# Europeiska unionens C 166/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.166.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 166 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången18 juli 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.166.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 166

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången18 juli 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 166/01 | Rådets Yttrande av den 7 juli 2009 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013 | 1 |
| 2009/C 166/02 | Rådets Yttrande av den 7 juli 2009 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013 | 7 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 166/01

Rådets Yttrande av den 7 juli 2009 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

1

2009/C 166/02

Rådets Yttrande av den 7 juli 2009 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

7

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 166/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 166/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel) (
  1
  )

1

12

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 166/04 | Eurons växelkurs | 13 |
| 2009/C 166/05 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 30 november 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Föredragande medlemsstat: Spanien | 14 |
| 2009/C 166/06 | Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte 22 februari 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Föredragande medlemsstat: Spanien | 15 |
| 2009/C 166/07 | Förhörsombudets slutrapport (Ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21) | 16 |
| 2009/C 166/08 | Kommissionens beslut av den 27 februari 2008 om fastställande av den slutliga storleken på det vite som förelagts Microsoft Corporation genom beslut K(2005) 4420 slutligt (ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft) [delgivet med nr K(2008) 764 slutligt] | 20 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 166/09 | Företag som utför den första bearbetningen av tobak och som godkänts av medlemsstaterna | 24 |
| 2009/C 166/10 | Behöriga organ för registrering av odlingskontrakt för tobak | 29 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 166/04

Eurons växelkurs

13

2009/C 166/05

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 30 november 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (1) – Föredragande medlemsstat: Spanien

14

2009/C 166/06

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte 22 februari 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (2) – Föredragande medlemsstat: Spanien

15

2009/C 166/07

Förhörsombudets slutrapport (Ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft) (enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

16

2009/C 166/08

Kommissionens beslut av den 27 februari 2008 om fastställande av den slutliga storleken på det vite som förelagts Microsoft Corporation genom beslut K(2005) 4420 slutligt (ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft) [delgivet med nr K(2008) 764 slutligt]

[delgivet med nr K(2008) 764 slutligt]

20

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 166/09

Företag som utför den första bearbetningen av tobak och som godkänts av medlemsstaterna

24

2009/C 166/10

Behöriga organ för registrering av odlingskontrakt för tobak

29

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 166/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 32 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 166/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

32

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2009/C 166/12 | Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – EAC/26/2009 – Evidensbaserad politik och praxis: Inbjudan att lämna förslag till utveckling av nätverk för kunskapsförmedlande initiativ (EUT C 142, av den 23.6.2009) | 33 |

Rättelser

2009/C 166/12

Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – EAC/26/2009 – Evidensbaserad politik och praxis: Inbjudan att lämna förslag till utveckling av nätverk för kunskapsförmedlande initiativ (EUT C 142, av den 23.6.2009)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 7 juli 2009

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

2009/C 166/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 7 juli 2009 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 juli 2009 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2013.

| (2) | År 2008 fördjupades den belgiska konjunkturnedgången till följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Särskilt sista kvartalet 2008 och första kvartalet 2009 noterades en kraftig ekonomisk nedgång till följd av världshandelns sammanbrott i förening med sjunkande förtroende, förmögenhetseffekter och kreditåtstramningar. Även för 2009 som helhet väntas BNP sjunka kraftigt. Detta beräknas leda till en kraftig ökning av arbetslösheten, till drygt 10 % år 2010 enligt kommissionens vårprognos 2009. De viktigaste politiska utmaningarna under denna nedgång är att se till att finanssektorn åter fungerar normalt, återställa förtroendet för att stödja den inhemska efterfrågan samt stärka konkurrenskraften. Den ekonomiska nedgången kommer att få betydande negativa konsekvenser för de offentliga finanserna och det offentliga underskottet kommer att öka från 1,2 % av BNP år 2008 till drygt 6 % år 2010, enligt kommissionens vårprognos 2009. Detta är både en effekt av de automatiska stabilisatorernas normala verkan och ett resultat av de återhämtningsplaner som de federala och regionala regeringarna antog i slutet av 2008 (0,5 % av BNP år 2009 och 0,4 % år 2010). Dessa planer ska läggas till andra åtgärder på cirka 0,4 % av BNP som redan ingår i budgeten för 2009. De viktigaste inslagen i återhämtningsplanerna är en minskning av skattekilen för arbete, sänkt mervärdesskatt för bostadsbyggande, tidigarelagda offentliga investeringar samt likviditetsstöd till företag. Regeringen har genomfört ett antal strukturreformer, bland annat för att effektivisera arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

År 2008 fördjupades den belgiska konjunkturnedgången till följd av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Särskilt sista kvartalet 2008 och första kvartalet 2009 noterades en kraftig ekonomisk nedgång till följd av världshandelns sammanbrott i förening med sjunkande förtroende, förmögenhetseffekter och kreditåtstramningar. Även för 2009 som helhet väntas BNP sjunka kraftigt. Detta beräknas leda till en kraftig ökning av arbetslösheten, till drygt 10 % år 2010 enligt kommissionens vårprognos 2009. De viktigaste politiska utmaningarna under denna nedgång är att se till att finanssektorn åter fungerar normalt, återställa förtroendet för att stödja den inhemska efterfrågan samt stärka konkurrenskraften. Den ekonomiska nedgången kommer att få betydande negativa konsekvenser för de offentliga finanserna och det offentliga underskottet kommer att öka från 1,2 % av BNP år 2008 till drygt 6 % år 2010, enligt kommissionens vårprognos 2009. Detta är både en effekt av de automatiska stabilisatorernas normala verkan och ett resultat av de återhämtningsplaner som de federala och regionala regeringarna antog i slutet av 2008 (0,5 % av BNP år 2009 och 0,4 % år 2010). Dessa planer ska läggas till andra åtgärder på cirka 0,4 % av BNP som redan ingår i budgeten för 2009. De viktigaste inslagen i återhämtningsplanerna är en minskning av skattekilen för arbete, sänkt mervärdesskatt för bostadsbyggande, tidigarelagda offentliga investeringar samt likviditetsstöd till företag. Regeringen har genomfört ett antal strukturreformer, bland annat för att effektivisera arbetsmarknaden.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas real BNP – efter en ökning med 1,1 % år 2008 – minska med 1,9 % år 2009, för att åter öka med 0,6 % år 2010 och med i genomsnitt 21⁄4 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario mycket optimistiskt. Den beräknade tillväxten för 2009 men även 2010 förefaller optimistisk med tanke på den snabbt försämrade internationella situationen, en beräknad BNP-tillväxt på -3,1 % (på årsbasis) för första kvartalet 2009 samt fortsatt låga konfidensindikatorer. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas real BNP – efter en ökning med 1,1 % år 2008 – minska med 1,9 % år 2009, för att åter öka med 0,6 % år 2010 och med i genomsnitt 21⁄4 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario mycket optimistiskt. Den beräknade tillväxten för 2009 men även 2010 förefaller optimistisk med tanke på den snabbt försämrade internationella situationen, en beräknad BNP-tillväxt på -3,1 % (på årsbasis) för första kvartalet 2009 samt fortsatt låga konfidensindikatorer.

| (4) | Enligt kommissionens vårprognos 2009 väntas BNP sjunka med 3,5 % år 2009 och med 0,2 % år 2010. Tillväxtens beräknade utveckling på medellång sikt kan också anses vara optimistisk, om man jämför med den potentiella tillväxtens betydligt lägre genomsnittssiffror, både vid en omräkning utifrån programmet och i kommissionens vårprognos 2009. Programmets beräknade inflation på 0,7 % och 1,8 % för 2009 respektive 2010 framstår som relativt hög men kan i efterhand betraktas som realistisk. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens vårprognos 2009 väntas BNP sjunka med 3,5 % år 2009 och med 0,2 % år 2010. Tillväxtens beräknade utveckling på medellång sikt kan också anses vara optimistisk, om man jämför med den potentiella tillväxtens betydligt lägre genomsnittssiffror, både vid en omräkning utifrån programmet och i kommissionens vårprognos 2009. Programmets beräknade inflation på 0,7 % och 1,8 % för 2009 respektive 2010 framstår som relativt hög men kan i efterhand betraktas som realistisk.

| (5) | För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 1,2 % av BNP, jämfört med målet om budgetbalans i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Intäkterna blev 0,4 % av BNP lägre än väntat, medan utgifterna blev 0,8 % av BNP högre än väntat. Det sämre utfallet beror på att den nominala BNP-tillväxten blev sämre än väntat (2,9 % mot beräknade 4,6 % i programuppdateringen från april 2008), samt på att offentliga betalningar av fakturor snabbades upp i slutet av året, vilket ingick i återhämtningsplanerna. |
| --- | --- |

(5)

För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 1,2 % av BNP, jämfört med målet om budgetbalans i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Intäkterna blev 0,4 % av BNP lägre än väntat, medan utgifterna blev 0,8 % av BNP högre än väntat. Det sämre utfallet beror på att den nominala BNP-tillväxten blev sämre än väntat (2,9 % mot beräknade 4,6 % i programuppdateringen från april 2008), samt på att offentliga betalningar av fakturor snabbades upp i slutet av året, vilket ingick i återhämtningsplanerna.

| (6) | Uppdateringens underskottsmål för 2009 är 3,4 % av BNP, jämfört med beräknade 4,5 % i kommissionens vårprognos 2009. Försämringen av underskottet för 2009 är en effekt av de automatiska stabilisatorerna (cirka 21⁄2 % av BNP), av de expansiva åtgärderna i 2009 års budget (0,4 % av BNP) samt de regionala och federala regeringarnas finanspolitiska stimulanspaket (0,5 % av BNP). Det strukturella underskottet beräknas öka till 21⁄2 % av BNP år 2009, jämfört med 2 % år 2008, enligt uppgifterna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet och omräknat av kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I kommissionens vårprognos 2009 väntas en mer markant försämring av det strukturella saldot för 2009 (med 1 procentenhet). Således kan den finanspolitiska inriktningen 2009 betraktas som expansiv, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Utöver den finanspolitiska stimulansen i samband med denna återhämtningsplan (0,5 % av BNP) kan den finanspolitiska expansionen förklaras med tidigare beslutade åtgärder för att öka hushållens köpkraft (0,4 % av BNP). Nettoeffekten blir därför cirka 0,9 % av BNP. |
| --- | --- |

(6)

Uppdateringens underskottsmål för 2009 är 3,4 % av BNP, jämfört med beräknade 4,5 % i kommissionens vårprognos 2009. Försämringen av underskottet för 2009 är en effekt av de automatiska stabilisatorerna (cirka 21⁄2 % av BNP), av de expansiva åtgärderna i 2009 års budget (0,4 % av BNP) samt de regionala och federala regeringarnas finanspolitiska stimulanspaket (0,5 % av BNP). Det strukturella underskottet beräknas öka till 21⁄2 % av BNP år 2009, jämfört med 2 % år 2008, enligt uppgifterna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet och omräknat av kommissionen enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). I kommissionens vårprognos 2009 väntas en mer markant försämring av det strukturella saldot för 2009 (med 1 procentenhet). Således kan den finanspolitiska inriktningen 2009 betraktas som expansiv, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Utöver den finanspolitiska stimulansen i samband med denna återhämtningsplan (0,5 % av BNP) kan den finanspolitiska expansionen förklaras med tidigare beslutade åtgärder för att öka hushållens köpkraft (0,4 % av BNP). Nettoeffekten blir därför cirka 0,9 % av BNP.

| (7) | I programmet presenteras ingen välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt och viktiga krav i stabilitets- och tillväxtpakten uppfylls inte. I artikel 3.2 c i rådets förordning (EG) nr 1466/97 begärs särskilt [en] detaljerad och kvantitativ bedömning av budgetmässiga och andra vidtagna [...] ekonomisk-politiska åtgärder. Dessutom anges i uppförandekoden uttryckligen att uppgifter bör bifogas om utgifts- och inkomstkvoter och deras separat angivna komponenter samt en [uppdelning] i sektorer av de offentliga finanserna. Sådana uppgifter har inte lämnats. Programmet innehåller en budgetplan med sjunkande totala underskott från och med 2011, men inga uppgifter om åtgärderna för att uppnå dessa mål. Uppgifter saknas också om den planerade utvecklingen av viktigare inkomst- och utgiftsslag samt om målen för den offentliga förvaltningens olika nivåer. Det totala underskottet beräknas öka ytterligare till 4 % år 2010, för att sedan sjunka till 1,5 % vid programperiodens slut. Det primära saldot kommer att utvecklas på liknande sätt. Det omräknade strukturella underskottet väntas försämras med ytterligare 0,2 procentenheter år 2010, för att sedan successivt förbättras, särskilt 2012 och 2013. Enligt programmet kommer inte målet för de offentliga finanserna på medellång sikt att uppnås under programperioden (ett överskott på 0,5 % av BNP i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). För att uppnå dessa underskottsmål kommer det enligt programmet att krävas korrigeringsåtgärder, särskilt som tidigare beslutade åtgärder och det finanspolitiska stimulanspaketet har fortsatt expansiva effekter under större delen av programperioden. I det uppdaterade programmet beräknas den offentliga skulden uppgå till 89,6 % av BNP år 2008, jämfört med 84 % år 2007. Förutom det ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar betydande stock/-flödesjusteringar (6 % av BNP) till ökningen av skuldkvoten. Dessa avser främst räddningsinsatser för banker. I programmet väntas skuldkvoten öka till 95 % år 2010, stabiliseras 2011 och sedan långsamt sjunka. Enligt kommissionens vårprognos 2009 kommer skuldkvoten att uppgå till 96 % av BNP år 2009 och drygt 100 % år 2010, där skillnaden gentemot det uppdaterade stabilitetsprogrammet förklaras med avvikande siffror för tillväxten och det offentliga underskottet. |
| --- | --- |

(7)

I programmet presenteras ingen välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt och viktiga krav i stabilitets- och tillväxtpakten uppfylls inte. I artikel 3.2 c i rådets förordning (EG) nr 1466/97 begärs särskilt [en] detaljerad och kvantitativ bedömning av budgetmässiga och andra vidtagna [...] ekonomisk-politiska åtgärder. Dessutom anges i uppförandekoden uttryckligen att uppgifter bör bifogas om utgifts- och inkomstkvoter och deras separat angivna komponenter samt en [uppdelning] i sektorer av de offentliga finanserna. Sådana uppgifter har inte lämnats. Programmet innehåller en budgetplan med sjunkande totala underskott från och med 2011, men inga uppgifter om åtgärderna för att uppnå dessa mål. Uppgifter saknas också om den planerade utvecklingen av viktigare inkomst- och utgiftsslag samt om målen för den offentliga förvaltningens olika nivåer. Det totala underskottet beräknas öka ytterligare till 4 % år 2010, för att sedan sjunka till 1,5 % vid programperiodens slut. Det primära saldot kommer att utvecklas på liknande sätt. Det omräknade strukturella underskottet väntas försämras med ytterligare 0,2 procentenheter år 2010, för att sedan successivt förbättras, särskilt 2012 och 2013. Enligt programmet kommer inte målet för de offentliga finanserna på medellång sikt att uppnås under programperioden (ett överskott på 0,5 % av BNP i konjunkturrensade termer exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). För att uppnå dessa underskottsmål kommer det enligt programmet att krävas korrigeringsåtgärder, särskilt som tidigare beslutade åtgärder och det finanspolitiska stimulanspaketet har fortsatt expansiva effekter under större delen av programperioden. I det uppdaterade programmet beräknas den offentliga skulden uppgå till 89,6 % av BNP år 2008, jämfört med 84 % år 2007. Förutom det ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar betydande stock/-flödesjusteringar (6 % av BNP) till ökningen av skuldkvoten. Dessa avser främst räddningsinsatser för banker. I programmet väntas skuldkvoten öka till 95 % år 2010, stabiliseras 2011 och sedan långsamt sjunka. Enligt kommissionens vårprognos 2009 kommer skuldkvoten att uppgå till 96 % av BNP år 2009 och drygt 100 % år 2010, där skillnaden gentemot det uppdaterade stabilitetsprogrammet förklaras med avvikande siffror för tillväxten och det offentliga underskottet.

