# Uradni list C 280/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 280 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 669. avgust 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 280

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 669. avgust 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 280/01 | Menjalni tečaji eura – 8. avgust 2023 | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 280/01

Menjalni tečaji eura – 8. avgust 2023

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 280/02 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 280/03 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 4 |
| 2023/C 280/04 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |
| 2023/C 280/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 13 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 280/02

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 280/03

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

4

2023/C 280/04

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

2023/C 280/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 9.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

8. avgust 2023

(2023/C 280/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0944 |
| JPY | japonski jen | 156,55 |
| DKK | danska krona | 7,4515 |
| GBP | funt šterling | 0,86158 |
| SEK | švedska krona | 11,7440 |
| CHF | švicarski frank | 0,9600 |
| ISK | islandska krona | 144,90 |
| NOK | norveška krona | 11,2950 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,240 |
| HUF | madžarski forint | 388,50 |
| PLN | poljski zlot | 4,4500 |
| RON | romunski lev | 4,9498 |
| TRY | turška lira | 29,5716 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6827 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4755 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5491 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8116 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4766 |
| KRW | južnokorejski won | 1 444,82 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,6870 |
| CNY | kitajski juan | 7,8950 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 665,11 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0151 |
| PHP | filipinski peso | 61,747 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,348 |
| BRL | brazilski real | 5,3970 |
| MXN | mehiški peso | 18,8176 |
| INR | indijska rupija | 90,6614 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0944

JPY

japonski jen

156,55

DKK

danska krona

7,4515

GBP

funt šterling

0,86158

SEK

švedska krona

11,7440

CHF

švicarski frank

0,9600

ISK

islandska krona

144,90

NOK

norveška krona

11,2950

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,240

HUF

madžarski forint

388,50

PLN

poljski zlot

4,4500

RON

romunski lev

4,9498

TRY

turška lira

29,5716

AUD

avstralski dolar

1,6827

CAD

kanadski dolar

1,4755

HKD

hongkonški dolar

8,5491

NZD

novozelandski dolar

1,8116

SGD

singapurski dolar

1,4766

KRW

južnokorejski won

1 444,82

ZAR

južnoafriški rand

20,6870

CNY

kitajski juan

7,8950

IDR

indonezijska rupija

16 665,11

MYR

malezijski ringit

5,0151

PHP

filipinski peso

61,747

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,348

BRL

brazilski real

5,3970

MXN

mehiški peso

18,8176

INR

indijska rupija

90,6614

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 9.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/2

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 280/02)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Sonae SGPS, S.A. („Sonae“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Efanor Investimentos, SGPS, SE („Efanor“, Portugalska), |
| --- | --- |

—

Sonae SGPS, S.A. („Sonae“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Efanor Investimentos, SGPS, SE („Efanor“, Portugalska),

| — | Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. („BKCF“, Španija), ki ga obvladuje podjetje Bankinter S.A. („BKSA“, Španija), |
| --- | --- |

—

Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. („BKCF“, Španija), ki ga obvladuje podjetje Bankinter S.A. („BKSA“, Španija),

| — | Universo IME S.A. („Universo IME“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Sonae, |
| --- | --- |

—

Universo IME S.A. („Universo IME“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Sonae,

| — | Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. („Universo GC“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Sonae. |
| --- | --- |

—

Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. („Universo GC“, Portugalska), ki ga obvladuje podjetje Sonae.

Podjetji Sonae in BKCF bosta pridobili v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Universo IME. Podjetje Sonae bo za Universo IME prispevalo celotno podjetje Universo GC.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje Sonae je dejavno predvsem na področju maloprodaje hrane in neživilskih izdelkov na Portugalskem, opravlja pa tudi dejavnosti v sektorjih, kot so potrošniško financiranje in zavarovalništvo, nepremičnine, elektronske komunikacije in IT, |
| --- | --- |

—

podjetje Sonae je dejavno predvsem na področju maloprodaje hrane in neživilskih izdelkov na Portugalskem, opravlja pa tudi dejavnosti v sektorjih, kot so potrošniško financiranje in zavarovalništvo, nepremičnine, elektronske komunikacije in IT,

| — | podjetje BKCF je dejavno predvsem na področju zagotavljanja storitev bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji in na Portugalskem. Ponuja tudi storitve podjetniškega in investicijskega bančništva, upravljanje premoženja, upravljanje pokojninskih skladov, investicijske storitve, zavarovanje in plačilne kartice, |
| --- | --- |

—

podjetje BKCF je dejavno predvsem na področju zagotavljanja storitev bančnega poslovanja s prebivalstvom v Španiji in na Portugalskem. Ponuja tudi storitve podjetniškega in investicijskega bančništva, upravljanje premoženja, upravljanje pokojninskih skladov, investicijske storitve, zavarovanje in plačilne kartice,

| — | podjetje Universo IME se ukvarja s plačilnimi storitvami za potrošnike, kreditnim posredovanjem za potrošniška posojila, ki jih odobrijo tretje osebe, in storitvami pridobivanja trgovcev za trgovce na drobno, |
| --- | --- |

—

podjetje Universo IME se ukvarja s plačilnimi storitvami za potrošnike, kreditnim posredovanjem za potrošniška posojila, ki jih odobrijo tretje osebe, in storitvami pridobivanja trgovcev za trgovce na drobno,

| — | podjetje Universo GC zagotavlja storitve upravljanja in trženja ter deluje kot zavarovalni posrednik za različne vrste zavarovanj, vključno z zavarovanjem potrošniških kreditov. |
| --- | --- |

—

podjetje Universo GC zagotavlja storitve upravljanja in trženja ter deluje kot zavarovalni posrednik za različne vrste zavarovanj, vključno z zavarovanjem potrošniških kreditov.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 9.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/4

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 280/03)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“

EU št.: PDO-TR-02398 – 12.4.2018

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Turčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“ je namizna oljka, pridobljena iz sorte edremit z zarezovanjem in soljenjem oljk edremit. Značilnosti proizvoda „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“ so opisane v nadaljevanju.

Morfološke značilnosti plodov so naslednje:

| Velikost: | srednja na lestvici IOC (standard Mednarodnega sveta za oljke) |
| --- | --- |
| Teža (na 100 koščic): | 43,77 –63,77  g |
| Prostornina (na 100 koščic): | 43 –63  cm3 |
| Dolžina namiznih oljk v slanici: | 11,76 –13,76  mm |
| Širina namiznih oljk v slanici: | 6,15 –8,15  mm |
| Razmerje med dolžino in širino: | 1,68 –1,88  mm |
| Velikost koščic v plodovih: | 14,00 –15,48  mm |
| Oblika: | skoraj okrogla, valjasta |
| Vzdolžna simetrija: | simetrična |
| Prečna simetrija: | simetrična |
| Najširša točka: | blizu sredine |
| Vrh: | ploščat ali zaobljen, brez izbokline |
| Peceljni sinus: | globok v sredini, ozek, zamaknjen rob v obliki čolnička |
| Barva plodov na drevesu: | od zelene do rožnate, značilna barva oljk |
| Barva površine namiznih oljk v slanici: bež do rumena | |
| RAL 1001 – 1002 – 1003 – 1004 – 1018 – 1027 (mednarodne barvne kode) | |
| Lenticele v zelenih plodovih: | pojavljajo se kot majhni delci |
| Teža (na 100 plodov): | 355 –375  g |
| Površina: | globoko narebrena in groba |

