten asetusten nojalla: siinä luotaisiin julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility

| 2.18 | Kun otetaan huomioon käytettävissä olevat tuotantomahdollisuudet ja asetetut kolme tavoitetta, välineen kautta voidaan tehdä sopimuksia erilaisten tuotantoyhtiöiden kanssa. Välineen kautta tehdyillä pitkäkestoisilla sopimuksilla varmistetaan, että valtio voi taata kohtuulliset hinnat loppukäyttäjille ja investointivarmuuden tuottajille. |
| --- | --- |

2.18

Kun otetaan huomioon käytettävissä olevat tuotantomahdollisuudet ja asetetut kolme tavoitetta, välineen kautta voidaan tehdä sopimuksia erilaisten tuotantoyhtiöiden kanssa. Välineen kautta tehdyillä pitkäkestoisilla sopimuksilla varmistetaan, että valtio voi taata kohtuulliset hinnat loppukäyttäjille ja investointivarmuuden tuottajille.

| 2.19 | Välineen kautta ostettu sähkö myydään edelleen jakeluyhtiöille, suurkäyttäjille ja muille markkinaosapuolille. Myös tästä toiminnasta voidaan tehdä erilaisia sopimuksia, joiden tyyppi määräytyy osittain markkinaosapuolen toivomusten mukaan. Ylisuurten voittojen estämiseksi otetaan käyttöön jälleenmyyntihintakatot. |
| --- | --- |

2.19

Välineen kautta ostettu sähkö myydään edelleen jakeluyhtiöille, suurkäyttäjille ja muille markkinaosapuolille. Myös tästä toiminnasta voidaan tehdä erilaisia sopimuksia, joiden tyyppi määräytyy osittain markkinaosapuolen toivomusten mukaan. Ylisuurten voittojen estämiseksi otetaan käyttöön jälleenmyyntihintakatot.

Sähköpankki

Sähköpankki

| 2.20 | Komitea kannattaa vahvasti ajattelutapaa, joka on kuvattu komission esittämässä Euroopan energiaunionia koskevassa toimintapolitiikassa: kuluttajat nostetaan keskeiseen asemaan ja heidän vaikutusmahdollisuuksiaan lisätään muun muassa luomalla oikeus jakaa uusiutuvaa energiaa suoraan. Komitea onkin hyvillään komission ehdotuksesta, että kuluttajat saavat myydä katollaan olevien aurinkopaneelien tuottaman ylimääräisen sähkön naapureilleen. ETSK katsoo myös, että markkinat on organisoitava niin, että sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt) ja muut pienet markkinatoimijat ja tuottajat saavat mahdollisimman paljon hyötyä itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Yksi tapa järjestää tämä toisella, pientuottajien kannalta rehellisemmällä tavalla, on nk. sähköpankki. Tätä esimerkkiä voidaan pohtia ja kehittää pidemmälle. |
| --- | --- |

2.20

Komitea kannattaa vahvasti ajattelutapaa, joka on kuvattu komission esittämässä Euroopan energiaunionia koskevassa toimintapolitiikassa: kuluttajat nostetaan keskeiseen asemaan ja heidän vaikutusmahdollisuuksiaan lisätään muun muassa luomalla oikeus jakaa uusiutuvaa energiaa suoraan. Komitea onkin hyvillään komission ehdotuksesta, että kuluttajat saavat myydä katollaan olevien aurinkopaneelien tuottaman ylimääräisen sähkön naapureilleen. ETSK katsoo myös, että markkinat on organisoitava niin, että sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt) ja muut pienet markkinatoimijat ja tuottajat saavat mahdollisimman paljon hyötyä itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Yksi tapa järjestää tämä toisella, pientuottajien kannalta rehellisemmällä tavalla, on nk. sähköpankki. Tätä esimerkkiä voidaan pohtia ja kehittää pidemmälle.

| 2.21 | Sähköpankki voisi toimia näin: kodin katolla on aurinkopaneelit, ja aurinkoisina päivinä ne tuottavat omaa päivän kulutusta enemmän. Ylimääräinen sähkö toimitetaan verkon kautta jakeluyhtiölle, jonka kanssa paneelien omistaja on tehnyt sopimuksen. Yhtiö näkee älymittarista, kuinka paljon sähköä on toimitettu, ja osa tästä määrästä hyvitetään (mahdollisesti 70–90 prosenttia, riippuen verkkoon toimitetun sähkön määrästä niin, että pienet toimittajat saavat suuremman hyvityksen) toimittajan omalle kWh-tilille. Hyvitys on vain osittainen kolmesta syystä: 1) yhtiön palvelujen rahoittamiseksi, 2) koska yhtiön on otettava huomioon mahdolliset hintaerot sähkön toimitushetken ja sähkön ostohetken välillä ja 3) koska järjestelmään tulisi sisällyttää kannustimia varastointikapasiteetin (vaikka vain pienenkin generaattorin) lisäämiseksi, niin että koko sähköverkko kestäisi paremmin häiriöitä. Esimerkki: tuottajakuluttaja on toimittanut 100 kWh sähköä, josta pankki hyvittää tilille 80 kWh. Kun sähköä sitten tarvitaan sähköntoimittajalta oman kodin tarpeisiin tai vaikkapa auton akun lataamiseen lataamispisteessä sähköntoimittajan antamalla latauskortilla, ja tarve on vaikkapa 200 kWh, ensimmäiset 80 kWh veloitetaan tililtä, eikä tästä määrästä tarvitse maksaa mitään. Lopuista 120 kWh:sta maksetaan sähköyhtiön kanssa tehdyn sopimuksen mukainen hinta. |
| --- | --- |

2.21

Sähköpankki voisi toimia näin: kodin katolla on aurinkopaneelit, ja aurinkoisina päivinä ne tuottavat omaa päivän kulutusta enemmän. Ylimääräinen sähkö toimitetaan verkon kautta jakeluyhtiölle, jonka kanssa paneelien omistaja on tehnyt sopimuksen. Yhtiö näkee älymittarista, kuinka paljon sähköä on toimitettu, ja osa tästä määrästä hyvitetään (mahdollisesti 70–90 prosenttia, riippuen verkkoon toimitetun sähkön määrästä niin, että pienet toimittajat saavat suuremman hyvityksen) toimittajan omalle kWh-tilille. Hyvitys on vain osittainen kolmesta syystä: 1) yhtiön palvelujen rahoittamiseksi, 2) koska yhtiön on otettava huomioon mahdolliset hintaerot sähkön toimitushetken ja sähkön ostohetken välillä ja 3) koska järjestelmään tulisi sisällyttää kannustimia varastointikapasiteetin (vaikka vain pienenkin generaattorin) lisäämiseksi, niin että koko sähköverkko kestäisi paremmin häiriöitä. Esimerkki: tuottajakuluttaja on toimittanut 100 kWh sähköä, josta pankki hyvittää tilille 80 kWh. Kun sähköä sitten tarvitaan sähköntoimittajalta oman kodin tarpeisiin tai vaikkapa auton akun lataamiseen lataamispisteessä sähköntoimittajan antamalla latauskortilla, ja tarve on vaikkapa 200 kWh, ensimmäiset 80 kWh veloitetaan tililtä, eikä tästä määrästä tarvitse maksaa mitään. Lopuista 120 kWh:sta maksetaan sähköyhtiön kanssa tehdyn sopimuksen mukainen hinta.

| 2.22 | Sähköpankin palveluista ei siis makseta euroina vaan kilowattitunteina. Verkosta toimitetun sähkön hintaan sisältyvät tietenkin tavanomaiset ulkoiset kustannukset, kuten verkkomaksut, lisäveloitukset, muut maksut ja verot. |
| --- | --- |

2.22

Sähköpankin palveluista ei siis makseta euroina vaan kilowattitunteina. Verkosta toimitetun sähkön hintaan sisältyvät tietenkin tavanomaiset ulkoiset kustannukset, kuten verkkomaksut, lisäveloitukset, muut maksut ja verot.

Vihreän kaasun, joustavuuden ja toimitusvarmuuden tarve

Vihreän kaasun, joustavuuden ja toimitusvarmuuden tarve

| 2.23 | EU on päättänyt korvata Venäjältä tuodun kaasun toistaiseksi nesteytetyllä maakaasulla. Kyse on kuitenkin lyhyen aikavälin ratkaisusta, sillä siitä aiheutuu ympäristövaikutuksia (esim. Yhdysvalloista peräisin oleva liuskekaasu, joka kuljetetaan Eurooppaan), taloudellisia vaikutuksia (molekyylihinta on venäläistä kaasua kalliimpi) ja geopoliittisia vaikutuksia (EU:sta voi tulla riippuvaisempi muista kumppaneista, jotka ovat epädemokraattisia ja/tai eivät kunnioita ihmisoikeuksia). Siksi onkin syytä toteuttaa kaksi toimenpidettä. Ensinnäkin on alennettava kaasun marginaaliasemaa. Kaasuvoimaloita tarvitaan edelleen keskipitkän aikavälin joustavana varajärjestelmänä, ja siksi on myös siirryttävä nopeasti käyttämään vihreitä kaasuja, kuten tiettyjä biokaasuja ja vihreää vetyä. Uudistuksessa olisi myös pyrittävä löytämään keinoja ja tapoja tähän, ja siinä olisi asetettava pakolliset tavoitteet huippukysyntähetkiä varten. |
| --- | --- |

2.23

EU on päättänyt korvata Venäjältä tuodun kaasun toistaiseksi nesteytetyllä maakaasulla. Kyse on kuitenkin lyhyen aikavälin ratkaisusta, sillä siitä aiheutuu ympäristövaikutuksia (esim. Yhdysvalloista peräisin oleva liuskekaasu, joka kuljetetaan Eurooppaan), taloudellisia vaikutuksia (molekyylihinta on venäläistä kaasua kalliimpi) ja geopoliittisia vaikutuksia (EU:sta voi tulla riippuvaisempi muista kumppaneista, jotka ovat epädemokraattisia ja/tai eivät kunnioita ihmisoikeuksia). Siksi onkin syytä toteuttaa kaksi toimenpidettä. Ensinnäkin on alennettava kaasun marginaaliasemaa. Kaasuvoimaloita tarvitaan edelleen keskipitkän aikavälin joustavana varajärjestelmänä, ja siksi on myös siirryttävä nopeasti käyttämään vihreitä kaasuja, kuten tiettyjä biokaasuja ja vihreää vetyä. Uudistuksessa olisi myös pyrittävä löytämään keinoja ja tapoja tähän, ja siinä olisi asetettava pakolliset tavoitteet huippukysyntähetkiä varten.

| 2.24 | Komission laatimien erilaisten skenaarioiden mukaan maakaasulla on edelleen lyhyellä aikavälillä tärkeä osuus varman lämpöenergian toimittamisessa EU:n tuotantojärjestelmään. Biokaasun tuotantokapasiteettia on lisättävä nopeasti ja vihreän vedyn hinnan on laskettava, jotta maakaasu voidaan korvata muilla vaihtoehdoilla mahdollisimman pian. Komitea vaatii vauhdittamaan vihreiden kaasujen kehittämistä ja pyytää lisäksi komissiota sisällyttämään vetyä ja vähähiilisiä kaasuja koskevaan pakettiin asetuksen maakaasun markkinarakenteesta. EU-tason yhteiset yhdennetyt ja turvatut maakaasumarkkinat voisivat näin vauhdittaa energiajärjestelmän sähköistämistä takaamalla eurooppalaisille yhtenäisemmät hinnat ja paremman varmuuden sekä parantamalla koordinointia, jotta voidaan tukea maakaasun käytön asteittaista lopettamista mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2.24

Komission laatimien erilaisten skenaarioiden mukaan maakaasulla on edelleen lyhyellä aikavälillä tärkeä osuus varman lämpöenergian toimittamisessa EU:n tuotantojärjestelmään. Biokaasun tuotantokapasiteettia on lisättävä nopeasti ja vihreän vedyn hinnan on laskettava, jotta maakaasu voidaan korvata muilla vaihtoehdoilla mahdollisimman pian. Komitea vaatii vauhdittamaan vihreiden kaasujen kehittämistä ja pyytää lisäksi komissiota sisällyttämään vetyä ja vähähiilisiä kaasuja koskevaan pakettiin asetuksen maakaasun markkinarakenteesta. EU-tason yhteiset yhdennetyt ja turvatut maakaasumarkkinat voisivat näin vauhdittaa energiajärjestelmän sähköistämistä takaamalla eurooppalaisille yhtenäisemmät hinnat ja paremman varmuuden sekä parantamalla koordinointia, jotta voidaan tukea maakaasun käytön asteittaista lopettamista mahdollisimman pian.

| 2.25 | Euroopan komission mallinnusskenaarion mukaan uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön osuuden pitäisi vuonna 2030 olla noin 70 prosenttia EU:n energiantuotannosta. Jotta uusiutuvan energian järjestelmät saadaan integroitua näin suuressa määrin ja jotta saadaan vauhditettua siirtymää vähähiiliseen järjestelmään, on tarpeen varmistaa lyhyen aikavälin markkinoiden parempi tehokkuus, tehostaa varastointia helpottamalla rahoituksen ja lupien saantia ja kannustaa kuluttajia käyttämään itse tuottamaansa sähköä. Varastointi ja sähkön tuottaminen omiin tarpeisiin eivät kuitenkaan ole riittäviä ratkaisuja, eivätkä lyhyen aikavälin markkinat todennäköisesti tarjoa tehokasta ratkaisua. Tarvitaan joustomarkkinat, jotka parhaassa tapauksessa antavat myös signaalin verkossa vallitsevasta tilanteesta. Uudistuksessa olisi myös vältettävä hajautumisriskiä seuraamalla tarkasti uusien toimenpiteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.25

Euroopan komission mallinnusskenaarion mukaan uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön osuuden pitäisi vuonna 2030 olla noin 70 prosenttia EU:n energiantuotannosta. Jotta uusiutuvan energian järjestelmät saadaan integroitua näin suuressa määrin ja jotta saadaan vauhditettua siirtymää vähähiiliseen järjestelmään, on tarpeen varmistaa lyhyen aikavälin markkinoiden parempi tehokkuus, tehostaa varastointia helpottamalla rahoituksen ja lupien saantia ja kannustaa kuluttajia käyttämään itse tuottamaansa sähköä. Varastointi ja sähkön tuottaminen omiin tarpeisiin eivät kuitenkaan ole riittäviä ratkaisuja, eivätkä lyhyen aikavälin markkinat todennäköisesti tarjoa tehokasta ratkaisua. Tarvitaan joustomarkkinat, jotka parhaassa tapauksessa antavat myös signaalin verkossa vallitsevasta tilanteesta. Uudistuksessa olisi myös vältettävä hajautumisriskiä seuraamalla tarkasti uusien toimenpiteiden täytäntöönpanoa.

| 2.26 | Joustomarkkinoita luotaessa on järkevää erottaa toisistaan erilaiset jännitetasot. Suur- ja keskijännitetasolla tarvitaan laajamittaisia joustoratkaisuja, kuten suuria varastoja. Yksi mahdollisuus olisi, että jakeluverkonhaltijoilla olisi oikeus ja velvollisuus integroida nämä toimintaansa omina resursseina. Pienjännitetasolla tavoitteena on pikemminkin yhdistellä pieniä joustoratkaisuja, joita tarjoavat tuottajakuluttajat eli esimerkiksi kotitaloudet, joilla on oma aurinkosähkövoimala, pieni varasto ja lämpöpumppu. Jakeluverkonhaltijan tai muun markkinatoimijan ylläpitämistä digitaalisista alustoista voisi tulla tärkeitä välineitä jouston markkinoimiseen järjestelmäpalveluna ja niiden integroimiseksi sähköjärjestelmään. |
| --- | --- |

2.26

Joustomarkkinoita luotaessa on järkevää erottaa toisistaan erilaiset jännitetasot. Suur- ja keskijännitetasolla tarvitaan laajamittaisia joustoratkaisuja, kuten suuria varastoja. Yksi mahdollisuus olisi, että jakeluverkonhaltijoilla olisi oikeus ja velvollisuus integroida nämä toimintaansa omina resursseina. Pienjännitetasolla tavoitteena on pikemminkin yhdistellä pieniä joustoratkaisuja, joita tarjoavat tuottajakuluttajat eli esimerkiksi kotitaloudet, joilla on oma aurinkosähkövoimala, pieni varasto ja lämpöpumppu. Jakeluverkonhaltijan tai muun markkinatoimijan ylläpitämistä digitaalisista alustoista voisi tulla tärkeitä välineitä jouston markkinoimiseen järjestelmäpalveluna ja niiden integroimiseksi sähköjärjestelmään.

| 2.27 | Dynaaminen hinnoittelu, johon kuuluvat myös dynaamiset verkkomaksut, voi olla vahva kannustin loppukäyttäjille toimia järjestelmän kannalta suotuisalla tavalla. Tämä edellyttää kuitenkin digitaalista infrastruktuuria, sillä verkon tilanteen olisi heijastuttava dynaamiseen hinnoitteluun. Myös verkkomaksuilla olisi kannustettava tuottamaan sähköä lähellä kulutuspaikkaa, sillä tämä voi olla yksi tapa hillitä verkon laajentumista. |
| --- | --- |

2.27

Dynaaminen hinnoittelu, johon kuuluvat myös dynaamiset verkkomaksut, voi olla vahva kannustin loppukäyttäjille toimia järjestelmän kannalta suotuisalla tavalla. Tämä edellyttää kuitenkin digitaalista infrastruktuuria, sillä verkon tilanteen olisi heijastuttava dynaamiseen hinnoitteluun. Myös verkkomaksuilla olisi kannustettava tuottamaan sähköä lähellä kulutuspaikkaa, sillä tämä voi olla yksi tapa hillitä verkon laajentumista.

Energiaköyhyys

Energiaköyhyys

| 2.28 | Uudistuksen tarkoituksena on suojella kuluttajia tukkumarkkinoiden ailahtelulta, joten ETSK on tyytyväinen ehdotuksen tavoitteeseen suojella loppukuluttajia (viimesijainen toimittaja, heikossa asemassa olevien kuluttajien suojaaminen sähköntoimitusten katkaisemiselta jne.). ETSK panee kuitenkin merkille, ettei inframarginaalista vuokrakattomekanismia ole jatkettu. Kestää aikansa, ennen kuin uudistuksen vaikutukset toteutuvat kokonaisuudessaan, joten ETSK suosittelee tämän mekanismin jatkamista siihen asti. Tulot olisi ohjattava heikoimmassa asemassa oleville (kuten energiaköyhyydessä oleville ihmisille ja pk-yrityksille), ja hintojen alentamisen pitäisi olla mahdollista tukkuhintojen viimeaikaisen kehityksen valossa. |
| --- | --- |

2.28

Uudistuksen tarkoituksena on suojella kuluttajia tukkumarkkinoiden ailahtelulta, joten ETSK on tyytyväinen ehdotuksen tavoitteeseen suojella loppukuluttajia (viimesijainen toimittaja, heikossa asemassa olevien kuluttajien suojaaminen sähköntoimitusten katkaisemiselta jne.). ETSK panee kuitenkin merkille, ettei inframarginaalista vuokrakattomekanismia ole jatkettu. Kestää aikansa, ennen kuin uudistuksen vaikutukset toteutuvat kokonaisuudessaan, joten ETSK suosittelee tämän mekanismin jatkamista siihen asti. Tulot olisi ohjattava heikoimmassa asemassa oleville (kuten energiaköyhyydessä oleville ihmisille ja pk-yrityksille), ja hintojen alentamisen pitäisi olla mahdollista tukkuhintojen viimeaikaisen kehityksen valossa.

| 2.29 | Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, ETSK katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava mahdollisuus perusenergiakulutukseen säännellyin hinnoin. Energiantoimittajille aiheutuneet kustannukset olisi korvattava todennettujen kustannusten perusteella. Energiantoimittajat velvoitetaan puolestaan pysyvästi osoittamaan tietty osa energiasta perushuoltoon. |
| --- | --- |

2.29

Jotta perusenergiahuolto olisi varmasti kohtuuhintaista, ETSK katsoo, että uudessa markkinarakenteessa on taattava mahdollisuus perusenergiakulutukseen säännellyin hinnoin. Energiantoimittajille aiheutuneet kustannukset olisi korvattava todennettujen kustannusten perusteella. Energiantoimittajat velvoitetaan puolestaan pysyvästi osoittamaan tietty osa energiasta perushuoltoon.

3.   Muutosehdotukset lainsäädäntöehdotukseen

Muutosehdotukset lainsäädäntöehdotukseen

3.1   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943 (6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943

6

Muutosehdotus 1

Muutosehdotus 1

Lisätään 21 kappaleen jälkeen uusi 21a kappale:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (21a) | EU on vuodesta 1996 sitoutunut vapauttamaan sähkömarkkinat: prosessi alkoi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetusta direktiivistä 96/92/EY. Vapauttamista on kuitenkin sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. Huomioon on otettava sähkömarkkinoiden aiempi ja tuleva kehitys sekä myös tuotantolaitoksissa tapahtuneet suuret muutokset, joiden kustannukset ovat hyvin erisuuruiset. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukaiset sääntelykehykset. Tämä tarkoittaa myös energia-alan yrityksiin sovellettavia lakisääteisiä vaatimuksia. Vaatimusten on oltava syrjimättömiä. Yksi tapa tämän toteuttamiseksi on julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility), jolla ostetaan sähköä tuottajilta ja myydään sitä jakelijoille ja suurkuluttajille käyttäen asetettuja kolmea tavoitetta päätöksenteon kehyksenä. Välineen kautta tehtäisiin tarjousten perusteella sähköntuottajien kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, kuten sähkönhankintasopimuksia ja kaksisuuntaisia hinnanerosopimuksia. Tällainen malli voitaisiin toteuttaa jo voimassa olevan lainsäädännön nojalla. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

(21a)

(21a)

EU on vuodesta 1996 sitoutunut vapauttamaan sähkömarkkinat: prosessi alkoi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetusta direktiivistä 96/92/EY. Vapauttamista on kuitenkin sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. Huomioon on otettava sähkömarkkinoiden aiempi ja tuleva kehitys sekä myös tuotantolaitoksissa tapahtuneet suuret muutokset, joiden kustannukset ovat hyvin erisuuruiset. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukaiset sääntelykehykset. Tämä tarkoittaa myös energia-alan yrityksiin sovellettavia lakisääteisiä vaatimuksia. Vaatimusten on oltava syrjimättömiä. Yksi tapa tämän toteuttamiseksi on julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility), jolla ostetaan sähköä tuottajilta ja myydään sitä jakelijoille ja suurkuluttajille käyttäen asetettuja kolmea tavoitetta päätöksenteon kehyksenä. Välineen kautta tehtäisiin tarjousten perusteella sähköntuottajien kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, kuten sähkönhankintasopimuksia ja kaksisuuntaisia hinnanerosopimuksia. Tällainen malli voitaisiin toteuttaa jo voimassa olevan lainsäädännön nojalla.

EU on vuodesta 1996 sitoutunut vapauttamaan sähkömarkkinat: prosessi alkoi sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19. joulukuuta 1996 annetusta direktiivistä 96/92/EY. Vapauttamista on kuitenkin sähkömarkkinoiden uudistuksen yhteydessä tarkasteltava kestävyyden, kohtuuhintaisuuden ja toimitusvarmuuden näkökulmasta. Huomioon on otettava sähkömarkkinoiden aiempi ja tuleva kehitys sekä myös tuotantolaitoksissa tapahtuneet suuret muutokset, joiden kustannukset ovat hyvin erisuuruiset. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukaiset sääntelykehykset. Tämä tarkoittaa myös energia-alan yrityksiin sovellettavia lakisääteisiä vaatimuksia. Vaatimusten on oltava syrjimättömiä. Yksi tapa tämän toteuttamiseksi on julkishallinnon perustama sähkömarkkinaväline (E-facility), jolla ostetaan sähköä tuottajilta ja myydään sitä jakelijoille ja suurkuluttajille käyttäen asetettuja kolmea tavoitetta päätöksenteon kehyksenä. Välineen kautta tehtäisiin tarjousten perusteella sähköntuottajien kanssa pitkäaikaisia sopimuksia, kuten sähkönhankintasopimuksia ja kaksisuuntaisia hinnanerosopimuksia. Tällainen malli voitaisiin toteuttaa jo voimassa olevan lainsäädännön nojalla.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohdat 2.18–2.21.

