# Euroopa Liidu C 287/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 287 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik16. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 287

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik16. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 287/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11172 – PLD / NBIM / VEGHEL) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 287/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11172 – PLD / NBIM / VEGHEL) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 287/02 | Euro vahetuskurss — 14. august 2023 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 287/02

Euro vahetuskurss — 14. august 2023

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 287/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11220 – MITSUI & CO / EUROPEAN ENERGY / KASSØ JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2023/C 287/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11132 – CONCENTRIX / WEBHELP) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 287/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 6 |
| 2023/C 287/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 12 |
| 2023/C 287/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 287/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11220 – MITSUI & CO / EUROPEAN ENERGY / KASSØ JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2023/C 287/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11132 – CONCENTRIX / WEBHELP) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 287/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

6

2023/C 287/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

12

2023/C 287/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11172 – PLD / NBIM / VEGHEL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 287/01)

8. august 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11172 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11172 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/2

---

Euro vahetuskurss (1)

14. august 2023

(2023/C 287/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0930 |
| JPY | Jaapani jeen | 158,68 |
| DKK | Taani kroon | 7,4515 |
| GBP | Inglise nael | 0,86215 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,8405 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9608 |
| ISK | Islandi kroon | 144,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,4340 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,038 |
| HUF | Ungari forint | 382,78 |
| PLN | Poola zlott | 4,4395 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9418 |
| TRY | Türgi liir | 29,5675 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6853 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4700 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5458 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8305 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4813 |
| KRW | Korea vonn | 1 459,40 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,7881 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9356 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 732,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0464 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,132 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,474 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3764 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6209 |
| INR | India ruupia | 90,8180 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0930

JPY

Jaapani jeen

158,68

DKK

Taani kroon

7,4515

GBP

Inglise nael

0,86215

SEK

Rootsi kroon

11,8405

CHF

Šveitsi frank

0,9608

ISK

Islandi kroon

144,70

NOK

Norra kroon

11,4340

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,038

HUF

Ungari forint

382,78

PLN

Poola zlott

4,4395

RON

Rumeenia leu

4,9418

TRY

Türgi liir

29,5675

AUD

Austraalia dollar

1,6853

CAD

Kanada dollar

1,4700

HKD

Hongkongi dollar

8,5458

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8305

SGD

Singapuri dollar

1,4813

KRW

Korea vonn

1 459,40

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,7881

CNY

Hiina jüaan

7,9356

IDR

Indoneesia ruupia

16 732,99

MYR

Malaisia ringit

5,0464

PHP

Filipiini peeso

62,132

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,474

BRL

Brasiilia reaal

5,3764

MXN

Mehhiko peeso

18,6209

INR

India ruupia

90,8180

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11220 – MITSUI & CO / EUROPEAN ENERGY / KASSØ JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 287/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Jaapan), börsil noteeritud äriühing, mille üle ei ole valitsevat mõju ühelgi aktsionäril, |
| --- | --- |

—

Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui“, Jaapan), börsil noteeritud äriühing, mille üle ei ole valitsevat mõju ühelgi aktsionäril,

| — | EE PV Holding ApS, ettevõtja European Energy A/S („European Energy“, Taani) sajaprotsendilises omanduses olev tütarettevõte, kusjuures äriühing European Energy üle on valitsev mõju Knud Erik Andersenil. |
| --- | --- |

—

EE PV Holding ApS, ettevõtja European Energy A/S („European Energy“, Taani) sajaprotsendilises omanduses olev tütarettevõte, kusjuures äriühing European Energy üle on valitsev mõju Knud Erik Andersenil.

| — | Kassø MidCo ApS („Kassø“ või „JV“, Taani). |
| --- | --- |

—

Kassø MidCo ApS („Kassø“ või „JV“, Taani).

Mitsui ja European Energy (edaspidi ühiselt „osalised“) omandavad Kassø üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Mitsui on kaubandus-, ärijuhtimis- ja projektiarendusettevõte. Mitsui tegutseb kõikjal maailmas eri sektorites, sealhulgas: i) raua- ja terasetooted, ii) maavarad ja metallivarud; iii) taristuprojektid; iv) liikuvus; v) põhikemikaalid; vi) funktsioonkemikaalid; vii) energeetika; viii) toiduvarud; ix) tarbijateenused ja x) IT ja kommunikatsioon / ettevõtete arendamine, |
| --- | --- |

—

Mitsui on kaubandus-, ärijuhtimis- ja projektiarendusettevõte. Mitsui tegutseb kõikjal maailmas eri sektorites, sealhulgas: i) raua- ja terasetooted, ii) maavarad ja metallivarud; iii) taristuprojektid; iv) liikuvus; v) põhikemikaalid; vi) funktsioonkemikaalid; vii) energeetika; viii) toiduvarud; ix) tarbijateenused ja x) IT ja kommunikatsioon / ettevõtete arendamine,

| — | European Energy osutab rohelise energia teenuseid: ta arendab ja käitab kõikjal maailmas taristuprojekte, mis hõlmavad tuuleparke, päikeseparke ja Power-to-X rajatisi. |
| --- | --- |

—

European Energy osutab rohelise energia teenuseid: ta arendab ja käitab kõikjal maailmas taristuprojekte, mis hõlmavad tuuleparke, päikeseparke ja Power-to-X rajatisi.

3.

Kassø äritegevus seisneb elektrienergia tootmises päikeseenergiajaamas ja e-metanooli tootmises Kassø lähedal asuvas Power-to-X rajatises.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11220 – MITSUI & CO / EUROPEAN ENERGY / KASSØ JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11132 – CONCENTRIX / WEBHELP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 287/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Concentrix Corporation („Concentrix“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Concentrix Corporation („Concentrix“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Webhelp S.A.S. („Webhelp“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Webhelp S.A.S. („Webhelp“, Prantsusmaa).

Concentrix omandab Webhelpi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Concentrix on üleilmne klienditeenindusettevõtja. Ta osutab tehnoloogiapõhiseid allhanketeenuseid, mis võimaldavad tema klientidel hallata oma lõpptarbija ja lõppkasutaja kogemust. Concentrix osutab IT-teenuseid, keskendudes äriprotsessi allhanketeenustele, eelkõige kliendikogemuse haldamise teenustele ning vähemal määral ka finants- ja raamatupidamisteenustele. Concentrix osutab ka muid kõrvalteenuseid, nagu IT-konsultatsiooniteenused, aga ka rakenduste juurutamine ja haldamine. |
| --- | --- |

—

Concentrix on üleilmne klienditeenindusettevõtja. Ta osutab tehnoloogiapõhiseid allhanketeenuseid, mis võimaldavad tema klientidel hallata oma lõpptarbija ja lõppkasutaja kogemust. Concentrix osutab IT-teenuseid, keskendudes äriprotsessi allhanketeenustele, eelkõige kliendikogemuse haldamise teenustele ning vähemal määral ka finants- ja raamatupidamisteenustele. Concentrix osutab ka muid kõrvalteenuseid, nagu IT-konsultatsiooniteenused, aga ka rakenduste juurutamine ja haldamine.

| — | Webhelp on üleilmne äriprotsessi allhanketeenuste osutaja. Oma mitmesuguste teenuste kaudu pakub ta oma klientidele igakülgseid tugiteenuseid, nagu tehniline tugi, klientide lojaalsusteenused, kliendikaebuste haldamine, mitmekanalilised klienditeabe kogud, digitaalsed reklaami- ja turundusteenused ning ärilahendused. Webhelp on praegu ettevõtja Groupe Bruxelles Lambert (edaspidi „GBL“, Belgia) kontrolli all. GBL on avaliku sektori investeerimisvaldusettevõtja. |
| --- | --- |

—

Webhelp on üleilmne äriprotsessi allhanketeenuste osutaja. Oma mitmesuguste teenuste kaudu pakub ta oma klientidele igakülgseid tugiteenuseid, nagu tehniline tugi, klientide lojaalsusteenused, kliendikaebuste haldamine, mitmekanalilised klienditeabe kogud, digitaalsed reklaami- ja turundusteenused ning ärilahendused. Webhelp on praegu ettevõtja Groupe Bruxelles Lambert (edaspidi „GBL“, Belgia) kontrolli all. GBL on avaliku sektori investeerimisvaldusettevõtja.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11132 – CONCENTRIX / WEBHELP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/6

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 287/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Maraş Tarhanası“

ELi nr: PGI-TR-02611 – 1.6.2020

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Maraş Tarhanası“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Türgi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Maraş Tarhanası“ on mustade seesamiseemnete, pipra, Kreeka pähklite ja mandlitega kääritatud toit, mis on küpsetatud nisuterade, jogurti, tüümiani ja soola kuivatatud segu. Nisu, jogurt, sool ja tüümian on tootes kohustuslikud ning mustad seesamiseemned, pipar, Kreeka pähklid ja mandlid valikulised koostisosad. Pärast kääritamist võib isiklike eelistuste järgi lisada musti seesamiseemneid, pipart, vürtse, Kreeka pähkleid ja mandleid. Need lisatakse enda maitse järgi. Tüümiani (kohustuslik) lisatakse umbes 0,1–0,3 %, musti seesamiseemneid (valikuline) 5–20 % ning pipart, vürtse, Kreeka pähkleid ja mandleid (valikuline) lisatakse 20–30 % 100 kg kohta. Toode on lame ja koosneb peentest viiludest. Samuti on see krõbe.

Toote „Maraş Tarhanası“ tootmine on hooajaline, kuna seda kuivatatakse päikese käes, kuid võib süüa kogu aasta jooksul. Toodet „Maraş Tarhanası“ võib süüa eraldi või mitmel eri viisil (suppi lisades, õlis praadides, küpsetades, leemes leotades).