Velikost:

srednja na lestvici IOC (standard Mednarodnega sveta za oljke)

Teža (na 100 koščic):

43,77 –63,77  g

Prostornina (na 100 koščic):

43 –63  cm3

3

Dolžina namiznih oljk v slanici:

11,76 –13,76  mm

Širina namiznih oljk v slanici:

6,15 –8,15  mm

Razmerje med dolžino in širino:

1,68 –1,88  mm

Velikost koščic v plodovih:

14,00 –15,48  mm

Oblika:

skoraj okrogla, valjasta

Vzdolžna simetrija:

simetrična

Prečna simetrija:

simetrična

Najširša točka:

blizu sredine

Vrh:

ploščat ali zaobljen, brez izbokline

Peceljni sinus:

globok v sredini, ozek, zamaknjen rob v obliki čolnička

Barva plodov na drevesu:

od zelene do rožnate, značilna barva oljk

Barva površine namiznih oljk v slanici: bež do rumena

RAL 1001 – 1002 – 1003 – 1004 – 1018 – 1027 (mednarodne barvne kode)

Lenticele v zelenih plodovih:

pojavljajo se kot majhni delci

Teža (na 100 plodov):

355 –375  g

Površina:

globoko narebrena in groba

Oljke se pobirajo, ko dosežejo indeks zrelosti oljk med 1 in 3.

pH slanice: 4,0–4,2

Delež soli v slanici največ 8 %

Delež citronske kisline: največ 1,5 %

Okus: po timijanu, grenkih mandljih, artičokah in egejskih zeliščih. Grenak okus ni prevladujoč in vonj ni obstojen. Okus oljk se izrazi med žvečenjem in je kisel kot limonina lupina.

Vonj: v slanici je zaznaven vonj po travi in timijanu. Aroma spominja na vonj spomladanskega cvetja.

Možne pomanjkljivosti (kot so poškodbe kožice s poškodbami mesa ali brez njih, nagubanost, prisotnost stebla in poškodbe, ki jih povzročijo glive, bakterije in/ali žuželke) so dopustne do največ 4 %.

Slanica mora biti čista in bistra.

Snovi, ki povzročajo zakisljevanje, in/ali konzervansi, kot sta L-askorbinska kislina in citronska kislina, se lahko uporabljajo pri pakiranju proizvoda za podaljšanje roka uporabnosti.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Proizvod se proizvaja iz ene same sorte oljk (edremit).

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnega procesa (gojenje, obiranje in predelava oljk) se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju, opisanem v točki 4 spodaj.

3.5.   Posebna pravila v zvezi z rezanjem, ribanjem, pakiranjem itd. proizvoda, na katerega se nanaša registrirano ime

Posebna pravila v zvezi z rezanjem, ribanjem, pakiranjem itd. proizvoda, na katerega se nanaša registrirano ime

Proizvodi, ki tehtajo med 0,5 kg in 14 kg, se lahko pakirajo v embalažo za živila.

3.6.   Posebna pravila v zvezi z označevanjem proizvoda, na katerega se nanaša registrirano ime

Posebna pravila v zvezi z označevanjem proizvoda, na katerega se nanaša registrirano ime

Naslednji podatki morajo biti čitljivo in neizbrisno napisani ali natisnjeni na embalaži proizvodov „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“:

| — | trgovsko ime in naslov, kratko ime in naslov ali registrirana blagovna znamka podjetja; |
| --- | --- |

—

trgovsko ime in naslov, kratko ime in naslov ali registrirana blagovna znamka podjetja;

| — | številka serije; |
| --- | --- |

—

številka serije;

| — | ime blaga – „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“; |
| --- | --- |

—

ime blaga – „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“;

| — | neto teža; |
| --- | --- |

—

neto teža;

| — | naslednji logotip: |
| --- | --- |

—

naslednji logotip:

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se uradno proizvaja proizvod „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“, zajema okrožje Edremit, okrožje Havran, okrožje Burhaniye, okrožje Gömeç, okrožje Ayvalık v provinci Balıkesir ter vasi Adatepe, Ahmetçe, Babakale, Balabanlı, Bademli, Behram, Bektaş, Büyükhusun, Çamkalabak, Hüseyinfakı, Demirci, Kayalar, Paşaköy, Sazlı, Koyunevi, Kozlu, Kuruoba, Küçükkuyu, Kocaköy, Korubaşı, Tamış, Yeniçay in Yeşilyurt, ki so znotraj meja okrožja Ayvacık v provinci Çanakkale.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Gojenje oljk je tradicionalna dejavnost v Edremitskem zalivu. Proizvod „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“ izhaja iz sorte edremit, ki velja za eno najbolj znanih sort v Turčiji. Sorta edremit se uvršča med rožnate zarezane zelene oljke. Območje Edremitskega zaliva je pomembna regija z ekstenzivno pridelavo oljk v Turčiji. Gojenje oljk na tem območju poteka že tisoče let in je danes pomembna gospodarska dejavnost.

Oljčni nasadi v Turčiji se običajno nahajajo na obalnem območju, kjer prevladujejo sredozemske podnebne razmere. Glavni naravni dejavniki, ki vplivajo na donos, so geomorfologija, nadmorska višina, izpostavljenost in naklon, podnebje, tla, vodne razmere, periodičnost in starost dreves skupaj s človeškimi dejavniki, kot so vzdrževanje, namakanje, obrezovanje, čas in vrsta obiranja. Glede na znanstvene študije regiji Severni Egejski otoki in Južna Marmara zagotavljata ugodne pogoje za razvoj oljk. Ker se Edremitski zaliv nahaja v regiji Severni Egejski otoki, to velja za sorto oljk edremit. Glede na drugo študijo sorta edremit lepo uspeva ob dobrem vzdrževanju.

Gorovje Kaz, ki obdaja regijo na severu in vzhodu, zmanjšuje negativni vpliv hladnih zračnih mas v zimskih mesecih. Januar je najhladnejši mesec v Edremitskem zalivu s povprečno temperaturo približno 7 °C, kar omogoča prijetno hlajenje oljk. Vroča poletja v Edremitskem zalivu so pomembna za pospeševanje fizioloških dejavnosti oljk in razvoja plodov. K rasti oljk prispeva dejstvo, da je povprečna temperatura v Edremitskem zalivu približno 27 °C. To zagotavlja močni, vendar uravnoteženi grenkost in pikantnost plodov. Različni letni časi prispevajo k okusu in vonju plodov.

S kisikom bogat in hladen gorski zrak, ki kroži proti pobočjem (visokim med 50 m in 250 m), obrnjenim proti morju, ter ozke in globoke doline in kanjoni, ki so jih ustvarile reke, ki izvirajo v gorovju Kaz in se izlivajo v Edremitski zaliv, naletijo na zračne tokove, ki vsebujejo jod iz Edremitskega zaliva v Egejskem morju. Podobne razmere so na območjih med gorovjem Madra in Edremitskim zalivom. Zato imajo oljke, ki se pridelujejo v Edremitskem zalivu, značilno aromo, okus in teksturo mesa.