Muutosehdotus 2

Muutosehdotus 2

Lisätään 50 kappaleen jälkeen uusi 50a kappale:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (50a) | Oikeus jakaa sähköä on tärkeä kannustin, joka rohkaisee kuluttajia ja muita pieniä markkinatoimijoita investoimaan oman sähkön tuottamiseen. Toinen kannustin on markkinoiden organisoiminen niin, että sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat) ja muut pienet markkinatoimijat hyötyvät mahdollisimman paljon itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Sähköyhtiöillä on useissa jäsenvaltioissa jo nyt käytössä järjestelmiä, jotka mahdollistavat tämän. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

(50a)

(50a)

Oikeus jakaa sähköä on tärkeä kannustin, joka rohkaisee kuluttajia ja muita pieniä markkinatoimijoita investoimaan oman sähkön tuottamiseen. Toinen kannustin on markkinoiden organisoiminen niin, että sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat) ja muut pienet markkinatoimijat hyötyvät mahdollisimman paljon itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Sähköyhtiöillä on useissa jäsenvaltioissa jo nyt käytössä järjestelmiä, jotka mahdollistavat tämän.

Oikeus jakaa sähköä on tärkeä kannustin, joka rohkaisee kuluttajia ja muita pieniä markkinatoimijoita investoimaan oman sähkön tuottamiseen. Toinen kannustin on markkinoiden organisoiminen niin, että sähköä tuottavat kuluttajat (tuottajakuluttajat) ja muut pienet markkinatoimijat hyötyvät mahdollisimman paljon itse tuottamastaan sähköstä silloinkin, kun ne syöttävät sitä verkkoon. Sähköyhtiöillä on useissa jäsenvaltioissa jo nyt käytössä järjestelmiä, jotka mahdollistavat tämän.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohdat 2.22–2.24.

Muutosehdotus 3

Muutosehdotus 3

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | a) | varmistaa, että energia ei ole mikä tahansa hyödyke, vaan olennaisen tärkeä perusta taloudelliselle ja sosiaaliselle järjestelmälle. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Energia-alan päätehtävänä on turvata varman, kohtuuhintaisen ja kestäväpohjaisen energian saanti. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

a)

a)

varmistaa, että energia ei ole mikä tahansa hyödyke, vaan olennaisen tärkeä perusta taloudelliselle ja sosiaaliselle järjestelmälle. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Energia-alan päätehtävänä on turvata varman, kohtuuhintaisen ja kestäväpohjaisen energian saanti.

varmistaa, että energia ei ole mikä tahansa hyödyke, vaan olennaisen tärkeä perusta taloudelliselle ja sosiaaliselle järjestelmälle. Energiahuolto luokitellaankin yleishyödylliseksi palveluksi. Energia-alan päätehtävänä on turvata varman, kohtuuhintaisen ja kestäväpohjaisen energian saanti.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.5 ja seuraavat.

Muutosehdotus 4

Muutosehdotus 4

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | b) | luoda järjestelmä, jossa sähkön kuluttajahintojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittomarginaali). Tämä tarkoittaa, että tukkuhinnan on vastattava kaikenlaisen sähköntuotannon keskikustannuksia eikä enimmäishintaa, niin kuin nykyisin. Jotta sähköntuottajat saisivat asianmukaisen korvauksen ja investointivarmuuden ja jotta saataisiin lisättyä uusiutuvien energialähteiden käyttöä, hintojen on oltava teknologiakohtaisia. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

b)

b)

luoda järjestelmä, jossa sähkön kuluttajahintojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittomarginaali). Tämä tarkoittaa, että tukkuhinnan on vastattava kaikenlaisen sähköntuotannon keskikustannuksia eikä enimmäishintaa, niin kuin nykyisin. Jotta sähköntuottajat saisivat asianmukaisen korvauksen ja investointivarmuuden ja jotta saataisiin lisättyä uusiutuvien energialähteiden käyttöä, hintojen on oltava teknologiakohtaisia.

luoda järjestelmä, jossa sähkön kuluttajahintojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittomarginaali). Tämä tarkoittaa, että tukkuhinnan on vastattava kaikenlaisen sähköntuotannon keskikustannuksia eikä enimmäishintaa, niin kuin nykyisin. Jotta sähköntuottajat saisivat asianmukaisen korvauksen ja investointivarmuuden ja jotta saataisiin lisättyä uusiutuvien energialähteiden käyttöä, hintojen on oltava teknologiakohtaisia.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.13.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

Muutetaan 19 b artikla seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3.   [...]









  c) | Kaksisuuntaisille hinnanerosopimuksille vahvistetaan teknologiakohtaiset enimmäishinnat kussakin jäsenvaltiossa. Enimmäishintojen on perustuttava kustannuksiin, jotka aiheutuvat kustannustehokkaan, viimeisintä kehitystä edustavan laitoksen toiminnasta. Kustannuksiin on sisällytettävä arvonvähennykset ja asianmukainen oman pääoman tuotto ja velkapääoma investoimista varten. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

3.   [...]

c)

Kaksisuuntaisille hinnanerosopimuksille vahvistetaan teknologiakohtaiset enimmäishinnat kussakin jäsenvaltiossa. Enimmäishintojen on perustuttava kustannuksiin, jotka aiheutuvat kustannustehokkaan, viimeisintä kehitystä edustavan laitoksen toiminnasta. Kustannuksiin on sisällytettävä arvonvähennykset ja asianmukainen oman pääoman tuotto ja velkapääoma investoimista varten.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.19.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

Muutetaan 7 a artiklan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | huipuntasaustuotteen hankinnassa on käytettävä tarjouskilpailumenettelyä, jossa valinta perustuu alhaisimpiin kustannuksiin, joita aiheutuu ennalta määriteltyjen teknisten ja ympäristökriteerien täyttämisestä; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

c)

huipuntasaustuotteen hankinnassa on käytettävä tarjouskilpailumenettelyä, jossa valinta perustuu alhaisimpiin kustannuksiin, joita aiheutuu ennalta määriteltyjen teknisten ja ympäristökriteerien täyttämisestä;

| c) | huipuntasaustuotteen hankinnassa on käytettävä tarjouskilpailumenettelyä, jossa valinta perustuu alhaisimpiin kustannuksiin, joita aiheutuu ennalta määriteltyjen teknisten ja ympäristökriteerien täyttämisestä;
  kilpailuun osallistuvat tarjoukset voivat perustua sekä kiinteisiin että muuttuviin hintoihin; |
| --- | --- |

c)

huipuntasaustuotteen hankinnassa on käytettävä tarjouskilpailumenettelyä, jossa valinta perustuu alhaisimpiin kustannuksiin, joita aiheutuu ennalta määriteltyjen teknisten ja ympäristökriteerien täyttämisestä;
  kilpailuun osallistuvat tarjoukset voivat perustua sekä kiinteisiin että muuttuviin hintoihin;

kilpailuun osallistuvat tarjoukset voivat perustua sekä kiinteisiin että muuttuviin hintoihin;

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.11.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

Muutetaan 19 b artiklan 3 kohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| | c) | Jäsenvaltioiden on määriteltävä kaksisuuntaisesta hinnanerosopimuksesta maksettava pienin ja suurin korvaus ottaen huomioon todelliset teknologiakohtaiset tuotantokustannukset, niin että energiantuottajien kannattaa optimoida tuotantonsa. Jäsenvaltiot määrittävät kaksisuuntaisten sopimusten rajahinnan ottaen huomioon sopimuksen kohteena olevan uusimman teknologian mukaiset energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset. Kustannuksiin on sisällytettävä arvonvähennykset ja asianmukainen oman pääoman tuotto ja velkapääoma investoimista varten. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

c)

c)

Jäsenvaltioiden on määriteltävä kaksisuuntaisesta hinnanerosopimuksesta maksettava pienin ja suurin korvaus ottaen huomioon todelliset teknologiakohtaiset tuotantokustannukset, niin että energiantuottajien kannattaa optimoida tuotantonsa. Jäsenvaltiot määrittävät kaksisuuntaisten sopimusten rajahinnan ottaen huomioon sopimuksen kohteena olevan uusimman teknologian mukaiset energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset. Kustannuksiin on sisällytettävä arvonvähennykset ja asianmukainen oman pääoman tuotto ja velkapääoma investoimista varten.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä kaksisuuntaisesta hinnanerosopimuksesta maksettava pienin ja suurin korvaus ottaen huomioon todelliset teknologiakohtaiset tuotantokustannukset, niin että energiantuottajien kannattaa optimoida tuotantonsa. Jäsenvaltiot määrittävät kaksisuuntaisten sopimusten rajahinnan ottaen huomioon sopimuksen kohteena olevan uusimman teknologian mukaiset energian tasoitetut kokonaistuotantokustannukset. Kustannuksiin on sisällytettävä arvonvähennykset ja asianmukainen oman pääoman tuotto ja velkapääoma investoimista varten.

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.19.

3.2   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944 (7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944

7

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus ostaa sähköä valitsemaltaan toimittajalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus tehdä samanaikaisesti useampi kuin yksi sähköntoimitussopimus ja että tätä tarkoitusta varten asiakkailla on oikeus saada käyttöönsä useampi kuin yksi mittaus- ja laskutuspiste, jotka kattaa yksi niiden tiloihin tuleva liitäntäpiste. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  sähkön kuluttajahinnat vastaavat todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittolisä) ja että
  kaikilla asiakkailla on vapaus ostaa sähköä valitsemaltaan toimittajalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus tehdä samanaikaisesti useampi kuin yksi sähköntoimitussopimus ja että tätä tarkoitusta varten asiakkailla on oikeus saada käyttöönsä useampi kuin yksi mittaus- ja laskutuspiste, jotka kattaa yksi niiden tiloihin tuleva liitäntäpiste. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus ostaa sähköä valitsemaltaan toimittajalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus tehdä samanaikaisesti useampi kuin yksi sähköntoimitussopimus ja että tätä tarkoitusta varten asiakkailla on oikeus saada käyttöönsä useampi kuin yksi mittaus- ja laskutuspiste, jotka kattaa yksi niiden tiloihin tuleva liitäntäpiste.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  sähkön kuluttajahinnat vastaavat todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittolisä) ja että
  kaikilla asiakkailla on vapaus ostaa sähköä valitsemaltaan toimittajalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla asiakkailla on vapaus tehdä samanaikaisesti useampi kuin yksi sähköntoimitussopimus ja että tätä tarkoitusta varten asiakkailla on oikeus saada käyttöönsä useampi kuin yksi mittaus- ja laskutuspiste, jotka kattaa yksi niiden tiloihin tuleva liitäntäpiste.

sähkön kuluttajahinnat vastaavat todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen voittolisä) ja että

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.9.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

Muutetaan 4 b artiklan 1 kohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimittajat voivat kansallisen sääntelykehyksen perusteella tarjota määräaikaisia, kiinteähintaisia ja dynaamisia sähkön hintasopimuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaat, joille on asennettu älymittari, voivat pyytää dynaamisen sähkön hintasopimuksen tekemistä, ja että kaikki loppuasiakkaat voivat pyytää vähintään yhden vuoden pituisen määräaikaisen kiinteähintaisen sähkön hintasopimuksen tekemistä vähintään yhdeltä toimittajalta ja jokaiselta toimittajalta, jolla on enemmän kuin 200 000 loppuasiakasta. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimittajat voivat kansallisen sääntelykehyksen perusteella tarjota määräaikaisia, kiinteähintaisia ja dynaamisia sähkön hintasopimuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaat, joille on asennettu älymittari, voivat pyytää dynaamisen sähkön hintasopimuksen tekemistä, ja että kaikki loppuasiakkaat voivat pyytää vähintään yhden vuoden pituisen
  kohtuuhintaisen
  määräaikaisen kiinteähintaisen sähkön hintasopimuksen tekemistä vähintään yhdeltä toimittajalta ja jokaiselta toimittajalta, jolla on enemmän kuin 200 000 loppuasiakasta. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimittajat voivat kansallisen sääntelykehyksen perusteella tarjota määräaikaisia, kiinteähintaisia ja dynaamisia sähkön hintasopimuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaat, joille on asennettu älymittari, voivat pyytää dynaamisen sähkön hintasopimuksen tekemistä, ja että kaikki loppuasiakkaat voivat pyytää vähintään yhden vuoden pituisen määräaikaisen kiinteähintaisen sähkön hintasopimuksen tekemistä vähintään yhdeltä toimittajalta ja jokaiselta toimittajalta, jolla on enemmän kuin 200 000 loppuasiakasta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimittajat voivat kansallisen sääntelykehyksen perusteella tarjota määräaikaisia, kiinteähintaisia ja dynaamisia sähkön hintasopimuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että loppuasiakkaat, joille on asennettu älymittari, voivat pyytää dynaamisen sähkön hintasopimuksen tekemistä, ja että kaikki loppuasiakkaat voivat pyytää vähintään yhden vuoden pituisen
  kohtuuhintaisen
  määräaikaisen kiinteähintaisen sähkön hintasopimuksen tekemistä vähintään yhdeltä toimittajalta ja jokaiselta toimittajalta, jolla on enemmän kuin 200 000 loppuasiakasta.

kohtuuhintaisen

Perustelu

Perustelu

Ks. kohdan 2 alakohta 2.9.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

Muutetaan 27 a artiklan 1 kohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on nimettävä viimesijainen toimittaja ainakin kotitalousasiakkaille. Viimesijaiset toimittajat on nimettävä oikeudenmukaisella, avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä. | Jäsenvaltioiden on nimettävä viimesijainen toimittaja ainakin kotitalousasiakkaille. Viimesijaiset toimittajat on nimettävä oikeudenmukaisella, avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä.
  Kaikkien energiantoimittajien on oltava käytettävissä viimesijaisina toimittajina markkinaosuutensa mukaisesti. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on nimettävä viimesijainen toimittaja ainakin kotitalousasiakkaille. Viimesijaiset toimittajat on nimettävä oikeudenmukaisella, avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä.

Jäsenvaltioiden on nimettävä viimesijainen toimittaja ainakin kotitalousasiakkaille. Viimesijaiset toimittajat on nimettävä oikeudenmukaisella, avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä.
  Kaikkien energiantoimittajien on oltava käytettävissä viimesijaisina toimittajina markkinaosuutensa mukaisesti.

Kaikkien energiantoimittajien on oltava käytettävissä viimesijaisina toimittajina markkinaosuutensa mukaisesti.

Perustelu

Perustelu

On oikeudenmukaista, että kaikki energiantoimittajat voidaan nimetä viimesijaisiksi toimittajiksi.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

Muutetaan 27 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Loppuasiakkaat, jotka siirretään viimesijaiselle toimittajalle, eivät saa menettää oikeuksiaan asiakkaina, eivät etenkään 4, 10, 11, 12, 14, 18 ja 26 artiklassa säädettyjä oikeuksia. | Loppuasiakkaat, jotka siirretään viimesijaiselle toimittajalle, eivät saa menettää oikeuksiaan asiakkaina, eivät etenkään 4, 10, 11, 12, 14, 18 ja 26 artiklassa säädettyjä oikeuksia.


  Viimesijaisen toimittajan sopimusehdot eivät saa olla syrjiviä tai kohtuuttomia. Sopimusehtojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen lisä). |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Loppuasiakkaat, jotka siirretään viimesijaiselle toimittajalle, eivät saa menettää oikeuksiaan asiakkaina, eivät etenkään 4, 10, 11, 12, 14, 18 ja 26 artiklassa säädettyjä oikeuksia.

Loppuasiakkaat, jotka siirretään viimesijaiselle toimittajalle, eivät saa menettää oikeuksiaan asiakkaina, eivät etenkään 4, 10, 11, 12, 14, 18 ja 26 artiklassa säädettyjä oikeuksia.

Viimesijaisen toimittajan sopimusehdot eivät saa olla syrjiviä tai kohtuuttomia. Sopimusehtojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen lisä).

Viimesijaisen toimittajan sopimusehdot eivät saa olla syrjiviä tai kohtuuttomia. Sopimusehtojen on heijastettava todellisia tuotantokustannuksia (joihin on lisätty asianmukainen lisä).

Perustelu

Perustelu

Tarpeellinen lisäys asiakkaiden oikeudenmukaisen kohtelun varmistamiseksi.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

Muutetaan 66 a artikla seuraavasti:

Korvataan 1–4 alakohta seuraavasti:

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.
     
  Komissio voi päätöksellään julistaa alueellisen tai unionin laajuisen sähkön hintakriisin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:










  a) | sähkön tukkumarkkinoilla vallitsevat erittäin korkeat hinnat, jotka ovat vähintään kaksi ja puoli kertaa korkeammat kuin edellisten viiden vuoden keskihinta, ja tilanteen odotetaan jatkuvan vähintään kuusi kuukautta; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

1.
     
  Komissio voi päätöksellään julistaa alueellisen tai unionin laajuisen sähkön hintakriisin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

sähkön tukkumarkkinoilla vallitsevat erittäin korkeat hinnat, jotka ovat vähintään kaksi ja puoli kertaa korkeammat kuin edellisten viiden vuoden keskihinta, ja tilanteen odotetaan jatkuvan vähintään kuusi kuukautta;

| b) | sähkön vähittäishinnat nousevat jyrkästi vähintään 70 prosenttia, ja tilanteen odotetaan jatkuvan vähintään kuusi kuukautta; ja |
| --- | --- |

b)

sähkön vähittäishinnat nousevat jyrkästi vähintään 70 prosenttia, ja tilanteen odotetaan jatkuvan vähintään kuusi kuukautta; ja

| c) | sähkön hinnannousu vaikuttaa kielteisesti talouteen laajemminkin. |
| --- | --- |

c)

sähkön hinnannousu vaikuttaa kielteisesti talouteen laajemminkin.

1.
     
  Jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| | hinnat ovat erittäin korkeat sähkön tukkumarkkinoilla: keskihinta vähintään 100 euroa megawattitunnilta kahtena peräkkäisenä kuukautena. |
| --- | --- |

hinnat ovat erittäin korkeat sähkön tukkumarkkinoilla: keskihinta vähintään 100 euroa megawattitunnilta kahtena peräkkäisenä kuukautena.

2.
     
  Komissio tarkentaa päätöksessään, jossa se julistaa alueellisen tai unionin laajuisen sähkön hintakriisin, kyseisen päätöksen voimassaoloajan, joka voi olla enintään yksi vuosi.

2.
     
  Jäsenvaltiot voivat 1 kohdan mukaisen edellytyksen täyttyessä poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti asettaa sähköntoimitukselle kustannuksia alhaisemman hinnan edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kotitalouksille asetettua hintaa sovelletaan enintään 80 prosenttiin kotitalouksien mediaanikulutuksesta, ja se säilyttää kannustimen kysynnän vähentämiseen; |
| --- | --- |

a)

kotitalouksille asetettua hintaa sovelletaan enintään 80 prosenttiin kotitalouksien mediaanikulutuksesta, ja se säilyttää kannustimen kysynnän vähentämiseen;

| b) | hinta saa olla enintään 10 senttiä kilowattitunnilta; |
| --- | --- |

b)

hinta saa olla enintään 10 senttiä kilowattitunnilta;

| c) | toimittajien välillä ei esiinny syrjintää; |
| --- | --- |

c)

toimittajien välillä ei esiinny syrjintää;

| d) | jos toimittajat voivat osoittaa, että ne toimittavat sähköä kustannuksia alhaisemmalla hinnalla, ne saavat siitä korvauksen; |
| --- | --- |

d)

jos toimittajat voivat osoittaa, että ne toimittavat sähköä kustannuksia alhaisemmalla hinnalla, ne saavat siitä korvauksen;

| e) | kaikilla sähköntoimittajilla on samoin perustein oikeus tehdä tarjouksia sähkön toimitushinnasta, joka on kustannuksia alhaisempi.” |
| --- | --- |

e)

kaikilla sähköntoimittajilla on samoin perustein oikeus tehdä tarjouksia sähkön toimitushinnasta, joka on kustannuksia alhaisempi.”

3.
     
  Jos komissio on tehnyt 1 kohdan mukaisen päätöksen, jäsenvaltiot voivat kyseisen päätöksen voimassaoloaikana soveltaa kohdennettuja julkisia interventioita pienten ja keskisuurten yritysten sähköntoimitusten hinnoitteluun. Tällaisten julkisten toimien on

| a) | rajoituttava enintään 70 prosenttiin edunsaajan kulutuksesta edellisen vuoden vastaavana ajanjaksona ja säilytettävä kannustin kysynnän vähentämiseen; |
| --- | --- |

a)

rajoituttava enintään 70 prosenttiin edunsaajan kulutuksesta edellisen vuoden vastaavana ajanjaksona ja säilytettävä kannustin kysynnän vähentämiseen;

| b) | täytettävä 5 artiklan 4 ja 7 kohdassa säädetyt edellytykset; |
| --- | --- |

b)

täytettävä 5 artiklan 4 ja 7 kohdassa säädetyt edellytykset;

| c) | tarvittaessa täytettävä 4 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa täytettävä 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

4.
     
  Jos komissio on tehnyt 1 kohdan mukaisen päätöksen, jäsenvaltiot voivat kyseisen päätöksen voimassaoloaikana poiketen siitä, mitä 5 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään, soveltaessaan kohdennettuja julkisia toimia sähköntoimitusten hinnoitteluun 5 artiklan 6 kohdan tai tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti, poikkeuksellisesti ja väliaikaisesti asettaa sähköntoimitukselle kustannuksia alhaisemman hinnan edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kotitalouksille asetettua hintaa sovelletaan enintään 80 prosenttiin kotitalouksien mediaanikulutuksesta, ja se säilyttää kannustimen kysynnän vähentämiseen; |
| --- | --- |

a)

kotitalouksille asetettua hintaa sovelletaan enintään 80 prosenttiin kotitalouksien mediaanikulutuksesta, ja se säilyttää kannustimen kysynnän vähentämiseen;

| b) | toimittajien välillä ei esiinny syrjintää; |
| --- | --- |

b)

toimittajien välillä ei esiinny syrjintää;

| c) | toimittajat saavat korvauksen siitä, että toimitukset alittavat kustannukset; ja |
| --- | --- |

c)

toimittajat saavat korvauksen siitä, että toimitukset alittavat kustannukset; ja

| d) | kaikilla sähköntoimittajilla on samoin perustein oikeus tehdä tarjouksia sähkön toimitushinnasta, joka on kustannuksia alhaisempi.” |
| --- | --- |

d)

kaikilla sähköntoimittajilla on samoin perustein oikeus tehdä tarjouksia sähkön toimitushinnasta, joka on kustannuksia alhaisempi.”

3.
     
  Edellä 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu korvaus on rahoitettava inframarginaalisilla teknologioilla tuotetun sähkön markkinatulojen ylärajan ylittävistä tuloista.

Perustelu

Perustelu

Tämänhetkiset energianhinnat osoittavat, että vastaavanlaisten markkinavääristymien tapauksessa tarvitaan toimenpiteitä perusenergiansaannin turvaamiseksi yksityisille kotitalouksille ja myös liikeyrityksille. Komission 66 a artiklassa ehdottama mekanismi on kuitenkin monimutkainen ja tehoton. Samaan aikaan toimenpiteen yhteisrahoitus on täysin poissuljettu vaihtoehto.

Komitea ehdottaa yksinkertaista mutta tehokasta mekanismia, joka perustuu Itävallan Stromkostenzuschussgesetz-malliin. Mekanismi voisi tulla voimaan automaattisesti, ja se olisi rahoitettava leikkaamalla satunnaisia myyntivoittoja.