Toote „Maraş Tarhanası“ kaks peamist koostisosa on jogurt ja purustatud nisuterad.

Toote „Maraş Tarhanası“ toiteväärtus tuleneb jogurtis ja purustatud nisuterades looduslikult sisalduvatest toitainetest. Toote „Maraş Tarhanası“ valmistamise ajal jogurtit ei kuumutata, seega säilivad selle looduslikud probiootilised kultuurid. Jogurti ja nisu looduslikud käärituspärmseened täiendavad toote „Maraş Tarhanası“ aromaatset maitset.

Selle funktsionaalsed omadused tulenevad purustatud nisuteradest pärinevatest looduslikest prebiootilistest lisaainetest.

Selles on taimsete ja loomsete valkude kombinatsioon, mille tulemusena sisaldab iga 100 grammi toodet „Maraş Tarhanası“ ligikaudu 370 kalorit.

Toodet „Maraş Tarhanası“ kuivatatakse päikese käes (ahjus, kui ilmastikutingimused ei ole sobivad) paberõhukeste viiludena.

Füüsikalised omadused:

| | toote „Maraş Tarhanası“ tootmisstandardi kohaselt on selle iga eraldiseisev viil 1–3 mm paksune. See on krõbe ja kuivatatud. Ainult supi jaoks toodetud viilud võivad olla soovi korral paksemad. |
| --- | --- |

toote „Maraş Tarhanası“ tootmisstandardi kohaselt on selle iga eraldiseisev viil 1–3 mm paksune. See on krõbe ja kuivatatud. Ainult supi jaoks toodetud viilud võivad olla soovi korral paksemad.

| | Paksus: 1–3 mm. |
| --- | --- |

Paksus: 1–3 mm.

| | Pikkus: pikkusvahemikku ei ole kindlaks määratud. Kuivatatud tarhanat murtakse ja peenestatakse. |
| --- | --- |

Pikkus: pikkusvahemikku ei ole kindlaks määratud. Kuivatatud tarhanat murtakse ja peenestatakse.

| | Kuju: murdmise tõttu on selle servad ebamäärase kujuga. |
| --- | --- |

Kuju: murdmise tõttu on selle servad ebamäärase kujuga.

| | Värvus: hele kuni tume kreemjas. |
| --- | --- |

Värvus: hele kuni tume kreemjas.

Organoleptilised omadused:

| | tootel „Maraş Tarhanası“ on tavapärasest hapukam maitse selles sisalduva jogurti käärimisprotsessi tõttu. Seda saab tootmisel kasutatavast temperatuurist lähtuvalt valmistada vähem või rohkem hapukana. |
| --- | --- |

tootel „Maraş Tarhanası“ on tavapärasest hapukam maitse selles sisalduva jogurti käärimisprotsessi tõttu. Seda saab tootmisel kasutatavast temperatuurist lähtuvalt valmistada vähem või rohkem hapukana.

| | Tootel „Maraş Tarhanası“ on meeldiv lõhn, mis tekib kuivatatud kääritatud jogurti ja tüümiani kombinatsioonina. |
| --- | --- |

Tootel „Maraş Tarhanası“ on meeldiv lõhn, mis tekib kuivatatud kääritatud jogurti ja tüümiani kombinatsioonina.

Keemilised omadused:

toote „Maraş Tarhanası“ 100 grammi koostis:

| Parameetrid | Maksimum | Miinimum |
| --- | --- | --- |
| Valgud | 16,77  % | 13,23  % |
| Rasvad | 4,99  % | 1,7  % |
| Niiskusesisaldus | 9,13  % | 6,24  % |
| Soolasisaldus | 3,00  % | 0,00  % |
| pH | 3,7 | 2,79 |
| Happesus | 40,85  % | 17,75  % |
| Piimhape | 7  % | 0,5  % |

Parameetrid

Maksimum

Miinimum

Valgud

16,77  %

13,23  %

Rasvad

4,99  %

1,7  %

Niiskusesisaldus

9,13  %

6,24  %

Soolasisaldus

3,00  %

0,00  %

pH

3,7

2,79

Happesus

40,85  %

17,75  %

Piimhape

7  %

0,5  %

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Maraş Tarhanası“ koostisosad:

| — | purustatud nisuterad (kohustuslik) |
| --- | --- |

—

purustatud nisuterad (kohustuslik)

| — | jogurt (kohustuslik) |
| --- | --- |

—

jogurt (kohustuslik)

Jogurt lisatakse küpsetatud nisuteradele suhtega vähemalt üks kahele.

| — | tüümian (kohustuslik) |
| --- | --- |

—

tüümian (kohustuslik)

| — | sool (kohustuslik) |
| --- | --- |

—

sool (kohustuslik)

Soola lisatakse 0–3 % koostisest.

Tüümiani lisatakse 0,1–0,3 % koostisest.

Mustad seesamiseemned (valikulised, 5–20 % koostisest).

Pipar, vürtsid, Kreeka pähklid, mandlid (valikulised, 20–30 % koostisest).

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsesside etapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistusel peab olema muu hulgas järgmine teave:

| — | päritolunimetus „Maraş Tarhanası“, |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Maraş Tarhanası“,

| — | kaubanimi ja aadress, lühinimi ja aadress või tootja registreeritud kaubamärk, |
| --- | --- |

—

kaubanimi ja aadress, lühinimi ja aadress või tootja registreeritud kaubamärk,

| — | Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo,

| — | toote koostisosad, koostisosade suhtarv võrreldes toote netokogusega, parim enne kuupäev, teave säilitamise ja tarbimise kohta, seerianumber või partii number, tooteloa väljastamise kuupäev, |
| --- | --- |

—

toote koostisosad, koostisosade suhtarv võrreldes toote netokogusega, parim enne kuupäev, teave säilitamise ja tarbimise kohta, seerianumber või partii number, tooteloa väljastamise kuupäev,

| — | kuivatamismeetod. |
| --- | --- |

—

kuivatamismeetod.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond on kogu Kahramanmaraşi provints.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote eripära

Toote „Maraş Tarhanası“ tootmine eeldab konkreetsest geograafilisest piirkonnast tulenevaid tingimusi ja pika aja jooksul omandatud erioskusi. Seetõttu toimuvad kõnealuses provintsis eriomast mainet omava toote „Maraş Tarhanası“ tootmise kõik etapid kindlaks määratud geograafilistes piirides.

Põhjuslik seos põhineb toote omadustel, mis tulenevad selle geograafilisest päritolust ja mainest ning looduslikest ja inimteguritest.

Tootel „Maraş Tarhanası“ on selle päritolust tulenevad eriomadused. Erinevalt muudest tarhanadest on tootel „Maraş Tarhanası“ piirkonnale eriomane tootmisviis, kuna selle valmistamisel kasutatakse pärast purustatud nisuterade küpsetamist ja vahetult enne kuivatamisprotsessi jogurtit. Selle tootmismeetodi tulemuseks on hapu maitse ja pikk säilivusaeg. Tootele on iseloomulikud kääritamise ja probiootilised eriomadused ning võimalus seda eraldiseisvalt tarbida. Kõige olulisem omadus, mis eristab toodet „Maraş Tarhanası“ teistest tarhanadest, seisneb selles, et jogurtit ei kuumutata ja seda tarbitakse eraldi. Tekib purustatud nisuterade prebiootiliste omaduste ja jogurti probiootiliste omaduste koosmõju. Kääritamine annab tootele ainuomase lõhna, maitse ja aroomi.

Toode „Maraş Tarhanası“ asetatakse mattidele (çiğ) ja seda kuivatatakse päikese käes (ahjudes, kui ilmastikutingimused ei ole sobilikud).

Kuigi see ei ole eelistatud tootmisviis, võidakse toodet päikesepaisteta ja väga pilvistel päevadel kuivatada ahjudes. See on olnud vajalik, kui ilmastik päikesepaistelistel päevadel järsult muutub, eelkõige võttes arvesse kliimamuutusi. Vastasel juhul tuleks mattidele laotatud toode minema visata. Toote kuivatusmeetod peab olema pakendi etiketil märgitud. Tegemist on kuivatusmeetodiga, mille puhul toode liigub õhuringlus- ja tunnelisüsteemiga konveierilindil. Maksimaalne kuivatustemperatuur on 60 °C. Kui temperatuur on üle 70 °C, siis surevad kõik jogurtibakterid ja tootel ei ole enam prebiootilisi omadusi. Ainus erinevus päikese käes ja sobivatel tingimustel konveierilindil kuivatatud tarhana vahel on D-vitamiini sisaldus. Üksnes päikese käes kuivatatud „Maraş Tarhanası“ sisaldab D-vitamiini. Üldjuhul ei eelistata tarhanat, mis ei ole päikese käes kuivanud, ja seega tuleb kuivatusmeetod märkida pakendi etiketil.

Toode „Maraş Tarhanası“ sisaldab suurel määral piimhappebaktereid ja seega on sellel mõõdukas kuni tugev hapu maitse.

Tootel „Maraş Tarhanası“ on samuti õhukestest viiludest koosnev eriomane kuju.

Toodet „Maraş Tarhanası“ valmistatakse Kahramanmaraşile eriomase meetodi abil. Selle keemilised omadused, tootmine ja tarbimise viis eristavad seda teiste piirkondade tarhanadest.

Toode „Maraş Tarhanası“ erineb kõigist teistest Türgi tarhanadest oma maitse ja kuju ning valmistamis- ja kogumisviisi poolest.

Teised Türgi tarhanad peale „Maraş Tarhanası“ on pulbri kujul ja selline pulbriline tarhana valmistatakse üldjuhul jahust ja jogurtist ning seda kasutatakse ainult tarhana supi valmistamiseks; seda ei saa eraldi süüa, nagu on „Maraş Tarhanası“ puhul võimalik.