Geomorfološke značilnosti imajo pomembno vlogo pri določanju podnebnih razmer na območju. Reliefne oblike vplivajo tudi na tla, vegetacijo in hidrološke značilnosti. To je pomemben dejavnik za določanje kakovosti oljk, ki se pridelujejo v Edremitskem zalivu. Oljke se hranijo ter ohranjajo vlažne in hladne z ustrezno strukturo tal in zadostnimi količinami organskih snovi. Manj kot so drevesa izpostavljena stresu, več plodov z okusom po travi obrodijo. Edremitski zaliv podnevi hladi veter, ki piha z morja, zvečer, ko sonce zaide, pa se njegova smer spremeni in oljčne nasade ohlaja hladen severni veter z gorovij Kaz in Madra. Počasi zorjene oljke imajo tanko in trpežno kožico. Ker drevesa niso izpostavljena stresu zaradi suše, postane sredica gladka, po čemer se Edremitski zaliv razlikuje od drugih območij pridelave oljk.

Zaradi snega, ki zapade v gorah, se nabira podzemna voda. Poletni meseci prinašajo vročino. To segrevanje povzroči taljenje snega. Voda iz snega teče do oljčnih nasadov – pod zemljo, vendar blizu površja. S tem nastajajo zaloge vode za poletje.

Za kakovost in donos po suhih zimah je zlasti pomembno namakanje.

Zaradi namakanja se oljke med zorenjem povečajo, dobijo ustrezno obliko in absorbirajo dovolj hranil iz vseh ustreznih elementov (tal, podnebja, vetra in zalog vode). Poleg tega so oljke izpostavljene manjšemu stresu, zato razvijejo aromo in okus, ki sta značilna za to regijo. Ta aroma spominja na vonj spomladanskega cvetja. V slanici je zaznaven vonj po travi in timijanu.

Zaradi teh pogojev imajo oljke Edremit, ki se pridelujejo v regiji, posebno aromo (po timijanu, grenkih mandljih, artičokah in egejskih zeliščih) ter edinstven okus zarezanih zelenih namiznih oljk, ki se izrazi v slanici. Meso fermentiranega končnega proizvoda „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytin“ je mehkejše in okusnejše od mesa oljk iz drugih regij. Grenak okus ni prevladujoč in vonj ni obstojen. Okus oljk se izrazi med žvečenjem in je kisel kot limonina lupina. Namizne oljke ne bi smele imeti vonja ali okusa po maslu, siru, slanici ali razpadlih organskih snoveh, slanica pa mora biti kakovosti pitne vode.

Oljke v tem postopku se ločijo po velikosti. Pozornost je namenjena zagotavljanju velikosti med 200 in 300 na kg. Oljke se pakirajo v vnaprej pripravljene posode. Hranijo se tri tedne brez takojšnjega dodajanja soli in/ali umetnih snovi, ki povzročajo zakisljevanje. Ob koncu tretjega tedna se dajo v slano vodo, ki vsebuje največ 8 % soli. Nato se pustijo, da pridobijo okus. Posode, vključno z oljkami in slanico, krožijo vsakih deset dni. Vsi postopki, vključno s soljenjem, bi se morali izvajati na geografskem območju iz člena 4.

Glavni razlikovalni dejavnik proizvodnje oljk „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini“ je naravna fermentacija. Fermentacija oljk poteka brez človekovega posredovanja ali kemične obdelave; zato se proizvodni proces nadaljuje vsaj šest mesecev po pobiranju, da grenkost oliv postopoma izgine. Vendar je končni proizvod še vedno nekoliko grenak, kar je dokaz svežine in pristnosti oljk.

Pomembna razpoznavna značilnost zarezanih zelenih namiznih oljk, proizvedenih iz plodov oljk, pridelanih v regiji, je, da se meso in koščica po končani fermentaciji zlahka ločita in da na koščici ne ostane nič mesa plodu. Druga pomembna značilnost je, da se barva kožice plodu v fermentiranem proizvodu spremeni v limonino rumeno.

Meso in sredica se zlahka ločita. Koščica oljke je groba, vendar ne povzroča nelagodja na jeziku.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

_

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 9.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/8

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 280/04)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“

EU št.: PGI-FR-02782 – 2.7.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.6 Sol

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis po kategorijah proizvoda

A –   „Sel de l’Île de Ré“

„Sel de l’Île de Ré“ v kristalni obliki

Organoleptične lastnosti

Sol „Sel de l’Île de Ré“ je v obliki surovih kristalov, znana kot groba sol, ali v obliki drobne soli, kadar so kristali zdrobljeni ali presejani. Sol „Sel de l’Île de Ré“ je od sive do bele barve, ki se spreminja glede na vsebnost netopnih snovi v proizvodu. Lahko ima rahlo rdeče do rumene odtenke zaradi prisotnosti mikroorganizmov.

Fizikalne lastnosti

Pobrani kristali so večinoma v obliki kocke ali njihovih skupkov.

Sol „Sel de l’Île de Ré“ v kristalni obliki je sol, katere zrnavost je ob pobiranju heterogena in se lahko močno razlikuje med pridelovalno sezono in glede na obdelovanje solin.

| — | Zrnavost surove soli „Sel de l’Île de Ré“, znane kot groba sol: najmanj 90 % soli ima zrnavost manjšo od 8 mm. |
| --- | --- |

—

Zrnavost surove soli „Sel de l’Île de Ré“, znane kot groba sol: najmanj 90 % soli ima zrnavost manjšo od 8 mm.

| — | Zrnavost drobne soli: najmanj 90 % soli ima zrnavost manjšo od 2 mm. |
| --- | --- |

—

Zrnavost drobne soli: najmanj 90 % soli ima zrnavost manjšo od 2 mm.

Sol „Sel de l’Île de Ré“ v fazi pakiranja nima trdih in/ali ostrih tujkov, večjih od 7 mm.

Kemijske lastnosti

Sol „Sel de l’Île de Ré“ v kristalni obliki ni rafinirana, ni oprana in je brez aditivov. V fazi pakiranja je:

| — | vsebnost netopnih snovi največ 0,75 g na 100 g soli, |
| --- | --- |

—

vsebnost netopnih snovi največ 0,75 g na 100 g soli,

| — | stopnja vlage največ 10 %. |
| --- | --- |

—

stopnja vlage največ 10 %.

„Sel de l’Île de Ré“ v stisnjeni obliki

Organoleptične lastnosti

„Sel de l’Île de Ré“ v stisnjeni obliki je sestavljena iz stisnjenih kristalov. Njena barva sega od sive do bele, ki se spreminja glede na vsebnost netopnih snovi v proizvodu. Lahko ima rahlo rdeče do rumene odtenke zaradi prisotnosti mikroorganizmov.

Fizikalne lastnosti

„Sel de l’Île de Ré“ v stisnjeni obliki je na voljo v blokih različnih velikosti in oblik, ki tehtajo več kot 4 g.