Stromkostenzuschussgesetz

| — | Sähkön netto-ostohinta saa perustoimitusmäärän osalta olla enintään 10 senttiä kilowattitunnilta. |
| --- | --- |

—

Sähkön netto-ostohinta saa perustoimitusmäärän osalta olla enintään 10 senttiä kilowattitunnilta.

| — | Jos keskimääräinen sähkön pörssihinta kahtena peräkkäisenä kuukautena on yli 100 euroa/MWh, toimittajilla, jotka joutuvat myymään todellisia hankintakustannuksiaan alhaisemmalla hinnalla, on oikeus saada korvaus erotuksesta. |
| --- | --- |

—

Jos keskimääräinen sähkön pörssihinta kahtena peräkkäisenä kuukautena on yli 100 euroa/MWh, toimittajilla, jotka joutuvat myymään todellisia hankintakustannuksiaan alhaisemmalla hinnalla, on oikeus saada korvaus erotuksesta.

| — | Energiantoimittajien on esitettävä näyttö aiheutuneista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

Energiantoimittajien on esitettävä näyttö aiheutuneista kustannuksista.

| — | Tämä niin kutsuttu hintajarru rahoitetaan leikkaamalla inframarginaalisen tuotannon ylimääräisistä tuloista. |
| --- | --- |

—

Tämä niin kutsuttu hintajarru rahoitetaan leikkaamalla inframarginaalisen tuotannon ylimääräisistä tuloista.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Julkiset investoinnit energiainfrastruktuuriin ilmasto-ongelmien osaratkaisuna” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 486, 21.12.2022, s. 67) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiamarkkinoihin kohdistuvat lyhyen aikavälin interventiot ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannukset pitkällä aikavälillä – toimintalinja” (COM(2022) 236 final) (EUVL C 75, 28.02.2023, s. 185).

1

(2)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR23_03/INSR_Energy_Union_FI.pdf

2

(3)  Ajojärjestys (merit order): voimalaitosten järjestys niiden rajakustannusten perusteella alkaen alhaisimmista rajakustannuksista ja päättyen suurimpiin rajakustannuksiin. Korkeampien rajakustannusten voimaloita otetaan siis mukaan tuotantoon, kunnes kysyntä on tyydytetty. Järjestys on seuraava: uusiutuva energia, ydinenergia, hiili, öljy ja kaasu. Nykyisessä sähkön markkinarakenteessa ajojärjestyksen viimeinen voimala (yleensä kaasuvoimala) määrää hinnan rajakustannuksillaan.

3

merit order

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_23_1591

4

(5)  Pieni markkinatoimija on esimerkiksi kunta, energiaosuuskunta tai alue, joka tuottaa energiaa tuuli- ja/tai aurinkovoimalla ja syöttää osan tästä sähköstä verkkoon sen sijaan, että käyttäisi kaiken suoraan.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoista (uudelleenlaadittu) (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

7

---

LIITE

Keskitetyn julkisen sähkömarkkinavälineen edut

Image 1

| — | ostaa eri hinnoilla hankintalähteen mukaan






  — | mahdollistaa markkinatoimijoille tarjousten esittämisen ja tuo varmuutta markkinoille |
| --- | --- | --- |

—

ostaa eri hinnoilla hankintalähteen mukaan

—

mahdollistaa markkinatoimijoille tarjousten esittämisen ja tuo varmuutta markkinoille

| — | myy pitkäkestoisilla kiinteillä hinnoilla






  — | etu markkinoille ja kuluttajille |
| --- | --- | --- |

—

myy pitkäkestoisilla kiinteillä hinnoilla

—

etu markkinoille ja kuluttajille

| — | huolehtii toimitusvarmuudesta asianmukaisen energialähdeyhdistelmän pohjalta






  — | tarkkailee ja ohjaa kansainvälisiä polttoainehankintoja |
| --- | --- | --- |

—

huolehtii toimitusvarmuudesta asianmukaisen energialähdeyhdistelmän pohjalta

—

tarkkailee ja ohjaa kansainvälisiä polttoainehankintoja

| — | varmistaa energiankysynnän täyttämisen, vaikka kysyntä ennakkoarvioiden mukaan kaksin- tai kolminkertaistuu (sähköistyminen) |
| --- | --- |

—

varmistaa energiankysynnän täyttämisen, vaikka kysyntä ennakkoarvioiden mukaan kaksin- tai kolminkertaistuu (sähköistyminen)

| — | rahoittaa, ottaa käyttöön ja hallinnoi uutta teknologiaa ottaen huomioon tämänhetkisen ja ennakoidun kasvun kohti kestäväpohjaisuutta |
| --- | --- |

—

rahoittaa, ottaa käyttöön ja hallinnoi uutta teknologiaa ottaen huomioon tämänhetkisen ja ennakoidun kasvun kohti kestäväpohjaisuutta

| — | pitää ohjakset julkishallinnolla ja varmistaa markkinoiden vapauden. |
| --- | --- |

—

pitää ohjakset julkishallinnolla ja varmistaa markkinoiden vapauden.

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/127

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan vetypankista”

(COM(2023) 156 final)

(2023/C 293/18)

| Esittelijä: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Esittelijä:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 162/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

162/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen Euroopan vetypankin perustamisesta ja kehottaa komissiota EU:n vetystrategiasta antamassaan lausunnossa esitettyjen yksityiskohtaisten huomioiden ja suositusten pohjalta tarkentamaan seuraavia seikkoja tai ottamaan ne talous-, ympäristö- ja sosiaalipoliittisesta näkökulmasta katsottuna huomioon vetypankin suunnittelussa ja täytäntöönpanossa: |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen Euroopan vetypankin perustamisesta ja kehottaa komissiota EU:n vetystrategiasta antamassaan lausunnossa esitettyjen yksityiskohtaisten huomioiden ja suositusten pohjalta tarkentamaan seuraavia seikkoja tai ottamaan ne talous-, ympäristö- ja sosiaalipoliittisesta näkökulmasta katsottuna huomioon vetypankin suunnittelussa ja täytäntöönpanossa:

| 1.2 | ETSK korostaa, että fossiilisia polttoaineita ei saa tukea EU:n varoilla. Näin ollen vahingon välttämisen periaatetta on sovellettava myös vetypankkiin liittyviin varoihin: vetyä on rahoitettava EU:n varoilla vain, jos käytetty sähkö on peräisin lähteistä, jotka ovat luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisia ja joiden katsotaan edistävän merkittävästi hiilestä irtautumista. |
| --- | --- |

1.2

ETSK korostaa, että fossiilisia polttoaineita ei saa tukea EU:n varoilla. Näin ollen vahingon välttämisen periaatetta on sovellettava myös vetypankkiin liittyviin varoihin: vetyä on rahoitettava EU:n varoilla vain, jos käytetty sähkö on peräisin lähteistä, jotka ovat luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisia ja joiden katsotaan edistävän merkittävästi hiilestä irtautumista.

| 1.3 | Vetypankin rahoituksessa olisi asetettava etusijalle vihreän vedyn tuotanto, ja sen on oltava vetyä koskevien EU:n sääntöjen mukaista. ETSK katsoo, että jotta kysyntää ja tarjontaa voidaan hallita vaikeasti sähköistettävillä aloilla (erityisesti teräsalalla) parhaalla mahdollisella tavalla, EU:n vetypankkia olisi käytettävä kysynnän hallintavälineenä. Lisäksi yhteinen hankintamekanismi aloilla, joilla sähköistäminen on vaikeaa, auttaisi välttämään Euroopan sisäistä hintakilpailua, erityisesti käynnistyskauden aikana. |
| --- | --- |

1.3

Vetypankin rahoituksessa olisi asetettava etusijalle vihreän vedyn tuotanto, ja sen on oltava vetyä koskevien EU:n sääntöjen mukaista. ETSK katsoo, että jotta kysyntää ja tarjontaa voidaan hallita vaikeasti sähköistettävillä aloilla (erityisesti teräsalalla) parhaalla mahdollisella tavalla, EU:n vetypankkia olisi käytettävä kysynnän hallintavälineenä. Lisäksi yhteinen hankintamekanismi aloilla, joilla sähköistäminen on vaikeaa, auttaisi välttämään Euroopan sisäistä hintakilpailua, erityisesti käynnistyskauden aikana.

| 1.4 | ETSK vastustaa Euroopan sähköverkkojen (uusiutumattoman) energian käyttöä energiaintensiivisissä elektrolyysiprosesseissa, sillä se lisäisi energian kokonaiskysyntää. ETSK korostaa, että vedyn käyttöä on edistettävä uusiutuvien energialähteiden kehittämisen yhteydessä ja että sitä tulisi käyttää vain silloin, kun suora sähköistäminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

1.4

ETSK vastustaa Euroopan sähköverkkojen (uusiutumattoman) energian käyttöä energiaintensiivisissä elektrolyysiprosesseissa, sillä se lisäisi energian kokonaiskysyntää. ETSK korostaa, että vedyn käyttöä on edistettävä uusiutuvien energialähteiden kehittämisen yhteydessä ja että sitä tulisi käyttää vain silloin, kun suora sähköistäminen ei ole mahdollista.

| 1.5 | Moninaisten kriisien aikana on olennaisen tärkeää tutkia perusteellisesti mahdollisuuksia luoda työpaikkoja kehittyvillä aloilla. ETSK pyytääkin komissiota toteuttamaan analyysin, jolla kartoitetaan ne taantuvien alojen työntekijöiden taidot, joista olisi hyötyä uusissa vetyalan työpaikoissa. |
| --- | --- |

1.5

Moninaisten kriisien aikana on olennaisen tärkeää tutkia perusteellisesti mahdollisuuksia luoda työpaikkoja kehittyvillä aloilla. ETSK pyytääkin komissiota toteuttamaan analyysin, jolla kartoitetaan ne taantuvien alojen työntekijöiden taidot, joista olisi hyötyä uusissa vetyalan työpaikoissa.

| 1.6 | REPowerEU-suunnitelman mukaan EU:ssa olisi tuotettava 10 miljoonaa tonnia vihreää vetyä vuoteen 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava Euroopan tuotantokapasiteetin kehittämisen ja laajentamisen nopeuttaminen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi ja uusien strategisten riippuvuuksien välttämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

REPowerEU-suunnitelman mukaan EU:ssa olisi tuotettava 10 miljoonaa tonnia vihreää vetyä vuoteen 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava Euroopan tuotantokapasiteetin kehittämisen ja laajentamisen nopeuttaminen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi ja uusien strategisten riippuvuuksien välttämiseksi.

| 1.7 | ETSK katsoo, että tuettavien hankkeiden kustannustehokkuuden ei tulisi olla ainoa huomioon otettava tekijä laadittaessa suuntaviivoja rahoituksen myöntämiseksi EU:n vetypankista. Pikemminkin tulisi ottaa käyttöön muitakin laatukriteerejä, kuten ekologiset ja sosiaaliset kestävyysstandardit. |
| --- | --- |

1.7

ETSK katsoo, että tuettavien hankkeiden kustannustehokkuuden ei tulisi olla ainoa huomioon otettava tekijä laadittaessa suuntaviivoja rahoituksen myöntämiseksi EU:n vetypankista. Pikemminkin tulisi ottaa käyttöön muitakin laatukriteerejä, kuten ekologiset ja sosiaaliset kestävyysstandardit.

| 1.8 | ETSK katsoo, että EU:n nykyistä päästökauppajärjestelmää on edelleen vahvistettava. Tähän sisältyy tuontia koskevia tehokkaita suojatoimenpiteitä (hiilirajamekanismi). Ennakoitava ja vakaampi hintakehitys voi auttaa luomaan investointivarmuutta vihreään vetyyn välttämättä tarvittaville investoinneille. Komission ensisijaisina painopisteinä olisi oltava investointiturvan varmistaminen EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa, maakaasutukien poistaminen sekä tutkimus-, teknologia- ja innovointituen tarjoaminen vihreän vedyn tuotantoa ja jakelua koskevia teknologioita varten. |
| --- | --- |

1.8

ETSK katsoo, että EU:n nykyistä päästökauppajärjestelmää on edelleen vahvistettava. Tähän sisältyy tuontia koskevia tehokkaita suojatoimenpiteitä (hiilirajamekanismi). Ennakoitava ja vakaampi hintakehitys voi auttaa luomaan investointivarmuutta vihreään vetyyn välttämättä tarvittaville investoinneille. Komission ensisijaisina painopisteinä olisi oltava investointiturvan varmistaminen EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa, maakaasutukien poistaminen sekä tutkimus-, teknologia- ja innovointituen tarjoaminen vihreän vedyn tuotantoa ja jakelua koskevia teknologioita varten.

| 1.9 | ETSK korostaa, että vedyn käyttöön on sovellettava tiukkoja teknisiä turvallisuusvaatimuksia erityisesti toimintalaitteistojen osalta ja että on asetettava ehtoja ja toteutettava valvontaa riskien tunnistamiseksi ja vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK korostaa, että vedyn käyttöön on sovellettava tiukkoja teknisiä turvallisuusvaatimuksia erityisesti toimintalaitteistojen osalta ja että on asetettava ehtoja ja toteutettava valvontaa riskien tunnistamiseksi ja vähentämiseksi.

| 1.10 | ETSK pahoittelee, että strategian täytäntöönpanoon eri aloilla ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, ja kehottaa lisäämään kansalaisten osallistumista tähän muutosprosessiin niin yritystasolla kuin poliittisellakin tasolla. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota arvioimaan vihreän vedyn kehittämisen vaikutusta kotitalouksien energiakustannuksiin. |
| --- | --- |

1.10

ETSK pahoittelee, että strategian täytäntöönpanoon eri aloilla ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, ja kehottaa lisäämään kansalaisten osallistumista tähän muutosprosessiin niin yritystasolla kuin poliittisellakin tasolla. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota arvioimaan vihreän vedyn kehittämisen vaikutusta kotitalouksien energiakustannuksiin.

| 1.11 | ETSK suosittaa, että komissio selkeyttää teollisuuden siirtymäaikoja alakohtaisten tarpeiden mukaisesti päästövähennyspolkujen ja -tavoitteiden perusteella. Teräs-, sementti- ja kemianteollisuutta on tuettava energiajärjestelmien ja tuotantomenetelmien muuntamisessa. Sama koskee tiettyjä liikennealan osia. ETSK korostaa, että nämä runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat teollisuudenalat eivät mahdollisesti voi muuten selviytyä muutoksesta. |
| --- | --- |

1.11

ETSK suosittaa, että komissio selkeyttää teollisuuden siirtymäaikoja alakohtaisten tarpeiden mukaisesti päästövähennyspolkujen ja -tavoitteiden perusteella. Teräs-, sementti- ja kemianteollisuutta on tuettava energiajärjestelmien ja tuotantomenetelmien muuntamisessa. Sama koskee tiettyjä liikennealan osia. ETSK korostaa, että nämä runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat teollisuudenalat eivät mahdollisesti voi muuten selviytyä muutoksesta.

| 1.12 | ETSK katsoo, että EU:n vetypankin olisi koordinoidusti jäsenvaltioiden ja niiden viranomaisten sekä muiden EU:n rahoitusvälineiden ja instituutioiden kanssa varmistettava, että varoja koordinoidaan niiden hyödyt maksimoiden ja samalla liikarahoitusta välttäen. |
| --- | --- |

1.12

ETSK katsoo, että EU:n vetypankin olisi koordinoidusti jäsenvaltioiden ja niiden viranomaisten sekä muiden EU:n rahoitusvälineiden ja instituutioiden kanssa varmistettava, että varoja koordinoidaan niiden hyödyt maksimoiden ja samalla liikarahoitusta välttäen.

| 1.13 | ETSK katsoo, että vetypankkiin liittyen tulisi soveltaa palkkatasoa, työvoiman kehittämistä ja oppisopimuskoulutusta koskevia säännöksiä, jotka vastaavat Yhdysvaltain inflaation alentamista koskevan lain (IRA-laki) säännöksiä. |
| --- | --- |

1.13

ETSK katsoo, että vetypankkiin liittyen tulisi soveltaa palkkatasoa, työvoiman kehittämistä ja oppisopimuskoulutusta koskevia säännöksiä, jotka vastaavat Yhdysvaltain inflaation alentamista koskevan lain (IRA-laki) säännöksiä.

| 1.14 | ETSK kannattaa vetypankin taustalla olevaa ajatusta siitä, että vetymarkkinoiden syntyminen edellyttää kannustimien luomista. Vertikaalisesti integroituneiden yritysten omistajuuden eriyttämistä koskevien sääntöjen suunniteltu tiukentaminen tukahduttaisi monia kunnallisia hankkeita. Tämä haittaisi vedyn käytön lisäämistä ja lopettaisi nopeasti paikallisesti integroidut kunnalliset yleishyödylliset hankkeet. |
| --- | --- |

1.14

ETSK kannattaa vetypankin taustalla olevaa ajatusta siitä, että vetymarkkinoiden syntyminen edellyttää kannustimien luomista. Vertikaalisesti integroituneiden yritysten omistajuuden eriyttämistä koskevien sääntöjen suunniteltu tiukentaminen tukahduttaisi monia kunnallisia hankkeita. Tämä haittaisi vedyn käytön lisäämistä ja lopettaisi nopeasti paikallisesti integroidut kunnalliset yleishyödylliset hankkeet.

| 1.15 | ETSK vaatii, että julkisia ja kunnallisia yrityksiä ei aseteta vetypankin rahoitusohjelmissa epäedulliseen asemaan markkinapohjaisiin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- |

1.15

ETSK vaatii, että julkisia ja kunnallisia yrityksiä ei aseteta vetypankin rahoitusohjelmissa epäedulliseen asemaan markkinapohjaisiin yrityksiin verrattuna.

| 1.16 | ETSK katsoo, että Euroopan energiakäänne voi onnistua vain, jos raaka-aineiden ja erityisesti energian maailmanlaajuinen kauppa pohjautuu myös ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden periaatteisiin ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen. |
| --- | --- |

1.16

ETSK katsoo, että Euroopan energiakäänne voi onnistua vain, jos raaka-aineiden ja erityisesti energian maailmanlaajuinen kauppa pohjautuu myös ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden periaatteisiin ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen.

2.   Tausta

Tausta

| 2.1 | Euroopan vetypankkia koskevassa tiedonannossa (1) esitetään yleisiä ajatuksia vetypankin toiminnasta rahoitusvälineenä, jonka avulla voidaan käynnistää ja edistää vihreän vedyn tuotantoa ja tuontia EU:ssa sekä sen julkista ja yksityistä rahoitusta ja siten luoda vedylle markkinoita ja arvoketjuja. Näin ollen EU:n vetypankki ei ole pankki. Aloitteessa esitetään EU:n vetypankin neljä pilaria, joiden olisi oltava toimintakunnossa vuoden 2023 loppuun mennessä. Ajatuksena on, että vetypankki kattaa kustannuseron vihreän vedyn ja fossiilisten polttoaineiden välillä varhaisten hankkeiden yhteydessä huutokauppajärjestelmällä ja myöntämällä enintään kymmenen vuoden ajaksi tukea kiinteänä preemiona jokaista vihreän vedyn valmistuksessa tuotettua kiloa kohti. Suunnitteilla on järjestelmä saatavuuden avoimuuden ja koordinoinnin varmistamiseksi, mukaan lukien järjestelyt tai sopimukset kolmansien maiden kanssa vedyn hankkimiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan vetypankkia koskevassa tiedonannossa (1

| 2.2 | Tiedonannosta puuttuu selkeä yhteys EU:n vetypolitiikan, avoimen strategisen riippumattomuuden lähestymistavan ja EU:n teollisuus- ja kilpailupolitiikan välillä. Innovaatiorahaston varojen käytöstä, varojen suunnitellusta uudelleenkohdentamisesta sekä julkisten ja yksityisten investointien odotetusta suhteesta annetaan vain niukasti tietoa. Vihreän vedyn tuotantoa, käyttöä ja jakelua varten ei myöskään ole määritelty prioriteetteja. |
| --- | --- |

2.2

Tiedonannosta puuttuu selkeä yhteys EU:n vetypolitiikan, avoimen strategisen riippumattomuuden lähestymistavan ja EU:n teollisuus- ja kilpailupolitiikan välillä. Innovaatiorahaston varojen käytöstä, varojen suunnitellusta uudelleenkohdentamisesta sekä julkisten ja yksityisten investointien odotetusta suhteesta annetaan vain niukasti tietoa. Vihreän vedyn tuotantoa, käyttöä ja jakelua varten ei myöskään ole määritelty prioriteetteja.

| 2.3 | Vetypankin talousarvio on 3 miljardia euroa, ja sen tarkoituksena on auttaa kehittämään vetymarkkinoita, vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen nettonollataso vuoteen 2040 mennessä. Vedyntuotannon kehittämiseen tarvittavien investointien on arvioitu olevan 335–471 miljardia euroa (2), mikä tarkoittaa, että suurimman osan tarvittavasta rahoituksesta on tultava jäsenvaltioilta ja yksityisistä lähteistä, vaikka otettaisiin huomioon myös muut käytettävissä olevat EU:n varat. |
| --- | --- |

2.3

Vetypankin talousarvio on 3 miljardia euroa, ja sen tarkoituksena on auttaa kehittämään vetymarkkinoita, vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen nettonollataso vuoteen 2040 mennessä. Vedyntuotannon kehittämiseen tarvittavien investointien on arvioitu olevan 335–471 miljardia euroa (2

| 2.4 | Tässä yhteydessä komissio korostaa, että vihreällä vedyllä on keskeinen rooli älykkään, yhdennetymmän, optimoidun ja vakaan riippumattoman energiajärjestelmän luomisessa. Vihreällä vedyllä ja sen arvoketjulla voi olla tärkeä rooli uusiutuvista lähteistä saatavien energiavirtojen vaihtelun tasoittamisessa ja energian toimittamisessa kohdennetusti aloille, joita on vaikea tai mahdoton sähköistää. |
| --- | --- |

2.4

Tässä yhteydessä komissio korostaa, että vihreällä vedyllä on keskeinen rooli älykkään, yhdennetymmän, optimoidun ja vakaan riippumattoman energiajärjestelmän luomisessa. Vihreällä vedyllä ja sen arvoketjulla voi olla tärkeä rooli uusiutuvista lähteistä saatavien energiavirtojen vaihtelun tasoittamisessa ja energian toimittamisessa kohdennetusti aloille, joita on vaikea tai mahdoton sähköistää.

| 2.5 | Vetyä voidaan tuottaa monin eri tavoin, mutta se ei useinkaan ole ilmastoystävällistä, vihreää tai edes ilmastoneutraalia. Ratkaiseva tekijä on sen tuottamiseen käytetty energialähde, esim. on olemassa kivihiilen kaasuttamisella tuotettua ”ruskeaa” vetyä, fossiilisen energian avulla tuotettua ”harmaata” vetyä ja ydinvoiman avulla tuotettua ”punaista” vetyä. ”Sinisen” vedyn tuotanto tuottaa suuria määriä metaania (syntyvä hiilidioksidi otetaan talteen ja varastoidaan). Kuitenkin poikkeuksetta ainoastaan ”vihreä” vety, joka tuotetaan käyttämällä uusiutuvista energialähteistä (tuuli-, vesi- tai aurinkoenergia) (3) peräisin olevaa ylijäämäenergiaa, on vihreää. ETSK korostaa tässä yhteydessä asiakokonaisuuteen TEN/718 kuuluvaa lausuntoaan (4), jossa se suhtautuu myönteisesti puhtaan vedyn määritelmään liittyviin komission selvennyksiin. ETSK toteaa kuitenkin, että strategiassa ei suljeta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä pois muita vähähiilisiä vedyn muotoja, jotka tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla vielä kehitteillä olevaa hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa hyödyntämällä. Maailmanlaajuisesti vain yksi prosentti energiantarpeesta voitaisiin tällä hetkellä tyydyttää vihreällä vedyllä, joka on hyvin harvinainen, niukka ja siten strateginen resurssi. |
| --- | --- |

2.5

Vetyä voidaan tuottaa monin eri tavoin, mutta se ei useinkaan ole ilmastoystävällistä, vihreää tai edes ilmastoneutraalia. Ratkaiseva tekijä on sen tuottamiseen käytetty energialähde, esim. on olemassa kivihiilen kaasuttamisella tuotettua ”ruskeaa” vetyä, fossiilisen energian avulla tuotettua ”harmaata” vetyä ja ydinvoiman avulla tuotettua ”punaista” vetyä. ”Sinisen” vedyn tuotanto tuottaa suuria määriä metaania (syntyvä hiilidioksidi otetaan talteen ja varastoidaan). Kuitenkin poikkeuksetta ainoastaan ”vihreä” vety, joka tuotetaan käyttämällä uusiutuvista energialähteistä (tuuli-, vesi- tai aurinkoenergia) (3

4

| 2.6 | REPowerEU-suunnitelmaa koskevassa ehdotuksessaan komissio kehotti nopeuttamaan vetyteknologian kehittämistä kesään 2023 mennessä, jotta vuoteen 2030 mennessä voidaan ottaa käyttöön infrastruktuuri 20 miljoonan vetytonnin tuottamista, tuontia ja kuljetusta varten (5). |
| --- | --- |

2.6

REPowerEU-suunnitelmaa koskevassa ehdotuksessaan komissio kehotti nopeuttamaan vetyteknologian kehittämistä kesään 2023 mennessä, jotta vuoteen 2030 mennessä voidaan ottaa käyttöön infrastruktuuri 20 miljoonan vetytonnin tuottamista, tuontia ja kuljetusta varten (5

| 2.7 | InvestEU-ohjelman tavoitteena on tukea julkisia ja yksityisiä investointeja ilmastoystävällisiin teknologioihin, myös vedyn käyttövoimateknologioihin. Euroopan vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmassa ehdotetaan InvestEU-menettelyjen yksinkertaistamista ja niiden mukauttamista nykyisiin tarpeisiin. Innovaatiorahaston tavoitteena on tukea innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja, joilla edistetään energiaintensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautumista ja uusiutuvan energian käytön ja energian varastoinnin laajentamista. Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman mukaan tähän tarkoitukseen osoitetaan 40 miljardia euroa tällä vuosikymmenellä. EU:n vetypankki jakaa 3 miljardia euroa EU:n vetymarkkinoiden kehittämiseen. Näin ollen suurin osa investointitarpeista on katettava jäsenvaltioiden ja yksityisten investointien avulla. |
| --- | --- |

2.7

InvestEU-ohjelman tavoitteena on tukea julkisia ja yksityisiä investointeja ilmastoystävällisiin teknologioihin, myös vedyn käyttövoimateknologioihin. Euroopan vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmassa ehdotetaan InvestEU-menettelyjen yksinkertaistamista ja niiden mukauttamista nykyisiin tarpeisiin. Innovaatiorahaston tavoitteena on tukea innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja, joilla edistetään energiaintensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautumista ja uusiutuvan energian käytön ja energian varastoinnin laajentamista. Vihreän kehityksen teollisuussuunnitelman mukaan tähän tarkoitukseen osoitetaan 40 miljardia euroa tällä vuosikymmenellä. EU:n vetypankki jakaa 3 miljardia euroa EU:n vetymarkkinoiden kehittämiseen. Näin ollen suurin osa investointitarpeista on katettava jäsenvaltioiden ja yksityisten investointien avulla.

| 2.8 | Hydrogen Europe -teollisuusryhmittymän arvioiden mukaan vedyntuotanto EU:ssa luo noin miljoona uutta työpaikkaa, joista noin 150 000 on korkeaa osaamistasoa vaativia työpaikkoja. |
| --- | --- |

2.8

Hydrogen Europe -teollisuusryhmittymän arvioiden mukaan vedyntuotanto EU:ssa luo noin miljoona uutta työpaikkaa, joista noin 150 000 on korkeaa osaamistasoa vaativia työpaikkoja.