| (8) | Bristen på nyckeluppgifter i programmet och de ovannämnda avvikelserna på flera punkter från uppförandekoden gör det mycket svårt att bedöma programmet. Samtidigt står det klart att budgetmålen omges av betydande nedåtrisker under hela programperioden. För det första blir den makroekonomiska situationen under hela programperioden sannolikt sämre än vad programmet förutspår. För det andra kan de (strukturella) målen bara uppnås om omfattande tilläggsåtgärder vidtas. Emellertid innehåller programmet inga uppgifter om sådana åtgärder eller om den planerade utvecklingen av de viktigare intäkts- och utgiftskomponenter som målen grundar sig på, varför dessa uppenbarligen inte underbyggs av någon finanspolitisk strategi på medellång sikt. Risken blir större av att de permanenta åtgärderna i återhämtningspaketet inte motsvaras av framtida sparande, vilket strider mot riktlinjerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som godkändes av Europeiska rådet den 11 december 2008. Dessutom är de belgiska myndigheternas tidigare resultat blandade när det gäller att uppnå finanspolitiska mål (se punkt 9). Slutligen kan regeringens omfattande bankgarantier – om de tas i anspråk – leda till en ökning av framtida underskott och skulder. Med hänsyn till de betydande nedåtrisker som omgärdar de finanspolitiska målen, kommer skuldkvoten troligtvis också att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutspås i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Bristen på nyckeluppgifter i programmet och de ovannämnda avvikelserna på flera punkter från uppförandekoden gör det mycket svårt att bedöma programmet. Samtidigt står det klart att budgetmålen omges av betydande nedåtrisker under hela programperioden. För det första blir den makroekonomiska situationen under hela programperioden sannolikt sämre än vad programmet förutspår. För det andra kan de (strukturella) målen bara uppnås om omfattande tilläggsåtgärder vidtas. Emellertid innehåller programmet inga uppgifter om sådana åtgärder eller om den planerade utvecklingen av de viktigare intäkts- och utgiftskomponenter som målen grundar sig på, varför dessa uppenbarligen inte underbyggs av någon finanspolitisk strategi på medellång sikt. Risken blir större av att de permanenta åtgärderna i återhämtningspaketet inte motsvaras av framtida sparande, vilket strider mot riktlinjerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som godkändes av Europeiska rådet den 11 december 2008. Dessutom är de belgiska myndigheternas tidigare resultat blandade när det gäller att uppnå finanspolitiska mål (se punkt 9). Slutligen kan regeringens omfattande bankgarantier – om de tas i anspråk – leda till en ökning av framtida underskott och skulder. Med hänsyn till de betydande nedåtrisker som omgärdar de finanspolitiska målen, kommer skuldkvoten troligtvis också att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutspås i programmet.

| (9) | Befolkningens åldrande har långsiktigt större effekter på de offentliga finanserna än vad genomsnittligen är fallet i EU, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Det beror bland annat på att Belgien ännu inte har genomfört tillräckliga reformer av pensionssystemet som höjer den faktiska pensionsåldern och minskar systemets kostnader. Budgetläget 2008 enligt programmets beräkningar är sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket något minskar det ursprungliga budgetlägets dämpande effekter på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att budgetläget 2009 motsvarar kommissionens vårprognos 2009, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskuldkvoten klart över fördragets referensvärde. Reformer av arbetsmarknaden och socialförsäkringssystemet skulle öka den potentiella tillväxten och med höga primära överskott minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Dessa risker är för närvarande medelstora. Det politiska svaret på finanskrisen kan öka skuldkvoten mer än vad som beräknas i programmet om kostnaderna inte kompenseras i framtiden. |
| --- | --- |

(9)

Befolkningens åldrande har långsiktigt större effekter på de offentliga finanserna än vad genomsnittligen är fallet i EU, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Det beror bland annat på att Belgien ännu inte har genomfört tillräckliga reformer av pensionssystemet som höjer den faktiska pensionsåldern och minskar systemets kostnader. Budgetläget 2008 enligt programmets beräkningar är sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket något minskar det ursprungliga budgetlägets dämpande effekter på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att budgetläget 2009 motsvarar kommissionens vårprognos 2009, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskuldkvoten klart över fördragets referensvärde. Reformer av arbetsmarknaden och socialförsäkringssystemet skulle öka den potentiella tillväxten och med höga primära överskott minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Dessa risker är för närvarande medelstora. Det politiska svaret på finanskrisen kan öka skuldkvoten mer än vad som beräknas i programmet om kostnaderna inte kompenseras i framtiden.

| (10) | Fram till 2007 har Belgien i stort sett lyckats åstadkomma budgetbalans (3). Emellertid har budgetmålen ofta sänkts i senare uppdateringar av stabilitetsprogrammet, även under relativt gynnsamma makroekonomiska förhållanden. I en situation med sjunkande ränteutgifter har resultaten dessutom delvis åstadkommits genom underskottssänkande engångsåtgärder, vilket påverkar framtida budgetar negativt. Nu när större konsolideringsansträngningar kommer att krävas för att korrigera stimulansåtgärderna och åter minska skulden, kan en stramare budgetram krävas. Detta kunde omfatta fleråriga och bindande utgiftstak samt budgetöverenskommelser mellan olika offentliga förvaltningsnivåer, inbegripet införande av mekanismer för att se till att de finanspolitiska målen efterlevs. |
| --- | --- |

(10)

Fram till 2007 har Belgien i stort sett lyckats åstadkomma budgetbalans (3). Emellertid har budgetmålen ofta sänkts i senare uppdateringar av stabilitetsprogrammet, även under relativt gynnsamma makroekonomiska förhållanden. I en situation med sjunkande ränteutgifter har resultaten dessutom delvis åstadkommits genom underskottssänkande engångsåtgärder, vilket påverkar framtida budgetar negativt. Nu när större konsolideringsansträngningar kommer att krävas för att korrigera stimulansåtgärderna och åter minska skulden, kan en stramare budgetram krävas. Detta kunde omfatta fleråriga och bindande utgiftstak samt budgetöverenskommelser mellan olika offentliga förvaltningsnivåer, inbegripet införande av mekanismer för att se till att de finanspolitiska målen efterlevs.

| (11) | Som ett svar på finanskrisen vidtog den belgiska regeringen ett antal åtgärder för att stabilisera finanssektorn. För det första gav den kapitaltillskott på cirka 6 % av BNP till fyra stora finansinstitut. För det andra garanterade den vissa portföljer med osäkra tillgångar på vissa storbanker. För det tredje garanterade den också – på begäran och på vissa villkor – bankers skulder till följd av marknadsupplåning och interbanklån. Dessa garantier motsvarar drygt en tredjedel av BNP och lämnas mot avgift, men de påverkar bara underskottet om de tas i anspråk. Slutligen garanterade den belgiska regeringen alla privatpersoners banktillgodohavanden upp till 100 000 euro och utvidgade garantin till vissa försäkringsprodukter, även detta mot avgift. |
| --- | --- |

(11)

Som ett svar på finanskrisen vidtog den belgiska regeringen ett antal åtgärder för att stabilisera finanssektorn. För det första gav den kapitaltillskott på cirka 6 % av BNP till fyra stora finansinstitut. För det andra garanterade den vissa portföljer med osäkra tillgångar på vissa storbanker. För det tredje garanterade den också – på begäran och på vissa villkor – bankers skulder till följd av marknadsupplåning och interbanklån. Dessa garantier motsvarar drygt en tredjedel av BNP och lämnas mot avgift, men de påverkar bara underskottet om de tas i anspråk. Slutligen garanterade den belgiska regeringen alla privatpersoners banktillgodohavanden upp till 100 000 euro och utvidgade garantin till vissa försäkringsprodukter, även detta mot avgift.

| (12) | Som svar på den ekonomiska krisen har Belgien antagit ett antal stimulansåtgärder. Den federala regeringens paket påverkar finanserna med 0,5 % av BNP år 2009 och 0,4 % år 2010 och omfattar i) (likviditets)stöd till företag genom att statsförvaltningen betalar sina fakturor snabbare och genom betalningsfaciliteter, ii) stärkande av hushållens köpkraft genom högre arbetslöshetsersättningar, iii) sysselsättningsstöd genom sänkning av skattekilen för arbete, iv) investeringsstimulanser genom en särskild sänkning av mervärdesskattesatsen för bostadsbyggande och ytterligare offentliga investeringar, särskilt inom infrastruktur. De regionala regeringarnas stimulanspaket avser främst att påskynda offentliga investeringar respektive trygga företagens finansieringsmöjligheter, särskilt när det gäller små och medelstora företag samt nystartade företag. Mot bakgrund av det begränsade finanspolitiska manöverutrymmet framstår stimulanspaketet som en adekvat reaktion på konjunkturnedgången. Flertalet åtgärder ligger i stort sett i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och det finns en bra balans mellan paketets intäkter och utgifter. Som inte tillräckligt målinriktade framstår dock uppvärmningsbidraget till alla hushåll och sänkningen av skattekilen, som till stor del omfattar samtliga arbetstagare. Dessutom kan en del av stimulansåtgärderna komma lite för sent för att kunna dämpa den akuta krisen, vilket bl.a. gäller investeringspaketen och sänkningarna av kostnaderna för arbete. Slutligen planeras inte ens i framtiden några åtgärder för att kompensera de permanenta stimulanserna (0,1 % av BNP år 2009 och 0,3 % år 2010), särskilt sänkningen av skattekilen för arbete. Paketen innehåller begränsade strukturåtgärder, som en förbättrad aktiv arbetsmarknadspolitik, en ytterligare sänkning av skattekilen för arbete samt FoU-bidrag, som i viss mån bör motverka den lägre potentiella tillväxten och – i förening med reformer av produktmarknaderna – åtgärda ekonomins problem på lång sikt. Dessa åtgärder avser den strukturreformstrategi och landspecifika rekommendation som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 enligt Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och som rådet antog den 28 april. Återhämtningspaketens strukturåtgärder är välkomna men verkar inte tillräckligt omfattande för att effektivt kunna åtgärda problemen på lång sikt, exempelvis de offentliga finansernas hållbarhet och arbetsmarknadens effektivitet. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på den ekonomiska krisen har Belgien antagit ett antal stimulansåtgärder. Den federala regeringens paket påverkar finanserna med 0,5 % av BNP år 2009 och 0,4 % år 2010 och omfattar i) (likviditets)stöd till företag genom att statsförvaltningen betalar sina fakturor snabbare och genom betalningsfaciliteter, ii) stärkande av hushållens köpkraft genom högre arbetslöshetsersättningar, iii) sysselsättningsstöd genom sänkning av skattekilen för arbete, iv) investeringsstimulanser genom en särskild sänkning av mervärdesskattesatsen för bostadsbyggande och ytterligare offentliga investeringar, särskilt inom infrastruktur. De regionala regeringarnas stimulanspaket avser främst att påskynda offentliga investeringar respektive trygga företagens finansieringsmöjligheter, särskilt när det gäller små och medelstora företag samt nystartade företag. Mot bakgrund av det begränsade finanspolitiska manöverutrymmet framstår stimulanspaketet som en adekvat reaktion på konjunkturnedgången. Flertalet åtgärder ligger i stort sett i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och det finns en bra balans mellan paketets intäkter och utgifter. Som inte tillräckligt målinriktade framstår dock uppvärmningsbidraget till alla hushåll och sänkningen av skattekilen, som till stor del omfattar samtliga arbetstagare. Dessutom kan en del av stimulansåtgärderna komma lite för sent för att kunna dämpa den akuta krisen, vilket bl.a. gäller investeringspaketen och sänkningarna av kostnaderna för arbete. Slutligen planeras inte ens i framtiden några åtgärder för att kompensera de permanenta stimulanserna (0,1 % av BNP år 2009 och 0,3 % år 2010), särskilt sänkningen av skattekilen för arbete. Paketen innehåller begränsade strukturåtgärder, som en förbättrad aktiv arbetsmarknadspolitik, en ytterligare sänkning av skattekilen för arbete samt FoU-bidrag, som i viss mån bör motverka den lägre potentiella tillväxten och – i förening med reformer av produktmarknaderna – åtgärda ekonomins problem på lång sikt. Dessa åtgärder avser den strukturreformstrategi och landspecifika rekommendation som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 enligt Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning och som rådet antog den 28 april. Återhämtningspaketens strukturåtgärder är välkomna men verkar inte tillräckligt omfattande för att effektivt kunna åtgärda problemen på lång sikt, exempelvis de offentliga finansernas hållbarhet och arbetsmarknadens effektivitet.

| (13) | Mäts finanspolitikens inriktning utifrån förändringarna av det strukturella saldot och med tanke på de risker som omgärdar beräkningarna, blir finanspolitiken expansiv under 2009, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Detta utgör delvis den belgiska regeringens svar på planen ifråga. I programmet väntas sedan en i stort sett neutral finanspolitisk inriktning under 2010 och 2011 samt en stram inriktning från och med 2012. Bedömningen av inriktningen från och med 2010 försvårades betydligt av bristen på uppgifter i programmet, men det verkar finnas betydande risker för att utfallen blir sämre än beräknat, bland annat på grund av att målen inte underbyggs av en finanspolitisk strategi på medellång sikt i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Följaktligen förmodas den finanspolitiska inriktningen förbli expansiv fram till 2011 och därefter som bäst bli neutral. I programmet väntas det totala underskottet åter understiga referensvärdet först 2012. Dessutom förefaller en sådan utveckling inte lämplig med tanke på riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, inklusive den mycket höga offentliga skulden som under programperioden inte minskar tillräckligt mot referensvärdet, samt de betydande ansvarsförbindelser som följer av åtgärderna för att stabilisera det finansiella systemet. |
| --- | --- |

(13)

Mäts finanspolitikens inriktning utifrån förändringarna av det strukturella saldot och med tanke på de risker som omgärdar beräkningarna, blir finanspolitiken expansiv under 2009, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Detta utgör delvis den belgiska regeringens svar på planen ifråga. I programmet väntas sedan en i stort sett neutral finanspolitisk inriktning under 2010 och 2011 samt en stram inriktning från och med 2012. Bedömningen av inriktningen från och med 2010 försvårades betydligt av bristen på uppgifter i programmet, men det verkar finnas betydande risker för att utfallen blir sämre än beräknat, bland annat på grund av att målen inte underbyggs av en finanspolitisk strategi på medellång sikt i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Följaktligen förmodas den finanspolitiska inriktningen förbli expansiv fram till 2011 och därefter som bäst bli neutral. I programmet väntas det totala underskottet åter understiga referensvärdet först 2012. Dessutom förefaller en sådan utveckling inte lämplig med tanke på riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, inklusive den mycket höga offentliga skulden som under programperioden inte minskar tillräckligt mot referensvärdet, samt de betydande ansvarsförbindelser som följer av åtgärderna för att stabilisera det finansiella systemet.

| (14) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har det uppdaterade programmet betydande brister vad gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter (4), trots att det lämnades in fyra månader efter den officiella tidsfristen. Dessa brister försvårade i hög grad rådets bedömning av programmet, särskilt av den finanspolitiska strategin på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har det uppdaterade programmet betydande brister vad gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter (4), trots att det lämnades in fyra månader efter den officiella tidsfristen. Dessa brister försvårade i hög grad rådets bedömning av programmet, särskilt av den finanspolitiska strategin på medellång sikt.