Sol „Sel de l’Île de Ré“ v stisnjeni obliki v fazi pakiranja nima trdih in/ali ostrih tujkov, večjih od 7 mm.

Kemijske lastnosti

Sol „Sel de l’Île de Ré“ v stisnjeni obliki ni rafinirana, ni oprana in je brez aditivov. V fazi pakiranja je:

| — | vsebnost netopnih snovi največ 0,75 g na 100 g soli, |
| --- | --- |

—

vsebnost netopnih snovi največ 0,75 g na 100 g soli,

| — | stopnja vlage največ 5 %. |
| --- | --- |

—

stopnja vlage največ 5 %.

B –   „Fleur de sel de l’Île de Ré“

Organoleptične lastnosti

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ sestavljajo lahki in drobljivi kristali, ki ob pobiranju plavajo na površini vode.

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ je bele barve, ki ima lahko rahlo rdeče do rumene odtenke zaradi prisotnosti mikroorganizmov, ki sčasoma zbledijo.

Fizikalne lastnosti

Kristali solnega cveta „Fleur de sel de l’Île de Ré“ imajo večinoma obliko votle obrnjene piramide.

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ nima trdih in/ali ostrih tujkov, večjih od 5 mm.

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ ima v fazi pakiranja gostoto največ 0,8.

Kemijske lastnosti

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ ima v fazi pakiranja:

| — | stopnjo vlage največ 8 %, |
| --- | --- |

—

stopnjo vlage največ 8 %,

| — | vsebnost netopnih snovi največ 0,2 g na 100 g solnega cveta. |
| --- | --- |

—

vsebnost netopnih snovi največ 0,2 g na 100 g solnega cveta.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

___

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja in pobiranje soli „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ potekata izključno na geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sol „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ se pakira v embalažo, označeno s številko serije.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

___

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zajema naslednjih deset občin:

Ars-en-Ré, Le Bois-Plage-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, La Flotte, Loix, Les Portes-en-Ré, Rivedoux-Plage, Saint-Clément-des-Baleines, Saint-Martin-de-Ré in Sainte-Marie-de-Ré.

5.   Povezava z geografskim območjem

Sol „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ je otoška morska sol, ki se pobira ročno po naravnem izhlapevanju morske vode v gravitacijskem krožnem sistemu v solinah z naravnim glinastim dnom.

Značilnosti soli „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ in njen ugled izhajajo iz kombinacije naravnih dejavnikov, zlasti podnebnih in morfoloških, ki so značilni za otok Île de Ré, ter znanja in izkušenj, ki so jih tamkajšnji solinarji uporabljali od 12. stoletja.

Otok Ré je razmeroma raven in nizek sedimentni otok nekaj kilometrov od obale La Rochelle, ki ločuje Pertuis Breton na severu od Pertuis d‘Antioche na jugu.

Za otok Île de Ré so značilne nizke apnenčaste planote, povezane s slanimi močvirji. Otok Île de Ré sestavljajo trije stari otočki (Ré, Ars in Loix), ki so del apnenčaste planote Aunis. Postopoma so jih povezali peščeni in prodnati pasovi ter kopičenje sedimentov v depresijah Fier d’Ars in Fosse de Loix, s čimer so nastala obsežna območja slanih močvirij. V teh močvirjih so se naravno odložene sedimentne akumulacije, zlasti med flandrijsko transgresijo, skozi čas preoblikovale v močvirsko prst („terre de Bri“), zaradi česar je na otoku nastala kompaktna siva glina, znana kot bric. Te različne faze so vzrok za pokrajino z zelo nerazgibanim reliefom, katerega najvišja točka ne presega 20 metrov nadmorske višine.

Otok Île de Ré leži v Atlantskem oceanu, katerega plimovanje poteka dvakrat dnevno. Najvišja plima lahko doseže od 5 do 6 metrov.

Za mezoklimo otoka Île de Ré je značilna velika povprečna letna osončenost (po podatkih vremenske postaje La Rochelle 2 250 ur sonca na leto) v povezavi s skromno količino padavin, ki v povprečju znašajo 712 mm na leto ob povprečno 113 dneh padavin (povprečni podatki Météo France od leta 1981 do leta 2010 v kraju Couarde sur Mer). Poleg tega so nihanja med dnevnimi in nočnimi temperaturami in vlago majhna. Zračenje je aktivno in redno zaradi izmeničnega vpliva termičnih vetrov (brise) in vremenskih motenj z oceana, ki prinašajo močnejše vetrove s severozahoda.

Da bi pridobili zemljišča za proizvodnjo, so ljudje oblikovali otok Île de Ré z izsekavanjem ali oblikovanjem različnih delov tega ozemlja.

Soline na otoku Île de Ré so se razvile v 12. stoletju (1191) na pobudo menihov iz kraja Saint Michel en l’Herm, gospodarjev otokov Ars in Loix.

Solinarstvo se je še naprej razvijalo, na pobudo protestantskih uglednežev z otoka Île de Ré in La Rochelle pa se je ponovno začelo intenzivno zajezovanje in ustvarjanje solin ob reki Fier. Do največjega razcveta solinarstva na otoku Île de Ré je prišlo sredi 19. stoletja, ko je doseglo 1 550 ha solin in letno proizvodnjo 31 750 ton soli, zaradi česar je postalo temeljni steber za razvoj otoka (Tardy, 1987). To močvirno območje, oblikovano za proizvodnjo soli, danes zajema približno 20 % celotne površine otoka. To okolje, ki ga je ustvaril človek, močno vpliva na pokrajino in podobo otoka.

Današnje delovanje solin na otoku Île de Ré in tehnike pobiranja soli so enaki praksam, ki so se uporabljale v času vrhunca solinarstva na otoku (19. stoletje).

Upravljanje z vodo v gravitacijskih krožnih sistemih zahteva natančno znanje in izkušnje ter je ključnega pomena za proizvodnjo soli „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“. Solinar mora poznati značilnosti svojih solin, da lahko nadzoruje vodni režim, zagotavlja pravilno izhlapevanje vode ter tako optimizira proizvodnjo soli in solnega cveta.

Solinarji ohranjajo prakse prednikov in uporabljajo tradicionalna orodja (boguette, rouable, simoussi, souvron itd.), ki so prilagojena za vzdrževanje solin ter ročno pobiranje soli in vsakodnevno ročno pobiranje solnega cveta.

Za sol „Sel de l’Île de Ré“ je značilna siva do bela barva, ki ima lahko rahlo rumene do rdeče odtenke. Ob pobiranju so kristali pretežno kockaste oblike in se večinoma tržijo v tej obliki, lahko pa so tudi zdrobljeni, presejani ali stisnjeni.

Solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ je bele barve, ki ima lahko rahlo rdeče do rumene odtenke, ki sčasoma zbledijo.

Sestavljajo ga lahki in drobljivi kristali, večinoma v obliki votle obrnjene piramide, ki ob pobiranju plavajo na površini vode.

Sol „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ ni oprana ali obogatena.

Značilnosti soli „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ na prvem mestu izhajajo iz kombinacije naravnih dejavnikov otoka Île de Ré, ter znanja in izkušenj, ki jih uporabljajo tamkajšnji proizvajalci soli in solnega cveta.