3.   Yleistä

Yleistä

Vihreän vedyn tukeminen ilman poikkeuksia

Vihreän vedyn tukeminen ilman poikkeuksia

| 3.1 | ETSK korostaa, että fossiilisia polttoaineita ei saa tukea EU:n varoilla. EU:n luokitusjärjestelmässä nimenomaisesti mainittua vahingon välttämisen periaatetta on sen vuoksi sovellettava myös vetypankkiin liittyviin varoihin. ETSK korostaa, että vedyn elektrolyysiä on rahoitettava EU:n varoilla vain, jos siihen käytetty sähkö (6) on peräisin lähteistä, jotka ovat luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisia ja joiden katsotaan edistävän merkittävästi hiilestä irtautumista. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että vihreä vety, joka on ainoa ilmastoneutraaliustavoitteiden mukainen vaihtoehto, on asetettava vetypankin toiminnassa etusijalle (7). |
| --- | --- |

3.1

ETSK korostaa, että fossiilisia polttoaineita ei saa tukea EU:n varoilla. EU:n luokitusjärjestelmässä nimenomaisesti mainittua vahingon välttämisen periaatetta on sen vuoksi sovellettava myös vetypankkiin liittyviin varoihin. ETSK korostaa, että vedyn elektrolyysiä on rahoitettava EU:n varoilla vain, jos siihen käytetty sähkö (6

7

| 3.2 | Taloudellista tukea olisi myönnettävä pitkällä aikavälillä ainoastaan vihreän vedyn tuotantoon. ETSK suosittaa, että komission syksyksi 2023 suunnittelema ensimmäinen huutokauppa vihreän vedyn tuotannon tukemiseksi rajataan aloille, joilla sähköistäminen on vaikeaa. |
| --- | --- |

3.2

Taloudellista tukea olisi myönnettävä pitkällä aikavälillä ainoastaan vihreän vedyn tuotantoon. ETSK suosittaa, että komission syksyksi 2023 suunnittelema ensimmäinen huutokauppa vihreän vedyn tuotannon tukemiseksi rajataan aloille, joilla sähköistäminen on vaikeaa.

| 3.3 | Samalla ETSK toteaa, että ”sinisen” vedyn käyttö on välttämätöntä kunnes vihreää vetyä on saatavilla riittävästi ja hyväksyttävään hintaan. Kysynnän hallitsemiseksi vetypankin olisi toimittava kysynnän yhdistämisvälineenä, joka tarjoaa yleiskuvan vedyn kysynnästä ja tarjonnasta vaikeasti sähköistettävillä aloilla ja yhdistää nämä, jotta toimitushinta olisi mahdollisimman alhainen. Se toimisi siis samalla tavalla kuin EU:n energianhankintafoorumi, kuten vetypankkia koskevassa tiedonannossa ehdotetaan. |
| --- | --- |

3.3

Samalla ETSK toteaa, että ”sinisen” vedyn käyttö on välttämätöntä kunnes vihreää vetyä on saatavilla riittävästi ja hyväksyttävään hintaan. Kysynnän hallitsemiseksi vetypankin olisi toimittava kysynnän yhdistämisvälineenä, joka tarjoaa yleiskuvan vedyn kysynnästä ja tarjonnasta vaikeasti sähköistettävillä aloilla ja yhdistää nämä, jotta toimitushinta olisi mahdollisimman alhainen. Se toimisi siis samalla tavalla kuin EU:n energianhankintafoorumi, kuten vetypankkia koskevassa tiedonannossa ehdotetaan.

| 3.4 | ETSK yhtyy vetypankkia koskevassa tiedonannossa esitettyyn ajatukseen, että vedyn yhteishankintamekanismi vaikeasti sähköistettävillä aloilla voisi auttaa välttämään kilpailua Euroopassa ja edistää sen sijaan yhteisiä hankintoja. Yhteishankinnat voisivat auttaa rakentamaan ensimmäiset toimivat arvoketjut EU:hun suuntautuvaa tuontia varten. ETSK toteaa, että sekä rahoituksesta että koordinoinnista vastaaminen edellyttää, että vetypankilla on käytettävissään huomattavaa ammatillista asiantuntemusta useilla eri aloilla. |
| --- | --- |

3.4

ETSK yhtyy vetypankkia koskevassa tiedonannossa esitettyyn ajatukseen, että vedyn yhteishankintamekanismi vaikeasti sähköistettävillä aloilla voisi auttaa välttämään kilpailua Euroopassa ja edistää sen sijaan yhteisiä hankintoja. Yhteishankinnat voisivat auttaa rakentamaan ensimmäiset toimivat arvoketjut EU:hun suuntautuvaa tuontia varten. ETSK toteaa, että sekä rahoituksesta että koordinoinnista vastaaminen edellyttää, että vetypankilla on käytettävissään huomattavaa ammatillista asiantuntemusta useilla eri aloilla.

| 3.5 | ETSK vastustaa Euroopan sähköverkkojen uusiutumattomien energialähteiden käyttöä energiaintensiivisissä elektrolyysiprosesseissa, sillä se lisäisi energian kokonaiskysyntää. Sen sijaan tarvitaan selkeitä ja avoimia sääntöjä, joiden mukaan vihreän vedyn tuotannon laajentamiseen voidaan käyttää yksinomaan uusiutuvista energialähteistä tuotettua ylijäämäsähköä. ETSK korostaa, että vedyn käyttöä on edistettävä uusiutuvien energialähteiden kehittämisen yhteydessä ja että sitä tulisi käyttää vain silloin, kun suora sähköistäminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

3.5

ETSK vastustaa Euroopan sähköverkkojen uusiutumattomien energialähteiden käyttöä energiaintensiivisissä elektrolyysiprosesseissa, sillä se lisäisi energian kokonaiskysyntää. Sen sijaan tarvitaan selkeitä ja avoimia sääntöjä, joiden mukaan vihreän vedyn tuotannon laajentamiseen voidaan käyttää yksinomaan uusiutuvista energialähteistä tuotettua ylijäämäsähköä. ETSK korostaa, että vedyn käyttöä on edistettävä uusiutuvien energialähteiden kehittämisen yhteydessä ja että sitä tulisi käyttää vain silloin, kun suora sähköistäminen ei ole mahdollista.

| 3.6 | Kuten vetyä koskevassa etenemissuunnitelmassa (8) todetaan, vihreän vedyn käyttö ei sovellu loppukuluttajien laajamittaiseen päivittäiseen käyttöön etenkään yksityisliikenteessä tai lämmitysjärjestelmissä. |
| --- | --- |

3.6

Kuten vetyä koskevassa etenemissuunnitelmassa (8

| 3.7 | ETSK katsoo, että tuettavien hankkeiden kustannustehokkuuden ei tulisi olla ainoa huomioon otettava tekijä laadittaessa suuntaviivoja rahoituksen myöntämiseksi EU:n vetypankista. Keskeisinä kriteereinä on oltava energiaturvallisuus, ympäristökestävyys, laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja säilyttäminen sekä investointitarpeiden kiireellisyys. Lisäksi kilpailukyvyn varmistamisen, sosiaalisten ja ympäristökriteerien laatimisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton olisi oltava pakollista toimittajamaissa. |
| --- | --- |

3.7

ETSK katsoo, että tuettavien hankkeiden kustannustehokkuuden ei tulisi olla ainoa huomioon otettava tekijä laadittaessa suuntaviivoja rahoituksen myöntämiseksi EU:n vetypankista. Keskeisinä kriteereinä on oltava energiaturvallisuus, ympäristökestävyys, laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja säilyttäminen sekä investointitarpeiden kiireellisyys. Lisäksi kilpailukyvyn varmistamisen, sosiaalisten ja ympäristökriteerien laatimisen ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton olisi oltava pakollista toimittajamaissa.

| 3.8 | ETSK katsoo, että EU:n nykyistä päästökauppajärjestelmää on edelleen vahvistettava. Tähän sisältyy tuontia koskevia tehokkaita suojatoimenpiteitä (hiilirajamekanismi). Ennakoitava ja vakaa hintakehitys voi auttaa luomaan varmuutta vihreään vetyyn tarvittaville investoinneille. Komission painopisteinä olisi oltava määrien tehokas hallinta ja investointivarmuuden varmistaminen EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa, maakaasutukien poistaminen sekä tutkimus-, teknologia- ja innovointirahoituksen tarjoaminen vihreän vedyn tuotantoa ja jakelua koskevia teknologioita varten. |
| --- | --- |

3.8

ETSK katsoo, että EU:n nykyistä päästökauppajärjestelmää on edelleen vahvistettava. Tähän sisältyy tuontia koskevia tehokkaita suojatoimenpiteitä (hiilirajamekanismi). Ennakoitava ja vakaa hintakehitys voi auttaa luomaan varmuutta vihreään vetyyn tarvittaville investoinneille. Komission painopisteinä olisi oltava määrien tehokas hallinta ja investointivarmuuden varmistaminen EU:n päästökauppajärjestelmän puitteissa, maakaasutukien poistaminen sekä tutkimus-, teknologia- ja innovointirahoituksen tarjoaminen vihreän vedyn tuotantoa ja jakelua koskevia teknologioita varten.

| 3.9 | ETSK korostaa, että ala- ja sovelluskohtaisen vetytalouden kehittäminen edellyttää kansalaisten – yrittäjien, työntekijöiden ja kuluttajien – hyväksyntää ja osallistumista. Komitea pahoittelee, että strategian täytäntöönpanoon eri aloilla ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, ja kehottaa lisäämään kansalaisten osallistumista tähän muutosprosessiin niin yritystasolla kuin poliittisellakin tasolla. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota arvioimaan vihreän vedyn kehittämisen vaikutusta kotitalouksien energiakustannuksiin. |
| --- | --- |

3.9

ETSK korostaa, että ala- ja sovelluskohtaisen vetytalouden kehittäminen edellyttää kansalaisten – yrittäjien, työntekijöiden ja kuluttajien – hyväksyntää ja osallistumista. Komitea pahoittelee, että strategian täytäntöönpanoon eri aloilla ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, ja kehottaa lisäämään kansalaisten osallistumista tähän muutosprosessiin niin yritystasolla kuin poliittisellakin tasolla. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota arvioimaan vihreän vedyn kehittämisen vaikutusta kotitalouksien energiakustannuksiin.

| 3.10 | Komissio on jo tasoittanut tietä investoinneille vihreän vedyn teknologiaan ja infrastruktuurin kehittämiseen hyväksymällä IPCEI Hy2Tech -hankkeen. ETSK kehottaa johdonmukaisuuteen EU:n vetypankin tukitoimien sekä nykyisten aloitteiden, tukiohjelmien ja IPCEI-hankkeiden välillä. |
| --- | --- |

3.10

Komissio on jo tasoittanut tietä investoinneille vihreän vedyn teknologiaan ja infrastruktuurin kehittämiseen hyväksymällä IPCEI Hy2Tech -hankkeen. ETSK kehottaa johdonmukaisuuteen EU:n vetypankin tukitoimien sekä nykyisten aloitteiden, tukiohjelmien ja IPCEI-hankkeiden välillä.

Strategisen riippuvuuden vähentäminen

Strategisen riippuvuuden vähentäminen

| 3.11 | REPowerEU-suunnitelman mukaan EU:ssa olisi tuotettava 10 miljoonaa tonnia vihreää vetyä vuoteen 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava Euroopan tuotantokapasiteetin kehittämisen ja laajentamisen nopeuttaminen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi ja uusien strategisten riippuvuuksien välttämiseksi. Tämän vuoksi myös toimituslähteitä ja -sopimuksia olisi monipuolistettava ja eurooppalaiset arvot on otettava huomioon vetyä tuotaessa. Tässä prosessissa on otettava huomioon maantieteelliset realiteetit (esim. maan tuotanto- ja vientivalmiudet ja -kapasiteetit) ja EU:n strategisen riippumattomuuden tavoitteet. Ekologiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen kestävyyteen sitoutumisen olisi sisällyttävä kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

3.11

REPowerEU-suunnitelman mukaan EU:ssa olisi tuotettava 10 miljoonaa tonnia vihreää vetyä vuoteen 2030 mennessä. Etusijalle olisi asetettava Euroopan tuotantokapasiteetin kehittämisen ja laajentamisen nopeuttaminen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi ja uusien strategisten riippuvuuksien välttämiseksi. Tämän vuoksi myös toimituslähteitä ja -sopimuksia olisi monipuolistettava ja eurooppalaiset arvot on otettava huomioon vetyä tuotaessa. Tässä prosessissa on otettava huomioon maantieteelliset realiteetit (esim. maan tuotanto- ja vientivalmiudet ja -kapasiteetit) ja EU:n strategisen riippumattomuuden tavoitteet. Ekologiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen kestävyyteen sitoutumisen olisi sisällyttävä kolmansien maiden kanssa tehtäviin sopimuksiin.

| 3.12 | Lisäksi ETSK katsoo, että vihreän vedyn tuontisopimuksia olisi tehtävä vain, jos lisäarvo hyödyttää myös toimittajamaiden kansallisia tuottajia ja jos kolmansista maista tuotavaa vetyä tuotetaan ainoastaan uusiutuvista energialähteistä saadusta ylijäämäsähköstä. Tämä edistää talouden nettonollasiirtymää EU:ssa ja kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

3.12

Lisäksi ETSK katsoo, että vihreän vedyn tuontisopimuksia olisi tehtävä vain, jos lisäarvo hyödyttää myös toimittajamaiden kansallisia tuottajia ja jos kolmansista maista tuotavaa vetyä tuotetaan ainoastaan uusiutuvista energialähteistä saadusta ylijäämäsähköstä. Tämä edistää talouden nettonollasiirtymää EU:ssa ja kolmansissa maissa.

| 3.13 | ETSK katsoo, että Euroopan energiakäänne voi onnistua vain, jos raaka-aineiden ja erityisesti energian maailmanlaajuinen kauppa perustuu myös ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden periaatteisiin ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen. EU:n energia- ja teollisuuspolitiikalla ei saa estää eteläisen maailman maita niiden omassa oikeudenmukaisessa siirtymässä eikä estää niitä rakentamasta omia valmiuksiaan vetyalalla. Strateginen energiavarojen käyttöönotto muualta (ekstraktivismi) haittaa maailmanlaajuista energiakäännettä ja siten myös Euroopan energiakäännettä pitkällä aikavälillä. Sen sijaan tarvitaan uusia lähestymistapoja kansainvälisten ilmasto- ja energia-alan yhteistyösopimusten tekemiseksi. |
| --- | --- |

3.13

ETSK katsoo, että Euroopan energiakäänne voi onnistua vain, jos raaka-aineiden ja erityisesti energian maailmanlaajuinen kauppa perustuu myös ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden periaatteisiin ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen. EU:n energia- ja teollisuuspolitiikalla ei saa estää eteläisen maailman maita niiden omassa oikeudenmukaisessa siirtymässä eikä estää niitä rakentamasta omia valmiuksiaan vetyalalla. Strateginen energiavarojen käyttöönotto muualta (ekstraktivismi) haittaa maailmanlaajuista energiakäännettä ja siten myös Euroopan energiakäännettä pitkällä aikavälillä. Sen sijaan tarvitaan uusia lähestymistapoja kansainvälisten ilmasto- ja energia-alan yhteistyösopimusten tekemiseksi.

Rahoitus ja institutionaalinen täytäntöönpano

Rahoitus ja institutionaalinen täytäntöönpano

| 3.14 | ETSK katsoo, että EU:n vetypankin olisi koordinoidusti jäsenvaltioiden ja muiden EU:n rahoitusvälineiden ja instituutioiden kanssa varmistettava, että varoja koordinoidaan niiden hyödyt maksimoiden ja samalla liikarahoitusta välttäen. Vetypankin menestyksen takaamiseksi on samalla minimoitava byrokraattiset esteet rahoituksen saatavuudelle, erityisesti kun otetaan huomioon Yhdysvaltain IRA-lain yksinkertaisuus. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että sijoittajille on tarjottava houkutteleva ja turvallinen ympäristö, jotta voidaan estää investointien siirtäminen muualle. Sijoittajille on luotava suotuisat pitkän aikavälin olosuhteet, kuten Yhdysvaltojen IRA-lain tarjoamat olosuhteet. |
| --- | --- |

3.14

ETSK katsoo, että EU:n vetypankin olisi koordinoidusti jäsenvaltioiden ja muiden EU:n rahoitusvälineiden ja instituutioiden kanssa varmistettava, että varoja koordinoidaan niiden hyödyt maksimoiden ja samalla liikarahoitusta välttäen. Vetypankin menestyksen takaamiseksi on samalla minimoitava byrokraattiset esteet rahoituksen saatavuudelle, erityisesti kun otetaan huomioon Yhdysvaltain IRA-lain yksinkertaisuus. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että sijoittajille on tarjottava houkutteleva ja turvallinen ympäristö, jotta voidaan estää investointien siirtäminen muualle. Sijoittajille on luotava suotuisat pitkän aikavälin olosuhteet, kuten Yhdysvaltojen IRA-lain tarjoamat olosuhteet.

| 3.15 | ETSK katsoo, että vetypankkiin liittyen tulisi soveltaa palkkatasoa, työvoiman kehittämistä ja oppisopimuskoulutusta koskevia säännöksiä, jotta voidaan varmistaa IRA-lain säännöksiä vastaavalla tavalla, että entistä laajemmalla ja moninaisemmalla ammattitaitoisella työntekijäjoukolla on hyvät työpaikat ja että työntekijöillä on riittävät taidot saavuttaa puhtaan energian tavoitteet. |
| --- | --- |

3.15

ETSK katsoo, että vetypankkiin liittyen tulisi soveltaa palkkatasoa, työvoiman kehittämistä ja oppisopimuskoulutusta koskevia säännöksiä, jotta voidaan varmistaa IRA-lain säännöksiä vastaavalla tavalla, että entistä laajemmalla ja moninaisemmalla ammattitaitoisella työntekijäjoukolla on hyvät työpaikat ja että työntekijöillä on riittävät taidot saavuttaa puhtaan energian tavoitteet.

| 3.16 | Koska julkisten investointien ohella tarvitaan suuria yksityisiä investointeja, niiden kerrannaisvaikutuksista on tehtävä ennakkoarviointi, joka perustuu viimeaikaisten ohjelmien (InvestEU, IPCEI jne.) kerrannaisvaikutusten täsmälliseen jälkiarviointiin. |
| --- | --- |

3.16

Koska julkisten investointien ohella tarvitaan suuria yksityisiä investointeja, niiden kerrannaisvaikutuksista on tehtävä ennakkoarviointi, joka perustuu viimeaikaisten ohjelmien (InvestEU, IPCEI jne.) kerrannaisvaikutusten täsmälliseen jälkiarviointiin.

| 3.17 | ETSK katsoo, että vetymarkkinoiden syntyminen edellyttää kannustimia, kuten älykkäiden verkkojen, infrastruktuurin, varastointikapasiteetin ja oikeudellisten kehysten kehittämistä. Vertikaalisesti integroituneiden yritysten (usein kunnallisten yleishyödyllisten laitosten), jotka voivat toimia joko vedyn tuotannossa tai verkkotoiminnassa, omistajuuden eriyttämistä koskevien sääntöjen suunniteltu tiukentaminen vuodesta 2031 eteenpäin tukahduttaisi monia kunnallisia hankkeita. Tämä haittaisi vedyn käytön lisäämistä ja lopettaisi nopeasti paikallisesti integroidut kunnalliset yleishyödylliset hankkeet. |
| --- | --- |

3.17

ETSK katsoo, että vetymarkkinoiden syntyminen edellyttää kannustimia, kuten älykkäiden verkkojen, infrastruktuurin, varastointikapasiteetin ja oikeudellisten kehysten kehittämistä. Vertikaalisesti integroituneiden yritysten (usein kunnallisten yleishyödyllisten laitosten), jotka voivat toimia joko vedyn tuotannossa tai verkkotoiminnassa, omistajuuden eriyttämistä koskevien sääntöjen suunniteltu tiukentaminen vuodesta 2031 eteenpäin tukahduttaisi monia kunnallisia hankkeita. Tämä haittaisi vedyn käytön lisäämistä ja lopettaisi nopeasti paikallisesti integroidut kunnalliset yleishyödylliset hankkeet.

| 3.18 | ETSK vaatii, että julkisia ja kunnallisia yrityksiä ei aseteta vetypankin rahoitusohjelmissa epäedulliseen asemaan markkinapohjaisiin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- |

3.18

ETSK vaatii, että julkisia ja kunnallisia yrityksiä ei aseteta vetypankin rahoitusohjelmissa epäedulliseen asemaan markkinapohjaisiin yrityksiin verrattuna.