| (15) | Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finanserna i Belgien kommer att påverkas av konjunkturnedgången, med ett relativt ogynnsamt utgångsläge i form av hög offentlig skuldkvot. Den finanspolitiska inriktningen för 2009 är lämpligt expansiv, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Bland annat återspeglar den att den finanspolitiska stimulansen måste vara begränsad med hänsyn till den höga skuldnivån. Det offentliga saldot kommer för 2009 att överskrida referensvärdet för underskott på 3 % av BNP. Samtidigt väntas den offentliga bruttoskuldkvoten fortsätta stiga, vilket den började göra 2008 till följd av åtgärderna för att stabilisera finanssystemet. Detta följer på den imponerande minskningen från 134 % år 1993 till 84 % år 2007. Det uppdaterade programmets konsolideringsplan syftar till att gradvis sänka de totala underskotten och därigenom trygga de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Att väsentliga uppgifter saknas i programmet, som utgifts- och inkomstkvoter, har gjort det mycket svårt att bedöma om programmets underskotts- och skuldmål är trovärdiga. Att målen inte är underbyggda tyder på att de inte vilar på en välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt, i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Utfallet kan bli sämre än planerat under hela programperioden på grund av de optimistiska makroekonomiska antagandena och bristen på underliggande åtgärder. Med tanke på skulddynamiken och de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, saknar planen dessutom ambitionen att kraftfullt korrigera underskottet när den ekonomiska situationen väl förbättras. |
| --- | --- |

(15)

Sammantaget är slutsatsen att de offentliga finanserna i Belgien kommer att påverkas av konjunkturnedgången, med ett relativt ogynnsamt utgångsläge i form av hög offentlig skuldkvot. Den finanspolitiska inriktningen för 2009 är lämpligt expansiv, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Bland annat återspeglar den att den finanspolitiska stimulansen måste vara begränsad med hänsyn till den höga skuldnivån. Det offentliga saldot kommer för 2009 att överskrida referensvärdet för underskott på 3 % av BNP. Samtidigt väntas den offentliga bruttoskuldkvoten fortsätta stiga, vilket den började göra 2008 till följd av åtgärderna för att stabilisera finanssystemet. Detta följer på den imponerande minskningen från 134 % år 1993 till 84 % år 2007. Det uppdaterade programmets konsolideringsplan syftar till att gradvis sänka de totala underskotten och därigenom trygga de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Att väsentliga uppgifter saknas i programmet, som utgifts- och inkomstkvoter, har gjort det mycket svårt att bedöma om programmets underskotts- och skuldmål är trovärdiga. Att målen inte är underbyggda tyder på att de inte vilar på en välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt, i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Utfallet kan bli sämre än planerat under hela programperioden på grund av de optimistiska makroekonomiska antagandena och bristen på underliggande åtgärder. Med tanke på skulddynamiken och de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, saknar planen dessutom ambitionen att kraftfullt korrigera underskottet när den ekonomiska situationen väl förbättras.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Belgien att göra följande:

| i) | Senast den 20 september lämna in ett komplement till programmet, inklusive en välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt, och bättre uppfylla uppgiftskraven i uppförandekoden, särskilt beträffande obligatoriska uppgifter. |
| --- | --- |

i)

Senast den 20 september lämna in ett komplement till programmet, inklusive en välgrundad finanspolitisk strategi på medellång sikt, och bättre uppfylla uppgiftskraven i uppförandekoden, särskilt beträffande obligatoriska uppgifter.

| ii) | Genomföra de planerade stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, samtidigt som en ytterligare försämring av det strukturella saldot undviks 2009, samt återuppta den finanspolitiska konsolideringen från och med 2010 när en återhämtning väntas och påskynda den strukturella konsolideringen under 2011. |
| --- | --- |

ii)

Genomföra de planerade stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, samtidigt som en ytterligare försämring av det strukturella saldot undviks 2009, samt återuppta den finanspolitiska konsolideringen från och med 2010 när en återhämtning väntas och påskynda den strukturella konsolideringen under 2011.

| iii) | Förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att anta en stramare budgetram, med bindande, fleråriga utgiftstak och budgetöverenskommelser mellan olika offentliga förvaltningsnivåer, inklusive införandet av mekanismer för att se till att de finanspolitiska målen efterlevs. |
| --- | --- |

iii)

Förbättra de offentliga finansernas kvalitet genom att anta en stramare budgetram, med bindande, fleråriga utgiftstak och budgetöverenskommelser mellan olika offentliga förvaltningsnivåer, inklusive införandet av mekanismer för att se till att de finanspolitiska målen efterlevs.

| iv) | Utöver budgetkonsolideringen reformera socialförsäkringssystemets, arbetsmarknadens och produktmarknadernas struktur för att förbättra den potentiella tillväxten, vidare öka sysselsättningen och minska åldrandets påverkan på de offentliga finanserna, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

iv)

Utöver budgetkonsolideringen reformera socialförsäkringssystemets, arbetsmarknadens och produktmarknadernas struktur för att förbättra den potentiella tillväxten, vidare öka sysselsättningen och minska åldrandets påverkan på de offentliga finanserna, i syfte att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring i %) | SP april 2009 | 2,8 | 1,1 | -1,9 | 0,6 | 2,3 | 2,3 | 2,1 |
| KOM våren 2009 | 2,8 | 1,2 | -3,5 | -0,2 | — | — | — |
| SP april 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — | — |
| HIKP-inflation (i %) | SP april 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,7 | 1,8 | 1,8 | 1,7 | 1,8 |
| KOM våren 2009 | 1,8 | 4,5 | 0,3 | 1,2 | — | — | — |
| SP april 2008 | 1,8 | 3,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 | — | — |
| Produktionsgap (5) (i % av potentiell BNP) | SP april 2009 | 2,3 | 1,5 | -1,9 | -2,7 | -1,9 | -1,2 | -0,6 |
| KOM våren 2009 (6) | 2,5 | 1,9 | -2,6 | -3,8 | — | — | — |
| SP april 2008 | 0,3 | -0,1 | -0,4 | -0,5 | -0,8 | — | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP) | SP april 2009 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM våren 2009 | 2,1 | -2,1 | -2,5 | -2,6 | — | — | — |
| SP april 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Offentliga inkomster (i % av BNP) | SP april 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,2 | — | — | — | — |
| KOM våren 2009 | 48,1 | 48,6 | 48,4 | 48,2 | — | — | — |
| SP april 2008 | 48,7 | 49,0 | 48,8 | 48,9 | 49,2 | — | — |
| Offentliga utgifter (i % av BNP) | SP april 2009 | 48,3 | 49,8 | 51,6 | — | — | — | — |
| KOM våren 2009 | 48,3 | 49,8 | 52,9 | 54,3 | — | — | — |
| SP april 2008 | 48,9 | 49,0 | 48,5 | 48,3 | 48,2 | — | — |
| Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP april 2009 | -0,2 | -1,2 | -3,4 | -4,0 | -3,4 | -2,6 | -1,5 |
| KOM våren 2009 | -0,2 | -1,2 | -4,5 | -6,1 | — | — | — |
| SP april 2008 | -0,2 | 0,0 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | — | — |
| Primärt saldo (i % av BNP) | SP april 2009 | 3,6 | 2,5 | 0,4 | -0,1 | 0,6 | 1,5 | 2,5 |
| KOM våren 2009 | 3,6 | 2,5 | -0,6 | -2,1 | — | — | — |
| SP april 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,8 | 4,1 | 4,3 | — | — |
| Konjunkturrensat saldo (5) (i % av BNP) | SP april 2009 | -1,5 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| KOM våren 2009 | -1,6 | -2,2 | -3,1 | -4,0 | — | — | — |
| SP april 2008 | -0,4 | 0,0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | — | — |
| Strukturellt saldo (7) (i % av BNP) | SP april 2009 | -1,3 | -2,0 | -2,4 | -2,6 | -2,4 | -1,9 | -1,2 |
| KOM våren 2009 | -1,5 | -2,2 | -3,2 | -4,0 | — | — | — |
| SP april 2008 | -0,3 | 0 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | — | — |
| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP april 2009 | 84,0 | 89,6 | 93 | 95 | 94,9 | 93,9 | 92 |
| KOM våren 2009 | 84,0 | 89,6 | 95,7 | 100,9 | — | — | — |
| SP april 2008 | 84,9 | 81,5 | 778,1 | 74,7 | 71,1 | — | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP (förändring i %)

SP april 2009

2,8

1,1

-1,9

0,6

2,3

2,3

2,1

KOM våren 2009

2,8

1,2

-3,5

-0,2

—

—

—

SP april 2008

2,8

1,9

2,0

2,0

2,0

—

—

HIKP-inflation (i %)

SP april 2009

1,8

4,5

0,7

1,8

1,8

1,7

1,8

KOM våren 2009

1,8

4,5

0,3

1,2

—

—

—

SP april 2008

1,8

3,0

1,7

1,8

1,8

—

—

Produktionsgap (5) (i % av potentiell BNP)

SP april 2009

2,3

1,5

-1,9

-2,7

-1,9

-1,2

-0,6

KOM våren 2009 (6)

2,5

1,9

-2,6

-3,8

—

—

—

SP april 2008

0,3

-0,1

-0,4

-0,5

-0,8

—

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP)

SP april 2009

—

—

—

—

—

—

—

KOM våren 2009

2,1

-2,1

-2,5

-2,6

—

—

—

SP april 2008

—

—

—

—

—

—

—

Offentliga inkomster (i % av BNP)

SP april 2009

48,1

48,6

48,2

—

—

—

—

KOM våren 2009

48,1

48,6

48,4

48,2

—

—

—

SP april 2008

48,7

49,0

48,8

48,9

49,2

—

—

Offentliga utgifter (i % av BNP)

SP april 2009

48,3

49,8

51,6

—

—

—

—

KOM våren 2009

48,3

49,8

52,9

54,3

—

—

—

SP april 2008

48,9

49,0

48,5

48,3

48,2

—

—

Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP)

SP april 2009

-0,2

-1,2

-3,4

-4,0

-3,4

-2,6

-1,5

KOM våren 2009

-0,2

-1,2

-4,5

-6,1

—

—

—

SP april 2008

-0,2

0,0

0,3

0,7

1,0

—

—

Primärt saldo (i % av BNP)

SP april 2009

3,6

2,5

0,4

-0,1

0,6

1,5

2,5

KOM våren 2009

3,6

2,5

-0,6

-2,1

—

—

—

SP april 2008

3,7

3,7

3,8

4,1

4,3

—

—

Konjunkturrensat saldo (5) (i % av BNP)

SP april 2009

-1,5

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

KOM våren 2009

-1,6

-2,2

-3,1

-4,0

—

—

—

SP april 2008

-0,4

0,0

0,5

1,0

1,4

—

—

Strukturellt saldo (7) (i % av BNP)

SP april 2009

-1,3

-2,0

-2,4

-2,6

-2,4

-1,9

-1,2

KOM våren 2009

-1,5

-2,2

-3,2

-4,0

—

—

—

SP april 2008

-0,3

0

0,5

1,0

1,4

—

—

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)

SP april 2009

84,0

89,6

93

95

94,9

93,9

92

KOM våren 2009

84,0

89,6

95,7

100,9

—

—

—

SP april 2008

84,9

81,5

778,1

74,7

71,1

—

—

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bedömningen beaktar särskilt kommissionens vårprognos 2009, men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  Undantaget är 2005, då underskottet uppgick till 2,7 % av BNP till följd av regeringens antaganden om det nationella järnvägsbolagets skuld.

(4)  Särskilt saknas uppgifter om sektorsspecifika saldon och budgetmålens uppdelning på intäkter och utgifter och på de olika förvaltningsnivåerna från och med 2010.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,9 %, 1,7 %, 1,0 % respektive 1,0 % under perioden 2007–2010.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar 0,2 % av BNP år 2007 (underskottsökande) enligt det senaste programmet, jämfört med 0,1 % av BNP år 2007 (underskottsökande) och 0,1 % år 2009 (underskottsminskande) enligt kommissionens vårprognos 2009.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/7

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 7 juli 2009

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2013

2009/C 166/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 7 juli 2009 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 juli 2009 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2013.

| (2) | De direkta verkningarna av den globala finanskrisen på Österrikes ekonomi har varit relativt begränsade, även om finanssektorn drabbats av massiva intäktsminskningar särskilt från bankernas utlandsaktivitet i länderna i Central- och Östeuropa under 2008. Österrike har en liten och starkt exportorienterad ekonomi, och påverkas därför av den globala recessionen främst via en åtstramning av den internationella handeln som för 2009 leder till en minskning av den utländska efterfrågan. Tillverkningssektorn förväntas bli hårdast drabbad, eftersom exporten av varor beräknas minska kraftigt och dra med sig de privata fasta investeringarna. Enligt kommissionens vårprognos för 2009 beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka med 4 % 2009, följt av en stagnation 2010. Den ökade arbetslösheten har hittills hållits i schack genom minskat övertidsarbete och införande av korttidsarbete, men i spåren efter den recession som ekonomin gått in i beräknas andelen arbetslösa öka kraftigt från 3,8 % 2008 till 7 % 2010. Följaktligen kommer Österrikes offentliga finanser att tyngas av betydande förluster i de offentliga intäkterna och ytterligare utgifter på grund av automatiska stabilisatorer (beräknade till 2 1⁄4 % av BNP 2009) samt diskretionära åtgärder (beräknade till 1 1⁄4 % av BNP 2009) för att upprätthålla företagens verksamhet och hushållens inkomst och för att stabilisera finansmarknaderna. |
| --- | --- |

(2)

De direkta verkningarna av den globala finanskrisen på Österrikes ekonomi har varit relativt begränsade, även om finanssektorn drabbats av massiva intäktsminskningar särskilt från bankernas utlandsaktivitet i länderna i Central- och Östeuropa under 2008. Österrike har en liten och starkt exportorienterad ekonomi, och påverkas därför av den globala recessionen främst via en åtstramning av den internationella handeln som för 2009 leder till en minskning av den utländska efterfrågan. Tillverkningssektorn förväntas bli hårdast drabbad, eftersom exporten av varor beräknas minska kraftigt och dra med sig de privata fasta investeringarna. Enligt kommissionens vårprognos för 2009 beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka med 4 % 2009, följt av en stagnation 2010. Den ökade arbetslösheten har hittills hållits i schack genom minskat övertidsarbete och införande av korttidsarbete, men i spåren efter den recession som ekonomin gått in i beräknas andelen arbetslösa öka kraftigt från 3,8 % 2008 till 7 % 2010. Följaktligen kommer Österrikes offentliga finanser att tyngas av betydande förluster i de offentliga intäkterna och ytterligare utgifter på grund av automatiska stabilisatorer (beräknade till 2 1⁄4 % av BNP 2009) samt diskretionära åtgärder (beräknade till 1 1⁄4 % av BNP 2009) för att upprätthålla företagens verksamhet och hushållens inkomst och för att stabilisera finansmarknaderna.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 1,8 % under 2008 till – 2,2 % under 2009 och uppgå till i genomsnitt 1,6 % under den återstående programperioden fram till 2013. Nu tillgängliga uppgifter (2) pekar på att scenariot bygger på klart optimistiska antaganden. Särskilt programmets antaganden om export och den fasta bruttokapitalbildningen för 2009 anses vara mycket optimistiska. Från och med 2010 beräknas en snabb återhämtning återställa den reala BNP-tillväxtens potential. Programmets beräkningar av en inflation på 0,6 % 2009 och 1,1 % 2010 förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 1,8 % under 2008 till – 2,2 % under 2009 och uppgå till i genomsnitt 1,6 % under den återstående programperioden fram till 2013. Nu tillgängliga uppgifter (2) pekar på att scenariot bygger på klart optimistiska antaganden. Särskilt programmets antaganden om export och den fasta bruttokapitalbildningen för 2009 anses vara mycket optimistiska. Från och med 2010 beräknas en snabb återhämtning återställa den reala BNP-tillväxtens potential. Programmets beräkningar av en inflation på 0,6 % 2009 och 1,1 % 2010 förefaller realistiska.