Looduslikud tegurid

Kahramanmaraşis juulis ja augustis pidevalt puhuv briis on tarhana tootmisel selle kuivatamisprotsessis määrava tähtsusega, lisades tootele ainulaadse omaduse. Tarhana valmistamiseks on vaja sobilikke ilmastikutingimusi. Kuna vihmata ja kuiv õhk on samuti oluline, on tähtis, et tootmise ajal puhuks kuivatav tuul.

Tuule suund ja tugevus on autentse „Maraş Tarhanası“ tootmise oluline eeldus.

Türgis on Kahramanmaraşi provintsis keskmisest rohkem päikesepaistet, mis on tarhana tootmise teine oluline tegur.

| — | Pidev briis suvekuudel kuni sügise alguseni |
| --- | --- |

—

Pidev briis suvekuudel kuni sügise alguseni

| — | Vihmata ja kuiv õhk, mis aitab tuulel toimida loodusliku kuivatajana
  Igakuine keskmine õhuniiskus (2020):






  Kahramanmaraş: | juulis 46,61 %, augustis 41,56 % (Kahramanmaraşi provintsi meteoroloogiadirektoraat) |
| --- | --- | --- |
| Türgi: | juulis 51,7 %, augustis 47,7 % |

—

Vihmata ja kuiv õhk, mis aitab tuulel toimida loodusliku kuivatajana

Igakuine keskmine õhuniiskus (2020):

Kahramanmaraş:

juulis 46,61 %, augustis 41,56 % (Kahramanmaraşi provintsi meteoroloogiadirektoraat)

Türgi:

juulis 51,7 %, augustis 47,7 %

| — | Tuule suund ja tugevus
  Igakuine keskmine tuulekiirus (2020):






  Kahramanmaraş: | juuli 5,7 (m/s), august 6,28 (m/s) |
| --- | --- | --- |
| Türgi: | juuli 1,8 (m/s), august 2,1 (m/s) |

—

Tuule suund ja tugevus

Igakuine keskmine tuulekiirus (2020):

Kahramanmaraş:

juuli 5,7 (m/s), august 6,28 (m/s)

Türgi:

juuli 1,8 (m/s), august 2,1 (m/s)

| — | Suur päikesevalguse hulk
  Igakuine keskmine päikesevalguse intensiivsus (2020):






  Kahramanmaraş: | juuli 668,3 (cal/cm2), august 632,7 (cal/cm2) |
| --- | --- | --- |
| Türgi: | juuli 535,7 (cal/cm2), august 483,2 (cal/cm2) |

—

Suur päikesevalguse hulk

Igakuine keskmine päikesevalguse intensiivsus (2020):

Kahramanmaraş:

juuli 668,3 (cal/cm2), august 632,7 (cal/cm2)

Türgi:

juuli 535,7 (cal/cm2), august 483,2 (cal/cm2)

| — | Kõrge temperatuur
  Igakuine keskmine temperatuur (2020):






  Kahramanmaraş: | juuli 30,25 °C, august 29,25 °C |
| --- | --- | --- |
| Türgi: | juuli 25,6 °C, august 24,8 °C |

—

Kõrge temperatuur

Igakuine keskmine temperatuur (2020):

Kahramanmaraş:

juuli 30,25 °C, august 29,25 °C

Türgi:

juuli 25,6 °C, august 24,8 °C

Inimtegurid

Kogu Türgis seostatakse toodet „Maraş Tarhanası“ Kahramanmaraşi provintsiga. See on Kahramanmaraşile eriomane toode, seal on tootel oluline koht traditsiooniliste toitude seas.

„Maraş Tarhanasıst“, mida valmistakse Kahramanmaraşile eriomase meetodi abil, on saanud Kahramanmaraşi inimeste jaoks asendamatu toiduaine. Kahramanmaraşis on tarhana linnaelu kultuuri oluline ja eriomane osa. Toote „Maraş Tarhanası“ väärtus ei ole ainult ajalooline, aga see on jätkuvalt piirkonna rahvakultuuri osa.

Pärast esmakordset küpsetamist ja segu jahtumise järel lisatakse jogurt ja toode jäetakse käärima. Selle tootmisetapi ajal tekivad piimhappebakterid. Seejärel asetatakse toode „Maraş Tarhanası“ mattidele (çiğ), et lasta sellel päikese käes kuivada. On vaja pikaajalisi kogemusi, et laotada segu õigesti mattidele, kuna segu konsistents ja kihi paksus peavad olema sobivad. Kõik need kogemused antakse edasi ühelt põlvkonnalt teisele.

Kõigis Türgi piirkondades kasutatakse jahvatatud nisu ja jahu kohalikes toodetes, mida nimetataks tarhanaks. Toode „Maras Tarhanası“ on eriline selle koostisosade, tootmisprotsessi ja söömisviiside poolest. Eriomane nisu liik, tarhana kuju (õhukesed viilud) ja looduslik kuivatamisprotsess on kõik autentse toote „MaraşTarhanası“ iseloomulikud omadused.

Tüümiani ja mustade seesamiseemnete (valikuline) lisamine annab sellele aromaatse ürtide maitse, mis eristab seda veelgi teistest tarhanadest.

Toote „Maraş Tarhanası“ valmistamisprotsess on samuti tootespetsiifiline. Muudes piirkondades tarhana tootmisel piimhappebakterid (jogurtis sisalduvad probiootilised mikroorganismid) hävinevad küpsetamise ajal ja toode kaotab kõik neist tulenevad kasulikud omadused. „Maraş Tarhanası“ valmistamisel ei lisata jogurtit küpsetamise ajal, vaid pärast küpsetatud purustatud nisuterade jahutamist. Kui jogurtit kasutatakse, siis lisatakse segule samal ajal ka tüümian, mustad seesamiseemned, pipar, vürtsid, Kreeka pähklid ja mandlid (valikuline), millel lastakse seejärel riidega vooderdatud korvides ligikaudu 10–12 tundi käärida, enne kui toode laotatakse mattidele kuivama.

See on levinud traditsiooniline toit, mille valmistamiseks on vaja palju oskuslikke inimesi. Ettevalmistusetapis nõuab purustatud nisuterade keedetud veega segamise protsess, mille kohta kasutatakse nimetust „kürekleme“, samuti palju erioskusi, kuna segu ei tohi kõrbeda. Kürekleme valmistamiseks on eraldi meetod. Selleks kasutatakse vahendit tarhana küreği – puidust nikerdatud 120–150 cm pikkust köögiriista.

Tarhana küreği’t tuleks hoida ja liigutada viisil, et labidas saaks käes vabalt pöörelda, mille tulemusena ei lähe segu segava inimese käsi paiste. Segamise eesmärk on, et segu katla põhjas ei kõrbeks, ja labidat tuleks aeg-ajalt niisutada ning seejärel küreklemet jätkata. Küpsetatud tarhana kuivatamiseks on vaja seda oskuslikult ja kogenult laotada. Kürekleme-protsess on tänapäevase tehasepõhise tootmise puhul mehhaniseeritud. Tehases tootmisel kasutatakse segamiseks kroomkatlaid, aga toote teatava kvaliteedi tagamiseks tuleb silmas pidada mõningaid olulisi asjaolusid. Segu valmistatakse meistri järelevalve all, et vältida liigset niiskust, panni külge kinni jäämist ja kõrbemist. Õige konsistentsi saavutamiseks on meistri järelevalve hädavajalik. Seetõttu ei ole võimalik määrata kindlaks täpset küpsetamis- ja segamisaega. Olenevalt kasutatud jogurti ja purustatud nisuterade liigist on võimalik, et iga segu saavutab vajaliku konsistentsi erineval ajal. Ainult automaatset segamisprotsessi kasutades ei ole tootmine võimalik.

Kui segu on kuivanud, kogutakse toode „Maraş Tarhanası“ laastukujuliste suurte ja väikeste viiludena.

Toode omandab kääritatud omadused tänu purustatud nisuteradest pärit käärivatele pärmseentele ja jogurtist pärit piimhappebakteritele, mis käärivad samal ajal. See on toote „Maraş Tarhanası“ kõige olulisem omadus, mis eristab seda teistest tarhana liikidest. Toote „Maraş Tarhanası“ tootmisprotsessi kasutatakse ainult kõnealuse toote puhul ja see on sellele eriomane.

Kogu protsess tagab tootele hapu maitse. Lisaks sellele võimaldab käärimisprotsess tootel pikemat aega säilida ja seda saab süüa kogu aasta jooksul. Toodet „Maraş Tarhanası“ saab säilitada kuivas ja jahedas kohas aasta aega. Tarhanat saab valmistada juuni algusest kuni oktoobri lõpuni.

Maine

Seos toote „Maraş Tarhanası“ ja selle geograafilise piirkonna vahel põhineb toote mainel, millele on kaasa aidanud geograafilise piirkonna eripära, looduslikud tingimused ja kohalikud inimesed.

Kuulduste kohaselt lasi Yavuzi sultan Selim kunagise piirkonna Dulkadiroğlu Beyliki inimestel valmistada toodet „Maraş Tarhanası“ oma armee jaoks, kui ta ületas Siinai kõrbe Ridaniye sõjalise kampaania ajal teel Egiptusesse. Väidetavalt sai Yavuzi sultan Selim „Maraş Tarhanası“ kohta teada oma emalt Ayşe Hatunilt (Gülbahari sultan), kes oli pärit Kahramanmaraşist ja eelistas tarhanat, kuna see on kerge, suure toiteväärtusega, hoiab kõhu täis ja säilib hästi nii soojas kui ka külmas. Seda pärimust on mainitud kõigis kohalikes ja riiklikes allikates ning seda teavad kõik Maraşi elanikud (Simsekli, N., Dogan, I., 2015. Traditional and Maraş Tarhana as a Functional Product (Traditsiooniline tarhana ja Maraş Tarhana funktsionaalse tootena). Iğdıri ülikooli loodus- ja rakendusteaduste ajakiri. 5(4): 33–40).