Sosiaalinen ulottuvuus

Sosiaalinen ulottuvuus

| 3.19 | Moninaisten kriisien aikana on olennaisen tärkeää investoida tulevaisuuden vaatimukset täyttäviin työpaikkoihin. ETSK korostaa siksi työntekijöiden laadukkaan koulutuksen merkitystä sekä tarvetta tehdä energia-alasta nykyistä houkuttelevampi nuorille eurooppalaisille. Tätä tavoitetta silmällä pitäen EU voisi perustaa osaamiskeskuksia sellaisten ammattien oppisopimuskoulutusta varten, joita tarvitaan vihreän vedyn yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi varmistettava johdonmukaisuus vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmassa ehdotettujen Net-Zero Industry Academies -koulutusyhteenliittymien kanssa. Näiden oppilaitosten olisi myös otettava käyttöön täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmia strategisilla energia- ja tuotantoaloilla, kuten vihreän vedyn alalla. Lisäksi komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa standardoitujen akkreditointiprosessien luomiseksi, tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen varmistamiseksi ja alan koulutusta koskevien suuntaviivojen laatimiseksi. |
| --- | --- |

3.19

Moninaisten kriisien aikana on olennaisen tärkeää investoida tulevaisuuden vaatimukset täyttäviin työpaikkoihin. ETSK korostaa siksi työntekijöiden laadukkaan koulutuksen merkitystä sekä tarvetta tehdä energia-alasta nykyistä houkuttelevampi nuorille eurooppalaisille. Tätä tavoitetta silmällä pitäen EU voisi perustaa osaamiskeskuksia sellaisten ammattien oppisopimuskoulutusta varten, joita tarvitaan vihreän vedyn yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi varmistettava johdonmukaisuus vihreän kehityksen teollisuussuunnitelmassa ehdotettujen Net-Zero Industry Academies -koulutusyhteenliittymien kanssa. Näiden oppilaitosten olisi myös otettava käyttöön täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmia strategisilla energia- ja tuotantoaloilla, kuten vihreän vedyn alalla. Lisäksi komission olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa standardoitujen akkreditointiprosessien luomiseksi, tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen varmistamiseksi ja alan koulutusta koskevien suuntaviivojen laatimiseksi.

| 3.20 | Näiden ala- ja yrityskohtaisten täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmien lisäksi myös yhteiskunnassa on kiinnitettävä enemmän huomiota ammatilliseen koulutukseen ja jatkokoulutukseen. Koko koulutusjärjestelmässä on tehtävä enemmän, jotta voidaan lisätä tietoisuutta oikeudenmukaisesta siirtymästä ja välittää tarvittavat taidot. |
| --- | --- |

3.20

Näiden ala- ja yrityskohtaisten täydennys- ja uudelleenkoulutusohjelmien lisäksi myös yhteiskunnassa on kiinnitettävä enemmän huomiota ammatilliseen koulutukseen ja jatkokoulutukseen. Koko koulutusjärjestelmässä on tehtävä enemmän, jotta voidaan lisätä tietoisuutta oikeudenmukaisesta siirtymästä ja välittää tarvittavat taidot.

| 3.21 | Työpaikkojen luominen vihreän vedyn teknologian käyttöönoton ansiosta edellyttää pk-yritysten tukemista, sillä niiden osuus muun kuin rahoitusalan yksityisen sektorin työpaikoista Euroopassa on lähes kaksi kolmasosaa (9). ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään vetypankkia suunniteltaessa erityistä huomiota pk-yritysten tukemiseen. |
| --- | --- |

3.21

Työpaikkojen luominen vihreän vedyn teknologian käyttöönoton ansiosta edellyttää pk-yritysten tukemista, sillä niiden osuus muun kuin rahoitusalan yksityisen sektorin työpaikoista Euroopassa on lähes kaksi kolmasosaa (9

| 3.22 | ETSK toteaa lisäksi, että EU:n kilpailukyvyn ja selviytymis- ja palautumiskyvyn parantaminen edellyttää omaisuuden ja teollisuuden hallinnan säilymistä EU:ssa ja teollisuudessa muualla maailmassa harjoitettavan polkumyynnin torjumista. |
| --- | --- |

3.22

ETSK toteaa lisäksi, että EU:n kilpailukyvyn ja selviytymis- ja palautumiskyvyn parantaminen edellyttää omaisuuden ja teollisuuden hallinnan säilymistä EU:ssa ja teollisuudessa muualla maailmassa harjoitettavan polkumyynnin torjumista.

Turvallisuusvaatimukset

Turvallisuusvaatimukset

| 3.23 | ETSK korostaa, että vedyn käyttöön on sovellettava tiukkoja teknisiä turvallisuusvaatimuksia erityisesti toimintalaitteistojen osalta ja että on asetettava ehtoja ja toteutettava valvontaa riskien tunnistamiseksi ja vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.23

ETSK korostaa, että vedyn käyttöön on sovellettava tiukkoja teknisiä turvallisuusvaatimuksia erityisesti toimintalaitteistojen osalta ja että on asetettava ehtoja ja toteutettava valvontaa riskien tunnistamiseksi ja vähentämiseksi.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/api/files/COM(2023)156_0/090166e5fa941b6a?rendition=false

1

(2)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, SWD(2022) 230, s. 28.

2

(3)  Wasserstoff-Farbenlehre (vedyn värikartta) | SOLARIFY

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle –Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020) 301 final) (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30).

4

(5)  COM(2022) 230 final, s. 7 ja SWD(2022) 230 final, s. 26.

5

(6)  Esimerkiksi jos elektrolyysilaitoksen käyttäjä osoittaa, että elektrolyysiin käytettävä sähkö tulee suoraan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävästä vasta rakennetusta voimalaitoksesta tai perustuu sähkötoimitussopimukseen, joka aktivoituu vain, kun tukkumarkkinahinnat ovat negatiiviset.

6

(7)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle” (COM(2020) 301 final) (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30).

7

(8)  Clean Hydrogen Joint Undertaking (2019): Hydrogen roadmap Europe, A sustainable pathway for the European energy transition, Hydrogen roadmap Europe – EU:n julkaisutoimisto

8

(9)  https://www.touteleurope.eu/actualite/les-entreprises-dans-l-union-europeenne.html

9

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/133

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ajokorteista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2022/2561 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1724 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/126/EY ja komission asetuksen (EU) N:o 383/2012 kumoamisesta”

(COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD)

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen ajokieltojen koko unionin laajuisesta voimassaolosta”

(COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

(2023/C 293/19)

| Esittelijä: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philippe CHARRY

Philippe CHARRY

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.4.2023
  Euroopan unionin neuvosto, 20.4.2023 ja 26.4.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 210/1/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.4.2023

Euroopan unionin neuvosto, 20.4.2023 ja 26.4.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

210/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komission ehdottaman lainsäädäntöpaketin tavoitteena on päästä lähes kokonaan eroon liikennekuolemista Euroopan unionin teillä vuoteen 2050 mennessä. Tässä lausunnossa käsitellään uudistuksen kahta osatekijää: digitaalisen ajokortin käyttöönottoa ja liikennerikkomuksista rankaisemisen vahvistamista EU:ssa. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan komission ehdottaman lainsäädäntöpaketin tavoitteena on päästä lähes kokonaan eroon liikennekuolemista Euroopan unionin teillä vuoteen 2050 mennessä. Tässä lausunnossa käsitellään uudistuksen kahta osatekijää: digitaalisen ajokortin käyttöönottoa ja liikennerikkomuksista rankaisemisen vahvistamista EU:ssa.

| 1.2 | Tavoitteella, että kuljettajille otettaisiin Euroopan unionissa käyttöön digitaalinen ajokortti, pyritään myös poistamaan ulkomaisten kuljettajien esittämien ajokortin vaihtamista koskevien hakemusten käsittelyssä jäsenvaltioiden välillä olevat hallinnolliset erot ja hidasteet, jotka haittaavat liikkumisvapautta. Digitaalinen ajokortti on tarkoitus tallentaa matkapuhelimelle tai muulle digitaaliselle välineelle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa tätä tavoitetta, mutta toivoo, että paperimuotoinen kortti olisi edelleen saatavilla niille, jotka haluavat käyttää sitä. Kaikkien ikäryhmien digitaalisen osallisuuden varmistamiseksi ETSK suosittaa lisäksi henkilökohtaisen ja maksuttoman koulutuksen ja valmennuksen tarjoamista uuden digitaalisen ajokortin käyttämisestä. |
| --- | --- |

1.2

Tavoitteella, että kuljettajille otettaisiin Euroopan unionissa käyttöön digitaalinen ajokortti, pyritään myös poistamaan ulkomaisten kuljettajien esittämien ajokortin vaihtamista koskevien hakemusten käsittelyssä jäsenvaltioiden välillä olevat hallinnolliset erot ja hidasteet, jotka haittaavat liikkumisvapautta. Digitaalinen ajokortti on tarkoitus tallentaa matkapuhelimelle tai muulle digitaaliselle välineelle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa tätä tavoitetta, mutta toivoo, että paperimuotoinen kortti olisi edelleen saatavilla niille, jotka haluavat käyttää sitä. Kaikkien ikäryhmien digitaalisen osallisuuden varmistamiseksi ETSK suosittaa lisäksi henkilökohtaisen ja maksuttoman koulutuksen ja valmennuksen tarjoamista uuden digitaalisen ajokortin käyttämisestä.

| 1.3 | ETSK suosittaa samoin poistamaan ajokortin voimassaoloajan lyhentämisen iän perusteella, mistä säädetään direktiiviehdotuksen 10 artiklassa 70 vuotta täyttäneiden ajokorttien osalta. Komitea kehottaa toimimaan syrjimättömästi ja edellyttämään konkreettista lääketieteellistä arviointia kaikilta kuljettajilta, joilla on jokin todettu ja ajokykyyn vaikuttava haitta. |
| --- | --- |

1.3

ETSK suosittaa samoin poistamaan ajokortin voimassaoloajan lyhentämisen iän perusteella, mistä säädetään direktiiviehdotuksen 10 artiklassa 70 vuotta täyttäneiden ajokorttien osalta. Komitea kehottaa toimimaan syrjimättömästi ja edellyttämään konkreettista lääketieteellistä arviointia kaikilta kuljettajilta, joilla on jokin todettu ja ajokykyyn vaikuttava haitta.

| 1.4 | ETSK toivoo, että ajokieltoa koskeva direktiivi antaisi paremmat takeet päällekkäisyyksien välttämisestä rikosasiayhteistyön soveltamisalan kanssa. Ehdotuksessa suunniteltu tietojenvaihto kuljettajien tekemistä liikennerikkomuksista perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan, joka koskee yhteistä liikennepolitiikkaa, vaikka tietojenvaihto kansallisten viranomaisten välillä vaikuttaisi koskevan ennemminkin rikoksia ja perustuvan siten poliisiyhteistyön periaatteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 87 artiklassa, ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön periaatteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 82 artiklassa. |
| --- | --- |

1.4

ETSK toivoo, että ajokieltoa koskeva direktiivi antaisi paremmat takeet päällekkäisyyksien välttämisestä rikosasiayhteistyön soveltamisalan kanssa. Ehdotuksessa suunniteltu tietojenvaihto kuljettajien tekemistä liikennerikkomuksista perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan, joka koskee yhteistä liikennepolitiikkaa, vaikka tietojenvaihto kansallisten viranomaisten välillä vaikuttaisi koskevan ennemminkin rikoksia ja perustuvan siten poliisiyhteistyön periaatteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 87 artiklassa, ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön periaatteisiin, joista määrätään SEUT-sopimuksen 82 artiklassa.

| 1.5 | Komitea toteaa, että lainsäädäntöpaketissa korostetaan inhimillistä tekijää, vaikka monet liikenneonnettomuudet johtuvat teiden kunnossapidon puutteista, eikä siinä mainita lainkaan tieinfrastruktuurin haltijoiden vastuuta. ETSK katsoo, että vuorovaikutus ja jopa päällekkäiset toimenpiteet Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1936 (1) kanssa saattavat heikentää tavoiteltua vaikuttavuutta liian hajanaisten oikeudellisten välineiden takia. Komissio tarkastelee parhaillaan kyseisen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

1.5

Komitea toteaa, että lainsäädäntöpaketissa korostetaan inhimillistä tekijää, vaikka monet liikenneonnettomuudet johtuvat teiden kunnossapidon puutteista, eikä siinä mainita lainkaan tieinfrastruktuurin haltijoiden vastuuta. ETSK katsoo, että vuorovaikutus ja jopa päällekkäiset toimenpiteet Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1936 (1

| 1.6 | Ajokieltoja koskevassa direktiiviehdotuksessa säädetään, että henkilötodistuksessa mainittu henkilötunnus kuuluu tarvittaessa kansallisten viranomaisten välillä sähköisesti vaihdettaviin tietoihin. Henkilötunnuksella pääsee kuitenkin useissa jäsenvaltiossa käsiksi myös asianomaisen henkilön potilasasiakirjoihin. ETSK huomauttaa, että yleisessä tietosuoja-asetuksessa kielletään periaatteessa henkilökohtaisten terveystietojen käsittely, sillä ne ovat arkaluonteisia tietoja. Komitea kehottaakin selventämään direktiiviehdotusta tämän asian suhteen. |
| --- | --- |

1.6

Ajokieltoja koskevassa direktiiviehdotuksessa säädetään, että henkilötodistuksessa mainittu henkilötunnus kuuluu tarvittaessa kansallisten viranomaisten välillä sähköisesti vaihdettaviin tietoihin. Henkilötunnuksella pääsee kuitenkin useissa jäsenvaltiossa käsiksi myös asianomaisen henkilön potilasasiakirjoihin. ETSK huomauttaa, että yleisessä tietosuoja-asetuksessa kielletään periaatteessa henkilökohtaisten terveystietojen käsittely, sillä ne ovat arkaluonteisia tietoja. Komitea kehottaakin selventämään direktiiviehdotusta tämän asian suhteen.

| 1.7 | ETSK toivoo, että lainsäädäntöehdotuksesta poistetaan säännös, joka mahdollistaa täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisen ennen kuin ajokieltoa koskeva direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä se on vastoin oikeusvarmuuden, säädöshierarkian ja ajallisen soveltamisen periaatteita. |
| --- | --- |

1.7

ETSK toivoo, että lainsäädäntöehdotuksesta poistetaan säännös, joka mahdollistaa täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisen ennen kuin ajokieltoa koskeva direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, sillä se on vastoin oikeusvarmuuden, säädöshierarkian ja ajallisen soveltamisen periaatteita.

| 1.8 | ETSK panee merkille nuorille annetun mahdollisuuden aloittaa avustettu ajoharjoittelu kuorma-autoilla 17-vuotiaasta lähtien. Komitea korostaa, että on myös mukautettava kuorma-autonkuljettajien ammattikoulutusta ja parannettava työoloja ja -ehtoja sekä palkkoja ammatin houkuttavuuden lisäämiseksi. Komitea kehottaa komissiota kannustamaan työnantajia parantamaan tilannetta kaikin keinoin, esimerkiksi lisäämällä koulutusta tai toteuttamalla valistustoimia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.8

ETSK panee merkille nuorille annetun mahdollisuuden aloittaa avustettu ajoharjoittelu kuorma-autoilla 17-vuotiaasta lähtien. Komitea korostaa, että on myös mukautettava kuorma-autonkuljettajien ammattikoulutusta ja parannettava työoloja ja -ehtoja sekä palkkoja ammatin houkuttavuuden lisäämiseksi. Komitea kehottaa komissiota kannustamaan työnantajia parantamaan tilannetta kaikin keinoin, esimerkiksi lisäämällä koulutusta tai toteuttamalla valistustoimia jäsenvaltioissa.

| 1.9 | ETSK suosittaa yhdenmukaistamista, jotta voidaan varmistaa, että autokoulun teoreettisen opetuksen ja käytännön ajotuntien jälkeen kuorma-auton kuljettajan ajoharjoittelua suorittava saa käytännön ajokokemusta tätä varten koulutusta saaneen opettajan ohjauksessa. Suunnitellussa uudistuksessa olisi säädettävä, että 17-vuotias saisi kuljettaa raskasta ajoneuvoa vasta pitkän avustetun ajoharjoittelun ja vaativan ajokokeen jälkeen. ETSK kehottaa viemään direktiiviehdotusta tähän suuntaan. |
| --- | --- |

1.9

ETSK suosittaa yhdenmukaistamista, jotta voidaan varmistaa, että autokoulun teoreettisen opetuksen ja käytännön ajotuntien jälkeen kuorma-auton kuljettajan ajoharjoittelua suorittava saa käytännön ajokokemusta tätä varten koulutusta saaneen opettajan ohjauksessa. Suunnitellussa uudistuksessa olisi säädettävä, että 17-vuotias saisi kuljettaa raskasta ajoneuvoa vasta pitkän avustetun ajoharjoittelun ja vaativan ajokokeen jälkeen. ETSK kehottaa viemään direktiiviehdotusta tähän suuntaan.

2.   Yleistä

Yleistä

| 2.1 | Komission ehdottaman lainsäädäntöpaketin tavoitteena on päästä lähes kokonaan eroon liikennekuolemista Euroopan unionin teillä vuoteen 2050 mennessä ja vähentää tieliikennekuolemien määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleva digitaalinen ajokortti ja parannetaan ajokieltojen rajat ylittävää soveltamista. Komissio on todennut, että suurin osa kuolemaan johtavista onnettomuuksista on henkilö- ja kuorma-autojen aiheuttamia ja että kaupunkialueilla 70 prosenttia onnettomuuksiin joutuneista on loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä. |
| --- | --- |

2.1

Komission ehdottaman lainsäädäntöpaketin tavoitteena on päästä lähes kokonaan eroon liikennekuolemista Euroopan unionin teillä vuoteen 2050 mennessä ja vähentää tieliikennekuolemien määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleva digitaalinen ajokortti ja parannetaan ajokieltojen rajat ylittävää soveltamista. Komissio on todennut, että suurin osa kuolemaan johtavista onnettomuuksista on henkilö- ja kuorma-autojen aiheuttamia ja että kaupunkialueilla 70 prosenttia onnettomuuksiin joutuneista on loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä.

| 2.2 | Tässä lausunnossa käsitellään kahta ehdotusta, jotka kuuluvat ennaltaehkäisevästä osasta ja lainvalvontaosasta muodostuvaan lainsäädäntöpakettiin:






  — | Ennaltaehkäisyyn kuuluu se, että kuljettajia valmistellaan paremmin päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottamiseen sekä kaupunkiajoon pyörien, kaksipyöräisten ajoneuvojen ja jalankulkijoiden määrän lisääntyessä. |
| --- | --- | --- |

2.2

Tässä lausunnossa käsitellään kahta ehdotusta, jotka kuuluvat ennaltaehkäisevästä osasta ja lainvalvontaosasta muodostuvaan lainsäädäntöpakettiin:

—

Ennaltaehkäisyyn kuuluu se, että kuljettajia valmistellaan paremmin päästöttömien ajoneuvojen käyttöönottamiseen sekä kaupunkiajoon pyörien, kaksipyöräisten ajoneuvojen ja jalankulkijoiden määrän lisääntyessä.

| — | Lainvalvontaan kuuluvat tiedonsaannin helpottaminen jäsenvaltioiden ajoneuvorekistereistä ja jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistaminen liikennerikkomusten tutkinnassa. |
| --- | --- |

—

Lainvalvontaan kuuluvat tiedonsaannin helpottaminen jäsenvaltioiden ajoneuvorekistereistä ja jäsenvaltioiden yhteistyön vahvistaminen liikennerikkomusten tutkinnassa.

| 2.3 | Se, että lainsäädäntöpaketissa kiinnitetään erityistä huomiota sähköajoneuvoihin, sopii myös yhteen hiilijalanjäljen, kasvihuonekaasupäästöjen ja melusaasteen vähentämistavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.3

Se, että lainsäädäntöpaketissa kiinnitetään erityistä huomiota sähköajoneuvoihin, sopii myös yhteen hiilijalanjäljen, kasvihuonekaasupäästöjen ja melusaasteen vähentämistavoitteiden kanssa.

| 2.4 | Paketissa otetaan huomioon myös ajoneuvojen tekninen kehitys, siirtyminen käsivälitteisestä vaihteistosta automaattivaihteistoon ja muutokset ajoneuvojen painossa. |
| --- | --- |

2.4

Paketissa otetaan huomioon myös ajoneuvojen tekninen kehitys, siirtyminen käsivälitteisestä vaihteistosta automaattivaihteistoon ja muutokset ajoneuvojen painossa.

Digitaalinen ajokortti

Digitaalinen ajokortti

| 2.5 | Direktiiviehdotuksen COM(2023) 127 final tavoitteena on, että digitaalinen ajokortti otetaan käyttöön vuodesta 2023 alkaen. Siinä on myös säännöksiä, joiden tarkoituksena on helpottaa siirtymistä päästöttömiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

2.5

Direktiiviehdotuksen COM(2023) 127 final tavoitteena on, että digitaalinen ajokortti otetaan käyttöön vuodesta 2023 alkaen. Siinä on myös säännöksiä, joiden tarkoituksena on helpottaa siirtymistä päästöttömiin ajoneuvoihin.

| 2.6 | Ehdotuksessa muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/126/EY (2), jonka tavoitteena oli parantaa liikenneturvallisuutta ja helpottaa vapaata liikkumista, seuraavasti:






  — | EU:n yhteisen, kaikille kuljettajille vuodesta 2033 alkaen pakollisen ajokorttimallin käyttöönotto, jotta voidaan varmistaa parempi suoja petoksilta ja väärennöksiltä |
| --- | --- | --- |

2.6

Ehdotuksessa muutetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2006/126/EY (2

—

EU:n yhteisen, kaikille kuljettajille vuodesta 2033 alkaen pakollisen ajokorttimallin käyttöönotto, jotta voidaan varmistaa parempi suoja petoksilta ja väärennöksiltä

| — | ajokorttien luokittelu ajoneuvotyyppien ja niiden ajamista koskevien alaikärajavaatimusten mukaan |
| --- | --- |

—

ajokorttien luokittelu ajoneuvotyyppien ja niiden ajamista koskevien alaikärajavaatimusten mukaan

| — | kaikkien uusien ajokorttien pakollinen hallinnollinen uusiminen kymmenen vuoden välein |
| --- | --- |

—

kaikkien uusien ajokorttien pakollinen hallinnollinen uusiminen kymmenen vuoden välein

| — | asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon muuttavien kuljettajien hallinnollisen taakan yksinkertaistaminen |
| --- | --- |

—

asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon muuttavien kuljettajien hallinnollisen taakan yksinkertaistaminen

| — | kuljettajien taitoja, tietoja sekä ajokyvyn fyysisiä ja henkisiä edellytyksiä koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten soveltaminen |
| --- | --- |

—

kuljettajien taitoja, tietoja sekä ajokyvyn fyysisiä ja henkisiä edellytyksiä koskevien yhteisten vähimmäisvaatimusten soveltaminen

| — | ajolupien myöntäminen tehokkaiden moottoripyörien kuljettamiseen portaittain alaikärajan ja aiemman, pienempitehoisten moottoripyörien kuljettamisesta saadun kokemuksen perusteella |
| --- | --- |

—

ajolupien myöntäminen tehokkaiden moottoripyörien kuljettamiseen portaittain alaikärajan ja aiemman, pienempitehoisten moottoripyörien kuljettamisesta saadun kokemuksen perusteella

| — | verkoston perustaminen ajokorttitietojen vaihtamiseen kansallisten viranomaisten välillä (RESPER). |
| --- | --- |

—

verkoston perustaminen ajokorttitietojen vaihtamiseen kansallisten viranomaisten välillä (RESPER).

| 2.7 | Tähän ajokorttisääntöjen neljänteen tarkistukseen on kaksi pääasiallista syytä: Kuljettajan taidot, liikennekäyttäytyminen ja terveys ovat merkittäviä tekijöitä useissa tieliikenneonnettomuuksissa, jotka johtavat kuolemaan taikka vakaviin seurauksiin tai muihin kuin kuolemaan johtaviin vammoihin. Liian monet ajokortin haltijat ajavat autoa, vaikka heidän ajokykynsä on puutteellinen. Ikäkriteeri ei vaikuta tältä osin enää ratkaisevalta, sillä tutkimukset osoittavat, että tietyt erityiset lääketieteelliset kriteerit, jotka liittyvät huumeiden käyttöön, mielenterveyteen, epilepsiaan, diabetekseen, sydänsairauksiin ja uniapneaan, eivät ole erityisesti yhteydessä ikään ja ovat ikää oleellisempia ajokykyä määritettäessä. |
| --- | --- |

2.7

Tähän ajokorttisääntöjen neljänteen tarkistukseen on kaksi pääasiallista syytä: Kuljettajan taidot, liikennekäyttäytyminen ja terveys ovat merkittäviä tekijöitä useissa tieliikenneonnettomuuksissa, jotka johtavat kuolemaan taikka vakaviin seurauksiin tai muihin kuin kuolemaan johtaviin vammoihin. Liian monet ajokortin haltijat ajavat autoa, vaikka heidän ajokykynsä on puutteellinen. Ikäkriteeri ei vaikuta tältä osin enää ratkaisevalta, sillä tutkimukset osoittavat, että tietyt erityiset lääketieteelliset kriteerit, jotka liittyvät huumeiden käyttöön, mielenterveyteen, epilepsiaan, diabetekseen, sydänsairauksiin ja uniapneaan, eivät ole erityisesti yhteydessä ikään ja ovat ikää oleellisempia ajokykyä määritettäessä.