| (4) | För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 0,4 % av BNP, något lägre än det mål, ett överskott på 0,6 % av BNP, som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. De oväntat höga inkomsterna berodde främst på en övervältringseffekt från 2007. Dessa extra inkomster kompenserade mer än väl kostnaden för nya politiska åtgärder som vidtagits för att begränsa minskningen av hushållens köpkraft på grund av högre inflation, exempelvis sänkta socialförsäkringsavgifter för låginkomsttagare och ökade sociala utgifter, inklusive åtgärder såsom högre utgifter för pensionsförmåner och energikostnadstillägg. Följaktligen låg utgiftskvoten cirka 1⁄2 procentenhet över förväntningarna. På det hela taget påverkades budgetsaldot för 2008 endast måttligt av de dramatiska förändringarna av det ekonomiska läget, eftersom både de uteblivna intäkterna och regeringens stabiliseringsåtgärder i huvudsak kommer att få verkan från och med 2009. |
| --- | --- |

(4)

För 2008 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 0,4 % av BNP, något lägre än det mål, ett överskott på 0,6 % av BNP, som angavs i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. De oväntat höga inkomsterna berodde främst på en övervältringseffekt från 2007. Dessa extra inkomster kompenserade mer än väl kostnaden för nya politiska åtgärder som vidtagits för att begränsa minskningen av hushållens köpkraft på grund av högre inflation, exempelvis sänkta socialförsäkringsavgifter för låginkomsttagare och ökade sociala utgifter, inklusive åtgärder såsom högre utgifter för pensionsförmåner och energikostnadstillägg. Följaktligen låg utgiftskvoten cirka 1⁄2 procentenhet över förväntningarna. På det hela taget påverkades budgetsaldot för 2008 endast måttligt av de dramatiska förändringarna av det ekonomiska läget, eftersom både de uteblivna intäkterna och regeringens stabiliseringsåtgärder i huvudsak kommer att få verkan från och med 2009.

| (5) | Det uppdaterade stabilitetsprogrammet har som mål ett underskott i de offentliga finanserna på 3,5 % av BNP för 2009, jämfört med ett beräknat underskott på 4,2 % av BNP i kommissionens vårprognos 2009. Regeringen har vidtagit betydande diskretionära finanspolitiska motåtgärder i storleksordningen 1,4–1,7 % av BNP (3). Vissa av dessa åtgärder vidtogs redan 2008 för att skydda hushållens köpkraft inför en stigande inflation, men de kommer till stor del att pågå även under 2009 och 2010 (0,4 % av BNP). Utöver diskretionära åtgärder kommer automatiska stabilisatorer att verka, vilket leder till en expansiv effekt på 1 3⁄4 och 1⁄4 % av BNP (4) under 2009 respektive 2010. Dessutom kommer tidigareläggning av statsägda företags byggnationsprojekt utanför budgeten att stå för ytterligare 1⁄4 % av BNP. Att döma av minskningen av det strukturella saldot är finanspolitiken expansiv. |
| --- | --- |

(5)

Det uppdaterade stabilitetsprogrammet har som mål ett underskott i de offentliga finanserna på 3,5 % av BNP för 2009, jämfört med ett beräknat underskott på 4,2 % av BNP i kommissionens vårprognos 2009. Regeringen har vidtagit betydande diskretionära finanspolitiska motåtgärder i storleksordningen 1,4–1,7 % av BNP (3). Vissa av dessa åtgärder vidtogs redan 2008 för att skydda hushållens köpkraft inför en stigande inflation, men de kommer till stor del att pågå även under 2009 och 2010 (0,4 % av BNP). Utöver diskretionära åtgärder kommer automatiska stabilisatorer att verka, vilket leder till en expansiv effekt på 1 3⁄4 och 1⁄4 % av BNP (4) under 2009 respektive 2010. Dessutom kommer tidigareläggning av statsägda företags byggnationsprojekt utanför budgeten att stå för ytterligare 1⁄4 % av BNP. Att döma av minskningen av det strukturella saldot är finanspolitiken expansiv.

| (6) | Österrikes medelfristiga mål är balans i de offentliga finanserna, vilket är en del av en mer övergripande finanspolitisk strategi i tre pelare som även inbegriper offentliga investeringsprogram och strukturreformer av den offentliga förvaltningen. Det förutses i det uppdaterade programmet att underskottet i de offentliga finanserna kommer att öka ytterligare till 4,7 % av BNP 2010 och kvarstå på den nivån till och med 2012. För 2013 kommer underskottet att minska något till 3,9 % av BNP. Det medelfristiga målet kommer därför inte att nås under programperioden. På grund av de finanspolitiska stimulansåtgärderna kommer utgiftskvoten att öka med 2,6 procentenheter mellan 2008 och 2010. Samtidigt förväntas inkomstkvoten minska med 1,7 procentenheter som ett resultat av diskretionära skattesänkningar och den konjunkturberoende utarmningen av beskattningsunderlaget. Det strukturella underskottet (det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder omräknat av kommissionen på grundval av informationen i programmet med den allmänt vedertagna metoden) beräknas öka till 3 % av BNP 2009 med en ytterligare ökning till omkring 4 % från 2010 till 2012. En väsentlig del av åtgärderna i återhämtningsprogrammet kommer att bli permanenta, och det är därför inte säkerställt att åtgärder som antas som ett svar på krisen kommer att dras tillbaka i ett senare skede. Bruttoskuldkvoten beräknas öka med 16 procentenheter fram till 2013 från 62,5 % av BNP 2008. Mot bakgrund av det ökade underskottet i den offentliga sektorns finanser och den minskade BNP-tillväxten bidrar betydande stock-/flödesjusteringar som till stor del återspeglar finanssektorns stabiliseringsåtgärder till den ökade skuldkvoten. |
| --- | --- |

(6)

Österrikes medelfristiga mål är balans i de offentliga finanserna, vilket är en del av en mer övergripande finanspolitisk strategi i tre pelare som även inbegriper offentliga investeringsprogram och strukturreformer av den offentliga förvaltningen. Det förutses i det uppdaterade programmet att underskottet i de offentliga finanserna kommer att öka ytterligare till 4,7 % av BNP 2010 och kvarstå på den nivån till och med 2012. För 2013 kommer underskottet att minska något till 3,9 % av BNP. Det medelfristiga målet kommer därför inte att nås under programperioden. På grund av de finanspolitiska stimulansåtgärderna kommer utgiftskvoten att öka med 2,6 procentenheter mellan 2008 och 2010. Samtidigt förväntas inkomstkvoten minska med 1,7 procentenheter som ett resultat av diskretionära skattesänkningar och den konjunkturberoende utarmningen av beskattningsunderlaget. Det strukturella underskottet (det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder omräknat av kommissionen på grundval av informationen i programmet med den allmänt vedertagna metoden) beräknas öka till 3 % av BNP 2009 med en ytterligare ökning till omkring 4 % från 2010 till 2012. En väsentlig del av åtgärderna i återhämtningsprogrammet kommer att bli permanenta, och det är därför inte säkerställt att åtgärder som antas som ett svar på krisen kommer att dras tillbaka i ett senare skede. Bruttoskuldkvoten beräknas öka med 16 procentenheter fram till 2013 från 62,5 % av BNP 2008. Mot bakgrund av det ökade underskottet i den offentliga sektorns finanser och den minskade BNP-tillväxten bidrar betydande stock-/flödesjusteringar som till stor del återspeglar finanssektorns stabiliseringsåtgärder till den ökade skuldkvoten.

| (7) | De offentliga finanserna är förenade med betydande nedåtrisker. För det första omges de klart optimistiska tillväxtantagandena i det underliggande makroekonomiska scenariot av en avsevärd osäkerhet med hänsyn till finanskrisens varaktighet, omfattning och makroekonomiska verkningar. Inkomstberäkningarna förefaller därför optimistiska. Dessutom innebär statliga ingripanden i finanssektorn och på finansmarknaderna också en risk för högre underskott och/eller skulder än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(7)

De offentliga finanserna är förenade med betydande nedåtrisker. För det första omges de klart optimistiska tillväxtantagandena i det underliggande makroekonomiska scenariot av en avsevärd osäkerhet med hänsyn till finanskrisens varaktighet, omfattning och makroekonomiska verkningar. Inkomstberäkningarna förefaller därför optimistiska. Dessutom innebär statliga ingripanden i finanssektorn och på finansmarknaderna också en risk för högre underskott och/eller skulder än vad som förutses i programmet.

| (8) | Den åldrande befolkningens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna är lägre i Österrike än för EU-länderna i genomsnitt, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt endast öka en aning. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2008 svagare än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens vårprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet undergrävs ytterligare om de ovan nämnda riskerna i samband med finanssektorns stabiliseringsprogram förverkligas, i den mån som de offentliga stödkostnaderna inte kan återvinnas framöver. Genom högre primära överskott på medellång sikt och åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är medelhöga. |
| --- | --- |

(8)

Den åldrande befolkningens beräknade långsiktiga effekter på de offentliga finanserna är lägre i Österrike än för EU-länderna i genomsnitt, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt endast öka en aning. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2008 svagare än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Om man emellertid utgår från att de offentliga finansernas ställning 2009 motsvarar kommissionens vårprognos, skulle hållbarhetsgapet öka betydligt. Dessutom överstiger den nuvarande bruttoskulden fördragets referensvärde. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet undergrävs ytterligare om de ovan nämnda riskerna i samband med finanssektorns stabiliseringsprogram förverkligas, i den mån som de offentliga stödkostnaderna inte kan återvinnas framöver. Genom högre primära överskott på medellång sikt och åtgärder för att höja den faktiska pensionsåldern kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i nuläget är medelhöga.

| (9) | Trots att de offentliga finanserna och de finanspolitiska reglerna generellt är sunda, kan Österrikes finanspolitiska ramverk ytterligare förbättras. Österrikes federala skattemässiga relationer, som regleras av lagen om skatteutjämning 2008–2013 och den nationella stabilitetspakten 2008, är tämligen komplexa och inte tillräckligt överblickbara på grund av överlappande skyldigheter, samadministration och samfinansiering på alla tre förvaltningsnivåer. Det finns följaktligen utrymme för effektivitetsvinster för flera slags offentliga utgifter, särskilt inom vård och utbildning, och detta bör utnyttjas. I detta sammanhang planerar man enligt det uppdaterade programmet för 2009 att inrätta arbetsgrupper för ytterligare reformer av skatteutjämningslagen samt vård- och äldreomsorgssystemet. Några konkreta förslag förväntas dock inte före 2011. På federal nivå inledde Österrike en långtgående reform av den finanspolitiska lagstiftningen i och med att en ny flerårig utgiftsram med fasta tak för fyra år i följd trädde i kraft från och med den 1 januari 2009 (lagen om ett federalt finanspolitiskt ramverk – Bundesfinanzrahmengesetz). Den förväntas bidra till att förebygga konjunkturförstärkande utgifter och öka de automatiska stabilisatorernas effektivitet. Med början 2013 förutses införandet av produktionsbaserad budgetering (resultatbudgetering) och en modernisering av räkenskapssystemet för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(9)

Trots att de offentliga finanserna och de finanspolitiska reglerna generellt är sunda, kan Österrikes finanspolitiska ramverk ytterligare förbättras. Österrikes federala skattemässiga relationer, som regleras av lagen om skatteutjämning 2008–2013 och den nationella stabilitetspakten 2008, är tämligen komplexa och inte tillräckligt överblickbara på grund av överlappande skyldigheter, samadministration och samfinansiering på alla tre förvaltningsnivåer. Det finns följaktligen utrymme för effektivitetsvinster för flera slags offentliga utgifter, särskilt inom vård och utbildning, och detta bör utnyttjas. I detta sammanhang planerar man enligt det uppdaterade programmet för 2009 att inrätta arbetsgrupper för ytterligare reformer av skatteutjämningslagen samt vård- och äldreomsorgssystemet. Några konkreta förslag förväntas dock inte före 2011. På federal nivå inledde Österrike en långtgående reform av den finanspolitiska lagstiftningen i och med att en ny flerårig utgiftsram med fasta tak för fyra år i följd trädde i kraft från och med den 1 januari 2009 (lagen om ett federalt finanspolitiskt ramverk – Bundesfinanzrahmengesetz). Den förväntas bidra till att förebygga konjunkturförstärkande utgifter och öka de automatiska stabilisatorernas effektivitet. Med början 2013 förutses införandet av produktionsbaserad budgetering (resultatbudgetering) och en modernisering av räkenskapssystemet för de offentliga finanserna.

| (10) | För att stabilisera finansmarknaderna har de österrikiska myndigheterna antagit flera åtgärder, inbegripet garantier för privatpersoners bankinsättningar (obegränsade till slutet av 2009, därefter upp till 100 000 euro. För små och medelstora företag är taket 50 000 euro). Ytterligare stimulansåtgärder, som syftar till att säkra hypotekslån för bostadsfinansiering, har införts för hushåll som sparar i spar- och låneföreningar (sparkassor – Bausparförderung). För interbanklån och obligationsemissioner av den nyligen inrättade Österreichische Clearingbank (OeCAG) och för företagscertifikat utgivna av affärsbanker tillhandahåller Österrikes regering garantier upp till 75 miljarder euro (27 % av BNP). Slutligen har regeringen anslagit upp till 15 miljarder euro (5 1⁄2 % av BNP) för kapitaltillskott till finansinstituten. I mitten av maj uppnåddes enighet om 6,4 miljarder euro men endast 4,7 miljarder euro har hittills har utkrävts. |
| --- | --- |

(10)

För att stabilisera finansmarknaderna har de österrikiska myndigheterna antagit flera åtgärder, inbegripet garantier för privatpersoners bankinsättningar (obegränsade till slutet av 2009, därefter upp till 100 000 euro. För små och medelstora företag är taket 50 000 euro). Ytterligare stimulansåtgärder, som syftar till att säkra hypotekslån för bostadsfinansiering, har införts för hushåll som sparar i spar- och låneföreningar (sparkassor – Bausparförderung). För interbanklån och obligationsemissioner av den nyligen inrättade Österreichische Clearingbank (OeCAG) och för företagscertifikat utgivna av affärsbanker tillhandahåller Österrikes regering garantier upp till 75 miljarder euro (27 % av BNP). Slutligen har regeringen anslagit upp till 15 miljarder euro (5 1⁄2 % av BNP) för kapitaltillskott till finansinstituten. I mitten av maj uppnåddes enighet om 6,4 miljarder euro men endast 4,7 miljarder euro har hittills har utkrävts.