Ameerika ametnik Stanley Kerr tegi foto, millel on näha tarhana laotamine Kahramanmaraşis 1919. aastal. Toodet „Maraş Tarhanası“ jagatakse koolitaja järelevalve all Ameerika orbudekodus talveks.

Väljaande Divan-ı Lügat-it Türk kohaselt tähendab „tar“ suvest talveni säilitatud jogurtit; pärsia keeles kasutatakse sõnu „terhuvane“ ja „terhime“ (Dayısoylu, İnanç, Duman, Gezginç ja Özsisli, 2003).

Teavet selle kohta, kuidas toodet „Maraş Tarhanası“ Kahramanmaraşis valmistatakse, saab dokumentaalfilmist „Maraş Tarhanası Nasıl Üretiliyor?- Ev Yapımı -TRT Avaz“, mille tootis Türgi raadio ja televisiooni korporatsiooni (TRT) İzmiri televisioon 2012. aasta suvel provintsi kultuuri ja turismi direktoraadi koordineerimise all.

Kristberg Kristbergssoni ja Jorge Oliveira raamatus „Traditional Foods, General and Consumer Aspects“ (Traditsioonilised toidud, üldised ja tarbijaaspektid, Springer; esimene väljaanne, 10. märts 2016), milles kirjeldatakse maailma traditsiooniliste toitude retsepte, on esitatud teave Kahramanmaraşi toote „Maraş Tarhanası“ kohta leheküljel 94.

Toodet „Maraş Tarhanası“ on käsitletud mitmes teadusartiklis, ajakirjas, diplomitöös ja sümpoosiumi ettekandes, kirjeldades selle väärtust, tootmisprotsessi ning etnilisi ja kultuurilisi aspekte.

Ajakirjas Journal of Social and Humanities Sciences avaldatud teadusartiklis „Maraş Tarhanası ve Gelişim Süreci“ (Kaya, M. ja Seçim, Y., 2020) märgiti, et tarhana on kogu Türgis tuntud toit, aga „Maraş Tarhanası“ on toit, mis erineb teistest mitme meetodi ja koostisosa poolest ning on piirkonnale eriomane ja mida tarbib laiem avalikkus. Sellest lähtuvalt on „Maraş Tarhanası“ kohaliku tootena silmapaistev. Selle omaduse tõttu sai toode 2010. aasta juulis oma geograafilise tähise, mis on toitlustusmaailma jaoks väga oluline.

Ajakirjas Food Bioscience, mille eesmärk on käsitleda hiljutisi arenguid bioloogiliste toidu-uuringute valdkonnas, keskendutakse kogu maailma fundamentaal- ja rakendusuuringutele, pöörates erilist tähelepanu toidu bioloogiliste uuringute etnilistele ja kultuurilistele aspektidele, on avaldatud uuring, mille käigus jälgiti toote „Maraş Tarhanası“ käärimisprotsessi vältel hapete tekkimist. Uuring käsitleb erinevate jogurtikultuuride kasutamist ja nende mõju tootele „Maraş Tarhanası“ (Dağ, Ü. ja İnanç, A. L., 2019). Farklı Endüstriyel Yoğurt Kültürleri Kullanarak Maraş Tarhana Hamurunun Fermantasyonunda Asit Gelişiminin İzlenmesi ve Tarhanaya Etkileri. Kahramanmaraş Sütçü İmam Üniversitesi Mühendislik Bilimleri Dergisi, 22 (1), 1–9. DOI: 10.17780/ksujes.436311.

Põhjuslik seos

Tänu geograafilise piirkonna looduslikele teguritele (pikk kuiv suvi ja pidevalt puhuv tuul) ning inimteguritele, mis seisnevad pikaajalise traditsiooni ja konkreetsete oskuste väljatöötamises konkreetsete koostisosade (jogurt) ja meetodi abil (jogurt lisatakse pärast segu küpsetamist). Tootel „Maraş Tarhanası“ on eriomadused, mis tulenevad selle päritolukohast – Kahramanmaraşi provintsist.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

—

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2023/C 287/06)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Huîtres Marennes Oléron“

ELi nr: PGI-FR-0591-AM02 — 26.4.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Groupement Qualité „Huîtres Marennes Oléron“ |
| --- |
| 13, rue Sergent Lecêtre |
| ZAC Les Grossines CS 60 002, 17320 Marennes |
| FRANCE |

Groupement Qualité „Huîtres Marennes Oléron“

13, rue Sergent Lecêtre

ZAC Les Grossines CS 60 002, 17320 Marennes

FRANCE

Tel +33 0546850669

Faks +33 0546853652

E-post: info@huitresmarennesoleron.com

Koosseis ja õigustatud huvi: tegemist on ühinguga, mille liikmed on ettevõtjad, kes osalevad spetsifikaadis sätestatud tootmis- või pakendamistegevuses.

Seega on ühing pädev taotlema tootespetsifikaadi muutmist.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: välja on jäetud ühingu tutvustus ja põhjendused, lisatud on liikmesriigi pädeva asutuse ja kontrolliasutuste kontaktandmed ning riigisisesed nõuded. |
| --- | --- |

☒

Muu: välja on jäetud ühingu tutvustus ja põhjendused, lisatud on liikmesriigi pädeva asutuse ja kontrolliasutuste kontaktandmed ning riigisisesed nõuded.

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline ja mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähise (KGT) tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline ja mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud

5.   Muudatus(ed)

5.1.   Olulisi elemente mõjutavad muudatused

—   Punkt „Toote kirjeldus“

Lisatud on turustamisperiood, mis kestab 1. septembrist kuni 31. maini.

Registreeritud spetsifikaadis ei ole ühtegi sätet kaitstud geograafilise tähisega austrite turuleviimise kohta. Seetõttu on lisatud turustamiskuupäevad.

Muudatus on kooskõlas kutsepraktikaga: suvel on austrite kasvatamine tiigis väga keeruline, sest kõrge veetemperatuuri tõttu on suremusrisk suur. Sellel perioodil ei turustata austreid nimetusega „Pousse en claires“, st tiigis kasvatatud austreid.

Koonddokumenti (punkti 3.2) muudetakse seoses sellega vastavalt.

—   Punkt „Tootmismeetod“

Alapunkt „Austrite kasvatamine tiigis“

Tiigis kasvatamise tingimusi on muudetud.

Lisatud on nõuded kestuse (21 päeva) ja austrite asustustiheduse (2 kg/m2) kohta ning need parameetrid ei sõltu enam talve- ja suveperioodist. Uue tootespetsifikaadiga kehtestatud kasvatamisnõuded kehtivad ühetaoliselt kõikide aastaaegade kestel. Selle muudatuse eesmärk on võimaldada ettevõtjatel kehtestada tiigis kasvatamise nõuded, mis ei sõltu suve- ega talveperioodist, ning kohaneda seega kliimamuutustega kasutades tiike soojadel sügistel lühemat aega ja väiksema asustustihedustega, et vältida suremust.

Samuti on lisatud, et kui mitu partiid pannakse samasse tiiki kasvama eri kuupäevadel, sõltub iga partii kohustuslik tiigis kasvatamise kestus tiiki paigutatud austrite muutuvast asustustihedusest. Tiigis kasvatamise kestust arvutatakse iga partii puhul alates selle vette panemise kuupäevast.

Selleks et hinnata minimaalse kasvatamisaja lühendamise mõju toote kvaliteedile, on tehtud organoleptilisi analüüse. Tulemused näitasid, et tootespetsifikaadis esitatud asustustiheduste korral puudub mõju toote omadustele.

Lisatud on ka nõue, et tiiki paigutatud kottides ei tohi austrite asustustihedus olla suurem kui 45 kg/m2.

Sellega täiendatakse juba kehtivaid nõudeid, mille kohaselt tähendab kestus minimaalset kestust ja asustustihedus maksimaalset keskmist asustustihedust. Tiigis kasvatamise ajaks pannakse austrid kottidesse. Neid kotte ei asetata üksteise peale, kuid selleks, et säiliks kottide kuju, on oluline kehtestada austrite maksimaalne kogus kotis.

Rohelise värvuse omandamise tingimusi on täiendatud ja need erinevad olenevalt sellest, kas see toimub tiigis kasvatamise ajal või hilisemas etapis.

Ükski neist muudatustest ei mõjuta toote eripäraseid omadusi ega tiigis kasvatamise ja austrite „Huîtres Marennes Oléron“ vahelist põhjuslikku seost.

Tiigis kasvatamisega seoses on lisatud, et korjamine toimub käsitsi. Tegemist on kutseala tavade kodifitseerimisega.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Alapunkt „Kalibreerimine, ladustamine ja viimistlemine“

Võttes arvesse, et enam ei tehta vahet talvisel ja suvisel tiigis kasvatamise perioodil, on läbi vaadatud ladustamise (kestus ja tihedus) ja viimistlemise tingimused, mis olid samuti kindlaks määratud sõltuvalt nendest perioodidest. Neid tingimusi on täiendatud ja tiigis kasvatatud austrite jaoks on kehtestatud konkreetsed sihtväärtused.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.2.   Muudatused, mis ei mõjuta olulisi elemente

—   Punkt „Toote kirjeldus“

See osa on ümber korraldatud, et kirjeldada austrite „Huîtres Marennes Oléron“ omadusi ja seejärel KGTga hõlmatud austrite eri kaubanduslike nimetuste omadusi. Organoleptiliste kirjelduste sõnastust on mõnes kohas muudetud, et kasutada organoleptilise kontrolli tagamiseks vajalikku sõnavara. Näiteks nimetuse „fine de claires“ puhul on kasutatud sõnu „mage“ ja „vähesoolane“ sõnade „tasakaalustatud vee-, soola- ja joodisisaldusega“ asemel; nimetuse „spéciale de claire“ puhul on märgitud, et tekstuur on „tihkem“ mitte „intensiivsem“.