| 2.8 | Toisaalta nuorilla kuljettajilla on rajallisemmat tiedot, vähemmän kokemusta ja heikompi riskitietoisuus. Nuorten kuljettajien onnettomuuksien suuri määrä osoittaa, että ajokortin saamisen edellytykset eivät käy täysin yksiin liikenneturvallisuuden tavoitteen kanssa. |
| --- | --- |

2.8

Toisaalta nuorilla kuljettajilla on rajallisemmat tiedot, vähemmän kokemusta ja heikompi riskitietoisuus. Nuorten kuljettajien onnettomuuksien suuri määrä osoittaa, että ajokortin saamisen edellytykset eivät käy täysin yksiin liikenneturvallisuuden tavoitteen kanssa.

| 2.9 | Lisäksi avustetun ajamisen, automaattisen hätäjarrutuksen ja automatisoitujen ajoneuvojen asteittainen kehittyminen vaikuttaa ajamiseen ja tekee nykyisestä direktiivistä 2006/126/EY vanhentuneen. |
| --- | --- |

2.9

Lisäksi avustetun ajamisen, automaattisen hätäjarrutuksen ja automatisoitujen ajoneuvojen asteittainen kehittyminen vaikuttaa ajamiseen ja tekee nykyisestä direktiivistä 2006/126/EY vanhentuneen.

| 2.10 | Vaikuttaa myös siltä, että unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta haittaavat hallinnolliset rasitteet, jotka liittyvät ajokortin saamiseen, tunnustamiseen, voimassa pitämiseen tai vaihtamiseen muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ajokortti on myönnetty. Tietyt direktiivin 2006/126/EY perusteet, kuten ”vakinainen asuinpaikka”, aiheuttavat lukuisia tulkintaongelmia jopa niin, että joissakin tapauksissa ajokortin haltijat eivät saa ajaa uudessa asuinmaassaan yli kuuteen kuukauteen. Lisäksi toisessa jäsenvaltiossa asuvien EU:n kansalaisten on joskus vaikea hankkia ajokortti muulla kuin omalla kielellään, varsinkin kun tulkkausapua ei ole tarjolla. |
| --- | --- |

2.10

Vaikuttaa myös siltä, että unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta haittaavat hallinnolliset rasitteet, jotka liittyvät ajokortin saamiseen, tunnustamiseen, voimassa pitämiseen tai vaihtamiseen muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ajokortti on myönnetty. Tietyt direktiivin 2006/126/EY perusteet, kuten ”vakinainen asuinpaikka”, aiheuttavat lukuisia tulkintaongelmia jopa niin, että joissakin tapauksissa ajokortin haltijat eivät saa ajaa uudessa asuinmaassaan yli kuuteen kuukauteen. Lisäksi toisessa jäsenvaltiossa asuvien EU:n kansalaisten on joskus vaikea hankkia ajokortti muulla kuin omalla kielellään, varsinkin kun tulkkausapua ei ole tarjolla.

| 2.11 | Ei ole myöskään yhteisiä sääntöjä EU:n alueella asuvalle henkilölle kolmannessa maassa myönnettyjen ajokorttien tunnustamisesta, eikä jäsenvaltion myöntämää ajokorttia voida tunnustaa päteväksi toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

2.11

Ei ole myöskään yhteisiä sääntöjä EU:n alueella asuvalle henkilölle kolmannessa maassa myönnettyjen ajokorttien tunnustamisesta, eikä jäsenvaltion myöntämää ajokorttia voida tunnustaa päteväksi toisessa jäsenvaltiossa.

| 2.12 | Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat ottamassa käyttöön tai ovat jo ottaneet käyttöön digitaalisen ajokortin, joka on pätevä ilman henkilökortin esittämistä. Direktiivissä 2006/126/EY säädetään kuitenkin ainoastaan paperimuotoisten ajokorttien tunnustamisesta, mikä muodostaa uuden esteen Euroopan unionin kansalaisten vapaalle liikkuvuudelle. |
| --- | --- |

2.12

Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat ottamassa käyttöön tai ovat jo ottaneet käyttöön digitaalisen ajokortin, joka on pätevä ilman henkilökortin esittämistä. Direktiivissä 2006/126/EY säädetään kuitenkin ainoastaan paperimuotoisten ajokorttien tunnustamisesta, mikä muodostaa uuden esteen Euroopan unionin kansalaisten vapaalle liikkuvuudelle.

| 2.13 | Direktiiviehdotus noudattaa Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita (3) edistäessään osaltaan sitä, että kaupungeista ja elinympäristöistä saadaan tehtyä vuoteen 2030 mennessä osallistavampia, turvallisempia, selviytymiskykyisempiä ja kestävämpiä ja kaikille voidaan antaa mahdollisuus käyttää turvallisia, edullisia, esteettömiä ja kestäviä liikennejärjestelmiä. Se sopii myös yhteen vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden kanssa, sillä se sisältää uusia sääntöjä automaattivaihteistoista sekä enimmäispainosta suurimmalle osalle B-luokan päästöttömiä ajoneuvoja. |
| --- | --- |

2.13

Direktiiviehdotus noudattaa Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteita (3

| 2.14 | Direktiiviehdotuksessa kiinnitetään myös erityistä huomiota loukkaantumiselle alttiisiin tienkäyttäjiin, kuten pyöräilijöihin, jalankulkijoihin, potkulautailijoihin, vammaisiin tai liikuntarajoitteisiin henkilöihin, ja helpotetaan C- ja D-luokan ajokorttien uusimista, mikä hyödyttää kuljetusyrityksiä, jotka ovat enimmäkseen pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

2.14

Direktiiviehdotuksessa kiinnitetään myös erityistä huomiota loukkaantumiselle alttiisiin tienkäyttäjiin, kuten pyöräilijöihin, jalankulkijoihin, potkulautailijoihin, vammaisiin tai liikuntarajoitteisiin henkilöihin, ja helpotetaan C- ja D-luokan ajokorttien uusimista, mikä hyödyttää kuljetusyrityksiä, jotka ovat enimmäkseen pk-yrityksiä.

Liikenneturvallisuus ja lainvalvonnan vahvistaminen

Liikenneturvallisuus ja lainvalvonnan vahvistaminen

| 2.15 | Euroopan unioni asetti vuonna 2018 tavoitteeksi vähentää liikennekuolemien määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Valitettavasti helmikuussa 2023 julkaistussa viimeisimmässä raportissa esitetyt luvut ovat hälyttäviä: viime vuonna Euroopan teillä kuoli liikenneonnettomuuksissa 20 600 henkilöä. |
| --- | --- |

2.15

Euroopan unioni asetti vuonna 2018 tavoitteeksi vähentää liikennekuolemien määrää 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Valitettavasti helmikuussa 2023 julkaistussa viimeisimmässä raportissa esitetyt luvut ovat hälyttäviä: viime vuonna Euroopan teillä kuoli liikenneonnettomuuksissa 20 600 henkilöä.

| 2.16 | Tiettyjen ajokieltojen koko unionin laajuisesta voimassaolosta annetulla direktiiviehdotuksella COM(2023) 128 final pyritään vähentämään rankaisematta jättämistä siten, että kansallisille viranomaisille annetaan pääsy kansallisiin ajokorttirekistereihin ja parannetaan viranomaisten yhteistyötä sakkojen perinnässä. |
| --- | --- |

2.16

Tiettyjen ajokieltojen koko unionin laajuisesta voimassaolosta annetulla direktiiviehdotuksella COM(2023) 128 final pyritään vähentämään rankaisematta jättämistä siten, että kansallisille viranomaisille annetaan pääsy kansallisiin ajokorttirekistereihin ja parannetaan viranomaisten yhteistyötä sakkojen perinnässä.

| 2.17 | Siinä ehdotetaan, että ylinopeuksien alalla jo tehtävää yhteistyötä laajennetaan koskemaan myös muita liikennerikkomuksia, esimerkiksi turvavälien noudattamatta jättämistä, vaarallisia ohituksia erityisesti valkoisten sulkuviivojen kohdalla ja vaarallista pysäköintiä. |
| --- | --- |

2.17

Siinä ehdotetaan, että ylinopeuksien alalla jo tehtävää yhteistyötä laajennetaan koskemaan myös muita liikennerikkomuksia, esimerkiksi turvavälien noudattamatta jättämistä, vaarallisia ohituksia erityisesti valkoisten sulkuviivojen kohdalla ja vaarallista pysäköintiä.

| 2.18 | Ehdotetulla uudistuksella pyritään parantamaan ajo-opetusta, sillä Euroopassa kahdessa viidestä kuolemaan johtaneista onnettomuuksista mukana on alle 30-vuotias kuljettaja. Siinä on tarkoitus tiukentaa lainvalvontaa tapauksissa, joissa ajoneuvoa kuljetetaan alkoholin vaikutuksen alaisena, ottamalla käyttöön vähintään kahden vuoden koeaika juuri ajokortin saaneille aloitteleville kuljettajille. Tällöin ajamiseen alkoholin vaikutuksen alaisena sovelletaan nollatoleranssia (4). |
| --- | --- |

2.18

Ehdotetulla uudistuksella pyritään parantamaan ajo-opetusta, sillä Euroopassa kahdessa viidestä kuolemaan johtaneista onnettomuuksista mukana on alle 30-vuotias kuljettaja. Siinä on tarkoitus tiukentaa lainvalvontaa tapauksissa, joissa ajoneuvoa kuljetetaan alkoholin vaikutuksen alaisena, ottamalla käyttöön vähintään kahden vuoden koeaika juuri ajokortin saaneille aloitteleville kuljettajille. Tällöin ajamiseen alkoholin vaikutuksen alaisena sovelletaan nollatoleranssia (4

| 2.19 | Direktiiviehdotus kattaa myös ne liikennerikkomukset, joihin syyllistyvät kuljettajat, jotka eivät asu siinä jäsenvaltiossa, jossa rikkomus tapahtuu. Vuonna 2019 yli 40 prosenttia kuljettajista, jotka syyllistyivät liikennerikkomukseen muussa EU-maassa kuin asuinmaassaan, eivät joutuneet syytteeseen tai eivät maksaneet sakkoa, ja vain 50 prosenttia liikennerikkomukseen syyllistyneistä tunnistettiin. |
| --- | --- |

2.19

Direktiiviehdotus kattaa myös ne liikennerikkomukset, joihin syyllistyvät kuljettajat, jotka eivät asu siinä jäsenvaltiossa, jossa rikkomus tapahtuu. Vuonna 2019 yli 40 prosenttia kuljettajista, jotka syyllistyivät liikennerikkomukseen muussa EU-maassa kuin asuinmaassaan, eivät joutuneet syytteeseen tai eivät maksaneet sakkoa, ja vain 50 prosenttia liikennerikkomukseen syyllistyneistä tunnistettiin.

| 2.20 | Direktiiviehdotuksen mukaan maassa ja maan ulkopuolella asuvia olisi kohdeltava yhdenvertaisesti liikennerikkomustapauksissa, ja sakot olisi voitava maksaa verkossa. Siinä täsmennetään kuitenkin, että jokainen maa säilyttää syytteeseenpanoa ja seuraamuksia koskevan lainsäädäntönsä. |
| --- | --- |

2.20

Direktiiviehdotuksen mukaan maassa ja maan ulkopuolella asuvia olisi kohdeltava yhdenvertaisesti liikennerikkomustapauksissa, ja sakot olisi voitava maksaa verkossa. Siinä täsmennetään kuitenkin, että jokainen maa säilyttää syytteeseenpanoa ja seuraamuksia koskevan lainsäädäntönsä.

| 2.21 | Uudistuksen tarkoituksena on siis antaa kansallisille viranomaisille pääsy kansallisiin rekistereihin ja parantaa viranomaisten välistä yhteistyötä sakkojen perinnässä. Yhteistyötä, jota tehdään jo ylinopeuksien alalla, laajennetaan koskemaan myös muita liikennerikkomuksia, esimerkiksi turvavälien noudattamatta jättämistä, vaarallisia ohituksia ja vaarallista pysäköintiä. |
| --- | --- |

2.21

Uudistuksen tarkoituksena on siis antaa kansallisille viranomaisille pääsy kansallisiin rekistereihin ja parantaa viranomaisten välistä yhteistyötä sakkojen perinnässä. Yhteistyötä, jota tehdään jo ylinopeuksien alalla, laajennetaan koskemaan myös muita liikennerikkomuksia, esimerkiksi turvavälien noudattamatta jättämistä, vaarallisia ohituksia ja vaarallista pysäköintiä.

| 2.22 | Uudistukseen sisältyy myös mahdollisuus ajokortin pois ottamiseen kaikissa EU-maissa sekä ajokortin pysyvää tai määräaikaista peruuttamista koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen ansiosta tapauksissa, joissa on kyse liikennevalojen noudattamatta jättämisestä, vaarallisesta ylinopeudesta taikka alkoholi- tai huumetestistä kieltäytymisestä. |
| --- | --- |

2.22

Uudistukseen sisältyy myös mahdollisuus ajokortin pois ottamiseen kaikissa EU-maissa sekä ajokortin pysyvää tai määräaikaista peruuttamista koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen ansiosta tapauksissa, joissa on kyse liikennevalojen noudattamatta jättämisestä, vaarallisesta ylinopeudesta taikka alkoholi- tai huumetestistä kieltäytymisestä.

3.   Erityistä

Erityistä

| 3.1 | ETSK katsoo, että yhteistä liikennepolitiikkaa koskevaan SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan perustuva direktiiviehdotus ajokielloista ei anna riittäviä takeita päällekkäisyyden välttämisestä rikosasiayhteistyön soveltamisalan kanssa. Suunniteltu tietojenvaihto koskee rangaistavia tekoja ja edellyttää poliisiyhteistyötä, josta määrätään SEUT-sopimuksen 87 artiklassa, ja rikosoikeudellista yhteistyötä, josta määrätään SEUT-sopimuksen 82 artiklassa. Ehdotettu direktiivi perustuu kuitenkin yksinomaan SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan. |
| --- | --- |

3.1

ETSK katsoo, että yhteistä liikennepolitiikkaa koskevaan SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan perustuva direktiiviehdotus ajokielloista ei anna riittäviä takeita päällekkäisyyden välttämisestä rikosasiayhteistyön soveltamisalan kanssa. Suunniteltu tietojenvaihto koskee rangaistavia tekoja ja edellyttää poliisiyhteistyötä, josta määrätään SEUT-sopimuksen 87 artiklassa, ja rikosoikeudellista yhteistyötä, josta määrätään SEUT-sopimuksen 82 artiklassa. Ehdotettu direktiivi perustuu kuitenkin yksinomaan SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohdan c alakohtaan.

| 3.2 | Komitea toteaa, että ehdotuksessa korostetaan inhimillistä tekijää, mutta siinä ei oteta huomioon, että monet liikenneonnettomuudet johtuvat teiden kunnossapidon puutteista, eikä siinä mainita lainkaan tieinfrastruktuurien haltijoiden vastuuta. ETSK katsoo, että direktiiviehdotuksen vuorovaikutus ja jopa päällekkäiset toimenpiteet direktiivin (EU) 2019/1936 kanssa saattavat heikentää suunniteltujen toimenpiteiden vaikuttavuutta hajanaisten oikeudellisten välineiden takia. Komissio tarkastelee parhaillaan kyseisen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.2

Komitea toteaa, että ehdotuksessa korostetaan inhimillistä tekijää, mutta siinä ei oteta huomioon, että monet liikenneonnettomuudet johtuvat teiden kunnossapidon puutteista, eikä siinä mainita lainkaan tieinfrastruktuurien haltijoiden vastuuta. ETSK katsoo, että direktiiviehdotuksen vuorovaikutus ja jopa päällekkäiset toimenpiteet direktiivin (EU) 2019/1936 kanssa saattavat heikentää suunniteltujen toimenpiteiden vaikuttavuutta hajanaisten oikeudellisten välineiden takia. Komissio tarkastelee parhaillaan kyseisen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 3.3 | Ajokieltoja koskevan direktiiviehdotuksen 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan henkilötodistuksessa mainittu henkilötunnus kuuluu tarvittaessa sähköisiin tietoihin, joihin kansallisilla viranomaisilla on pääsy. Digitaalista ajokorttia koskevan direktiiviehdotuksen liitteen I kohdassa 6 mainitaan erikseen, että kansallisen henkilötodistuksen numero kuuluu henkilötodistuksen mikrosiruun sisältyviin tietoihin, jotka ovat luettavissa kortinlukijalla. Henkilötunnuksella pääsee kuitenkin useissa jäsenvaltiossa käsiksi myös asianomaisen henkilön potilasasiakirjoihin. |
| --- | --- |

3.3

Ajokieltoja koskevan direktiiviehdotuksen 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan henkilötodistuksessa mainittu henkilötunnus kuuluu tarvittaessa sähköisiin tietoihin, joihin kansallisilla viranomaisilla on pääsy. Digitaalista ajokorttia koskevan direktiiviehdotuksen liitteen I kohdassa 6 mainitaan erikseen, että kansallisen henkilötodistuksen numero kuuluu henkilötodistuksen mikrosiruun sisältyviin tietoihin, jotka ovat luettavissa kortinlukijalla. Henkilötunnuksella pääsee kuitenkin useissa jäsenvaltiossa käsiksi myös asianomaisen henkilön potilasasiakirjoihin.

| 3.4 | ETSK huomauttaa, että yleisessä tietosuoja-asetuksessa kielletään periaatteessa henkilökohtaisten terveystietojen käsittely, sillä ne ovat arkaluonteisia tietoja. Komitea kehottakin selventämään direktiiviehdotusta tämän asian suhteen. |
| --- | --- |

3.4

ETSK huomauttaa, että yleisessä tietosuoja-asetuksessa kielletään periaatteessa henkilökohtaisten terveystietojen käsittely, sillä ne ovat arkaluonteisia tietoja. Komitea kehottakin selventämään direktiiviehdotusta tämän asian suhteen.

| 3.5 | Komissio voi antaa 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan täytäntöönpanosta täytäntöönpanosäädöksen komiteamenettelyä noudattaen jo ennen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. ETSK pitää valitettavana tätä säännöstä, joka mahdollistaa direktiivin täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisen jo ennen kuin direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa, sillä se heikentää oikeusvarmuutta ohittaessaan säädöshierarkian ja ajallisen soveltamisen periaatteen. |
| --- | --- |

3.5

Komissio voi antaa 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan täytäntöönpanosta täytäntöönpanosäädöksen komiteamenettelyä noudattaen jo ennen direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. ETSK pitää valitettavana tätä säännöstä, joka mahdollistaa direktiivin täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisen jo ennen kuin direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä jäsenvaltioissa, sillä se heikentää oikeusvarmuutta ohittaessaan säädöshierarkian ja ajallisen soveltamisen periaatteen.

| 3.6 | Nuorille tarjotaan mahdollisuus aloittaa avustettu ajoharjoittelu kuorma-autolla 17-vuotiaasta lähtien. Tavoitteena on kannustaa nuoria valitsemaan kuorma-autonkuljettajan ammatti kuljettajapulan ratkaisemiseksi. ETSK katsoo, että tämä on vain osittainen ratkaisu ongelmaan. Ammatin houkuttavuuden lisäämiseksi on myös mukautettava kuorma-autonkuljettajien ammattikoulutusta ja parannettava työoloja ja -ehtoja sekä palkkoja. ETSK kehottaa komissiota kannustamaan työnantajia parantamaan tilannetta kaikin keinoin, esimerkiksi lisäämällä koulutusta tai toteuttamalla valistustoimia jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.6

Nuorille tarjotaan mahdollisuus aloittaa avustettu ajoharjoittelu kuorma-autolla 17-vuotiaasta lähtien. Tavoitteena on kannustaa nuoria valitsemaan kuorma-autonkuljettajan ammatti kuljettajapulan ratkaisemiseksi. ETSK katsoo, että tämä on vain osittainen ratkaisu ongelmaan. Ammatin houkuttavuuden lisäämiseksi on myös mukautettava kuorma-autonkuljettajien ammattikoulutusta ja parannettava työoloja ja -ehtoja sekä palkkoja. ETSK kehottaa komissiota kannustamaan työnantajia parantamaan tilannetta kaikin keinoin, esimerkiksi lisäämällä koulutusta tai toteuttamalla valistustoimia jäsenvaltioissa.

| 3.7 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi voitava sallia vähintään 18-vuotiaiden kuljettajien kuljettaa D- ja DE-luokan linja-autoja ja ajoneuvoja alueellaan ilman 50 kilometrin matkarajoitusta. |
| --- | --- |

3.7

ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi voitava sallia vähintään 18-vuotiaiden kuljettajien kuljettaa D- ja DE-luokan linja-autoja ja ajoneuvoja alueellaan ilman 50 kilometrin matkarajoitusta.

| 3.8 | Ajokorttiuudistuksessa 16–21-vuotiaille B1-luokan ajokortin haltijoille annetaan mahdollisuus kuljettaa ajoneuvoja, joilla on alhainen maksiminopeus. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus. Sen tavoitteena on rajoittaa turvattomien kevytmoottoripyörien ja skoottereiden käyttöä ja auttaa täyttämään julkisen liikenteen puutetta tietyillä alueilla, varsinkin kun ajoneuvoja, joiden maksiminopeus on alhainen, voivat käyttää myös muut kuin B-ajokortin haltijat, vaikkapa ikääntyneet henkilöt siirtymisen välineenä, kun heidän ajokykynsä alkaa heikentyä. ETSK kannattaa tällaista kehitystä. |
| --- | --- |

3.8

Ajokorttiuudistuksessa 16–21-vuotiaille B1-luokan ajokortin haltijoille annetaan mahdollisuus kuljettaa ajoneuvoja, joilla on alhainen maksiminopeus. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus. Sen tavoitteena on rajoittaa turvattomien kevytmoottoripyörien ja skoottereiden käyttöä ja auttaa täyttämään julkisen liikenteen puutetta tietyillä alueilla, varsinkin kun ajoneuvoja, joiden maksiminopeus on alhainen, voivat käyttää myös muut kuin B-ajokortin haltijat, vaikkapa ikääntyneet henkilöt siirtymisen välineenä, kun heidän ajokykynsä alkaa heikentyä. ETSK kannattaa tällaista kehitystä.

| 3.9 | Olisi myös voitava rajoittaa ajoneuvojen nopeutta muilla kuin komission ehdottamilla nopeusrajoituksilla. Elektroniset nopeudenrajoittimet ovat luotettava ja ajanmukainen vaihtoehto. Jäsenvaltiot voisivat puolestaan määrätä seuraamuksia moottorien nopeusrajoitusten laittomasta muuttamisesta. |
| --- | --- |

3.9

Olisi myös voitava rajoittaa ajoneuvojen nopeutta muilla kuin komission ehdottamilla nopeusrajoituksilla. Elektroniset nopeudenrajoittimet ovat luotettava ja ajanmukainen vaihtoehto. Jäsenvaltiot voisivat puolestaan määrätä seuraamuksia moottorien nopeusrajoitusten laittomasta muuttamisesta.

| 3.10 | ETSK kannattaa myös suunnitelmaa antaa B-luokan ajokortin haltijoille mahdollisuus kuljettaa vaihtoehtoisella polttoaineella toimivia ajoneuvoja, joiden paino on enintään 4 250 kg, sillä näin voitaisiin nopeuttaa kevyiden kuorma-autojen sähköistämistä ja helpottaa kuljettajapulaa. Lisäksi ajoneuvojen valmistajilla on jo suuri määrä 3 500–4 250 kg:n painoisia sähkökäyttöisiä pakettiautoja, joiden kantavuus vastaa markkinoilla tällä hetkellä olevien dieselpakettiautojen kantavuutta. |
| --- | --- |

3.10

ETSK kannattaa myös suunnitelmaa antaa B-luokan ajokortin haltijoille mahdollisuus kuljettaa vaihtoehtoisella polttoaineella toimivia ajoneuvoja, joiden paino on enintään 4 250 kg, sillä näin voitaisiin nopeuttaa kevyiden kuorma-autojen sähköistämistä ja helpottaa kuljettajapulaa. Lisäksi ajoneuvojen valmistajilla on jo suuri määrä 3 500–4 250 kg:n painoisia sähkökäyttöisiä pakettiautoja, joiden kantavuus vastaa markkinoilla tällä hetkellä olevien dieselpakettiautojen kantavuutta.

| 3.11 | ETSK katsoo, että autokoulun teoreettisen opetuksen ja käytännön ajotuntien jälkeen kuorma-auton kuljettajan ajoharjoittelua suorittavan olisi saatava käytännön ajokokemusta erikoistuneen opettajan ohjauksessa. Opettajien olisi saatava tätä varten erityistä koulutusta. |
| --- | --- |

3.11

ETSK katsoo, että autokoulun teoreettisen opetuksen ja käytännön ajotuntien jälkeen kuorma-auton kuljettajan ajoharjoittelua suorittavan olisi saatava käytännön ajokokemusta erikoistuneen opettajan ohjauksessa. Opettajien olisi saatava tätä varten erityistä koulutusta.

| 3.12 | Suunnitellussa uudistuksessa olisi säädettävä, että 17-vuotias saisi kuljettaa raskasta ajoneuvoa vasta pitkän avustetun ajoharjoittelun ja vaativan ajokokeen jälkeen. Direktiiviehdotusta olisi näin ollen täydennettävä vastaavasti. |
| --- | --- |

3.12

Suunnitellussa uudistuksessa olisi säädettävä, että 17-vuotias saisi kuljettaa raskasta ajoneuvoa vasta pitkän avustetun ajoharjoittelun ja vaativan ajokokeen jälkeen. Direktiiviehdotusta olisi näin ollen täydennettävä vastaavasti.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1936, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta annetun direktiivin 2008/96/EY muuttamisesta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/126/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, ajokorteista (EUVL L 403, 30.12.2006, s. 18).