Razvoj solin na otoku Île de Ré s prilagoditvami in izsekavanjem močvirnih območij je poslabšal prvotno mezoklimo otoka, ki je specifična in posebej primerna za izhlapevanje. Obilica sonca, izmenični lahni vetrovi z morja in kopnega ter omejena količina padavin so ugodni pogoji za proizvodnjo soli in solnega cveta. Glina solin, ki je neprepustna, omogoča absorpcijo sončne toplote, s čimer se izboljša učinkovitost zbiralnikov. Ta posebno trda glina je razlog za nizko vsebnost netopnih snovi, ki soli daje značilno barvo (od sive do bele). Rdeči do rumeni odtenki, ki so včasih prisotni, pa so povezani z mikroorganizmi, značilnimi za območje.

Solinarjem je uspelo obvladovati pogoje območja z razvojem posebnega znanja in izkušenj v smislu upravljanja zemljišč, vodnega režima v solinah, uporabe posebnih orodij in ritma pobiranja. Solinarsko znanje in izkušnje na otoku Île de Ré so del dolgoletne tradicije ter prispevajo k značilnostim te soli. Soline, katerih dno je naravno glinasto, so bile oblikovane tako, da se v njih naravno ujame morska voda in regulira njen gravitacijski krožni sistem. Solinarji so izurjeni v ravnanju z morsko vodo od bazenov za zbiranje slane vode (vasais) do slanice, kar pripomore k izhlapevanju in kristalizaciji morske vode, da se pridobita sol in solni cvet.

Zrnavost ročno pobrane soli „Sel de l’Île de Ré“ je heterogena. Ta visoka stopnja heterogenosti, značilna za sol, ki je ročno pobrana v skladu s tradicionalnim znanjem in izkušnjami atlantskih proizvajalcev soli, pomeni, da je zgornja meja zrnavosti višja kot pri večini strojno pobranih soli.

Poleg posebnih vremenskih razmer (rahel veter, sonce ter neobstoj vlage in dežja) proizvodnja solnega cveta zahteva obvladovanje hidravličnih razmer in še natančnejših praks pobiranja. Potreben je tanek sloj vode, da solni cvet lahko prosto plava na površini in se nežno pobere.

Vse fizikalne in podnebne razmere območja ter znanje in izkušnje solinarjev omogočajo proizvodnjo in pobiranje soli in solnega cveta, ki zaradi svojih lastnosti ne potrebujeta pranja ali obogatitve.

Proizvodnja soli je že več kot 800 let steber gospodarstva otoka Île de Ré v okviru regionalne in širše trgovine. Proizvodnja soli na otoku Île de Ré ter nacionalna in mednarodna trgovina z njo sta omenjeni v številnih starih zapisih od 15. stoletja do francoske revolucije in nato z začetka 20. stoletja.

O soli „Sel de l’Île de Ré“ vsako leto poročajo mediji v tisku in na televiziji (Sud-Ouest 1986, Le Figaro 2012, France 3 2017 itd.).

Tudi solni cvet „Fleur de sel de l’Île de Ré“ je bil omenjen v številnih medijih (New York Time 2012, Le Point 2017, France Inter 2021 itd.). Pojavlja se v lokalnih knjigah receptov, med drugim v delu Le sel de l’Île de Ré avtorja Bahica (2015).

Od ponovne oživitve proizvodnje soli ob koncu 20. stoletja pa je sol „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ doživela pomemben razvoj.

Ta ugled presega francoske meje, saj se sol „Sel de l’Île de Ré“/„Fleur de sel de l’Île de Ré“ ne izvaža le v Evropo, ampak tudi v Severno in Južno Ameriko, Azijo in nekatere države Bližnjega vzhoda. O tem mednarodnem uspehu pričajo članki: Sud-Ouest 1987, New York Time 2012, ARD 2021 itd.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SFdSRe2211.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 9.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 280/13

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 280/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Utiel-Requena“

PDO-ES-A0874-AM02

Datum obvestila: 9. maj 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Izboljšan opis vin

OPIS

| (A) | V skladu z opisom iz dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta so bile dodane posebne kategorije vina. |
| --- | --- |

(A)

V skladu z opisom iz dela II Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta so bile dodane posebne kategorije vina.

| (B) | Za delež alkohola v vinih, za katera se uporabljajo posebni izrazi, se zdaj v španščini uporablja drugačen izraz za delež dejanskega alkohola.
  Ta sprememba se nanaša na oddelek 2 specifikacije in ne vpliva na enotni dokument.
  Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj te prilagoditve izhajajo iz zgolj pravnih razlogov in niso na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte: vrste vina, ki jih zajema ZOP, ostajajo enake, vendar je v specifikaciji zdaj navedena kategorija, v katero spadajo. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla in ne obstaja možnost razveljavitve povezave. |
| --- | --- |

(B)

Za delež alkohola v vinih, za katera se uporabljajo posebni izrazi, se zdaj v španščini uporablja drugačen izraz za delež dejanskega alkohola.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2 specifikacije in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj te prilagoditve izhajajo iz zgolj pravnih razlogov in niso na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte: vrste vina, ki jih zajema ZOP, ostajajo enake, vendar je v specifikaciji zdaj navedena kategorija, v katero spadajo. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla in ne obstaja možnost razveljavitve povezave.

RAZLOGI

Za točko (A): uskladitev specifikacije s členom 4(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33. Za točko (B): uskladitev z delom IV Priloge II k Uredbi (EU) št. 1308/2013 in členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34.

2.   Podrobnejši organoleptični opis vin rosé

OPIS

Izboljšan je bil tudi opis videza teh vin. Zdaj so vina opisana kot vijolično rožnata do oranžno rožnata. Prej so bila opisana samo tista vina, ki so bila pridelana iz sorte vinske trte bobal, in odtenki rožnate barve so bili na splošno opisani kot „živahni“. V opisu arom je bila črtana navedba maline kot posebnosti.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2 specifikacije proizvoda in točko 4.3 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju proizvoda na trg.

RAZLOGI

Namen te spremembe je podrobnejši opis organoleptičnih lastnosti vin rosé, proizvedenih z ZOP „Utiel-Requena“. Videz naših vin je zdaj opisan v vsej njihovi raznolikosti, ki je posledica tehničnega napredka in uporabljenega grozdja. Ta sprememba pomeni, da je mogoče navesti vrsto barvnih odtenkov. Malina je bila črtana iz opisa arom, saj ni značilna za vina s to označbo porekla. Vina, pridelana iz nekaterih tradicionalnih sort, prav tako nimajo te arome.

3.   Podrobnejši organoleptični opis kakovostnih penečih belih vin in vin rosé

OPIS

V opisu je zdaj navedena prevladujoča nota, ki spominja na zorenje na drožeh. To v prvotnem besedilu specifikacije proizvoda ni bilo omenjeno. Kljub temu gre za organoleptično značilnost te vrste belega vina in vina rosé.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2 specifikacije proizvoda in točko 4.4 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju proizvoda na trg.