| (11) | Mot bakgrund av att de offentliga finanserna nästan var i balans 2008 samt frånvaron av externa obalanser bedöms de stimulansåtgärder för 2009 och 2010 som den österrikiska regeringen har antagit vara ett lämpligt svar på den ekonomiska nedgången. I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet beslutade om i december infördes Österrikes återhämtningspaket i rätt tid, eftersom en stor del av åtgärderna trädde i kraft under det första kvartalet 2009. De antagna arbetsmarknadsåtgärderna är avsedda att hålla tillbaka antalet permitteringar och förbättra yrkesutbildningen. Stöd till företag som drabbats av kreditåtstramning ges huvudsakligen utanför budgeten i form av garantier och subventionerade lån. De flesta stimulansåtgärder innebär privat inkomststöd, där inkomstskattelättnader (1 till 1 1⁄2 % av BNP) dominerar de ytterligare utgifterna (omkring 1⁄2 % av BNP). Skatteåtgärdernas nettoeffekter på budgeten uppskattas till 1,4 % och 1,7 % av BNP under 2009 respektive 2010. Det är oroväckande att de flesta återhämtningsåtgärder kommer att bli bestående (85 %) och alltså inte kan dras tillbaka i ett senare skede. Även om minskningen av direkta skatter och sociala avgifter (särskilt för grupper med låga inkomster) överensstämmer med regeringens långsiktiga mål att sänka det höga skattetrycket på arbetsinkomster och öka sysselsättningsincitamenten, måste gapet i de offentliga finanserna fortfarande åtgärdas, eftersom det uppdaterade stabilitetsprogrammet inte förutser någon betydande konsolidering före 2013. Vissa av åtgärderna är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som Europeiska rådet godkände den 19 mars. De syftar till att stärka tillväxtpotentialen (infrastruktur och investeringar i FoU) och hantera långsiktiga utmaningar, till exempel klimatförändringen, med fokus på energieffektivitet och minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av att de offentliga finanserna nästan var i balans 2008 samt frånvaron av externa obalanser bedöms de stimulansåtgärder för 2009 och 2010 som den österrikiska regeringen har antagit vara ett lämpligt svar på den ekonomiska nedgången. I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som Europeiska rådet beslutade om i december infördes Österrikes återhämtningspaket i rätt tid, eftersom en stor del av åtgärderna trädde i kraft under det första kvartalet 2009. De antagna arbetsmarknadsåtgärderna är avsedda att hålla tillbaka antalet permitteringar och förbättra yrkesutbildningen. Stöd till företag som drabbats av kreditåtstramning ges huvudsakligen utanför budgeten i form av garantier och subventionerade lån. De flesta stimulansåtgärder innebär privat inkomststöd, där inkomstskattelättnader (1 till 1 1⁄2 % av BNP) dominerar de ytterligare utgifterna (omkring 1⁄2 % av BNP). Skatteåtgärdernas nettoeffekter på budgeten uppskattas till 1,4 % och 1,7 % av BNP under 2009 respektive 2010. Det är oroväckande att de flesta återhämtningsåtgärder kommer att bli bestående (85 %) och alltså inte kan dras tillbaka i ett senare skede. Även om minskningen av direkta skatter och sociala avgifter (särskilt för grupper med låga inkomster) överensstämmer med regeringens långsiktiga mål att sänka det höga skattetrycket på arbetsinkomster och öka sysselsättningsincitamenten, måste gapet i de offentliga finanserna fortfarande åtgärdas, eftersom det uppdaterade stabilitetsprogrammet inte förutser någon betydande konsolidering före 2013. Vissa av åtgärderna är kopplade till reformagendan på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning som Europeiska rådet godkände den 19 mars. De syftar till att stärka tillväxtpotentialen (infrastruktur och investeringar i FoU) och hantera långsiktiga utmaningar, till exempel klimatförändringen, med fokus på energieffektivitet och minskade koldioxidutsläpp.

| (12) | Efter en finanspolitisk expansion 2009 och 2010 anses finanspolitiken i huvudsak vara neutral under programmets senare år, eftersom det strukturella saldot enligt planen kommer att förändras endast marginellt 2011/2012 och förbättras med 1⁄2 % av BNP 2013. Underskottet förväntas överstiga referensvärdet på 3 % av BNP med stor marginal mellan 2009 och 2013, för att åter konsolideras först vid slutet av programperioden. I programmet aviseras att Österrikes regering kommer att vidta alla åtgärder som behövs för att åstadkomma en korrigering senast 2012 i syfte att undvika att referensvärdet på 3 % av BNP varaktigt överstigs. Emellertid finns det ingen tydligt definierad åtgärd för att minska underskottet före 2013. På motsvarande sätt beräknas skuldkvoten överskrida fördragets referensvärde under hela programperioden, med en stigande trend som återspeglar den expansiva inriktningen under 2009 och 2010 och de finanspolitiska effekterna av de stabiliseringsåtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

(12)

Efter en finanspolitisk expansion 2009 och 2010 anses finanspolitiken i huvudsak vara neutral under programmets senare år, eftersom det strukturella saldot enligt planen kommer att förändras endast marginellt 2011/2012 och förbättras med 1⁄2 % av BNP 2013. Underskottet förväntas överstiga referensvärdet på 3 % av BNP med stor marginal mellan 2009 och 2013, för att åter konsolideras först vid slutet av programperioden. I programmet aviseras att Österrikes regering kommer att vidta alla åtgärder som behövs för att åstadkomma en korrigering senast 2012 i syfte att undvika att referensvärdet på 3 % av BNP varaktigt överstigs. Emellertid finns det ingen tydligt definierad åtgärd för att minska underskottet före 2013. På motsvarande sätt beräknas skuldkvoten överskrida fördragets referensvärde under hela programperioden, med en stigande trend som återspeglar den expansiva inriktningen under 2009 och 2010 och de finanspolitiska effekterna av de stabiliseringsåtgärder som vidtagits.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram anges i programmet nästan alla obligatoriska uppgifter, medan vissa frivilliga uppgifter saknas (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram anges i programmet nästan alla obligatoriska uppgifter, medan vissa frivilliga uppgifter saknas (5).

Sammantaget är slutsatsen att finanspolitiken i Österrike kommer att vara expansiv 2009 och 2010. Minskningen av det offentliga underskottet till 1⁄2 % av BNP 2008, som beror på en stark ekonomisk tillväxt under senare år, samt frånvaron av externa obalanser, har gett Österrikes regering manöverutrymme att införa omfattande finanspolitiska stimulanser som ett svar på krisen. Svaret kom i rätt tid och var proportionerligt mot nedgången i finanssektorn liksom mot nedgångens omfattning och takt. De vidtagna åtgärderna är dock endast delvis i linje med de allmänna principerna i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa eftersom merparten av dem är beständiga. Därför behövs en trovärdig och sund strategi för att de offentliga finanserna åter ska kunna konsolideras så snart krisen försvagas. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas dock ingen minskning av regeringens nettoupplåning före 2013 (med konstant politik), även om en återhämtning av BNP-tillväxten förväntas från och med 2010. Med hänsyn till de klart gynnsamma antagandena för BNP är myndigheternas beräkningar av de offentliga finanserna förenade med nedåtrisker. De direkta finanspolitiska konsekvenserna av stödprogrammen för företag och affärsbanker beräknas för närvarande bli begränsade, eftersom en stor del av dem ligger utanför budgeten i form av garantier. Om antalet osäkra inhemska och utländska lån ökar försämras de offentliga finanserna ytterligare, eftersom ytterligare kapitaltillskott från regeringen då blir nödvändiga.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Österrike att

| i) | genomföra finanspolitiken för 2009 och 2010 som planerat, inbegripet stimulansåtgärder i linje med den ekonomisk återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, vända den finanspolitiska stimulansen för att stödja en betydande budgetkonsolidering mot målen på medellång sikt med början senast 2011, |
| --- | --- |

i)

genomföra finanspolitiken för 2009 och 2010 som planerat, inbegripet stimulansåtgärder i linje med den ekonomisk återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, vända den finanspolitiska stimulansen för att stödja en betydande budgetkonsolidering mot målen på medellång sikt med början senast 2011,

| ii) | förverkliga de åtgärder som bedöms vara nödvändiga för att uppnå ett underskott i de offentliga finanserna som ligger under referensvärdet 3 % av BNP, |
| --- | --- |

ii)

förverkliga de åtgärder som bedöms vara nödvändiga för att uppnå ett underskott i de offentliga finanserna som ligger under referensvärdet 3 % av BNP,

| iii) | ytterligare förbättra det finanspolitiska ramverket för att stärka budgetdisciplinen på alla förvaltningsnivåer genom ökad öppenhet och större ansvar, särskilt genom att anpassa det lagstiftande, administrativa och finansiella ansvaret på de olika förvaltningsnivåerna. |
| --- | --- |

iii)

ytterligare förbättra det finanspolitiska ramverket för att stärka budgetdisciplinen på alla förvaltningsnivåer genom ökad öppenhet och större ansvar, särskilt genom att anpassa det lagstiftande, administrativa och finansiella ansvaret på de olika förvaltningsnivåerna.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring i %) | SP april 2009 | 3,1 | 1,8 | -2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| KOM våren 2009 | 3,1 | 1,8 | -4,0 | -0,1 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 3,4 | 2,4 | 2,5 | 2,5 | — | — | — |
| HIKP-inflation (%) | SP april 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| KOM våren 2009 | 2,2 | 3,2 | 0,5 | 1,1 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — | — | — |
| BNP-gap (6) (% av potentiell BNP) | SP april 2009 | 2,5 | 2,6 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -1,2 | -0,5 |
| KOM våren 2009 (7) | 2,7 | 2,9 | -2,2 | -3,3 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 0,4 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | — | — | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP) | SP april 2009 | 3,2 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| KOM våren 2009 | 3,3 | 3,3 | 2,7 | 2,4 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | — | — | — |
| Offentliga inkomster (i % av BNP) | SP april 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| KOM våren 2009 | 48,0 | 48,2 | 47,4 | 46,7 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 47,4 | 47,5 | 47,3 | 47,4 | — | — | — |
| Offentliga utgifter (i % av BNP) | SP april 2009 | 48,7 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| KOM våren 2009 | 48,5 | 48,6 | 51,6 | 52,1 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 48,3 | 48,1 | 47,7 | 47,2 | — | — | — |
| Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP april 2009 | -0,5 | -0,4 | -3,5 | -4,7 | -4,7 | -4,7 | -3,9 |
| KOM våren 2009 | -0,5 | -0,4 | -4,2 | -5,3 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,2 | 0,4 | — | — | — |
| Primärt saldo (i % av BNP) | SP april 2009 | 2,3 | 2,2 | -0,6 | -1,7 | -1,4 | -1,3 | -0,4 |
| KOM våren 2009 | 2,2 | 2,1 | -1,1 | -2,1 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 2,0 | 2,1 | 2,3 | 2,8 | — | — | — |
| Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP) | SP april 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM våren 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | -0,9 | -0,8 | -0,4 | 0,1 | — | — | — |
| Strukturellt saldo (8) (i % av BNP) | SP april 2009 | -1,7 | -1,6 | -3,1 | -3,9 | -4,0 | -4,1 | -3,7 |
| KOM våren 2009 | -1,8 | -1,8 | -3,2 | -3,8 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | -0,7 | -0,6 | -0,4 | 0,1 | — | — | — |
| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP april 2009 | 59,4 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| KOM våren 2009 | 59,4 | 62,5 | 70,4 | 75,2 | — | — | — |
| SP nov. 2007 | 59,9 | 58,4 | 57,0 | 55,4 | — | — | — |
| Källor:


  Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP (förändring i %)

SP april 2009

3,1

1,8

-2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

KOM våren 2009

3,1

1,8

-4,0

-0,1

—

—

—

SP nov. 2007

3,4

2,4

2,5

2,5

—

—

—

HIKP-inflation (%)

SP april 2009

2,2

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

KOM våren 2009

2,2

3,2

0,5

1,1

—

—

—

SP nov. 2007

1,9

2,0

2,0

2,0

—

—

—

BNP-gap (6) (% av potentiell BNP)

SP april 2009

2,5

2,6

-0,9

-1,7

-1,6

-1,2

-0,5

KOM våren 2009 (7)

2,7

2,9

-2,2

-3,3

—

—

—

SP nov. 2007

0,4

0,4

0,5

0,5

—

—

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP)

SP april 2009

3,2

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

KOM våren 2009

3,3

3,3

2,7

2,4

—

—

—

SP nov. 2007

3,5

3,7

3,7

3,7

—

—

—

Offentliga inkomster (i % av BNP)

SP april 2009

48,0

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

KOM våren 2009

48,0

48,2

47,4

46,7

—

—

—

SP nov. 2007

47,4

47,5

47,3

47,4

—

—

—

Offentliga utgifter (i % av BNP)

SP april 2009

48,7

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

KOM våren 2009

48,5

48,6

51,6

52,1

—

—

—

SP nov. 2007

48,3

48,1

47,7

47,2

—

—

—

Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP)

SP april 2009

-0,5

-0,4

-3,5

-4,7

-4,7

-4,7

-3,9

KOM våren 2009

-0,5

-0,4

-4,2

-5,3

—

—

—

SP nov. 2007

-0,7

-0,6

-0,2

0,4

—

—

—

Primärt saldo (i % av BNP)

SP april 2009

2,3

2,2

-0,6

-1,7

-1,4

-1,3

-0,4

KOM våren 2009

2,2

2,1

-1,1

-2,1

—

—

—

SP nov. 2007

2,0

2,1

2,3

2,8

—

—

—

Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP)

SP april 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM våren 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

—

—

—

SP nov. 2007

-0,9

-0,8

-0,4

0,1

—

—

—

Strukturellt saldo (8) (i % av BNP)

SP april 2009

-1,7

-1,6

-3,1

-3,9

-4,0

-4,1

-3,7

KOM våren 2009

-1,8

-1,8

-3,2

-3,8

—

—

—

SP nov. 2007

-0,7

-0,6

-0,4

0,1

—

—

—

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)

SP april 2009

59,4

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

KOM våren 2009

59,4

62,5

70,4

75,2

—

—

—

SP nov. 2007

59,9

58,4

57,0

55,4

—

—

—

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vid bedömningen beaktas framför allt kommissionens prognos från januari 2009, men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga därefter.

(3)  Dessutom erbjuds stöd till företag som drabbats av kreditåtstramning, främst i form av garantier som får konsekvenser för budgeten endast om de behöver utnyttjas.

(4)  Omräknat av kommissionen med stöd av information i stabilitetsprogrammet. Skillnaden jämfört med kommissionens beräkningar som baseras på vårprognosen 2009 beror på ett annorlunda makroekonomiskt scenario (se punkterna 2 och 3).