2

(3)  https://sdgs.un.org/goals

3

(4)  Komission kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta voidaan todeta, että nollatoleranssilla tarkoitetaan sitä, mikä on teknisesti järkevää.

4

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/138

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetusten (EU) N:o 1227/2011 ja (EU) 2019/942 muuttamisesta unionin suojan parantamiseksi energian tukkumarkkinoilla tapahtuvaa markkinoiden manipulointia vastaan”

(COM(2023) 147 final)

(2023/C 293/20)

| Esittelijä: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |
| Yhteisesittelijä: | Lutz RIBBE |

Esittelijä:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

Yhteisesittelijä:

Lutz RIBBE

Lutz RIBBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 31.3.2023
  Euroopan parlamentti, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.5.2023 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/5/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 31.3.2023

Euroopan parlamentti, 29.3.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

16.5.2023

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/5/5

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on useissa aiemmissa lausunnoissaan todennut, on ratkaisevan tärkeää kohentaa energiamarkkinoiden paremman toiminnan edellytyksiä ja puuttua samalla markkinoiden manipulointiin ja muihin ilmiöihin, jotka vääristävät markkinoita ja aiheuttavat kielteisiä vaikutuksia yrityksiin, kotitalouksiin ja koko yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.1

Kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on useissa aiemmissa lausunnoissaan todennut, on ratkaisevan tärkeää kohentaa energiamarkkinoiden paremman toiminnan edellytyksiä ja puuttua samalla markkinoiden manipulointiin ja muihin ilmiöihin, jotka vääristävät markkinoita ja aiheuttavat kielteisiä vaikutuksia yrityksiin, kotitalouksiin ja koko yhteiskuntaan.

| 1.2 | Tätä taustaa vasten ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotetun asetuksen perustavoitteeseen vahvistaa energian tukkumarkkinoiden seurantaa ja läpinäkyvyyttä. ETSK on kuitenkin myös painottanut, että kaikkia aloitteita tulee edeltää perusteellinen keskustelu ja vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

1.2

Tätä taustaa vasten ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotetun asetuksen perustavoitteeseen vahvistaa energian tukkumarkkinoiden seurantaa ja läpinäkyvyyttä. ETSK on kuitenkin myös painottanut, että kaikkia aloitteita tulee edeltää perusteellinen keskustelu ja vaikutustenarviointi.

| 1.3 | ETSK pitääkin valitettavana, ettei sähkömarkkinoiden rakennetta koskevista ehdotuksista ole toteutettu kattavaa kuulemista ja vaikutustenarviointia. Komitea katsoo, ettei uudistuksia pitäisi tehdä hätiköiden ja että julkiset kuulemiset ja vaikutustenarvioinnit ovat arvokkaita välineitä lainsäädäntöprosessissa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK pitääkin valitettavana, ettei sähkömarkkinoiden rakennetta koskevista ehdotuksista ole toteutettu kattavaa kuulemista ja vaikutustenarviointia. Komitea katsoo, ettei uudistuksia pitäisi tehdä hätiköiden ja että julkiset kuulemiset ja vaikutustenarvioinnit ovat arvokkaita välineitä lainsäädäntöprosessissa.

| 1.4 | Ehdotetun asetuksen poliittisen taustan kuvauksessa komissio korostaa kuluttajien, teollisuuden ja sijoittajien huolenaiheita, jotka liittyvät altistumiseen korkeista kaasun hinnoista johtuville epävakaille lyhyen aikavälin hinnoille. Markkina-aseman väärinkäytöstä ja markkinoiden manipuloinnista ei kuitenkaan ole tehty asianmukaista analyysiä. Tulevaisuudessa tarvitaan jatkuvaa seurantaa ja analysointia, jotta asianmukaiset toimenpiteet ja sääntelytoimet voidaan toteuttaa hyvissä ajoin vakaalta pohjalta. |
| --- | --- |

1.4

Ehdotetun asetuksen poliittisen taustan kuvauksessa komissio korostaa kuluttajien, teollisuuden ja sijoittajien huolenaiheita, jotka liittyvät altistumiseen korkeista kaasun hinnoista johtuville epävakaille lyhyen aikavälin hinnoille. Markkina-aseman väärinkäytöstä ja markkinoiden manipuloinnista ei kuitenkaan ole tehty asianmukaista analyysiä. Tulevaisuudessa tarvitaan jatkuvaa seurantaa ja analysointia, jotta asianmukaiset toimenpiteet ja sääntelytoimet voidaan toteuttaa hyvissä ajoin vakaalta pohjalta.

| 1.5 | ETSK korostaa viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä markkinoiden manipuloinnin havaitsemisessa ja siihen puuttumisessa ja kannattaa energia- ja rahoitusalan sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. Niin ikään ETSK suhtautuu myönteisesti sisäpiiritiedon ja markkinoiden manipuloinnin määritelmien sovittamiseen yhteen rahoitusmarkkinasääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

1.5

ETSK korostaa viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä markkinoiden manipuloinnin havaitsemisessa ja siihen puuttumisessa ja kannattaa energia- ja rahoitusalan sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. Niin ikään ETSK suhtautuu myönteisesti sisäpiiritiedon ja markkinoiden manipuloinnin määritelmien sovittamiseen yhteen rahoitusmarkkinasääntöjen kanssa.

| 1.6 | ETSK korostaa myös kansallisten ja EU-tason viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä. Komitea painottaa tarvetta varmistaa asianmukainen ja tehokas tehtävänjako kansallisten sääntelyviranomaisten ja Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) välillä. ACERin toimivallan vahvistamisessa on otettava huomioon sen valmiudet ja toimintaedellytykset ja samalla sen rajat kansallisen toimivallan, kuten rikosoikeudellisen vastuun, osalta. ACERin toimivallan vahvistaminen ei saa olla korvike kansallisten viranomaisten suorittamaa markkinaseurantaa koskevien sääntöjen selkiyttämiselle ja yhdenmukaistamiselle. |
| --- | --- |

1.6

ETSK korostaa myös kansallisten ja EU-tason viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä. Komitea painottaa tarvetta varmistaa asianmukainen ja tehokas tehtävänjako kansallisten sääntelyviranomaisten ja Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) välillä. ACERin toimivallan vahvistamisessa on otettava huomioon sen valmiudet ja toimintaedellytykset ja samalla sen rajat kansallisen toimivallan, kuten rikosoikeudellisen vastuun, osalta. ACERin toimivallan vahvistaminen ei saa olla korvike kansallisten viranomaisten suorittamaa markkinaseurantaa koskevien sääntöjen selkiyttämiselle ja yhdenmukaistamiselle.

| 1.7 | ETSK korostaa kaupankäyntitietojen laadun ja kaupankäynnin läpinäkyvyyden parantamisen merkitystä, mutta pitää tärkeänä virtaviivaistaa tietoprosesseja ja -vaatimuksia hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Komitea huomauttaa, että markkinoiden kehittymisen myötä uudet säännöt eivät saisi olla esteenä uusille toimijoille. Algoritmista kaupankäyntiä koskevien uusien vaatimusten osalta ehdotus voi osaltaan johtaa markkinatoimijoiden epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin eri puolilla EU:ta, koska siinä jätetään tiedonantovelvoitteita koskeva jaksoittaisuus päätettäväksi yksinomaan kansallisella tasolla. Komitea kehottaa noudattamaan tietojen raportoinnissa suhteellisuusperiaatetta ja soveltamaan yhden kerran periaatetta. Tarkistuksella olisi pyrittävä luomaan läpinäkyvä ja syrjimätön järjestelmä ja samalla estämään kerättyjen tietojen väärinkäyttö. |
| --- | --- |

1.7

ETSK korostaa kaupankäyntitietojen laadun ja kaupankäynnin läpinäkyvyyden parantamisen merkitystä, mutta pitää tärkeänä virtaviivaistaa tietoprosesseja ja -vaatimuksia hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Komitea huomauttaa, että markkinoiden kehittymisen myötä uudet säännöt eivät saisi olla esteenä uusille toimijoille. Algoritmista kaupankäyntiä koskevien uusien vaatimusten osalta ehdotus voi osaltaan johtaa markkinatoimijoiden epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin eri puolilla EU:ta, koska siinä jätetään tiedonantovelvoitteita koskeva jaksoittaisuus päätettäväksi yksinomaan kansallisella tasolla. Komitea kehottaa noudattamaan tietojen raportoinnissa suhteellisuusperiaatetta ja soveltamaan yhden kerran periaatetta. Tarkistuksella olisi pyrittävä luomaan läpinäkyvä ja syrjimätön järjestelmä ja samalla estämään kerättyjen tietojen väärinkäyttö.

2.   Taustaa ja pääsisältö

Taustaa ja pääsisältö

| 2.1 | Ehdotetun asetuksen (jäljempänä ”ehdotus”) tavoitteena on parantaa EU:n suojaa energian tukkumarkkinoilla tapahtuvaa markkinoiden manipulointia vastaan. Tästä syystä ehdotetaan muutoksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1227/2011 (1) (REMIT-asetus) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/942 (2) (ACER-asetus). |
| --- | --- |

2.1

Ehdotetun asetuksen (jäljempänä ”ehdotus”) tavoitteena on parantaa EU:n suojaa energian tukkumarkkinoilla tapahtuvaa markkinoiden manipulointia vastaan. Tästä syystä ehdotetaan muutoksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1227/2011 (1

2

| 2.2 | Ehdotus on osa laajempaa toimenpidepakettia, jota komissio on ehdottanut sähkömarkkinoiden rakenteen uudistamiseksi. Tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvan energian lisäämistä, suojella kuluttajia hintapiikeiltä ja manipuloinnilta sekä edistää teollisuuden kilpailukykyä. Ehdotuksella on lisäksi yhteys rahoitusmarkkinalainsäädäntöön (erityisesti markkinoiden väärinkäyttöasetukseen) rahoitusvälineiden, kuten energiajohdannaisten, kautta. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotus on osa laajempaa toimenpidepakettia, jota komissio on ehdottanut sähkömarkkinoiden rakenteen uudistamiseksi. Tavoitteena on nopeuttaa uusiutuvan energian lisäämistä, suojella kuluttajia hintapiikeiltä ja manipuloinnilta sekä edistää teollisuuden kilpailukykyä. Ehdotuksella on lisäksi yhteys rahoitusmarkkinalainsäädäntöön (erityisesti markkinoiden väärinkäyttöasetukseen) rahoitusvälineiden, kuten energiajohdannaisten, kautta.

| 2.3 | Ehdotuksessa asetetaan velvoitteita sekä markkinaosapuolille että viranomaisille. Siinä keskitytään muun muassa tiedonkeruun ja hallinnoinnin, raportoinnin, tietojen jakamisen ja julkistamisen sekä tutkimusten ja seuraamusten kaltaisiin menettelyihin ja ehdotetaan myös muutoksia määritelmiin. Tärkeimpiä ehdotuksia ovat seuraavat:






  — | Markkinoiden manipuloinnin ja sisäpiiritiedon määritelmiä selkiytettäisiin ja mukautettaisiin niiden sovittamiseksi yhteen markkinoiden väärinkäyttöasetuksen kanssa. Tukkumarkkinoiden tuotteen määritelmää laajennettaisiin kattamaan myös mahdolliseen toimitukseen unionissa johtavien kaupankäyntitoimeksiantojen tekeminen unionin yhteenkytkettyihin vuorokausimarkkinoihin ja päivänsisäisiin markkinoihin osallistuvissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- | --- |

2.3

Ehdotuksessa asetetaan velvoitteita sekä markkinaosapuolille että viranomaisille. Siinä keskitytään muun muassa tiedonkeruun ja hallinnoinnin, raportoinnin, tietojen jakamisen ja julkistamisen sekä tutkimusten ja seuraamusten kaltaisiin menettelyihin ja ehdotetaan myös muutoksia määritelmiin. Tärkeimpiä ehdotuksia ovat seuraavat:

—

Markkinoiden manipuloinnin ja sisäpiiritiedon määritelmiä selkiytettäisiin ja mukautettaisiin niiden sovittamiseksi yhteen markkinoiden väärinkäyttöasetuksen kanssa. Tukkumarkkinoiden tuotteen määritelmää laajennettaisiin kattamaan myös mahdolliseen toimitukseen unionissa johtavien kaupankäyntitoimeksiantojen tekeminen unionin yhteenkytkettyihin vuorokausimarkkinoihin ja päivänsisäisiin markkinoihin osallistuvissa kolmansissa maissa.

| — | Tiedonkeruu laajennettaisiin kattamaan myös uudet tasehallintamarkkinat sekä algoritminen kaupankäynti. Kansallisella sääntelyviranomaisella olisi valtuudet vaatia markkinaosapuolia toimittamaan kuvaus algoritmisten kaupankäyntistrategioiden sekä vaatimustenmukaisuuden ja riskinhallinnan varmistavien toimenpiteiden kaltaisista seikoista. |
| --- | --- |

—

Tiedonkeruu laajennettaisiin kattamaan myös uudet tasehallintamarkkinat sekä algoritminen kaupankäynti. Kansallisella sääntelyviranomaisella olisi valtuudet vaatia markkinaosapuolia toimittamaan kuvaus algoritmisten kaupankäyntistrategioiden sekä vaatimustenmukaisuuden ja riskinhallinnan varmistavien toimenpiteiden kaltaisista seikoista.

| — | Ehdotuksessa esitetään erityisiä sääntöjä, jotka koskevat LNG-markkinaosapuolten tietojen toimittamista ACERille sekä ACERin velvoitteita laatia ja julkaista päivittäin nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi ja nesteytetyn maakaasun hinnan vertailuarvo. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksessa esitetään erityisiä sääntöjä, jotka koskevat LNG-markkinaosapuolten tietojen toimittamista ACERille sekä ACERin velvoitteita laatia ja julkaista päivittäin nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi ja nesteytetyn maakaasun hinnan vertailuarvo.

| — | Sisäpiiritiedot olisi julkistettava ACERille sisäpiiritietoalustoilla, kun taas tiedot toteutetuista liiketoimista on toimitettava rekisteröityjen raportointimekanismien kautta. Sekä sisäpiiritietoalustojen että rekisteröityjen raportointimekanismien olisi saatava toimilupa ACERilta. |
| --- | --- |

—

Sisäpiiritiedot olisi julkistettava ACERille sisäpiiritietoalustoilla, kun taas tiedot toteutetuista liiketoimista on toimitettava rekisteröityjen raportointimekanismien kautta. Sekä sisäpiiritietoalustojen että rekisteröityjen raportointimekanismien olisi saatava toimilupa ACERilta.

| — | Kansallisilla viranomaisilla ja ACERilla olisi velvollisuus jakaa säännöllisesti tietoja tukkumarkkinoiden tuotteita koskevista epäillyistä rikkomisista. Yhteistyötä peräänkuulutetaan myös eri kansallisten viranomaisten välille: energia-alan sääntelyviranomaiset, rahoitusmarkkinaviranomaiset, kilpailuviranomaiset ja veroviranomaiset. Sama koskee Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista (ESMA) EU:n tasolla. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi toimivalta tutkia kaikkia tukkumarkkinoiden tuotteita markkinoillaan riippumatta siitä, missä markkinaosapuoli asuu tai mihin se on sijoittautunut. |
| --- | --- |

—

Kansallisilla viranomaisilla ja ACERilla olisi velvollisuus jakaa säännöllisesti tietoja tukkumarkkinoiden tuotteita koskevista epäillyistä rikkomisista. Yhteistyötä peräänkuulutetaan myös eri kansallisten viranomaisten välille: energia-alan sääntelyviranomaiset, rahoitusmarkkinaviranomaiset, kilpailuviranomaiset ja veroviranomaiset. Sama koskee Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaista (ESMA) EU:n tasolla. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi toimivalta tutkia kaikkia tukkumarkkinoiden tuotteita markkinoillaan riippumatta siitä, missä markkinaosapuoli asuu tai mihin se on sijoittautunut.

| — | Ehdotetaan, että ACERin roolia vahvistetaan REMIT-asetuksen mukaisten toimien valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tavoitteena on varmistaa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden markkinaosapuolten epäiltyjen rikkomisten asianmukainen tutkinta ja koordinoida tutkimuksia erityisesti rajatylittävissä tapauksissa. ACERille annettaisiin myös valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä kansallisten sääntelyviranomaisten avustuksella. |
| --- | --- |

—

Ehdotetaan, että ACERin roolia vahvistetaan REMIT-asetuksen mukaisten toimien valvonnassa ja täytäntöönpanossa. Tavoitteena on varmistaa EU:n ulkopuolelle sijoittautuneiden markkinaosapuolten epäiltyjen rikkomisten asianmukainen tutkinta ja koordinoida tutkimuksia erityisesti rajatylittävissä tapauksissa. ACERille annettaisiin myös valtuudet tehdä tarkastuksia paikan päällä kansallisten sääntelyviranomaisten avustuksella.

| — | Lisäksi ehdotetaan kansallisella tasolla käyttöön otettavien seuraamusten yhdenmukaistamista, mukaan lukien yhdenmukaistetut sakot REMIT-asetuksen rikkomisesta. |
| --- | --- |

—

Lisäksi ehdotetaan kansallisella tasolla käyttöön otettavien seuraamusten yhdenmukaistamista, mukaan lukien yhdenmukaistetut sakot REMIT-asetuksen rikkomisesta.

3.   Yleistä

Yleistä

| 3.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on kuullut sen kehotuksen tarkistaa REMIT-asetusta (asetus energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta). Komitea korostaa, että tarkistuksessa on vahvistettava puitteet markkinoiden väärinkäytön riskien vähentämiseksi parantamalla markkinoiden läpinäkyvyyttä ja markkinatietojen laatua. Yleisenä tavoitteena tulisi olla lieventää hinnoitteluun kohdistuvia vääristäviä vaikutuksia, jotka johtuvat mahdollisesta markkinoiden väärinkäytöstä ja keinottelusta. Samalla on kiinnitettävä huomiota markkinoiden likviditeetin ja markkinoillepääsyn esteiden mahdollisiin vaikutuksiin uusien markkinatoimijoiden kannalta. Tarvitaan selkeitä markkinasääntöjä, joiden olisi kuitenkin tehostettava kilpailua estämisen sijaan. ETSK huomauttaa, että energia ei ole muihin verrattavissa oleva hyödyke: se on olennainen osa EU:n talous- ja yhteiskuntajärjestelmää, ja sillä on näin ollen julkisen hyödykkeen ominaispiirteet, ja siksi tämän hyödykkeen tulisi olla kaikkien saatavilla. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on kuullut sen kehotuksen tarkistaa REMIT-asetusta (asetus energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta). Komitea korostaa, että tarkistuksessa on vahvistettava puitteet markkinoiden väärinkäytön riskien vähentämiseksi parantamalla markkinoiden läpinäkyvyyttä ja markkinatietojen laatua. Yleisenä tavoitteena tulisi olla lieventää hinnoitteluun kohdistuvia vääristäviä vaikutuksia, jotka johtuvat mahdollisesta markkinoiden väärinkäytöstä ja keinottelusta. Samalla on kiinnitettävä huomiota markkinoiden likviditeetin ja markkinoillepääsyn esteiden mahdollisiin vaikutuksiin uusien markkinatoimijoiden kannalta. Tarvitaan selkeitä markkinasääntöjä, joiden olisi kuitenkin tehostettava kilpailua estämisen sijaan. ETSK huomauttaa, että energia ei ole muihin verrattavissa oleva hyödyke: se on olennainen osa EU:n talous- ja yhteiskuntajärjestelmää, ja sillä on näin ollen julkisen hyödykkeen ominaispiirteet, ja siksi tämän hyödykkeen tulisi olla kaikkien saatavilla.

| 3.2 | Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön markkinoiden läpinäkyvyyttä edistäviä alustoja, ja siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto (ENTSO) ylläpitää eurooppalaista alustaa. Näillä alustoilla saatavilla olevien tietojen järjestelmällinen analysointi ja yleinen tietoisuus niistä antaisi kuluttajille ja pienille markkinatoimijoille kuitenkin mahdollisuuden ymmärtää paremmin sääntöjenvastaisuuksia ja reagoida niihin. |
| --- | --- |

3.2

Useat jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön markkinoiden läpinäkyvyyttä edistäviä alustoja, ja siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto (ENTSO) ylläpitää eurooppalaista alustaa. Näillä alustoilla saatavilla olevien tietojen järjestelmällinen analysointi ja yleinen tietoisuus niistä antaisi kuluttajille ja pienille markkinatoimijoille kuitenkin mahdollisuuden ymmärtää paremmin sääntöjenvastaisuuksia ja reagoida niihin.