Toote omadusi ei ole siiski muudetud.

Mõned lõigud on välja jäetud, sest need ei sisalda toote kirjeldust täiendavat ega selleks vajalikku teavet. Fotomaterjal on välja jäetud, et lihtsustada spetsifikaadi digitaalset versiooni.

Koonddokumenti (punkti 3.2) muudetakse seoses sellega vastavalt.

—   Punkt „Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast“

Lisatakse kaks tekstiosa, üks deklareerimiskohustuste ja teine registrite pidamise kohta. Need täiendused lihtsustavad kontrollitoiminguid.

Ettevõtjad peavad esitama ühingule järgmised deklaratsioonid.

| — | Identifitseerimisdeklaratsioon, mille eesmärk on anda ettevõtjatele luba asjaomase tegevuse alustamiseks. |
| --- | --- |

—

Identifitseerimisdeklaratsioon, mille eesmärk on anda ettevõtjatele luba asjaomase tegevuse alustamiseks.

| — | Tiikide kasutamise eeldeklaratsioon. |
| --- | --- |

—

Tiikide kasutamise eeldeklaratsioon.

Selle deklaratsiooni eesmärk on tagada parem järelevalve tiikide kasutamise üle ja kontrollida asjaomast toodangut. See deklaratsioon hõlmab austrite tiigis kasvatamist ja nende ladustamist

—   Müügideklaratsioon.

Selle deklaratsiooni eesmärk on teha kindlaks KGT all müüdavad kogused ja iga kaubandusliku nimetuse all müüdavate austrite keskmine hind, et hinnata KGT käivet. Ühing kogub need andmed kokku ja esitab igal aastal oma aastaaruandes, andes üldise ülevaate KGTga seotud sektori majandusolukorrast.

Registripidamise osas on täiendatud saateregistri sisu, et saaks teha järelevalvet enne väljasaatmist toimuva ladustamise ja viimistlemise tingimuste üle.

On lisatud, et registrid ning kõik registreerimis- ja järelevalvedokumendid on kontrollitöötajatele kättesaadavad.

Välja on jäetud nii jälgitavuse üldeesmärgid kui ka sätted tervisemärgi kohta, mis on osa regulatiivsetest nõuetest.

Säilitatud on üles- ja allapoole jälgitavuse tabelid ning asjaomased skeemid. Müügikohtadega seotud sätted on siiski välja jäetud, sest need ei ole seotud jälgitavusega, vaid kujutavad endast pigem osaliselt soovitusi ja osaliselt õigusaktidega kehtestatud turuleviimist käsitlevaid nõudeid, mis ei mõjuta kuidagi toote olemuslikke omadusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

—   Punkt „Tootmismeetod“

—   Alapunkt „Selekteerimine enne tiiki paigutamist“

Registreeritud tootespetsifikaadis on ette nähtud, et tiiki tohib paigutada ainult neid austreid, mis on kasvatatud Prantsusmaa rannikul (Hispaania piirist kuni Belgia piirini). Selles ei ole midagi muudetud.

Registreeritud spetsifikaadis on austrite päritolu nõuet põhjendatud ajaloo ja traditsioonidega ning tootespetsifikaadi kavandis on neid asjaolusid täiendatud, märkides, et „Prantsusmaa rannikul (Hispaania piirist kuni Belgia piirini) kujunesid 1970. aastatel eelkõige Marennes Oléroni vesistu kutseliste austritootjate algatusel välja kasvatusalad ning need tootjad korraldasid oma tootmist nii, et austreid kasvatatakse tiikides. Mõned tootjad otsustasid seejärel kasvatada või varuda teistel aladel kasvatatud austreid, millel on suurem kasvupotentsiaal ja mis kasvavad kiiremini. Prantsusmaa rannikul (Hispaania piirist kuni Belgia piirini) kasvatatud kaubanduslike austrite varumine võimaldas sektoril areneda ja tunnustada tiigis kasvatatud austrite („Pousse en Claires“) omadusi.

Kasvatamisetapi (Prantsusmaal Atlandi ookeani rannikul kasvatatavad austrid) määratlus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 1379/2013 (artikli 38 lõike 1 punkt c).

Täpsustatud on austrite selekteerimise kriteeriume enne nende tiiki paigutamist: lause „austrid valitakse tavaliselt välja täiskasvanuetapis kolmandal aastal“ asendatakse lausega „Austrid valitakse välja kaubandusliku austri etapis, kui ühiku kaal on vähemalt 30 g“. See on pigem ümbersõnastamine kui muudatus, sest kaalukriteerium on sätestatud ka registreeritud spetsifikaadis.

Koonddokumenti (punkti 3.4) muudetakse seoses sellega vastavalt.

Välja on jäetud teave, mis on seotud karbi kvaliteedi ja austrite organoleptiliste omadustega enne tiiki paigutamist sest see teave kuulub rohkem heade kutsetavade kui kohustuste hulka.

—   Punkt „Seos piirkonnaga“

Kehtivas tootespetsifikaadis on toote seost geograafilise päritolupiirkonnaga kirjeldatud mitmes alapunktis. Need alapunktid on ümber korraldatud ja koondatud tootespetsifikaadi punkti „Üksikasjad, mis tõendavad seost geograafilise piirkonnaga“.

See punkt on jaotatud kolme ossa, mis võimaldab kirjeldada paremini geograafilise piirkonna eripära, toote eriomadusi ja põhjuslikku seost. Lisatud on sissejuhatav lõik, mis võimaldab tuua välja toote ja selle geograafilise päritolu seose aluse.

Seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote „Huîtres Marennes Oléron“ mainel ja omadustel, mis tulenevad geograafilise piirkonna looduslikest ja inimteguritest. Kohalikud ilmastiku- ja mullatingimused soodustavad austrite arengut selles vesikonnas. Inimtegevuse tulemusena on piirkonna ruumiline planeerimine muutunud, et arendada siin erilist austrikasvatust, kus tootmine põhineb tiikide kasutamisel ja mille toodang eristub organoleptiliste omaduste poolest.

Võrreldes avamerega on tiik geokeemiliste omaduste poolest spetsiifiline keskkond: vees on palju mineraale ja toitaineid, vesi ei ole eriti sügav ega hägune ning vahetub tsükliliselt. Austrid on suure imamisvõimega filtreerijad, kes tiigivee toitainevaru tõhusalt tarbivad.

Muudetakse ka koonddokumenti (punkti 5), nii et see vastaks tootespetsifikaadi asjaomasele punktile. Eelkõige on koonddokumenti muudetud selleks, et tõsta rohkem esile toote mainet, kuigi sellele on osutatud ka 2009. aastal registreeritud spetsifikaadis (komisjoni 2. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 98/2009).

—   Punkt „Märgistus“

Kohustus turustada austreid tähise „Huîtres Marennes Oléron“ erilogoga ja asjaomased tüpograafilised nõuded on välja jäetud.

Koonddokumenti (punkti 3.6) muudetakse seoses sellega vastavalt.

5.3.   Redaktsioonilised muudatused

Punkti „Liikmesriigi pädev asutus“ on vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 lisatud Prantsusmaa riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) kui liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

Punktis „Taotlejate rühm“ on välja jäetud taotlejarühma kirjeldav osa ning asjaomaseid turge ja KGT kohaldamisala käsitlev osa.

Punktis „Geograafiline piirkond“ on välja jäetud geograafilise piirkonna kaart. Lisatud on lause, et geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (Institut national de l’origine et de la qualité) veebisaidil.

Osa, mis käsitleb piirkonnaga seotud põhjendusi ja piirkonna kirjeldust (üldine geograafiline teave ja tiigi määratlus), on välja jäetud. Toote seost piirkonnaga käsitlevad tegurid on samas alles jäetud ja esitatud osas, mis käsitleb toote seost piirkonnaga.

Loetelu on läbi vaadatud, et loetleda Charente-Maritime’i departemangu asjaomased kommuunid kooskõlas ametlike geograafiliste koodide 2021. aasta redaktsiooniga. Tähele tuleb panna, et Hiers-Brouage’i ja Marennes’i kommuun on liidetud, mille tulemusena on kommuune nüüd 26, mitte 27.

Koonddokumenti (punkt 4) ajakohastatakse sellega seoses vastavalt.

—   Punkt „Tootmismeetod“

—   Alapunkt „Austrite kasvatamine tiigis“

Tiikide identimist käsitlev teave on viidud üle osasse, milles käsitletakse deklareerimiskohustust (tiikide kasutamise eeldeklaratsioon) ja registri pidamist (koorikloomade jälgimise register).

Tiikide hooldamise tingimused on ümber sõnastatud, et rõhutada hooldamise kohustuslikkust ja võimaldada tingimustele vastavuse kontrollimist.

Tavasid kirjeldav teave on üle viidud osasse „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja üldine teave on välja jäetud.

—   Alapunkt „Austrite väljavalimine pärast tiigis kasvatamist“

Tehtud muudatused on redaktsioonilised ja võimaldavad seega jätta välja laused, mis ei ole vajalikud, sest need on hõlmatud sanitaarõigusaktidega või kujutavad endast selgitusi kutseala tavade kohta, mida ei kontrollita.

—   Alapunkt „Kalibreerimine, ladustamine ja viimistlemine“

Töötajate koolitust käsitlevad kordused on välja jäetud.