(5)  Särskilt saknas omfattningen av externa antaganden för 2007 i programmet. Av de frivilliga uppgifterna saknas detaljerade kategorier av finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans), detaljerade kategorier av stock-flödesjusteringar och vissa detaljerade poster om långsiktig hållbarhet.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,8 %, 1,7 %, 1,3 % respektive 1,3 % under perioden 2007–2010.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Varken kommissionens vårprognos 2009 eller det senaste programmet innehåller några engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder,

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/12

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5517 – BNPPIP/CAAM/Fund Channel)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 166/03

Kommissionen beslutade den 9 juli 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5517. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5517. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/13

---

Eurons växelkurs (1)

17 juli 2009

2009/C 166/04

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4090 |
| JPY | japansk yen | 132,06 |
| DKK | dansk krona | 7,4453 |
| GBP | pund sterling | 0,86530 |
| SEK | svensk krona | 11,0476 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5193 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,9960 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,918 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 274,20 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7000 |
| PLN | polsk zloty | 4,3355 |
| RON | rumänsk leu | 4,2475 |
| TRY | turkisk lira | 2,1525 |
| AUD | australisk dollar | 1,7621 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5734 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,9198 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,1884 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0438 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 780,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,4140 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,6259 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3360 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 340,05 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0238 |
| PHP | filippinsk peso | 67,567 |
| RUB | rysk rubel | 44,8010 |
| THB | thailändsk baht | 47,991 |
| BRL | brasiliansk real | 2,7293 |
| MXN | mexikansk peso | 19,1765 |
| INR | indisk rupie | 68,6610 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4090

JPY

japansk yen

132,06

DKK

dansk krona

7,4453

GBP

pund sterling

0,86530

SEK

svensk krona

11,0476

CHF

schweizisk franc

1,5193

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,9960

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,918

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

274,20

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7000

PLN

polsk zloty

4,3355

RON

rumänsk leu

4,2475

TRY

turkisk lira

2,1525

AUD

australisk dollar

1,7621

CAD

kanadensisk dollar

1,5734

HKD

Hongkongdollar

10,9198

NZD

nyzeeländsk dollar

2,1884

SGD

singaporiansk dollar

2,0438

KRW

sydkoreansk won

1 780,60

ZAR

sydafrikansk rand

11,4140

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,6259

HRK

kroatisk kuna

7,3360

IDR

indonesisk rupiah

14 340,05

MYR

malaysisk ringgit

5,0238

PHP

filippinsk peso

67,567

RUB

rysk rubel

44,8010

THB

thailändsk baht

47,991

BRL

brasiliansk real

2,7293

MXN

mexikansk peso

19,1765

INR

indisk rupie

68,6610

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/14

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 30 november 2007 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (1)

Föredragande medlemsstat: Spanien

2009/C 166/05

| 1. | Kommittén är enig med kommissionen om att WSPP-principerna på lämpligt vis återspeglar logiken i kommissionens beslut av den 24 mars 2004 i ärende COMP/C-3/37.792 och därför kan tjäna som grund för en bedömning av rimligheten i de ersättningssystem som har utarbetats av Microsoft med anledning av detta beslut. |
| --- | --- |

1.

Kommittén är enig med kommissionen om att WSPP-principerna på lämpligt vis återspeglar logiken i kommissionens beslut av den 24 mars 2004 i ärende COMP/C-3/37.792 och därför kan tjäna som grund för en bedömning av rimligheten i de ersättningssystem som har utarbetats av Microsoft med anledning av detta beslut.

| 2. | Kommittén är enig med kommissionen om att tolkningen i beslutet av de tre kriterier som finns i WSPP-principerna (dvs. Microsofts egen skapelse, innovation och jämförelse med liknande tekniker) på ett adekvat sätt återspeglar värdet av Microsofts information om interoperabilitet till användarna och att det inte påverkar det ”strategiska värdet” av Microsofts starka ställning på marknaden för operativsystem till klientdatorer eller på marknaden för operativsysten till arbetsgruppservrar. |
| --- | --- |

2.

Kommittén är enig med kommissionen om att tolkningen i beslutet av de tre kriterier som finns i WSPP-principerna (dvs. Microsofts egen skapelse, innovation och jämförelse med liknande tekniker) på ett adekvat sätt återspeglar värdet av Microsofts information om interoperabilitet till användarna och att det inte påverkar det ”strategiska värdet” av Microsofts starka ställning på marknaden för operativsystem till klientdatorer eller på marknaden för operativsysten till arbetsgruppservrar.

| 3. | Kommittén är enig med kommissionen om att Microsofts ersättningssystem för ”icke-patentavtalet” före den 22 oktober 2007 inte var ”rimliga” i den mening som avses i artikel 5 a i beslutet av den 24 mars 2004 i ärende COMP/C-3/37.792. |
| --- | --- |

3.

Kommittén är enig med kommissionen om att Microsofts ersättningssystem för ”icke-patentavtalet” före den 22 oktober 2007 inte var ”rimliga” i den mening som avses i artikel 5 a i beslutet av den 24 mars 2004 i ärende COMP/C-3/37.792.

| 4. | Kommittén är enig med kommissionen om att denna enligt artikel 24.2 i förordning nr (EG) 1/2003 kan fastställa det slutliga beloppet för det löpande vite som ska åläggas Microsoft för företagets underlåtenhet att efterleva artikel 5 a i beslut 2007/53/EG av den 24 mars 2004. |
| --- | --- |

4.

Kommittén är enig med kommissionen om att denna enligt artikel 24.2 i förordning nr (EG) 1/2003 kan fastställa det slutliga beloppet för det löpande vite som ska åläggas Microsoft för företagets underlåtenhet att efterleva artikel 5 a i beslut 2007/53/EG av den 24 mars 2004.

| 5. | Kommittén är enig med kommissionen om ”den relevanta tidsperioden” för den bristande efterlevnad som avses i beslutet. |
| --- | --- |

5.

Kommittén är enig med kommissionen om ”den relevanta tidsperioden” för den bristande efterlevnad som avses i beslutet.

| 6. | Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/15

---

Yttrande från rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte 22 februari 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/A.37.792 – Microsoft (2)

Föredragande medlemsstat: Spanien

2009/C 166/06

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om det slutliga beloppet för det löpande vite som ska åläggas Microsoft för företagets underlåtenhet att iaktta skyldigheten att lämna ut information om interoperabilitet till samtliga företag på rimliga och icke-diskriminerande villkor enligt artikel 5 a i kommissionens beslut 2007/53/EG av den 24 mars 2004. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om det slutliga beloppet för det löpande vite som ska åläggas Microsoft för företagets underlåtenhet att iaktta skyldigheten att lämna ut information om interoperabilitet till samtliga företag på rimliga och icke-diskriminerande villkor enligt artikel 5 a i kommissionens beslut 2007/53/EG av den 24 mars 2004.

| 2. | Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/16

---

Förhörsombudets slutrapport (Ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

(enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKSG av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

2009/C 166/07

Utkastet till beslut i detta ärende föranleder följande iakttagelser:

Förfarandet enligt artikel 24.1 på grundval av det slutliga beslutet av den 24 mars 2004

Den 24 mars 2004 antog kommissionen beslut 2007/53/EG om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet mot Microsoft Corporation (ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft, EUT L 32, 6.2.2007, s. 23).

I detta beslut (nedan kallat beslutet) fann kommissionen bland annat att Microsoft hade överträtt artikel 82 i EG-fördraget (nedan kallad artikel 82) och artikel 54 i EES-avtalet genom att, från oktober 1998 fram till dagen för beslutet, vägra att lämna viss specifik ”information om kompatibilitet” till säljare av operativsystemprodukter för arbetsgruppservrar, så att dessa skall kunna utveckla och distribuera sådana produkter (1).

Den 10 november 2005 antog kommissionen ett beslut enligt artikel 24.1 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallat beslutet enligt artikel 24.1). I artikel 1 i detta beslut föreskriver kommissionen att ”Microsoft Corporation skall säkerställa att det senast den 15 december 2005 helt rättar sig efter de skyldigheter som anges i artikel 5 a och 5 c i beslutet. Om Microsoft Corporation inte uppfyller skyldigheterna skall det från den dagen åläggas ett vite på 2 miljoner euro per dag.”

I beslutet enligt artikel 24.1 fastställdes två fall där Microsoft inte uppfyllde sina skyldigheter enligt artikel 5 a och 5 c i beslut 2007/53/EG. Förfarandet rör uteslutande Microsofts skyldighet enligt artikel 5 a i beslutet att tu ut en skälig ersättning för tillgång till eller användning av informationen om kompatibilitet.

Förfarandet enligt artikel 24.2 på grundval av beslutet enligt artikel 24.1

Den 12 juli 2006 antog kommissionen ett första beslut enligt artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallat det första beslutet enligt artikel 24.2) enligt vilket det slutliga vite som förelades genom beslutet enligt artikel 24.1 fastställdes till 280,5 miljoner euro (2) för perioden mellan den 16 december 2005 och den 20 juni 2006 för den första delen av den bristfällighet som fastställts i beslutet enligt artikel 24.1, nämligen att Microsoft inte lämnat fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande information om kompatibilitet.

Såsom anges i det första beslutet enligt artikel 24.2 behöll kommissionen en möjlighet att fastställa ett slutligt vite beträffande den andra delen av bristfälligheten som fastställdes i beslutet enligt artikel 24.1 från och med den 16 december 2005, om kommissionen konstaterar att Microsoft inte har tagit ut en skälig ersättning för tillgång till eller användning av informationen om interoperabilitet (3).

Det föreliggande utkastet till beslut fastställer det slutliga vitesbelopp som ska åläggas Microsoft för bristande efterlevnad av skyldigheten att ta ut en skälig ersättning för tillgång till eller användning av informationen om kompatibilitet.

Åtgärder som Microsoft vidtagit för att uppfylla artikel 5 a och kommissionens svar

Mellan den 27 maj 2004, då Microsoft inkom med en första beskrivning av de åtgärder som det avsåg att vidta för att uppfylla artikel 5 a och 5 c i beslutet, till i dag, har det ägt rum ett flertal skriftväxlingar mellan kommissionen och Microsoft beträffande den del av beslutet som avser rimlig ersättning.

I en skrivelse av den 29 oktober 2004 ansåg Microsoft att den beskrivning av åtgärderna som gavs i dess skrivelse av den 27 maj 2004 uppfyllde Microsofts skyldighet enligt artikel 5 d i beslutet. (Företaget) inkom även med två utkast till avtal som det avsåg att erbjuda som en del av ett arbetsgruppserverprotokollprogram (Work Group Server Protocol Program) (nedan kallade 2004 års WSPP-avtal).

Därefter ägde ett flertal skriftväxlingar rum under återstoden av 2004 och första halvåret 2005, i vilka kommissionen bad om (bl.a. formellt genom begäran om upplysningar enligt artikel 18 i förordning nr (EG) 1/2003) ytterligare förklaringar och dokumentation från Microsoft, vilka Microsoft besvarade genom att inkomma med ett flertal rapporter, promemorior och ändrade versioner av 2004 års WSPP-avtal. Kommissionen sände även begäranden om upplysningar till tredje parter och bad dem ge sina synpunkter på de ersättningsnivåer som föreslagits av Microsoft.

Genom ett beslut av den 28 juli 2005 inrättade kommissionen en övervakningsmekanism genom att utse en övervakare med bestämda uppgifter och skyldigheter. Övervakarens uppgift är att bistå kommissionen i dess övervakning av att Microsoft rättar sig efter beslutet (4). Den 5 oktober 2005 valde kommissionen en övervakare från en lista på fyra experter som Microsoft lämnat.

Mellan augusti och december 2005 inkom Microsoft med ändrade WSPP-avtal och ett flertal olika rapporter i syfte att motivera ersättningsnivån i WSPP-avtalen.

Den 7 april 2006 tillställde kommissionen Microsoft övervakarens granskning av det material som avsåg att motivera Microsofts ersättningsnivåer i WSPP-avtalen och som hade översänts den 15 december 2005 (nedan kallad övervakarens innovationsrapport från mars 2004).

Som ett resultat av detta, fortsatte Microsoft att – från maj till november 2006 – lämna synpunkter som svar på övervakarens innovationsrapport från mars 2004 och att överlämna ändrade WSPP-avtal vid ett flertal tillfällen.

I februari 2007 mottog kommissionen ett flertal olika rapporter från övervakaren och TAEUS, kommissionens externa rådgivare. I ljuset av de rapporter som inlämnats av övervakaren och TAEUS fattade kommissionen det preliminära beslutet att Microsoft ännu inte uppfyllde sina skyldigheter att ta ut en rimlig ersättning för tillgång till eller användning av informationen om interoperabilitet enligt artikel 5 a i beslutet.

Meddelandet om invändningar

Den 1 mars 2007 delgav kommissionen Microsoft ett meddelande om invändningar (nedan kallat meddelandet om invändningar) och gav Microsoft fem veckor för att svara.

Den 9 mars 2007 begärde Microsoft utökad tidsfrist för att besvara meddelandet om invändningar. Jag godkände begäran den 15 mars 2007 och förlängde tidsfristen till den 23 april 2007. Microsoft svarade inom tidsfristen.

Tillgång till handlingar i ärendet

Microsoft begärde tillgång till handlingarna i ärendet den 2 mars 2007, vilket beviljades den 5 mars 2007, i kommissionens lokaler.

Den 27 april 2007 översände Microsoft en rättelse till sitt svar på meddelandet om invändningar. Microsoft begärde ytterligare tillgång till handlingarna i ärendet den 9 maj 2007.

Den 11 maj 2007 inkom TAEUS, övervakaren och dennes rådgivare med rapporter om Microsofts expertrapporter som bifogats svaret på meddelandet om invändningar, och Microsoft bereddes den 14 maj 2007 tillgång till dessa rapporter samt till kopior på samtliga synpunkter från tredje parter på meddelandet om invändningar och på svaret på meddelandet om invändningar.

Den 16 maj 2007 begärde Microsoft ytterligare tillgång till handlingarna i ärendet, vilket beviljades den 23 maj 2007.

Den 21 maj 2007 inkom Microsoft med en ändrad version av WSPP-avtalen, som innehöll en reviderad tabell över den upphovsrättsliga ersättningen (nedan kallat ersättningssystemet av den 21 maj 2007). Microsoft angav att man ”nu officiellt kommer att införa de lägre avgifterna” med dagen för antagandet av 2004 års beslut som ”retroaktiv” tillämpningsdag.

Den 1 juni 2007 översände Microsoft ett kompletterande svar på meddelandet om invändningar och en ytterligare teknisk bedömning den 8 juni 2007.

Vid upprepade tillfällen under förfarandet begärde Microsoft tillgång till skriftväxlingen mellan kommissionen å ena sidan och övervakaren och kommissionens experter å andra sidan.

Kommissionen anser att dessa handlingar är interna.

Redan i förfarandet rörande påståendet om Microsofts underlåtenhet att lämna fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande information om kompatibiliteten, lämnade jag Microsofts begäran om tillgång till skriftväxlingen med övervakaren och med externa kommissionsexperter utan bifall (jfr förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft, 3.7.2006, s. 6). Jag ansåg att denna skriftväxling var intern.

Jag kontrollerade dock noggrant om tillgången till skriftväxlingen kunde anses vara nödvändig för en tillräcklig förståelse av metodiken eller för en rent teknisk kontroll av övervakarens rapport eller på annat sätt vara oundgänglig för Microsofts försvar. Som svar på Microsofts kritik granskade jag övervakarens och TAEUS skriftväxling med kommissionen mellan de relevanta datumen (10 november och 22 maj 2007). Jag kunde bekräfta för Microsoft att ingen del av skriftväxlingen enligt min uppfattning var oundgänglig för att förstå de metoder som användes i rapporten eller för prövning av om upplysningarna vara tekniskt korrekta.

Som svar på en ytterligare fråga som väckts av Microsoft granskade jag den skriftväxling som kommissionen sänt till övervakaren och TAEUS (10 november till 27 juli 2007) och som jag beretts tillgång till. Efter en analys av skriftväxlingen bekräftade jag att det inte fanns belägg i några handlingar för att kommissionen utövat otillbörlig påverkan på övervakaren eller kommissionens experter.

DET MUNTLIGA HÖRANDET

Microsoft begärde ingen muntlig förhandling.

SKRIVELSE MED FAKTAUPPGIFTER

Kommissionen sände en skrivelse med faktauppgifter (nedan kallad skrivelsen med faktauppgifter) till Microsoft den 24 juli 2007. I denna gavs Microsoft tillfälle att inkomma med synpunkter på kommissionens bedömning av ersättningssystemet av den 21 maj 2007 och av annan bevisning som kommissionen samlat efter antagandet av meddelandet om invändningar, särskilt övervakarens och kommissionsexperternas rapporter, TAEUS, och svar på begäran om upplysningar till nya WSPP-licenstagare. Microsoft bereddes tillgång till den del av akten som berörde de handlingar som insänts efter antagandet av meddelandet om invändningar, och översände sitt svar på skrivelsen med faktauppgifter den 31 augusti 2007.

FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM

Förstainstansrätten fastställde den 17 september 2007 det viktiga delarna i beslutet, som Microsoft hade överklagat. (5)

Domstolen ogiltigförklarade emellertid artikel 7 i beslutet i den utsträckning denna föreskriver att Microsoft ska lägga fram förslag om upprättande av en mekanism genom vilken det ska införas en övervakande övervakare med befogenhet att oberoende av kommissionen, få tillgång till Microsofts hjälp, handlingar, lokaler och anställda och de relevanta Microsoft-produkternas källkod.

Den 2 oktober 2007 begärde kommissionen att Microsoft skulle inkomma med alla handlingar och information som Microsoft hade sänt till övervakaren eller dennes team, oberoende av kommissionen, från och med den dag då övervakaren hade utsetts. Microsoft besvarade denna begäran genom skrivelser av den 31 oktober 2007 och den 9 november 2007

Den 22 oktober 2007, efter diskussioner med kommissionen, införde Microsoft ett nytt ersättningssystem för WSPP-avtal.

Tillhandahållandet av dessa skrivelser och denna information och införandet av det nya ersättningsschemat innebar inte att undersökningsperioden hade inletts på nytt, och det var därför inte nödvändigt att sända ut en ny skrivelse med faktauppgifter.

UTKAST TILL SLUTLIGT BESLUT

Enligt min åsikt innehåller utkastet till slutligt beslut inte någon lagstiftning som inte tagits upp i meddelandet om invändningar och inga faktauppgifter som inte tagits upp antingen i meddelandet om invändningar eller i skrivelsen med faktauppgifter.

Mot bakgrund av det som anges ovan anser jag att Microsofts och tredje parters rätt att bli hörda har beaktats i detta ärende.

Bryssel den 25 februari 2008.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Förstainstansrätten fastställde den 17 september 2007 det viktiga delarna i det beslut som Microsoft hade överklagat. Microsoft lät därefter meddela att man inte tänkte överklaga förstainstansrättens dom.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 12 juli 2006 om fastställande av det slutliga vite som ålagts Microsoft Corporation genom beslut K(2005) 4420 slutligt och om ändring av det beslutet avseende det slutliga vitesbeloppet (ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft), K(2006) 3143 slutlig.

2

(3)  Skäl 244 i beslutet enligt artikel 24.2.

3

(4)  Se artikel 7 i beslutet och artikel 3 i övervakarbeslutet.

4

(5)  Se fotnot 1 ovan.

5

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/20

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 februari 2008

om fastställande av den slutliga storleken på det vite som förelagts Microsoft Corporation genom beslut K(2005) 4420 slutligt

(ärende COMP/C-3/37.792 – Microsoft)

[delgivet med nr K(2008) 764 slutligt]

(Endast den engelska texten är giltig)

2009/C 166/08

Den 27 februari 2008 antog kommissionen ett beslut om fastställande av den slutliga storleken på det vite som förelagts Microsoft Corporation genom beslut K(2005) 4420 slutligt (nedan kallat ”februari 2008-beslutet”) I enlighet med bestämmelserna i artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 1/2003
   (1)
  offentliggör kommissionen nedan namnen på parterna och huvuddragen i beslutet, inbegripet ålagda påföljder, med beaktande av företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. En icke-konfidentiell version av beslutets fullständiga text finns på det giltiga språket i ärendet och på kommissionens arbetsspråk på GD Konkurrens webbplats

http://europa.eu.int/comm/competition/index_sv.html

1.   SAMMANFATTNING AV ÄRENDET

1.1.   Bakgrund

| 1. | Den 24 mars 2004 antog kommissionen ett beslut 2007/53/EG i ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (ärende COMP/C-3/37.792) riktat till Microsoft Corporation (nedan kallat Microsoft) (2). I detta beslut (nedan kallat beslutet) konstaterade kommissionen bland annat att Microsoft hade brutit mot artikel 82 i EG-fördraget (nedan kallad artikel 82 EG) och artikel 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallad artikel 54 EES) genom att från oktober 1998 till dagen för beslutet vägra att lämna viss angiven ”information om interoperabilitet” (3) till återförsäljare av operativsystem för arbetsgruppsservrar, så att de skulle kunna utveckla och distribuera interoperabla produkter. |
| --- | --- |

1.

Den 24 mars 2004 antog kommissionen ett beslut 2007/53/EG i ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (ärende COMP/C-3/37.792) riktat till Microsoft Corporation (nedan kallat Microsoft) (2). I detta beslut (nedan kallat beslutet) konstaterade kommissionen bland annat att Microsoft hade brutit mot artikel 82 i EG-fördraget (nedan kallad artikel 82 EG) och artikel 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallad artikel 54 EES) genom att från oktober 1998 till dagen för beslutet vägra att lämna viss angiven ”information om interoperabilitet” (3) till återförsäljare av operativsystem för arbetsgruppsservrar, så att de skulle kunna utveckla och distribuera interoperabla produkter.

| 2. | I artikel 5 a och c i beslutet anges följande:






  ”a) | Microsoft Corporation skall inom 120 dagar från delgivningen av detta beslut lämna ut information om interoperabilitet till samtliga företag som avser utveckla och tillhandahålla operativsystem för arbetsgruppsservrar och tillåta samma företag att på rimliga och icke-diskriminerande villkor använda informationen om interoperabilitet för att utveckla och tillhandahålla operativsystem för arbetsgruppsservrar [...]. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 5 a och c i beslutet anges följande:

”a)

Microsoft Corporation skall inom 120 dagar från delgivningen av detta beslut lämna ut information om interoperabilitet till samtliga företag som avser utveckla och tillhandahålla operativsystem för arbetsgruppsservrar och tillåta samma företag att på rimliga och icke-diskriminerande villkor använda informationen om interoperabilitet för att utveckla och tillhandahålla operativsystem för arbetsgruppsservrar [...].

| c) | Microsoft Corporation skall inom 120 dagar från delgivningen av detta beslut inrätta ett system för utvärdering som gör det möjligt för de berörda företagen att effektivt skaffa sig upplysningar om omfattningen av och förutsättningarna för användningen av informationen om interoperabilitet. Microsoft Corporation kan föreskriva rimliga och icke-diskriminerande villkor för att säkerställa att den tillgång till information om interoperabilitet som i detta sammanhang har getts endast används för utvärdering.” |
| --- | --- |

c)

Microsoft Corporation skall inom 120 dagar från delgivningen av detta beslut inrätta ett system för utvärdering som gör det möjligt för de berörda företagen att effektivt skaffa sig upplysningar om omfattningen av och förutsättningarna för användningen av informationen om interoperabilitet. Microsoft Corporation kan föreskriva rimliga och icke-diskriminerande villkor för att säkerställa att den tillgång till information om interoperabilitet som i detta sammanhang har getts endast används för utvärdering.”

1.2.   Bristande efterlevnad av beslutet

| 3. | Mot bakgrund av att Microsoft fortlöpande underlåtit att iaktta villkoren i beslutet i över ett år efter det att det antogs, antog kommissionen den 10 november 2005 ett beslut om att förelägga Microsoft vite i enlighet med artikel 24.1 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallat artikel 24.1-beslutet). Artikel 1 i artikel 24.1-beslutet lyder enligt följande:
  ”Microsoft Corporation skall senast den 15 december 2005 helt rätta sig efter de skyldigheter som anges i artikel 5 a och 5 c i kommissionens beslut K(2004) 900 av den 24 mars 2004.
  Om Microsoft Corporation inte iakttar skyldigheterna skall det från den dagen åläggas ett vite på 2 miljoner euro per dag.” |
| --- | --- |

3.

Mot bakgrund av att Microsoft fortlöpande underlåtit att iaktta villkoren i beslutet i över ett år efter det att det antogs, antog kommissionen den 10 november 2005 ett beslut om att förelägga Microsoft vite i enlighet med artikel 24.1 i förordning (EG) nr 1/2003 (nedan kallat artikel 24.1-beslutet). Artikel 1 i artikel 24.1-beslutet lyder enligt följande:

”Microsoft Corporation skall senast den 15 december 2005 helt rätta sig efter de skyldigheter som anges i artikel 5 a och 5 c i kommissionens beslut K(2004) 900 av den 24 mars 2004.

Om Microsoft Corporation inte iakttar skyldigheterna skall det från den dagen åläggas ett vite på 2 miljoner euro per dag.”

| 4. | I artikel 24.1-beslutet identifierades preliminärt Microsofts bristande efterlevnad av skyldigheterna enligt artikel 5 a och 5 c i 2004 års beslut i två delar. För det första hade Microsoft inte lämnat fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande informationen om kompatibiliteten. För det andra ansågs priset på den ersättning som Microsoft vid tidpunkten tog ut för tillgång till eller användning av information om interoperabilitet orimligt. |
| --- | --- |

4.

I artikel 24.1-beslutet identifierades preliminärt Microsofts bristande efterlevnad av skyldigheterna enligt artikel 5 a och 5 c i 2004 års beslut i två delar. För det första hade Microsoft inte lämnat fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande informationen om kompatibiliteten. För det andra ansågs priset på den ersättning som Microsoft vid tidpunkten tog ut för tillgång till eller användning av information om interoperabilitet orimligt.

| 5. | Efter antagandet av artikel 24.1-beslutet inkom Microsoft med en reviderad teknisk beskrivning av de protokoll som var relevanta för kommunikation mellan Windows-persondatorer och arbetsgruppsservrar (nedan kallad den tekniska dokumentationen). (4) Efter att ha granskat de olika versioner av den tekniska dokumentationen som Microsoft översände konstaterade kommissionen att dokumentationen fortfarande inte gav berörda företag tillgång till fullständig och korrekt information om interoperabilitet på det sätt som krävs enligt 2004 års beslut. |
| --- | --- |

5.

Efter antagandet av artikel 24.1-beslutet inkom Microsoft med en reviderad teknisk beskrivning av de protokoll som var relevanta för kommunikation mellan Windows-persondatorer och arbetsgruppsservrar (nedan kallad den tekniska dokumentationen). (4) Efter att ha granskat de olika versioner av den tekniska dokumentationen som Microsoft översände konstaterade kommissionen att dokumentationen fortfarande inte gav berörda företag tillgång till fullständig och korrekt information om interoperabilitet på det sätt som krävs enligt 2004 års beslut.

| 6. | Den 12 juli 2006 antog kommissionen ett beslut enligt artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003 enligt vilket det vite som förelades genom artikel 24.1-beslutet fastställdes till 280,5 miljoner euro för perioden mellan den 16 december 2005 och den 20 juni 2006 beträffande den första delen av den bristande efterlevnaden som fastställdes i artikel 24.1-beslutet, nämligen Microsofts underlåtenhet att lämna fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande information om kompatibilitet. |
| --- | --- |

6.

Den 12 juli 2006 antog kommissionen ett beslut enligt artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003 enligt vilket det vite som förelades genom artikel 24.1-beslutet fastställdes till 280,5 miljoner euro för perioden mellan den 16 december 2005 och den 20 juni 2006 beträffande den första delen av den bristande efterlevnaden som fastställdes i artikel 24.1-beslutet, nämligen Microsofts underlåtenhet att lämna fullständig och korrekt teknisk dokumentation innehållande information om kompatibilitet.

| 7. | Genom beslutet av den 12 juli 2006 ändrades även artikel 1 i artikel 24.1-beslutet varigenom det vite som förelagts Microsoft för bristande efterlevnad av sina skyldigheter enligt artikel 5 a och 5 c i 2004 års beslut höjdes till 3 miljoner euro om dagen från och med den 1 augusti 2006. |
| --- | --- |

7.

Genom beslutet av den 12 juli 2006 ändrades även artikel 1 i artikel 24.1-beslutet varigenom det vite som förelagts Microsoft för bristande efterlevnad av sina skyldigheter enligt artikel 5 a och 5 c i 2004 års beslut höjdes till 3 miljoner euro om dagen från och med den 1 augusti 2006.

| 8. | Under tiden som arbetet med den tekniska dokumentationen pågick inledde kommissionen arbetet med den andra delen av den bristande efterlevnaden i artikel 24.1-beslutet, nämligen Microsofts underlåtenhet att på rimliga villkor ge tillgång till information om kompatibilitet. |
| --- | --- |

8.

Under tiden som arbetet med den tekniska dokumentationen pågick inledde kommissionen arbetet med den andra delen av den bristande efterlevnaden i artikel 24.1-beslutet, nämligen Microsofts underlåtenhet att på rimliga villkor ge tillgång till information om kompatibilitet.

| 9. | Efter det att ett meddelande om invändningar sänts till Microsoft den 1 mars 2007 översände Microsoft reviderade licensavtal för arbetsgruppserverprotokollprogrammen (Work Group Server Protocol Program Agreements, nedan kallade WSPP-avtal) som styr tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet. Dessa avtal innehöll en tabell över upphovsrättslig ersättning vars ersättningsbelopp var lägre än de som tidigare erbjudits. Microsoft angav att man skulle tillämpa dessa lägre belopp ”retroaktivt” från och med dagen för antagandet av 2004 års beslut. Microsoft hade vid flera tillfällen tidigare inkommit med reviderade versioner av sina WSPP-ersättningssystem, alltsedan den första versionen den 29 oktober 2004, och hade vid flera tillfällen sänkt de tillämpliga ersättningsbeloppen. |
| --- | --- |

9.

Efter det att ett meddelande om invändningar sänts till Microsoft den 1 mars 2007 översände Microsoft reviderade licensavtal för arbetsgruppserverprotokollprogrammen (Work Group Server Protocol Program Agreements, nedan kallade WSPP-avtal) som styr tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet. Dessa avtal innehöll en tabell över upphovsrättslig ersättning vars ersättningsbelopp var lägre än de som tidigare erbjudits. Microsoft angav att man skulle tillämpa dessa lägre belopp ”retroaktivt” från och med dagen för antagandet av 2004 års beslut. Microsoft hade vid flera tillfällen tidigare inkommit med reviderade versioner av sina WSPP-ersättningssystem, alltsedan den första versionen den 29 oktober 2004, och hade vid flera tillfällen sänkt de tillämpliga ersättningsbeloppen.

1.3.   Etapperna i förfarandet

| 10. | Den 1 mars 2007 sände kommissionen ett meddelande om invändningar till Microsoft (nedan kallat meddelandet om invändningar) i vilket den redogjorde för sin preliminära slutsats att Microsoft ännu inte hade iakttagit sin skyldighet att på rimliga och icke-diskriminerande villkor lämna information om kompatibilitet. |
| --- | --- |

10.

Den 1 mars 2007 sände kommissionen ett meddelande om invändningar till Microsoft (nedan kallat meddelandet om invändningar) i vilket den redogjorde för sin preliminära slutsats att Microsoft ännu inte hade iakttagit sin skyldighet att på rimliga och icke-diskriminerande villkor lämna information om kompatibilitet.

| 11. | Den 23 april 2007 svarade Microsoft på meddelandet om invändningar och avvisade möjligheten att hålla muntlig förhandling. |
| --- | --- |

11.