RAZLOGI

Namen je, da se v opisu proizvoda navede več podrobnosti. Ocenjevalna komisija nadzornega organa za to označbo porekla je namreč ugotovila, da je pri belih vinih in vinih rosé mogoče zaznati, da so zorela na drožeh.

4.   Navedba največjega donosa

OPIS

V oddelku o posebnih enoloških postopkih je navedeno, da je najvišja dovoljena stopnja predelave 74 litrov vina na vsakih 100 litrov trganega grozdja.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 3 specifikacije proizvoda in točko 5.1 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Dovoljeni donos je naveden kot poseben enološki postopek v skladu z donosi iz oddelka 5 specifikacije proizvoda. Donos je bil že vključen v specifikacijo proizvoda v kilogramih na hektar in hektolitrih na hektar. Zdaj je samo še izrecno naveden.

5.   Uvedba novih sort vinskih trt in navedba glavnih sort za uporabo posebnega izraza „superior“

OPIS

Med rdeče sorte vinske trte sta bili vključeni sorti graciano in monastrell. Med bele sorte vinske trte so bile vključene sorte viognier, xarel-lo, godello, garnacha blanca, albariño in tortosí. Zdaj je navedeno, katere so glavne sorte in katere ne.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 6 specifikacije proizvoda in točko 7 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Vse nove sorte, vključene v specifikacijo proizvoda, se gojijo na območju ZOP „Utiel-Requena“. Na območju so se v preteklosti pridelovala kakovostna vina z uporabo sort, ki so bile na novo dodane tako za sortna kot zvrstna vina, kar pomeni, da so te sorte dobro uveljavljene. Zato lahko priznamo tradicijo gojenja tega grozdja na tem območju in ga posledično vključimo v zaščito ZOP.

Sorta graciano dodaja strukturo in aromatične lastnosti sortam, ki se že uporabljajo. Monastrell je običajno sredozemsko grozdje, ki se glede na sedanje podnebne spremembe prilagaja podnebnim razmeram označbe porekla. Na območju se že nekaj časa uporabljata beli sorti vinske trte viognier in tortosí. Zato ju je smiselno sprejeti kot vinske trte, primerne za proizvodnjo vin z ZOP. Tudi sorta xarel-lo prihaja s tega območja. Prilagodila se je rastišču, kar je prineslo tako izjemne rezultate, da je zdaj postala tradicionalna sorta. Dokazano je, da imata tako sorta godello kot albariño, ki sta tradicionalno zasajeni na tem območju, značilnosti, ki za kakovostna vina predstavljajo bistvo lokalnih belih vin. Enako velja za sorto garnacha blanca, ki se je že uporabljala za izboljšanje drugih vin z dodajanjem strukture in telesa.

Potreba po opredelitvi glavnih sort je povezana z zahtevo, da se nekatere sorte uporabljajo za upravičenost vin do posebnega izraza „superior“. To je zajeto v točki (ii) pododdelka H Posebni in tradicionalni izrazi oddelka 8 specifikacije proizvoda. Gre za posodobitev proizvodnih pogojev.

6.   Izboljšanje besedila oddelka o povezavi

OPIS

V prejšnji specifikaciji je bilo pod naslovom Človeški dejavniki v oddelku o povezavi navedeno, da je treba območje ZOP „Utiel-Requena“ vključiti v kategorijo „krajina vinske trte in vina“ v vlogi za status svetovne dediščine Unesca. Trenutno stanje je, da je bilo to vinorodno območje vključeno na okvirni seznam pod naslovom Vino v Iberiji. Poleg tega je bilo posodobljeno število vinogradnikov, omenjene so nove sorte, opis vin je bil prilagojen spremembam njihovih organoleptičnih lastnosti, v oddelku o vzročni povezavi pa so navedena tudi likerska vina.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 7 specifikacije in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Ob tej priložnosti smo posodobili informacije na povezavi. Popravljena je bila nenamerna opustitev likerskih vin.

7.   Kletarske zahteve

OPIS

Primerno je, da se specifikaciji doda pojasnilo o kletarskih tehnikah pri vinih z ZOP. Vina so shranjena na območju proizvodnje, čeprav bo hramba vina zunaj območja ZOP še naprej dovoljena v skladu z uveljavljenimi pravicami in pogojena z ustreznim nadzorom. Enako velja za polnilne kleti, če so bile odobrene pred decembrom 2011. Naslov Stekleničenje vin je bil spremenjen v Stekleničenje in shranjevanje vin.

S črtanjem oddelka 8.A, ki se nanaša na zastarelo zakonodajo, to vpliva na oddelek 8.F specifikacije, ki je postal 8.E. To ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Vina, ki so skladiščena znotraj geografskega območja, in sicer v vinskih kleteh, ki jih je prav tako treba registrirati kot take. To naj bi olajšalo preverjanje, da se jamčita pristnost in kakovost vin v korist potrošnikov.

8.   Izboljšanje pravil za označevanje

OPIS

Zahteva, da morajo biti etikete odobrene, preden so dane v promet, je bila odpravljena. Zdaj ni več obvezno, da se predložijo upravnemu organu, ki lahko izda nezavezujoče pripombe, brez poseganja v uporabo predpisov, ko so etikete že v obtoku. Nosilci dejavnosti so odgovorni, da zagotovijo, da etikete niso zavajajoče za potrošnike.

Ta sprememba vpliva na oddelek 8.G (zdaj oddelek 8.F) specifikacije proizvoda, ne pa tudi na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Sprememba je bila potrebna za uskladitev s členom 17 zakona 20/2013 z dne 9. decembra 2013 o zagotavljanju enotnosti trga, saj niso bila upoštevana „načela nujnosti in sorazmernosti“.

9.   Spremembe zahtev glede nekaterih izrazov, ki se uporabljajo na etiketah

OPIS

Napaka v zakonodajnem sklicu je bila odpravljena: člen 93 je bil nadomeščen s členom 112(a) Uredbe (EU) št. 1308/2013. Poleg tega so bile spremenjene zahteve za naslednje izraze, ki se uporabljajo na etiketah:

| — | „superior“: sklic na pravilo, ki ne velja več, je bil črtan in navedeno je, da se za vino šteje, da ima organoleptične lastnosti „superior“ (višje kakovosti), |
| --- | --- |

—

„superior“: sklic na pravilo, ki ne velja več, je bil črtan in navedeno je, da se za vino šteje, da ima organoleptične lastnosti „superior“ (višje kakovosti),

| — | „madurado“ (z zorenjem) ali „madurado en barrica“ (zorenje v sodih): vključena je bila zahteva za organoleptične dokaze, da je bilo vino v stiku z lesom, |
| --- | --- |

—

„madurado“ (z zorenjem) ali „madurado en barrica“ (zorenje v sodih): vključena je bila zahteva za organoleptične dokaze, da je bilo vino v stiku z lesom,

| — | „reserva“ in „gran reserva“: besedilo je bilo popravljeno, da bi bilo skladno z opredelitvijo tega pojma v nacionalni zakonodaji, |
| --- | --- |

—

„reserva“ in „gran reserva“: besedilo je bilo popravljeno, da bi bilo skladno z opredelitvijo tega pojma v nacionalni zakonodaji,

| — | „bobal alta expresión“ (zelo izražene lastnosti sorte bobal): najnižja starost vinske trte za pridelavo grozdja je bila zvišana s 35 na 50 let.
  Ta sprememba vpliva na oddelek 8.H (zdaj oddelek 8.G) specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.
  Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg. |
| --- | --- |

—

„bobal alta expresión“ (zelo izražene lastnosti sorte bobal): najnižja starost vinske trte za pridelavo grozdja je bila zvišana s 35 na 50 let.