—   Alapunkt „Pakendamine“

Välja on jäetud üksnes kirjeldavad osad ja eelkõige sanitaarõigusaktidega hõlmatud teave.

Piirkonnas pakendamise põhjendus on ümber sõnastatud, et täpsustada oskusteavet käsitlevat osa.

—   Alapunkt „Tarbijatele müügiks esitamine“

See osa on välja jäetud esiteks seetõttu, et see on puhtalt kirjeldav, ja teiseks sellepärast, et see ei sisalda regulatiivseid nõudeid.

Punktis „Kontrolliasutus“ on tootespetsifikaatide sõnastuse ühtlustamist käsitlevate liikmesriigi kehtivate nõuete alusel välja jäetud sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed. Selles punktis on nüüd toodud järgmiste Prantsusmaa pädevate kontrolliasutuste kontaktandmed: riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité, INAO) ning konkurentsi, tarbijakaitseküsimuste ja pettusevastase võitluse peadirektoraat (Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes, DGCCRF). Sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on toodud INAO veebisaidil ning Euroopa Komisjoni andmebaasis.

Võttes arvesse muudatusi liikmesriigi õigusaktides ja eeskirjades, on punktis „Riiklikud nõuded“ kõnealused nõuded esitatud tabeli kujul, milles on näidatud peamised kontrollitavad punktid ja nende hindamismeetod.

Peale punkti „Geograafiline piirkond“ ajakohastamise ei mõjuta eespool nimetatud redaktsioonilised muudatused koonddokumenti (punkt 4).

KOONDDOKUMENT

„Huîtres Marennes Oléron“

ELi nr: PGI-FR-0591-AM02 — 26.4.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Huîtres Marennes Oléron“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ kasvatatakse tiigis, mis eristab neid avamereaustritest.

Toote „Huîtres Marennes Oléron“ karp on väga kvaliteetne (see on pärlmutrine ja kõva) ja sellel on vähe epibionte.

Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ turustatakse 1. septembrist kuni 31. maini.

Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ müüakse elusalt ja töötlemata.

Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ turustatakse järgmiste lisamärgetega tootmismeetodite kohta:

—   „Fines de Claires“ ja „Fines de Claires Vertes“

Tiigis kasvatamisel muutub maitse peenemaks ning mahedamaks ja vähem soolaseks. Austrite lihamassi indeks (indice de remplissage) on 7–10,5.

Austritel „Fines de Claires Vertes“ on samad omadused nagu austritel „Fine de Claires“, kuid lisaks on nende lõpustel iseloomulik roheline värvus, mis annab tunnistust sellest, et austrid on kasvanud mikrovetikaid sisaldavas tiigivees. Roheline värvus on omandatud loomulikul teel.

—   „Spéciales de Claires“ ja „Spéciales de Claires Vertes“

Austrid valitakse nende ümaruse, paksuse ja lihamassi põhjal. Neil on suur lihamass (lihamassi indeks ≥ 10,5). Nad omandaval tiigis kasvades tihkema tekstuuri kui austrid nimetusega „Fines de Claires“. Maitsmisel eristuvad nad selle poolest, et on suus suured ja palju mahedamad.

Austritel nimetusega „Spéciales de Claires Vertes“ on samad omadused nagu austritel „Fine de Claires“, kuid lisaks on nende lõpustel iseloomulik roheline värvus, mis annab tunnistust sellest, et austrid on kasvanud mikrovetikaid sisaldavas tiigivees. Roheline värvus on omandatud loomulikul teel.

—   „Pousse en Claire“

Austreid kasvatatakse tiigis vähemalt nelja kuu jooksul ja väga hõreda asustustihedusega; selle aja jooksul kasvavad nad kiiresti, moodustades karbile väga iseloomulikke mustreid, mida nimetatakse kasvujoonteks. Austrid saavutavad kõrge lihamassi indeksi (≥ 12), krõmpsuva tihkuse ja nende liha omandab särava elevandiluuvärvuse. Neil on tugev tiigis kasvamisele omane maitse, mis püsib kaua suus.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Austrite „Huîtres Marennes Oléron“ ja „Pousse en claires“ kasvamine peab toimuma geograafilises piirkonnas asuvates tiikides.

Tava kohaselt on lubatud tiikides kasvatada ainult Prantsusmaa rannikul (Belgia piirist kuni Hispaania piirini) avameres kasvatatud austreid.

3.5.   Registreeritud nimetuse viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad

Austrite „Huîtres Marennes Oléron“ pakendamine geograafilises piirkonnas võimaldab säilitada nende kvaliteeti, tagada sanitaarnõuete järgimise tänu kiirele pakendamisele ja garanteerida toote eripära.

Toode pakendatakse kiiresti pärast veest välja võtmist (pärast viimistlemist), et säilitada paremini austrite värskust: pakendamise kuupäev peab vastama veest välja võtmise kuupäevale.

Seda teevad ettevõtjad, kes on läbinud spetsiaalse austrite sortimise ja kastidesse panemise koolituse, et vältida nõuetele mittevastava valmistoote turuleviimist.

Austrid pakitakse horisontaalselt, nõgus pool all, et tagada nii soodsad säilimistingimused kui võimalik. Pakendid seotakse kõvasti kinni ja korvid on valmistatud kindla arvu austrite jaoks, et vältida nende liikumist transportimisel.

Nende toimingute tegemine geograafilises piirkonnas, kus on loodud asjakohane kontrollisüsteem, võimaldab vähendada jälgitavuse katkemist ja seega ka pettusi.

3.6.   Registreeritud toote märgistamise erieeskirjad

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele esitatakse märgistusel järgmised andmed:

| — | toote registreeritud nimetus: „Huîtres Marennes Oléron“; |
| --- | --- |

—

toote registreeritud nimetus: „Huîtres Marennes Oléron“;

| — | Euroopa Liidu KGT sümbol, mis asub samas vaateväljas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT sümbol, mis asub samas vaateväljas;

| — | märge: „affinées en claires“ („kasvatatud tiigis“) (austrite „fines/spéciales de claires“ puhul); |
| --- | --- |

—

märge: „affinées en claires“ („kasvatatud tiigis“) (austrite „fines/spéciales de claires“ puhul);

| — | lisamärge toote kohta:






  — | „Huîtres Fines de Claires“, |
| --- | --- | --- |

—

lisamärge toote kohta:

—

„Huîtres Fines de Claires“,

| — | „Huîtres Fines de Claires Vertes“, |
| --- | --- |

—

„Huîtres Fines de Claires Vertes“,

| — | „Huîtres Spéciales de Claires“, |
| --- | --- |

—

„Huîtres Spéciales de Claires“,

| — | „Huîtres Spéciales de Claires Vertes“, |
| --- | --- |

—

„Huîtres Spéciales de Claires Vertes“,

| — | „Huîtres Pousse en Claire“; |
| --- | --- |

—

„Huîtres Pousse en Claire“;

| — | tarbijaosakonna aadress. |
| --- | --- |

—

tarbijaosakonna aadress.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Austrite „Huîtres Marennes Oléron“ ja „Pousse en claires“ tiigis kasvatamise ja seda KGT tähist kandvate austrite pakkimise geograafiline piirkond hõlmab Charente-Maritime’i departemangu järgmisi kommuune ametlike geograafiliste koodide 2021. aasta redaktsiooni põhjal:

Charente-Maritime (17): Arvert, Beaugeay, Bourcefranc-le-Chapus, (La) Brée-les-Bains, Breuillet, Chaillevette, (Le) Château-d’Oléron, Dolus-d’Oléron, (L') Éguille, Étaule, (Le) Grand-Village-Plage, (Le) Gua, Marennes-Hiers-Brouage, Moëze, Mornac-sur-Seudre, Nieulle-sur-Seudre, Port-des-Barques, Saint-Denis-d'Oléron, Saint-Froult, Saint-Georges-d'Oléron, Saint-Just-Luzac, Saint-Nazaire-sur-Charente, Saint-Pierre-d'Oléron, Saint-Trojan-les-Bains, Soubise, (La) Tremblade.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote „Huîtres Marennes Oléron“ mainel ja omadustel, mis tulenevad geograafilise piirkonna looduslikest ja inimteguritest. Kohalikud ilmastiku- ja mullatingimused soodustavad austrite arengut selles vesikonnas. Inimtegevuse tulemusena on piirkonna ruumiline planeerimine muutunud, et arendada siin erilist austrikasvatust, kus tootmine põhineb tiikide kasutamisel ja mille toodang eristub organoleptiliste omaduste poolest.

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Charente-Maritime’i departemangu Atlandi ookeani rannikul asuvas osas paikneb Oléroni saarel (mis on põhjast lõunasse umbes 30 km ja idast läände 10 km pikk) Marennes Oléroni vesistu, kus valitsevad ookeanilised madalrõhkkonnad ja kerge säbrulainetus ning puhub tuul.

Marennes Oléroni vesistut toidavad mageveega lõunas Seudre’i jõgi ja põhjas Charente’i jõgi. Piirkond, mis hõlmab 400 km2 suurust ala, vastab kunagise Santonie lahe ühele osale. Seda ala, kuhu kogunevad Charente’i ja Seudre’i setted, kattis enne tammide ehitamist ookean. Selles piirkonnas on mereveega tiikide kogupindala ligikaudu 3 000 hektarit.

Setted moodustavad veetiheda pinnase, mis on tekkinud juba kvaternaari ajastul. Selle settekihi paksus võib geograafilise piirkonna mõnes osas ulatuda mitmekümne meetrini.

Arvatakse, et Marennes Oléroni vesistus rajas esimesed tiigid Seudre’i jõe vasakule kaldale Charles de la Oléron 16. sajandil.