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksen perustavoitteeseen puuttua energiamarkkinoiden manipulointiin ja suojautua siltä. Tästä syystä ETSK pitää tärkeänä, että markkinoiden toimintaa seurataan tehokkaasti ja avoimella tavalla. Komitea on tyytyväinen siihen, että REMIT-asetuksen tarkistuksella täydennetään EU:n toimenpiteitä, joilla torjutaan erilaisia keinottelun muotoja EU:n markkinoilla. Tällaisia ovat esimerkiksi toimenpiteet, joilla estetään kaasuvarastojen täyttämättä jättämiseen liittyvä manipulointi. Komitea kannattaa ehdotusta laajentaa tukkutason energiatuotteiden määritelmää niin, että se kattaa myös sellaisten kauppaa koskevien toimeksiantojen tekemisen kolmansissa maissa, jotka voivat johtaa toimitukseen EU:ssa. |
| --- | --- |

3.3

ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksen perustavoitteeseen puuttua energiamarkkinoiden manipulointiin ja suojautua siltä. Tästä syystä ETSK pitää tärkeänä, että markkinoiden toimintaa seurataan tehokkaasti ja avoimella tavalla. Komitea on tyytyväinen siihen, että REMIT-asetuksen tarkistuksella täydennetään EU:n toimenpiteitä, joilla torjutaan erilaisia keinottelun muotoja EU:n markkinoilla. Tällaisia ovat esimerkiksi toimenpiteet, joilla estetään kaasuvarastojen täyttämättä jättämiseen liittyvä manipulointi. Komitea kannattaa ehdotusta laajentaa tukkutason energiatuotteiden määritelmää niin, että se kattaa myös sellaisten kauppaa koskevien toimeksiantojen tekemisen kolmansissa maissa, jotka voivat johtaa toimitukseen EU:ssa.

| 3.4 | ETSK korostaa, että toimia ja valppautta kaivataan kansallisella tasolla, ja kannustaa kansallisia viranomaisia tekemään mahdollisimman paljon yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten ja eurooppalaisten sääntelyviranomaisten kanssa. Vain silloin toiminta voi olla tehokasta. |
| --- | --- |

3.4

ETSK korostaa, että toimia ja valppautta kaivataan kansallisella tasolla, ja kannustaa kansallisia viranomaisia tekemään mahdollisimman paljon yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden vastaavien viranomaisten ja eurooppalaisten sääntelyviranomaisten kanssa. Vain silloin toiminta voi olla tehokasta.

| 3.5 | ETSK on myös painottanut, että kaikkia aloitteita tulee edeltää perusteellinen keskustelu ja vaikutustenarviointi (3). Komitea on tosin tietoinen siitä, että tällainen vaatimus olisi pidentänyt menettelyn kestoa, mutta korostaa paremman lainsäädännön tarvetta. ETSK pitääkin valitettavana, ettei sähkömarkkinoiden rakennetta koskevista ehdotuksista ole toteutettu kattavaa kuulemista ja vaikutustenarviointia. Komitea panee merkille komission yksiköiden valmisteluasiakirjan mutta huomauttaa, että sen tyyppisiin asiakirjoihin ei sovelleta samaa menettelyä kuin vaikutustenarviointeihin. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että uusien toimenpiteiden on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia ja että raportointi ei saisi aiheuttaa markkinatoimijoille liiallista taakkaa. |
| --- | --- |

3.5

ETSK on myös painottanut, että kaikkia aloitteita tulee edeltää perusteellinen keskustelu ja vaikutustenarviointi (3

4.   Erityistä

Erityistä

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti nesteytetyn maakaasun hinta-arviointien ja vertailuarvojen tuottamista ja julkaisemista koskevan järjestelmän kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.1

ETSK suhtautuu myönteisesti nesteytetyn maakaasun hinta-arviointien ja vertailuarvojen tuottamista ja julkaisemista koskevan järjestelmän kehittämiseen.

| 4.2 | ETSK korostaa kaupankäyntitietojen laadun ja kaupankäynnin läpinäkyvyyden parantamisen merkitystä, mutta pitää tärkeänä virtaviivaistaa tietoprosesseja ja -vaatimuksia hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Algoritmista kaupankäyntiä koskevien uusien vaatimusten osalta ehdotus voi osaltaan johtaa markkinatoimijoiden epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin eri puolilla EU:ta, koska siinä jätetään tiedonantovelvoitteita koskeva jaksoittaisuus päätettäväksi yksinomaan kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.2

ETSK korostaa kaupankäyntitietojen laadun ja kaupankäynnin läpinäkyvyyden parantamisen merkitystä, mutta pitää tärkeänä virtaviivaistaa tietoprosesseja ja -vaatimuksia hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Algoritmista kaupankäyntiä koskevien uusien vaatimusten osalta ehdotus voi osaltaan johtaa markkinatoimijoiden epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin eri puolilla EU:ta, koska siinä jätetään tiedonantovelvoitteita koskeva jaksoittaisuus päätettäväksi yksinomaan kansallisella tasolla.

| 4.3 | ETSK kannattaa yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä energia- ja rahoitusalan sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisten välillä. Niin ikään ETSK suhtautuu myönteisesti sisäpiiritiedon ja markkinoiden manipuloinnin määritelmien sovittamiseen yhteen rahoitusmarkkinasääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

4.3

ETSK kannattaa yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä energia- ja rahoitusalan sääntelyviranomaisten ja kilpailuviranomaisten välillä. Niin ikään ETSK suhtautuu myönteisesti sisäpiiritiedon ja markkinoiden manipuloinnin määritelmien sovittamiseen yhteen rahoitusmarkkinasääntöjen kanssa.

| 4.4 | ETSK korostaa myös kansallisten ja EU-tason viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä. Samalla on kuitenkin tärkeää varmistaa asianmukainen ja tehokas tehtävänjako kansallisten sääntelyviranomaisten ja Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) välillä. ACERin valvontavaltuuksien laajentaminen herättää huolta sen kyvystä hoitaa kaikki tehtävät, kun otetaan huomioon ACERin haasteet nykyisen laajan agendan hallinnoimisessa. Kansallisia viranomaisia on vahvistettava ja niitä varten on otettava käyttöön nykyistä selkeämmät säännöt. ACERin olisi keskityttävä rooliinsa koordinaattorina. |
| --- | --- |

4.4

ETSK korostaa myös kansallisten ja EU-tason viranomaisten välisen yhteistyön merkitystä. Samalla on kuitenkin tärkeää varmistaa asianmukainen ja tehokas tehtävänjako kansallisten sääntelyviranomaisten ja Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) välillä. ACERin valvontavaltuuksien laajentaminen herättää huolta sen kyvystä hoitaa kaikki tehtävät, kun otetaan huomioon ACERin haasteet nykyisen laajan agendan hallinnoimisessa. Kansallisia viranomaisia on vahvistettava ja niitä varten on otettava käyttöön nykyistä selkeämmät säännöt. ACERin olisi keskityttävä rooliinsa koordinaattorina.

| 4.5 | Valtuudet suorittaa tarkastuksia paikan päällä ja antaa päätöksiä REMIT-asetuksen rikkomisista olisi säilytettävä jatkossakin kansallisella tasolla, koska rikosoikeudellisen vastuun edellytysten määrittäminen kuuluu viime kädessä jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

4.5

Valtuudet suorittaa tarkastuksia paikan päällä ja antaa päätöksiä REMIT-asetuksen rikkomisista olisi säilytettävä jatkossakin kansallisella tasolla, koska rikosoikeudellisen vastuun edellytysten määrittäminen kuuluu viime kädessä jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.

| 4.6 | ETSK on samaa mieltä siitä, että seuraamusten on oltava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että oikeushenkilöille ja luonnollisille henkilöille ehdotettavat sakot ovat erittäin korkeita. |
| --- | --- |

4.6

ETSK on samaa mieltä siitä, että seuraamusten on oltava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia. Komitea toteaa tässä yhteydessä, että oikeushenkilöille ja luonnollisille henkilöille ehdotettavat sakot ovat erittäin korkeita.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1227/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/942, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston perustamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 22).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiamarkkinoihin kohdistuvat lyhyen aikavälin interventiot ja sähkömarkkinoiden markkinarakenteen parannukset pitkällä aikavälillä – toimintalinja” (COM(2022) 236 final) (EUVL C 75, 28.2.2023, s. 185).

3

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/142

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tieliikenteessä käytettävien liikkuvien työkoneiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta”

(COM(2023) 178 final – 2023/0090 (COD))

(2023/C 293/21)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 4.4.2023
  Euroopan parlamentti, 17.4.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14/06/2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 193/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 4.4.2023

Euroopan parlamentti, 17.4.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen täysistunnossa

14/06/2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

193/1/3

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/143

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ampumatarvikkeiden tuotantoa tukevan säädöksen säätämisestä”

(COM(2023) 237 final – 2023/0140 (COD))

(2023/C 293/22)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 10.5.2023
  Euroopan parlamentti, 8.5.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 14.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 193/2/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 10.5.2023

Euroopan parlamentti, 8.5.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen täysistunnossa

14.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

193/2/9

Koska Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon.

Bryssel 14. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 293/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 293/144

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta”

(COM(2023) 108 final – 2023/0056 (COD))

(2023/C 293/23)

| Yleisesittelijä: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Yleisesittelijä:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Lausuntopyyntö | neuvosto, 10.3.2023
  Euroopan parlamentti, 13.3.2023 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 15.6.2023 |
| Täysistunnon numero | 579 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 151/0/1 |

Lausuntopyyntö

neuvosto, 10.3.2023

Euroopan parlamentti, 13.3.2023

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen täysistunnossa

15.6.2023

Täysistunnon numero

579

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

151/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toistaa jälleen annettua asetusehdotusta koskevan kantansa, joka on esitetty lausunnossa 2018/05155 (1), lausunnossa 2020/02842 (2) ja lausunnossa 2022/01131 (3). Seuraavassa esitetään yksityiskohtaisesti niissä vahvistetut päätelmät ja suositukset. |
| --- | --- |

1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toistaa jälleen annettua asetusehdotusta koskevan kantansa, joka on esitetty lausunnossa 2018/05155 (1

2

3

| 1.2 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) hyväksymät säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa niiden yhtenäinen ja tehokas täytäntöönpano EU:ssa. |
| --- | --- |

1.2

ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) hyväksymät säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa niiden yhtenäinen ja tehokas täytäntöönpano EU:ssa.

| 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että esitettyyn ehdotukseen ei sisälly sujuvaa mekanismia NAFOn hyväksymien sääntöjen saattamiseksi osaksi unionin lainsäädäntöä eikä se ratkaise tarvetta saattaa ne vuosittain ajan tasalle. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo kuitenkin, että esitettyyn ehdotukseen ei sisälly sujuvaa mekanismia NAFOn hyväksymien sääntöjen saattamiseksi osaksi unionin lainsäädäntöä eikä se ratkaise tarvetta saattaa ne vuosittain ajan tasalle.

| 1.4 | Komitea kannattaa sujuvampaa ja yksinkertaisempaa mekanismia. Se ehdottaakin, että laaditaan asetus, joka käsittää vain yhden artiklan, jossa säädetään, että Euroopan unionin on sovellettava kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn hyväksymiä sääntöjä. |
| --- | --- |

1.4

Komitea kannattaa sujuvampaa ja yksinkertaisempaa mekanismia. Se ehdottaakin, että laaditaan asetus, joka käsittää vain yhden artiklan, jossa säädetään, että Euroopan unionin on sovellettava kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn hyväksymiä sääntöjä.

| 1.5 | ETSK painottaa vaaraa, joka liittyy delegoitujen säädösten järjestelmän käyttöönottoon, sillä siinä komissiolle myönnetään toimivalta antaa lainsäädäntöä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

1.5

ETSK painottaa vaaraa, joka liittyy delegoitujen säädösten järjestelmän käyttöönottoon, sillä siinä komissiolle myönnetään toimivalta antaa lainsäädäntöä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä.

2.   Säädösehdotuksen pääsisältö

Säädösehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Ehdotuksen päätarkoituksena on saattaa osaksi unionin lainsäädäntöä Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) vuosikokouksessaan syyskuussa 2022 hyväksymät säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotuksen päätarkoituksena on saattaa osaksi unionin lainsäädäntöä Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) vuosikokouksessaan syyskuussa 2022 hyväksymät säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet.

| 2.2 | Siihen sisältyy muutoksia, jotka koskevat tutkimussuunnitelmien toimittamiseen liittyviä lippujäsenvaltioiden uusia velvollisuuksia sekä tutkimukseen osallistuville aluksille asetettuja vaatimuksia, koevetojen sääntelyä silloin, kun alueelle saavutaan ensimmäisen kerran kalastusmatkalla, punasimppua koskevien kalastuskieltojen mukautuksia alueella 3M, holkerien aluksesta purkamisen, jälleenlaivauksen ja aluksella pitämisen kieltämistä ja LIS-alusten ristiintarkastusta muiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

2.2

Siihen sisältyy muutoksia, jotka koskevat tutkimussuunnitelmien toimittamiseen liittyviä lippujäsenvaltioiden uusia velvollisuuksia sekä tutkimukseen osallistuville aluksille asetettuja vaatimuksia, koevetojen sääntelyä silloin, kun alueelle saavutaan ensimmäisen kerran kalastusmatkalla, punasimppua koskevien kalastuskieltojen mukautuksia alueella 3M, holkerien aluksesta purkamisen, jälleenlaivauksen ja aluksella pitämisen kieltämistä ja LIS-alusten ristiintarkastusta muiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa.

| 2.3 | Ehdotuksessa siirretään komissiolle myös valta muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/833 (4) siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden velvollisuuksista, jotka liittyvät tutkimussuunnitelmien toimittamiseen, sekä tutkimukseen osallistuville aluksille asetetuista vaatimuksista, jos NAFO muuttaa tällaisia toimenpiteitä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotuksessa siirretään komissiolle myös valta muuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2019/833 (4

3.   Yleistä

Yleistä

| 3.1 | ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että NAFOn viime vuosikokouksessa hyväksytyt säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa niiden yhtenäinen soveltaminen EU:ssa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK:n mielestä on välttämätöntä, että NAFOn viime vuosikokouksessa hyväksytyt säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä, jotta voidaan varmistaa niiden yhtenäinen soveltaminen EU:ssa.

| 3.2 | Komitea katsoo kuitenkin, että tämä unionin lainsäädäntöön sisällyttämistä koskeva menettely ei edelleenkään ole sujuva, sillä toimenpiteisiin tehdään muutoksia joka vuosi ja EU:n byrokraattiset menettelyt ovat hyvin hitaat, minkä seurauksena NAFOn hyväksymien sääntöjen ja unionin lainsäädännön välillä on jatkuvasti eroja. |
| --- | --- |

3.2

Komitea katsoo kuitenkin, että tämä unionin lainsäädäntöön sisällyttämistä koskeva menettely ei edelleenkään ole sujuva, sillä toimenpiteisiin tehdään muutoksia joka vuosi ja EU:n byrokraattiset menettelyt ovat hyvin hitaat, minkä seurauksena NAFOn hyväksymien sääntöjen ja unionin lainsäädännön välillä on jatkuvasti eroja.

| 3.3 | ETSK toistaa, että on tarpeen ottaa käyttöön sujuvampi menettely, jollaista komitea ehdotti vuosina 2019, 2020 ja 2022 ja joka sai myös tukea jäsenvaltioiden viranomaisilta ja asianomaisilta elinkeinoaloilta. Tätä varten tarvittaisiin vain yksinkertainen asetus, joka käsittäisi yhden ainoan artiklan ja jossa todettaisiin Euroopan unionin sitoutuvan soveltamaan kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn kunakin vuonna hyväksymiä sääntöjä. Tähän yksinkertaiseen asetukseen lisätään lauseke, jossa säädetään, että jos NAFOn hyväksymä toimenpide on ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa, sitä ei sovelleta ennen kuin unionin lainsäätäjät ovat päässeet sopimukseen asiasta. |
| --- | --- |

3.3

ETSK toistaa, että on tarpeen ottaa käyttöön sujuvampi menettely, jollaista komitea ehdotti vuosina 2019, 2020 ja 2022 ja joka sai myös tukea jäsenvaltioiden viranomaisilta ja asianomaisilta elinkeinoaloilta. Tätä varten tarvittaisiin vain yksinkertainen asetus, joka käsittäisi yhden ainoan artiklan ja jossa todettaisiin Euroopan unionin sitoutuvan soveltamaan kalastusaluksiinsa sitovasti NAFOn kunakin vuonna hyväksymiä sääntöjä. Tähän yksinkertaiseen asetukseen lisätään lauseke, jossa säädetään, että jos NAFOn hyväksymä toimenpide on ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa, sitä ei sovelleta ennen kuin unionin lainsäätäjät ovat päässeet sopimukseen asiasta.

| 3.4 | Komitea varoittaa jälleen, että asetuksen viitoittamalla tiellä jatkaminen voi johtaa ristiriitaisiin sääntöihin tai ainakin oikeudelliseen epävarmuuteen hallinnossa ja yrityksissä, jotka eivät tiedä, onko niiden noudatettava aiempia, EU:ssa voimassa olevia sääntöjä vai uusia sääntöjä. Lisäksi se aiheuttaa vääristymiä toimenpiteiden soveltamisessa EU:n ulkopuolisten kalastusalusten osalta. |
| --- | --- |

3.4

Komitea varoittaa jälleen, että asetuksen viitoittamalla tiellä jatkaminen voi johtaa ristiriitaisiin sääntöihin tai ainakin oikeudelliseen epävarmuuteen hallinnossa ja yrityksissä, jotka eivät tiedä, onko niiden noudatettava aiempia, EU:ssa voimassa olevia sääntöjä vai uusia sääntöjä. Lisäksi se aiheuttaa vääristymiä toimenpiteiden soveltamisessa EU:n ulkopuolisten kalastusalusten osalta.

| 3.5 | ETSK katsoo, että ainoa seikka, joka tekee helpoksi delegoitujen säädösten järjestelmän käyttöönoton, on se, että komissio voi vahvistaa sääntöjä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

3.5

ETSK katsoo, että ainoa seikka, joka tekee helpoksi delegoitujen säädösten järjestelmän käyttöönoton, on se, että komissio voi vahvistaa sääntöjä tarvitsematta noudattaa tavanomaisia menettelyjä.

4.   Erityistä

Erityistä

| 4.1 | ETSK toteaa, että tutkimusaluksilla on tärkeä rooli meriympäristön tilan tarkkailussa ja arvioimisessa erityisesti kalastuksen näkökulmasta. Ekologisten yhteisöjen biologisen monimuotoisuuden ja ravintoverkkojen rakenteen tarkka kuvaaminen on olennaisen tärkeää suojelun kannalta. Paikallisessa monimuotoisuudessa voi tapahtua tilastollisesti merkittäviä, kalasaaliissa näkyviä kausiluonteisia muutoksia, jotka eivät välttämättä vastaa biologisen monimuotoisuuden ja toiminnallisen ravintotilanteen ominaispiirteissä havaittuja muutoksia (5). |
| --- | --- |

4.1

ETSK toteaa, että tutkimusaluksilla on tärkeä rooli meriympäristön tilan tarkkailussa ja arvioimisessa erityisesti kalastuksen näkökulmasta. Ekologisten yhteisöjen biologisen monimuotoisuuden ja ravintoverkkojen rakenteen tarkka kuvaaminen on olennaisen tärkeää suojelun kannalta. Paikallisessa monimuotoisuudessa voi tapahtua tilastollisesti merkittäviä, kalasaaliissa näkyviä kausiluonteisia muutoksia, jotka eivät välttämättä vastaa biologisen monimuotoisuuden ja toiminnallisen ravintotilanteen ominaispiirteissä havaittuja muutoksia (5

| 4.2 | Tiedeyhteisö on hiljattain alkanut seurata ja arvioida meriekosysteemin tilaa innovatiivisesti muun muassa analysoimalla ja mallintamalla ympäristön DNA:ta (eDNA). Tässä yhteydessä otetaan käyttöön tekniikoita ja käsitteitä, joilla voidaan tukea toimivaa kalastuksen hallinnointia ja kalavarojen hoitoa (6). ETSK toteaa, että eDNA on täydentävä tieto, joka tarjoaa hyödyllistä tietoa ravintoverkon ja meriekosysteemin tilasta. Koska osa tutkimusaluksista kerää eDNA:ta havainnointiretkiensä aikana, ETSK kehottaa ottamaan eDNA:n keräämisen ja tallentamisen huomioon arvokkaana tietona, joka sisällytetään kalasaaliiden yhteyteen. |
| --- | --- |

4.2

Tiedeyhteisö on hiljattain alkanut seurata ja arvioida meriekosysteemin tilaa innovatiivisesti muun muassa analysoimalla ja mallintamalla ympäristön DNA:ta (eDNA). Tässä yhteydessä otetaan käyttöön tekniikoita ja käsitteitä, joilla voidaan tukea toimivaa kalastuksen hallinnointia ja kalavarojen hoitoa (6

| 4.3 | Useimmat maat noudattavat 12. lokakuuta 2014 voimaan tulleen, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvän Nagoyan pöytäkirjan pilareita. Pöytäkirjan mukaan tutkimus- ja kehitystoimet on suoritettava mahdollisesti sovellettavien saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevien sääntöjen mukaisesti ja niiden oltava jäljitettävissä. Kaikki vaaditut saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevat menettelyt on tarvittaessa täytynyt suorittaa toimivaltaisten viranomaisten kanssa ennen sellaisen tutkimusohjelman toteuttamista, joka edellyttää geenivarojen käyttöä ja siirtoa, riippumatta siitä, mikä toimittajamaa on kyseessä. Useimmat maat ovat allekirjoittaneet Nagoyan pöytäkirjan, mutta muutamissa se odottaa vielä ratifiointia (7). |
| --- | --- |

4.3

Useimmat maat noudattavat 12. lokakuuta 2014 voimaan tulleen, biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvän Nagoyan pöytäkirjan pilareita. Pöytäkirjan mukaan tutkimus- ja kehitystoimet on suoritettava mahdollisesti sovellettavien saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevien sääntöjen mukaisesti ja niiden oltava jäljitettävissä. Kaikki vaaditut saatavuutta ja hyötyjen jakoa koskevat menettelyt on tarvittaessa täytynyt suorittaa toimivaltaisten viranomaisten kanssa ennen sellaisen tutkimusohjelman toteuttamista, joka edellyttää geenivarojen käyttöä ja siirtoa, riippumatta siitä, mikä toimittajamaa on kyseessä. Useimmat maat ovat allekirjoittaneet Nagoyan pöytäkirjan, mutta muutamissa se odottaa vielä ratifiointia (7

| 4.4 | Ehdotuksessa asetetaan tutkimusalusten käyttäjille velvollisuus toimittaa tiettyjä vaadittuja tietoja, mutta tämä ei välttämättä ole tarkoituksenmukaista, jos ulkoiset tekijät (esimerkiksi sääolot tai tarkat satelliittitiedot ravinnon jakautumisesta) pakottavat tai johtavat nopeisiin muutoksiin havainnointiretkillä. Osa vaatimuksista, kuten vaatimus pitää aluksella tarkkailija, jolla on riittävä asiantuntemus, tai alukselle asetettu vaatimus muuttaa sijaintiaan sivusaaliiden tapauksessa, saattaa myös heikentää prosessin tehokkuutta, kun tavoitteena on tukea terveiden ja tuottavien meriekosysteemien säilyttämistä ja hoitoa, erityisesti jos kerättyjä tietoja ei välitetä laajemmalle yhteisölle. |
| --- | --- |

4.4

Ehdotuksessa asetetaan tutkimusalusten käyttäjille velvollisuus toimittaa tiettyjä vaadittuja tietoja, mutta tämä ei välttämättä ole tarkoituksenmukaista, jos ulkoiset tekijät (esimerkiksi sääolot tai tarkat satelliittitiedot ravinnon jakautumisesta) pakottavat tai johtavat nopeisiin muutoksiin havainnointiretkillä. Osa vaatimuksista, kuten vaatimus pitää aluksella tarkkailija, jolla on riittävä asiantuntemus, tai alukselle asetettu vaatimus muuttaa sijaintiaan sivusaaliiden tapauksessa, saattaa myös heikentää prosessin tehokkuutta, kun tavoitteena on tukea terveiden ja tuottavien meriekosysteemien säilyttämistä ja hoitoa, erityisesti jos kerättyjä tietoja ei välitetä laajemmalle yhteisölle.

| 4.5 | Koska operatiivista prosessia on vaikea mukauttaa lainsäädännön vaatimuksiin ja päinvastoin, ETSK suhtautuu myönteisesti käytännönläheisempään toimintatapaan, joka perustuu avoimeen tiedonkulkuun. ETSK ehdottaakin tässä yhteydessä, että päteviksi tarkkailijoiksi nimettyjen asiantuntijoiden ansioluettelot julkaistaan jälkikäteen ja että laaditaan lyhyt raportti, jossa esitetään sijainnin muuttamista koskevat perustelut ja yksityiskohdat sivusaaliiden tapauksessa. Näiden tietojen julkistaminen voisi edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja parantaa asianomaisten sidosryhmien mainetta. |
| --- | --- |

4.5

Koska operatiivista prosessia on vaikea mukauttaa lainsäädännön vaatimuksiin ja päinvastoin, ETSK suhtautuu myönteisesti käytännönläheisempään toimintatapaan, joka perustuu avoimeen tiedonkulkuun. ETSK ehdottaakin tässä yhteydessä, että päteviksi tarkkailijoiksi nimettyjen asiantuntijoiden ansioluettelot julkaistaan jälkikäteen ja että laaditaan lyhyt raportti, jossa esitetään sijainnin muuttamista koskevat perustelut ja yksityiskohdat sivusaaliiden tapauksessa. Näiden tietojen julkistaminen voisi edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa ja parantaa asianomaisten sidosryhmien mainetta.

Bryssel 15. kesäkuuta 2023.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja valvontatoimenpiteiden toteuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2115/2005 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1386/2007 kumoamisesta” (COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)) (EUVL C 159, 10.5.2019, s. 60).

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta 20 päivänä toukokuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2019/833 muuttamisesta” (COM(2020) 215 final – 2020/95(COD)) (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 279).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2019/833 muuttamisesta” (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) (EUVL C 290, 29.7.2022, s. 149).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/833, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) sääntelyalueella sovellettavien säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisesta, asetuksen (EU) 2016/1627 muuttamisesta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2115/2005 ja (EY) N:o 1386/2007 kumoamisesta (EUVL L 141, 28.5.2019, s. 1).

4

(5)  Blackman et al., Communications Biology (2022) 5:259.

5

(6)  GILBEY ym., Marine Policy (2022), 124, 104331.

6

(7)  https://www.cbd.int/abs/nagoya-protocol/signatories/

7

---