Ta sprememba vpliva na oddelek 8.H (zdaj oddelek 8.G) specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Besedilo je bilo popravljeno, zahteve za izraze pa so bile natančneje določene in izboljšane.

Zlasti pri izrazu „bobal alta expresión“ (zelo izražene lastnosti sorte bobal) so vinogradi stari več kot 50 let. Čeprav je to v skladu s sedanjo zahtevo „več kot 35 let“, sprememba pomeni, da je zahteva veliko natančnejša in bližja dejanskemu stanju.

10.   Posodobljeni podatki o pristojnem organu in nadzornem organu

OPIS

Posodobljeni so bili podatki o pristojnem organu in pooblaščenem nadzornem organu.

Ta sprememba vpliva na oddelek 9 specifikacije proizvoda, ne vpliva pa na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013, saj ni na seznamu sprememb Unije. V tem posebnem primeru ni bila spremenjena, črtana ali dodana nobena kategorija proizvodov vinske trte. Prav tako to ne vpliva na ime zaščitene označbe porekla, ne obstaja možnost razveljavitve povezave in ni s tem povezanih omejitev pri dajanju vin s to ZOP na trg.

RAZLOGI

Izkoriščena je bila priložnost za posodobitev podrobnosti obeh organov, ki so se medtem spremenile.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Utiel-Requena

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

1.   Rdeče vino

KRATEK OPIS

Videz: intenzivni odtenki rdeče barve z vijoličnimi odsevi, ki se včasih z zorenjem razvijejo v češnjevo rdečo. Pri rdečih vinih iz grozdja sorte bobal, namenjenih za staranje, se barva razvija zelo počasi. Vonj: vonj po črnem in rdečem jagodičju. Sčasoma se razvije vonj zrelega sadja. Okus: telesna vina z dobro intenzivnostjo in na splošno uravnoteženimi kislinami.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 20 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2: 150 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; 200 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

2.   Belo vino

KRATEK OPIS

Rumeni odtenki različne intenzivnosti, ki imajo lahko pridih zelene barve. Bela vina, pridelana iz sorte tardana, so bolj zlate barve. vonj po cvetlicah in belem sadju. Vina, pridelana iz sorte tardana, lahko imajo tropske zaznave. V ustih so polna in sveža zaradi vsebnosti kislin.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2: 200 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; 250 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

3.   Vino rosé

KRATEK OPIS

Rožnati odtenki, ki segajo od vijolične do oranžno rožnate. Vonj spominja na rdeče jagodičje; pri vinih iz grozdja sorte bobal prevladuje vonj po jagodah. V ustih so polna in sveža zaradi sortnih naravnih kislin. V pookusu ostane intenzivna aroma rdečega jagodičja.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2: 200 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; 250 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

4.   Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Sadne arome s subtilnimi notami, ki spominjajo na zorenje na drožeh, z ravnotežjem med sladkorji in kislinami v ustih.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za bela vina in vina rosé ter 20 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za rdeča vina za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Kakovostna aromatična peneča vina

KRATEK OPIS

Odtenki rumene; saden vonj, ki spominja na uporabljeno grozdje; v ustih pusti rahlo sladek okus, ki se prijetno poveže z vsebnostjo kislin.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

6.   Belo, rosé in rdeče biser vino

KRATEK OPIS

Po videzu imajo lastnosti, ki so že opisane za bela, rosé ali rdeča vina, kot je ustrezno. Prevladuje sortni vonj. V ustih so lahka in sveža.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za bela vina in vina rosé ter 20 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za rdeča vina za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2 (v miligramih na liter): 150 miligramov na liter za rdeča vina in 200 miligramov na liter za bela vina in vina rosé, pri katerih je vsebnost sladkorja nižja od 5 gramov na liter; 200 miligramov na liter za rdeča vina in 250 miligramov na liter za bela vina in vina rosé, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Bela likerska vina in likerska vina rosé

KRATEK OPIS

Videz in vonj sta opisana pri belih vinih. Okus v ustih je oljnat ter ima odlično ravnotežje med kislinami in sladkorji.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2: 150 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; 200 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

8.   Rdeče likersko vino

KRATEK OPIS

Videz in vonj sta opisana pri rdečih vinih. Okus v ustih je oljnat ter ima odlično ravnotežje med kislinami in sladkorji.

| * | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 20 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Največji SO2: 150 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; 200 miligramov na liter pri vinih, katerih vsebnost sladkorja je enaka 5 gramov ali več na liter. |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

9.   Belo, rosé in rdeče vino z majhnim deležem alkohola

KRATEK OPIS

Po videzu imajo lastnosti, ki so že opisane za bela, rosé ali rdeča vina, kot je ustrezno. So sadna vina, katerih okus spominja na sveže grozdje, uporabljeno pri proizvodnji. V ustih ponujajo lepo povezane kisline, ki jim dajejo svežino in skladnost.

| * | Najvišja vsebnost skupnih kislin: 3,5 grama na liter za rdeča vina in 4 grame na liter za bela vina in vina rosé. |
| --- | --- |

*

| ** | Največja vsebnost hlapnih kislin v vinih, proizvedenih pred zadnjim letnikom: 18 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za bela vina in vina rosé ter 20 miliekvivalentov na liter (16,6 + 1 miliekvivalent na liter) za rdeča vina za vsako odstotno točko alkohola nad 10 %. |
| --- | --- |

**

| ** | Največji SO2 (v miliekvivalentih na liter): 150 miligramov na liter za rdeča vina in 200 miligramov na liter za bela vina in vina rosé, pri katerih je vsebnost sladkorja nižja od 5 gramov na liter; 200 miligramov na liter za rdeča vina in 250 miligramov na liter za bela vina in vina rosé, katerih vsebnost sladkorja je nižja od 5 gramov na liter; |
| --- | --- |

**

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | — |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 4,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 15 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

—

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

4,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

15

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Največ 74 litrov vina na vsakih 100 kilogramov grozdja

5.2.   Največji donosi

| 1. | Rdeče sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki
  7 500 kilogramov grozdja na hektar
  55,5 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

1.

Rdeče sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki

7 500 kilogramov grozdja na hektar

55,5 hektolitra na hektar

| 2. | Grozdje sorte bobal v kotlasti gojitveni obliki
  8 600 kilogramov grozdja na hektar
  63,64 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

2.

Grozdje sorte bobal v kotlasti gojitveni obliki

8 600 kilogramov grozdja na hektar

63,64 hektolitra na hektar

| 3. | Bele sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki
  9 900 kilogramov grozdja na hektar
  73,26 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

3.