Austrid „Huîtres Marennes Oléron“ eristuvad juba selle poolest, et neid kasvatatakse tiikides. Arvatakse, et 1738. aastal oli Seudre’i vasakkaldal üle 7 000 tiigi. Mõistet „tiik“ mainiti esimest korda teoses „Dictionnaire Raisonné des Sciences, des Arts et des Métiers“ („Teaduse, kunsti ja ametite entsüklopeedia“) 1753. aastal.

18. sajandi tiigid ja tänapäeva traditsioonilised tiigid on silmnähtavalt sarnased. Ka probleemid on samad: nõlvade hooldus, tiikide veega täitumise jälgimine, liigne palavus ja külmumise oht. 19. sajandil kirjeldas Marennes’i piirkonna austrite tootmise ja tiigis kasvatamise meetodeid väga üksikasjalikult Coste oma teoses „Voyage d’exploration sur le littoral de la France et de l’Italie“ („Uurimisreis Prantsusmaa ja Itaalia rannikule“) 1861. aastal.

20. sajandil mõjutas austrite tootmist Marennes Oléron’i vesistus mitu episootilist kriisi. Söödavad austrid (Ostrea edulis) ja Portugali hiidaustrid (Crassostrea angulata) hävisid suures osas. Järgnes tiigis kasvatamise madalseisu ajajärk. Alates 1990. aastatest korraldasid ja struktureerisid austrikasvatajad tiike ümber ning hakkasid üha enam kasvatama suurt hiidaustrit (Crassostrea gigas).

Kõrge tõusulaine ulatub tiikideni ning tiikide täitumine ja tühjenemine toimub raskusjõu mõjul. Igal tiigil on oma veerežiim, mis võimaldab veega täitumist ja veest tühjenemist eraldi hallata.

Alates esimeste tiikide loomisest kuni tänapäevani on tootjad omandanud kogemusi, mida antakse edasi isalt pojale, et neid tiike säilitada ja hooldada. Et tiigid püsiksid heas seisukorras ja oleksid tootlikud, tuleb neid korrapäraselt hooldada.

Tiikide pidev jälgimine võimaldab piirata makrovetikate vohamist, sest see põhjustab austrite kaalu ja seega ka tiikide tootlikkuse vähenemist.

Tiikide looduslik täitumine tõusude ajal (varangage), vee eemaldamine tiigist (assec) ja tiikide taastäitmine on osa hooldustöödest, mis on vajalikud austrite toidu, nimelt mikrovetikate arenemiseks, mis võimaldab austreid tiigis kasvatada.

5.2.   Toote eripära

Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ kasvatatakse tiikides (claires), mis eristab neid avamereaustritest ning annab neile mahedama ja vähem soolase maitse, kvaliteetse karbi (vähe epibionte välisel küljel ja pärlmutrine sisekülg), rohelise varjundi lõpuste ümber (austrid nimetustega „Fines de claires vertes“ ja „Spéciales de claires vertes“) ja tihkema tekstuuri (austrid nimetusega „Spéciales de claires“). Austrite pikaajalisem kasvatamine tiikides võimaldab lisaks lühiajalise tiigis kasvatamisega kaasnevatele omadustele saavutada austri (liha ja karbi) kiire kasvu, tihke ja krõmpsuva tekstuuri, liha särava elevandiluuvärvuse, ja tuntava tiigivees kasvatamise maitse, mis püsib kaua suus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote maine või muu omaduse vahel

Geograafilise piirkonna kliimatingimused on väga soodsad austrikasvatuseks loodetevööndis ja mereveega tiikides (austrikasvatustiigid). See on põhitegevus siinses vesistus, mis hõlmab lõunas Seudre’i jõe kaldaid, läänes Oléroni saart ja keskosas Brouage’i märgalasid kuni Port-des-Barques’i ja Ile-Madame’ini põhjas.

Nüüdisaegsetel tiikidel on samad geomorfoloogilised omadused ja sama veerežiim, mis on toiminud sajandeid. Tiigid paiknevad maismaa ja mere vahel ning on mõjutatud neist mõlemast keskkonnast. Tiigid täituvad veega ja tühjenevad raskusjõu mõjul olenevalt jõgede vooluhulgast ja loodete amplituudist.

Võrreldes avamerega on tiik geokeemiliste omaduste poolest spetsiifiline keskkond: vees on palju mineraale ja toitaineid, vesi ei ole eriti sügav ega hägune ning vahetub tsükliliselt. Austrid on suure imamisvõimega filtreerijad, kes tiigivee toitainevaru tõhusalt tarbivad.

Ainult hea veerežiimiga tiikides, mida korrapäraselt hooldatakse ja puhastatakse ning millest igal aastal vesi välja lastakse, säilivad nende omadused, mis tagavad, et tiigis kasvatamine muudab austrid kvaliteetsemaks.

Tiigi savisus ja mineraalsus aitab kaasa märkimisväärse toitesubstraadi tekkimisele ja selles saab areneda fütoplankton – austrite toit. See eriline toit annab austrile selle õige „tiigis kasvatamise maitse“. Lisaks on soolane maitse üldiselt nõrgem, sest tiigivesi on tavaliselt vähem soolane kui avameri.

Tiigi nõlvad võivad kattuda looduslikult ja juhuslikult bentilise fütoplanktoniga Haslea ostrearia (rahvakeeli ränivetikas). See Marennes Oléroni vesistus leitud vetikas toodab looduslikku sinist pigmenti marenniini. See mõjutab tiigivett filtreeriva austri lõpuste värvust. Sinise marenniinpigmendi toimel värvuvad kahvatukollase värvusega lõpused roheliseks.

Kui austreid kasvatatakse tiigis, kasvab nende karp servast kiiresti suuremaks, seega on tiigis kasvanud austreid lihtne eristada. Lisaks suureneb lihakus, sest tiik on austrite asustustihedust arvesse võttes väga toitainerikas keskkond. „Pousse en clair“ on väga lihakas auster, mille liha on eriti tihke ja krõmpsuv.

Marennes Oléroni vesistu austrite maine ulatub ammustesse aegadesse. 1698. aastal saatis Rochefort’i mereväeintendant La Rochelle’i administratiivüksuse kohta ettekande ja tutvustas Marennes’i järgmiselt: „See on suur asula Seudre’i jõe ja Brouage’i lahe vahel; selle pinnas on viljatu ega võimalda toota häid veine. Siin toodetakse palju väga head soola. Marennes’i rohelised austrid on väga kuulsad.“

Kaks väljavõtet ajalehest Journal de Marennes (1866. aasta 10. juuni ja 16. septembri numbrid) näitavad, et austrite kasvatamine tiikides omandas piirkonna majanduses aina suuremat kaalu. 20. sajandi alguses andis Marennes Oléroni vesistu ühe kolmandiku riigi austritoodangust.

Tootel „Huîtres Marennes Oléron“ on kogu riigis väga hea maine (1997. aasta uuring IFREMER): 74 % tarbijatest teab selle päritolu ja 51 % eelistab seda teistele austrikasvatusaladele. Austreid „Huîtres Marennes Oléron“ mainitakse väga sageli suurtes linnastutes, kus neil tundub olevat hea maine. Linnades on austrid pigem pühade- kui igapäevakaup. Seega on tarbijad nõus maksma kallist hinda. Seevastu Marennes Oléroni lähedal elavad inimesed, keda küsitleti, peavad austrit igapäevatooteks, mida nad söövad sageli.

Igal aastal esitlevad austrikasvatajad oma austreid „Huîtres Marennes Oléron“ kohalike toodete konkursil Nouvelle Aquitaine’is ja üldisel põllumajanduskonkursil Pariisis ning võidavad medaleid.

Nii anti 2022. aastal

| — | Pariisi põllumajanduskonkursil neile kaks kuldmedalit („fines de claires“ ja „spéciales de claires“) ja üks pronksmedal („fines de claires vertes“); |
| --- | --- |

—

Pariisi põllumajanduskonkursil neile kaks kuldmedalit („fines de claires“ ja „spéciales de claires“) ja üks pronksmedal („fines de claires vertes“);

| — | konkursil „Saveurs Nouvelle Aquitaine“ („Nouvelle Aquitaine’i maitsed“) kolm kuldmedalit („fines de claires“ ja „fines de claires verte“, „pousse en claires“), kolm hõbemedalit („fines de claires vertes“, „fines de claires“ ja „spéciales de claires“) ja üks pronksmedal („fines des de claires“). |
| --- | --- |

—

konkursil „Saveurs Nouvelle Aquitaine“ („Nouvelle Aquitaine’i maitsed“) kolm kuldmedalit („fines de claires“ ja „fines de claires verte“, „pousse en claires“), kolm hõbemedalit („fines de claires vertes“, „fines de claires“ ja „spéciales de claires“) ja üks pronksmedal („fines des de claires“).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGPHMO-2203.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 16.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 287/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 287/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 287/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotlusele vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Ezine Peyniri“

ELi nr: PDO-TR-02889 - 5.1.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Ezine Peyniri“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Türgi

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Ezine Peyniri“ tähistatakse kreemikasvalget juustu, mis on valmistatud lamba-, kitse- ja lehmapiima segust ning mida laagerdatakse soolvees vähemalt kaheksa kuud. Sõltuvalt hooajast segatakse 35–45 % lambapiima vähemalt 40 % kitsepiima ja kuni 25 % lehmapiimaga. Toode „Ezine Peyniri“ on järgmiste omadustega:

Organoleptilised omadused

| — | Värv: valge – helekollane |
| --- | --- |

—

Värv: valge – helekollane

| — | Tekstuur: poolkõva või tihke, väikeste aukudega, aga koorikuta, |
| --- | --- |

—

Tekstuur: poolkõva või tihke, väikeste aukudega, aga koorikuta,

| — | Maitse ja lõhn: võine ja keedetud piima lõhn ning mahedalt magus, soolane ja hapu maitse |
| --- | --- |