Bele sorte vinske trte v kotlasti gojitveni obliki

9 900 kilogramov grozdja na hektar

73,26 hektolitra na hektar

| 4. | Rdeče sorte vinske trte v brajdah
  9 100 kilogramov grozdja na hektar
  67,34 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

4.

Rdeče sorte vinske trte v brajdah

9 100 kilogramov grozdja na hektar

67,34 hektolitra na hektar

| 5. | Grozdje sorte bobal v brajdah
  10 500 kilogramov grozdja na hektar
  77,70 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

5.

Grozdje sorte bobal v brajdah

10 500 kilogramov grozdja na hektar

77,70 hektolitra na hektar

| 6. | Bele sorte vinske trte v brajdah
  12 000 kilogramov grozdja na hektar
  88,80 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

6.

Bele sorte vinske trte v brajdah

12 000 kilogramov grozdja na hektar

88,80 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja in vin z ZOP „Utiel-Requena“ obsega zemljišča v občinah Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro in Villargordo del Cabriel, ki so vse v pokrajini Valencia.

Območje, na katerem se proizvod proizvaja in stara, je enako območju proizvodnje.

7.   Bele sorte vinske trte

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

GODELLO

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MERLOT

MERSEGUERA

MONASTRELL

PARELLADA

PETIT VERDOT

PINOT NOIR

PLANTA NOVA – TARDANA

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO

TORTOSÍ

VERDEJO

8.   Opis povezave

8.1.   Rdeča vina

Stopnja fenola, ki nastane na tem območju, zlasti pri lokalni sorti bobal, in visoka vsebnost skupnih kislin sta dejavnika, zaradi katerih imajo rdeča vina intenzivne rdeče odtenke, včasih z vijoličnimi odsevi. To je rastišče, ki zaradi prej opisanih značilnosti daje aromatičen vonj po rdečem in črnem jagodičju z balzamično noto. Vinogradi na tem geografskem območju zaradi navedene koncentracije fenolov na splošno dajejo telesna vina. V njih se združujejo arome, ki ostanejo v pookusu, v ustih so polna, obstojna in mineralna.

8.2.   Bela vina in vina rosé

Bela vina zaradi apnenčaste narave tal dajejo vinom arome cvetlic in belomesnatega sadja, ki so lahko precej intenzivne, če se doseže polna fenolna zrelost. Ponašajo se z opazno svežino v ustih, ki izhaja iz njihovih naravnih kislin.

Vina rosé, pridelana pod ZOP, so prepoznavna po svoji značilni trajno rožnati barvi, zlasti kadar so pridelana iz sorte bobal. Značilen je vonj po rdečem jagodičju. Pri grozdju sorte bobal prevladuje vonj po jagodah, značilen za sorte, ki rastejo na območju Utiel-Requena.

8.3.   Peneča, biser vina in vina z nizko vsebnostjo alkohola

Predvsem zaradi dolgotrajne sončne svetlobe se na stopnji tehnološke zrelosti grozdja lahko dosežeta zanimiva aromatični potencial in ravnotežje med sladkorji in kislinami, ki sta potrebna za pridelavo tovrstnih vin.

8.4.   Kakovostna aromatična peneča vina

Zaradi vsakoletnega obilja sončne svetlobe se lahko doseže tehnološka zrelost grozd, ne da bi to povzročilo prevelik delež alkohola, ker sestavine v kožicah popolnoma dozorijo.

Za ta vina sta značilna ravnotežje med sladkorji in kislinami ter kakovosten aromatični potencial. V ustih so prijetna in imajo določeno svežino, ki spominja na grozdje, iz katerega so proizvedena. Zaradi naravnih kislin so ta vina obstojna in primerna za staranje.

8.5.   Likerska vina

Posebne značilnosti likerskih vin je mogoče doseči zaradi majhnega tveganja glivičnih bolezni na območju ZOP. Za to vrsto vina so možne pozne trgatve z zdravim grozdjem, ki ima zelo visoko vsebnost sladkorja in naravno ohranja zelo visoko vsebnost skupnih kislin. Na njihove organoleptične lastnosti vplivajo različne faze do trgatve, splet sladkorjev in kislin ter stopnja zrelosti grozdja. Seveda rastišče in podnebne razmere tega območja dajejo temu grozdju identiteto.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Pakiranje lahko izvajajo samo registrirane vinske kleti na razmejenem območju ZOP. Izjema so polnilnice zunaj območja proizvodnje, ki jih je regulativni svet odobril pred decembrom 2011. Izjema velja samo za dejavnost, za katero so bile take vinske kleti odobrene, in pod enakimi pogoji, pod katerimi so bile vpisane v register polnilnic, ob upoštevanju inšpekcijskega postopka, ki ga določi regulativni svet.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju polnjenega vina se poleg splošnih podatkov, ki jih zahtevajo veljavni predpisi, mora navesti ime zaščitene označbe porekla „Utiel-Requena“.

Letnik mora biti na ustekleničenih belih vinih, vinih rosé in rdečih vinih vidno označen.

Vina imajo ne glede na vrsto pakirnega materiala, v katerem so odpremljena za prodajo, oštevilčene žige, ki dajejo jamstvo in jih izda regulativni svet ter se dodelijo vinarni po pravilih regulativnega sveta, nameščeni pa morajo biti vedno tako, da jih ni mogoče ponovno uporabiti. Regulativni svet lahko odobri zamenjavo oštevilčene črne etikete z enakovrednim sistemom številčenja, ki ga je odobril.

Uporabljajo se lahko naslednji izrazi:

„bobal con mención específica“ (bobal s posameznim izrazom) za sortno vino rosé in rdeča vina iz grozdja sorte bobal;

„madurado“ (z zorenjem) ali „madurado en barrica“ (zorenje v sodih) za rdeča ali bela vina v hrastovih sodih ali stožčastih sodih s prostornino največ 600 litrov za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev, vendar zadostuje, da vpliva na prvotne organoleptične lastnosti, s čimer se spremenijo osnovne značilnosti vonja in okusa na način, ki omogoča zaznavo, da so bila v stiku z lesom;

„bobal alta expresión“ (zelo izražene lastnosti sorte bobal) za sortna vina bobal z zorenjem ali brez njega, ki omogočajo kar najboljši izraz vinorodnega prostora s sorto bobal. Vinogradi morajo biti starejši od 50 let. Donos mora znašati manj kot 4 000 kilogramov na hektar (29,60 hektolitra na hektar). Vinogradi se ne smejo namakati, razen če regulativni svet izda predhodno dovoljenje. Pri uporabljenih vinogradniških praksah se je treba osredotočati na ohranjanje biološkega ravnovesja vinograda in spoštovati okolje. Vse kmetijske prakse morajo biti utemeljene v ustreznem dnevniku. Vinarji morajo vedno poskrbeti, da so ta vina popolnoma ločena od drugih vin, pridelanih v njihovih obratih, in navesti njihovo poreklo. Na etiketah mora biti navedeno število steklenic v seriji vina, ki nosijo ta izraz.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://portalagrari.gva.es/documents/366567370/0/00001D+PC+DO+UTIEL-REQUENA+DEFINITIVO.pdf/76ec7286-6eef-f866-3b5f-ab88734cbbed?t=1682418183136

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---