—

Maitse ja lõhn: võine ja keedetud piima lõhn ning mahedalt magus, soolane ja hapu maitse

Keemilised omadused

| | vähemalt |
| --- | --- |
| rasvasisaldus kuivaines (%): | 49 |
| kuivaine (%) | 43 |
| soolasisaldus kuivaines (%) | 6 |
| happesus (piimhappe %) | 0,70 |
| pH | 4,72 |

vähemalt

rasvasisaldus kuivaines (%):

49

kuivaine (%)

43

soolasisaldus kuivaines (%)

6

happesus (piimhappe %)

0,70

pH

4,72

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Ezine Peyniri“ tootmiseks kasutatavat piima saadakse tahirova, sakızi, dağlıçi ja sakız+dağlıçi tõugu lammastelt, holsteini tõugu lehmadelt ja karakeçi tõugu kitsedelt. Juustu „Ezine Peyniri“ tootmiseks kasutatakse eelkõige piima, mis on kogutud märtsist juulini kestval hooajal. Juustu „Ezine Peyniri“ toorainena kasutatavat piima saadakse lehmadelt, lammastelt ja kitsedelt, keda söödetakse ainult geograafilisest piirkonnast varutud söödaga. Kevad- ja suvekuudel peetakse loomi karjamaadel ning erandkorras laudas. Talvekuudel söödetakse neid geograafilises piirkonnas asuvatel karjamaadel tehtud heinaga. Eespoolnimetatud loomadele antav sööt ei sisalda kontsentreeritud loomasööta. Minimaalne keskmine karjatamisperiood aastas on kaheksa kuud. Piima kvaliteet tuleneb piimaloomade vabapidamisega karjatamisest ning piirkonnas leiduva sööda küllusest ja headusest. Taimestikus on esindatud sajad aromaatsed taimed, eelkõige aedmajoraan (Origanum majorana L.), harilik pune (Origanum vulgare), aedsalvei (Salvia officinalis L.), pikalehine münt (Mentha longifolia L.), sidrunmeliss (Melissa officinalis L.) ja aed-liivatee (Thymus vulgaris L.).

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik etapid alates karjatamisest ja piimatootmisest kuni juustu laagerdumiseni peavad toimuma 4. jaos osutatud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote pakendil peab olema kasutatud juustu „Ezine Peyniri“ logo. Etiketi võib kinnitada pakendile või pakendi külge pandud märgistele. Etikette võivad kasutada kõik tootjad, tingimusel et nad teatavad tootjarühmale oma toodangust.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Çanakkale provintsi ringkonnad Ezine, Bayramiç ja Ayvacık; Çani ringkonna külad Şerbetli, Etili, Alatliburun, Küçüklü, Alibeyköy ja Söğütalan ning Merkezi ringkonna külad Karacaören, Kurşunlu, Şerbetli ja Kirazlı.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Piirkonnas kajastub Vahemere kliimatingimuste üleminek Musta mere kliimale. Peale selle on seal talvel keskmised temperatuurid madalamad. Miinimumtemperatuur on veebruaris –4,2 °C ja maksimumtemperatuur augustis + 35,8 °C. Aasta keskmine temperatuur on 14,7 °C ja keskmine õhuniiskus 72,6 %. Eespool nimetatud piirkonda eristavad teistest paikadest peaaegu kogu aasta vältel puhuvad tugevad tuuled.

Tuuled puhuvad aastaringselt peamiselt põhjast. Tuul puhub tavapäraselt kirdest, põhjast, edelast ja lõunast. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 662,8–854,9 m3. Suvel on sademete hulk vähene. Sademeterikkaimad kuud on detsember, jaanuar ja veebruar. Lumikattega päevi on keskmiselt kõige rohkem kaheksa.

Tänu sellistele kliimatingimustele on karjamaad mitmekesise taimestikuga ning vähese lume tõttu on igal aastal võimalik piima andvaid loomi pikka aega karjamaal pidada. Kolm geograafilises piirkonnas olevat ringkonda asuvad Kazi mägede ja Egeuse mere vahel. Piirkonnas on ülekaalus lamba- ja kitsekasvatus. Kazi mägede laugjatel nõlvadel asuvatel maadel, mida ei harita, kasvavad eelkõige kevadel väga mitmekesised taimed. Tänu Kazi mägedele on geograafilises piirkonnas rohkelt sademeid, rikkalik taimestik ja hapnikuküllus. Kuna loomade söödas sisalduvad sajad piirkonnale eripärased aromaatsed taimed annavad piimale otseselt maitset ja lõhna, kujuneb nimetatud omaduste põhjal ka juustu ainulaadne maitse- ja aroomiprofiil. Juustu „Ezine Peyniri“ tootmiseks kasutatakse eelkõige piima, mis on kogutud märtsist juulini kestval hooajal. Vahemere ja Musta mere kliimavööndi vahelises geograafilises üleminekukohas asuva Kazi mägede kliima on poolniiske ja sademerohke. Sellised niisked tingimused ja murrangutega pinnareljeef on tekitanud Kazi mägedel vastupidava metsapinna ja rikkaliku taimestiku. Taimestikus on esindatud sajad aromaatsed taimed, eelkõige aedmajoraan (Origanum majorana L.), harilik pune (Origanum vulgare), aedsalvei (Salvia officinalis L.), pikalehine münt (Mentha longifolia L.), sidrunmeliss (Melissa officinalis L.) ja aed-liivatee (Thymus vulgaris L.). Eespool nimetatud taimi söövatelt loomadelt kogutud piimast valmistatud juust on võise ja magusa lõhnaga.

Toote „Ezine Peyniri“ valmistamiseks kasutatakse üksnes meresoola. Kergesti lahustuva meresoola kasutamine hoiab ära juustu sulamise ja murenemise ning võimaldab laagerdumise ajal juustust vee hõlpsat eritumist.

Toote eripära

Toote „Ezine Peyniri“ värvus varieerub valgest helekollaseni ning tekstuur on keskmiselt jäik ja murenematu. Juust on üleni täis väikesi auke. Tootel „Ezine Peyniri“ on kuumtöötlemise tulemusel tekkinud kuumutatud piima koorene lõhn, mis on tingitud piimas sisalduvast rasvast. Tootmiseks kasutatava lamba-, kitse- ja lehmapiima maitse- ja lõhnaomadused kanduvad edasi tootele, mis seega mõjutavad juustu maitse ja aroomi kujunemist. Toodet „Ezine Peyniri“ laagerdatakse soolvees vähemalt kaheksa kuud. Selle protsessi käigus kujuneb juustule iseloomulik värvus, tekstuur ja maitse. Piimas sisalduvate valkude, rasva ja laktoosi laagerdumisel tekkivate ensümaatiliste, keemiliste ja mikroobsete reaktsioonide tagajärjel moodustub nimetatud juustu iseloomulik hapukasmagus maitse; juustus on väikesed augud ja sellel puudub koorik.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

| — | Vahemere ja Musta mere kliimavööndite vahelisel poolniiske, sademerohke ja tuulise üleminekukliimaga alal kasutatakse traditsioonilisi loomakasvatustavasid; kahjulikust tööstussaastest vabas Kazi mägede piirkonnas on rohkelt sademeid, rikkalik taimestik ja hapnikuküllus. |
| --- | --- |

—

Vahemere ja Musta mere kliimavööndite vahelisel poolniiske, sademerohke ja tuulise üleminekukliimaga alal kasutatakse traditsioonilisi loomakasvatustavasid; kahjulikust tööstussaastest vabas Kazi mägede piirkonnas on rohkelt sademeid, rikkalik taimestik ja hapnikuküllus.

| — | Määratletud geograafilises piirkonnas on kohalike aromaatsete taimede poolest rikkaid looduslikke karjamaid, kus karjakasvatajad karjatavad oma lambaid ja kitsi igal aastaajal, tuginedes optimaalselt oma kogemustele piirkonna geoloogiliste omaduste kohta; piirkonna klimaatilised tingimused ja eriline mikrofloora, mis soodustavad kõrge kvaliteediga piima tootmist, annavad tootele „Ezine Peyniri“ ainulaadsed omadused ja meeldiva, meeltega tajutava iseloomu. |
| --- | --- |

—

Määratletud geograafilises piirkonnas on kohalike aromaatsete taimede poolest rikkaid looduslikke karjamaid, kus karjakasvatajad karjatavad oma lambaid ja kitsi igal aastaajal, tuginedes optimaalselt oma kogemustele piirkonna geoloogiliste omaduste kohta; piirkonna klimaatilised tingimused ja eriline mikrofloora, mis soodustavad kõrge kvaliteediga piima tootmist, annavad tootele „Ezine Peyniri“ ainulaadsed omadused ja meeldiva, meeltega tajutava iseloomu.

| — | Tootmise käigus kasutatavad erimeetodid:






  — | kasutatakse kolme liiki piima (kitse-, lamba- ja lehmapiim); |
| --- | --- | --- |

—

Tootmise käigus kasutatavad erimeetodid:

—

kasutatakse kolme liiki piima (kitse-, lamba- ja lehmapiim);

| — | kasutatakse mäletsejalise libemaost saadud laapi; |
| --- | --- |

—

kasutatakse mäletsejalise libemaost saadud laapi;

| — | laagerdatakse soolvees; |
| --- | --- |

—

laagerdatakse soolvees;

| — | kasutatakse üksnes meresoola; |
| --- | --- |

—

kasutatakse üksnes meresoola;

| — | ei kasutata juuretist; |
| --- | --- |

—

ei kasutata juuretist;

| — | laagerdatakse vähemalt kaheksa kuud. |
| --- | --- |

—

laagerdatakse vähemalt kaheksa kuud.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

—

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---