Den 23 april 2007 svarade Microsoft på meddelandet om invändningar och avvisade möjligheten att hålla muntlig förhandling.

| 12. | Den 21 maj 2007 översände Microsoft reviderade versioner av WSPP-avtalen, som styr tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet Dessa avtal innehöll en reviderade tabell över den upphovsrättsliga ersättningen (nedan kallat ersättningssystemet av den 21 maj 2007). Microsoft angav att man ”nu officiellt kommer att införa de lägre avgifterna” med dagen för antagandet av 2004 års beslut som ”retroaktiv” tillämpningsdag. Microsoft hade vid flera tillfällen tidigare inkommit med reviderade versioner av sina WSPP-ersättningssystem, sedan den första versionen den 29 oktober 2004, och hade efter diskussioner sänkt de tillämpliga ersättningsbeloppen vid flera tillfällen. Alla dessa ersättningssystem måste anses orimliga utifrån de prissättningskriterier som låg till grund för beslutet och som beaktats vid fastställandet av de WSPP-prissättningsprinciper (WSPP Pricing Principles) som avtalats med Microsoft. Dessa principer bygger på tre kriterier som avspeglar det värde som Microsofts information om interoperabilitet har för användarna (Microsofts eget skapande, innovation och jämförelse med liknande teknik) bortsett från det ”strategiska värdet” som härrör från Microsofts marknadsinflytande på marknaden för operativsystem för klientdatorer eller på marknaden för operativsystemsprodukter för arbetsgruppsservrar. |
| --- | --- |

12.

Den 21 maj 2007 översände Microsoft reviderade versioner av WSPP-avtalen, som styr tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet Dessa avtal innehöll en reviderade tabell över den upphovsrättsliga ersättningen (nedan kallat ersättningssystemet av den 21 maj 2007). Microsoft angav att man ”nu officiellt kommer att införa de lägre avgifterna” med dagen för antagandet av 2004 års beslut som ”retroaktiv” tillämpningsdag. Microsoft hade vid flera tillfällen tidigare inkommit med reviderade versioner av sina WSPP-ersättningssystem, sedan den första versionen den 29 oktober 2004, och hade efter diskussioner sänkt de tillämpliga ersättningsbeloppen vid flera tillfällen. Alla dessa ersättningssystem måste anses orimliga utifrån de prissättningskriterier som låg till grund för beslutet och som beaktats vid fastställandet av de WSPP-prissättningsprinciper (WSPP Pricing Principles) som avtalats med Microsoft. Dessa principer bygger på tre kriterier som avspeglar det värde som Microsofts information om interoperabilitet har för användarna (Microsofts eget skapande, innovation och jämförelse med liknande teknik) bortsett från det ”strategiska värdet” som härrör från Microsofts marknadsinflytande på marknaden för operativsystem för klientdatorer eller på marknaden för operativsystemsprodukter för arbetsgruppsservrar.

| 13. | Den 24 juli 2007 sände kommissionen en skrivelse med faktauppgifter till Microsoft innehållande en bedömning av de revideringar av Microsofts ersättningssystem som infördes efter antagandet av meddelandet om invändningar, och Microsoft ombads att komma med synpunkter, vilket skedde den 31 augusti 2007. |
| --- | --- |

13.

Den 24 juli 2007 sände kommissionen en skrivelse med faktauppgifter till Microsoft innehållande en bedömning av de revideringar av Microsofts ersättningssystem som infördes efter antagandet av meddelandet om invändningar, och Microsoft ombads att komma med synpunkter, vilket skedde den 31 augusti 2007.

| 14. | Den 22 oktober 2007 införde Microsoft ett nytt ersättningssystem för WSPP-avtal. Det nya systemet innehåller ett icke-patentavtal (No Patent Agreement), enligt vilket tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet beviljas mot en engångsersättning på 10 000 euro. Ett patentavtal (Patent Agreement) om en patentlicens för de delar av informationen om interoperabilitet som enligt Microsoft omfattas av patent, erbjuds antingen mot en ersättning på 0,4 % av licenshavarens nettointäkter för hela världen eller mot en uppdelad ersättning på 0,25 % för EES och 3,87 % för övriga världen. I 27 februari 2008-beslutet ansåg kommissionen att ersättningssystemet från den 22 oktober 2007 inte längre föranledde några invändningar mot ersättningsbeloppens rimlighet och icke-diskriminerande karaktär. |
| --- | --- |

14.

Den 22 oktober 2007 införde Microsoft ett nytt ersättningssystem för WSPP-avtal. Det nya systemet innehåller ett icke-patentavtal (No Patent Agreement), enligt vilket tillgången till och användningen av informationen om interoperabilitet beviljas mot en engångsersättning på 10 000 euro. Ett patentavtal (Patent Agreement) om en patentlicens för de delar av informationen om interoperabilitet som enligt Microsoft omfattas av patent, erbjuds antingen mot en ersättning på 0,4 % av licenshavarens nettointäkter för hela världen eller mot en uppdelad ersättning på 0,25 % för EES och 3,87 % för övriga världen. I 27 februari 2008-beslutet ansåg kommissionen att ersättningssystemet från den 22 oktober 2007 inte längre föranledde några invändningar mot ersättningsbeloppens rimlighet och icke-diskriminerande karaktär.

1.4.   Företaget och produkten

| 15. | Microsoft är ett mjukvaruföretag etablerat i Redmond i delstaten Washington i Förenta staterna. Omsättningen från juli 2006 till juni 2007 var 51 120 miljoner USD. Företaget har 78 500 anställda runt om i världen. Det är verksamt i alla länder inom EES. |
| --- | --- |

15.

Microsoft är ett mjukvaruföretag etablerat i Redmond i delstaten Washington i Förenta staterna. Omsättningen från juli 2006 till juni 2007 var 51 120 miljoner USD. Företaget har 78 500 anställda runt om i världen. Det är verksamt i alla länder inom EES.

| 16. | De produkter som avses i detta förfarande är ”Windows operativsystem för arbetsgruppservrar” som definieras i artikel 1.9 i beslutet. |
| --- | --- |

16.

De produkter som avses i detta förfarande är ”Windows operativsystem för arbetsgruppservrar” som definieras i artikel 1.9 i beslutet.

1.5.   Innebörden av den bristande efterlevnaden

| 17. | Enligt punkt 1003 i beslutet var syftet med beslutet att ”säkerställa att Microsofts konkurrenter kan utveckla produkter som fungerar tillsammans med Windows domänstruktur som förts in i det dominerande Windows operativsystem för klientdatorer och som därmed tar upp konkurrensen med Microsofts operativsystem för arbetsgruppsservrar”. |
| --- | --- |

17.

Enligt punkt 1003 i beslutet var syftet med beslutet att ”säkerställa att Microsofts konkurrenter kan utveckla produkter som fungerar tillsammans med Windows domänstruktur som förts in i det dominerande Windows operativsystem för klientdatorer och som därmed tar upp konkurrensen med Microsofts operativsystem för arbetsgruppsservrar”.

| 18. | Det anges i punkt 1008 i beslutet att ”för att de villkor som införts av Microsoft skall kunna anses rimliga och icke-diskriminerande gäller i synnerhet att de avgifter som Microsoft kan tänkas ta ut för att tillhandahålla informationen kan anses rimliga. Sådana avgifter skall [...] inte återspegla det strategiska värdet av Microsofts styrka på marknaden för operativsystem till persondatorer eller på marknaden för operativsystem till arbetsgruppsservrar.” |
| --- | --- |

18.

Det anges i punkt 1008 i beslutet att ”för att de villkor som införts av Microsoft skall kunna anses rimliga och icke-diskriminerande gäller i synnerhet att de avgifter som Microsoft kan tänkas ta ut för att tillhandahålla informationen kan anses rimliga. Sådana avgifter skall [...] inte återspegla det strategiska värdet av Microsofts styrka på marknaden för operativsystem till persondatorer eller på marknaden för operativsystem till arbetsgruppsservrar.”

| 19. | I februari 2008-beslutet analyseras Microsofts efterlevnad av artikel 5 a i beslutet utifrån en utvärdering av de reviderade WSPP-avtal som sändes till Microsoft den 21 maj 2007 tillsammans med det WSPP-ersättningssystem som tillämpas i dessa. Eftersom detta ersättningssystem föreskriver lägre ersättningsbelopp än de tidigare versionerna av WSPP-avtalen, gäller bedömningen i ännu högre grad ersättningssystemen i de föregående versionerna. Enligt systemet tas det av mottagarens nettointäkt ut en avgift på 0,5 % för alla WSPP-protokoll inom ramen för icke-patentavtalet (WSPP No Patent Agreement) och 0,7 % för alla patentskyddade WSPP-protokoll inom ramen för patentavtalet (WSPP Patent Only Agreement). |
| --- | --- |

19.

I februari 2008-beslutet analyseras Microsofts efterlevnad av artikel 5 a i beslutet utifrån en utvärdering av de reviderade WSPP-avtal som sändes till Microsoft den 21 maj 2007 tillsammans med det WSPP-ersättningssystem som tillämpas i dessa. Eftersom detta ersättningssystem föreskriver lägre ersättningsbelopp än de tidigare versionerna av WSPP-avtalen, gäller bedömningen i ännu högre grad ersättningssystemen i de föregående versionerna. Enligt systemet tas det av mottagarens nettointäkt ut en avgift på 0,5 % för alla WSPP-protokoll inom ramen för icke-patentavtalet (WSPP No Patent Agreement) och 0,7 % för alla patentskyddade WSPP-protokoll inom ramen för patentavtalet (WSPP Patent Only Agreement).

| 20. | Februari 2008-beslutet fokuserar på Microsofts skyldighet enligt artikel 5 a i 2004 års beslut att mot en skälig ersättning lämna ut information om interoperabilitet som inte omfattas av patent. |
| --- | --- |

20.

Februari 2008-beslutet fokuserar på Microsofts skyldighet enligt artikel 5 a i 2004 års beslut att mot en skälig ersättning lämna ut information om interoperabilitet som inte omfattas av patent.

| 21. | I februari 2008-beslutet påpekar kommissionen att WSPP-prissättningsprinciperna på ett passande sätt återspeglar tankegången bakom punkterna 1003 och 1008 ii i 2004 års beslut. I 27 februari 2008-beslutet dras slutsatsen att Microsofts ersättningssystem före den 22 oktober 2007 måste anses orimliga enligt artikel 5 a i beslutet, dels eftersom det saknas övertygande bevis för den innovativa karaktären hos nästan alla Microsofts icke patenterade protokolltekniker som levereras med den tekniska dokumentationen rörande informationen om interoperabilitet, dels mot bakgrund av marknadsutvärderingen av jämförbara tekniker enligt artikel 5 a i beslutet. Denna bedömning stöds av rapporter från den övervakande förvaltaren och av externa tekniska experter, såsom TAEUS. |
| --- | --- |

21.

I februari 2008-beslutet påpekar kommissionen att WSPP-prissättningsprinciperna på ett passande sätt återspeglar tankegången bakom punkterna 1003 och 1008 ii i 2004 års beslut. I 27 februari 2008-beslutet dras slutsatsen att Microsofts ersättningssystem före den 22 oktober 2007 måste anses orimliga enligt artikel 5 a i beslutet, dels eftersom det saknas övertygande bevis för den innovativa karaktären hos nästan alla Microsofts icke patenterade protokolltekniker som levereras med den tekniska dokumentationen rörande informationen om interoperabilitet, dels mot bakgrund av marknadsutvärderingen av jämförbara tekniker enligt artikel 5 a i beslutet. Denna bedömning stöds av rapporter från den övervakande förvaltaren och av externa tekniska experter, såsom TAEUS.

2.   SLUTLIGT VITESBELOPP

2.1.   Relevant tidsperiod för den bristande efterlevnaden

| 22. | Februari 2008-beslutet rör tidsperioden fr.o.m. den 21 juni 2006 t.o.m. den 21 oktober 2007 (”den relevanta tidsperioden”). |
| --- | --- |

22.

Februari 2008-beslutet rör tidsperioden fr.o.m. den 21 juni 2006 t.o.m. den 21 oktober 2007 (”den relevanta tidsperioden”).

2.2.   Slutligt vitesbelopp för den relevanta tidsperioden

| 23. | I 27 februari 2008-beslutet fastställdes det slutliga vitesbelopp som förelades Microsoft till 899 miljoner euro för den relevanta tidsperioden. |
| --- | --- |

23.

I 27 februari 2008-beslutet fastställdes det slutliga vitesbelopp som förelades Microsoft till 899 miljoner euro för den relevanta tidsperioden.

| 24. | I artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003 föreskrivs att om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen fastställa det slutliga vitet till ett belopp som är lägre än det som följer av det ursprungliga beslutet. |
| --- | --- |

24.

I artikel 24.2 i förordning (EG) nr 1/2003 föreskrivs att om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen fastställa det slutliga vitet till ett belopp som är lägre än det som följer av det ursprungliga beslutet.

| 25. | Vid beräkningen av det slutliga vitesbeloppet togs bland annat hänsyn till följande:






  — | Fortlöpande bristande efterlevnad beträffande rimlig och icke-diskriminerande ersättning under mer än 15 månader. |
| --- | --- | --- |

25.

Vid beräkningen av det slutliga vitesbeloppet togs bland annat hänsyn till följande:

—

Fortlöpande bristande efterlevnad beträffande rimlig och icke-diskriminerande ersättning under mer än 15 månader.

| — | Ökande risk för eliminering av effektiv konkurrens på den marknad för operativsystem för arbetsgruppservrar som identifierats i 2004 års beslut. |
| --- | --- |

—

Ökande risk för eliminering av effektiv konkurrens på den marknad för operativsystem för arbetsgruppservrar som identifierats i 2004 års beslut.

| — | Microsofts förmåga att dra fördel av den bristande efterlevnaden. |
| --- | --- |

—

Microsofts förmåga att dra fördel av den bristande efterlevnaden.

| — | Nödvändigheten att fastställa viten som är proportionella och tillräckliga för att avskräcka företaget från bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

—

Nödvändigheten att fastställa viten som är proportionella och tillräckliga för att avskräcka företaget från bristande efterlevnad.

| — | Det faktum att avsevärt lägre belopp tillämpades fr.o.m. den 21 maj 2007. |
| --- | --- |

—

Det faktum att avsevärt lägre belopp tillämpades fr.o.m. den 21 maj 2007.

| — | Det faktum att februari 2008-beslutet endast gäller icke patenterad information om interoperabilitet. |
| --- | --- |

—

Det faktum att februari 2008-beslutet endast gäller icke patenterad information om interoperabilitet.

2.3.   Slutsats

| 26. | Det slutliga vitesbelopp som påförs Microsoft i enlighet med kommissionens beslut K(2005) 4420 av den 10 november 2005 för underlåtenhet att iaktta skyldigheten att ge berörda företag tillgång till information om kompatibilitet på rimliga och icke-diskriminerande villkor enligt artikel 5 a i beslutet, fastställs till 899 miljoner euro för perioden mellan den 21 juni 2006 och den 21 oktober 2007. |
| --- | --- |

26.

Det slutliga vitesbelopp som påförs Microsoft i enlighet med kommissionens beslut K(2005) 4420 av den 10 november 2005 för underlåtenhet att iaktta skyldigheten att ge berörda företag tillgång till information om kompatibilitet på rimliga och icke-diskriminerande villkor enligt artikel 5 a i beslutet, fastställs till 899 miljoner euro för perioden mellan den 21 juni 2006 och den 21 oktober 2007.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  EUT L 32, 6.2.2007, s. 23.

(3)  Begreppet ”information om kompatibilitet” definieras i artikel 1.1 i beslutet: Det definieras som ”uttömmande och korrekta specifikationer för samtliga protokoll som har implementerats i Windowsoperativsystemen för arbetsgruppsservrar och som används av Windowsarbetsgruppsservrar för att utföra fil- och utskriftshantering och hantering av användare och användargrupper, inklusive Windows domänkontroll, katalogtjänsten Active Directory och tjänsten Group Policy åt Windowsnät för arbetsgrupper”.

(4)  I artikel 1.2 i 2004 års beslut definieras ”protokoll” som ”en samling regler för sammankoppling och interaktion mellan olika Windowsoperativsystem för arbetsgruppsservrar och Windowsoperativsystem för klientdatorer som körs på olika datorer i Windowsnät för arbetsgrupper”.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/24

---

Företag som utför den första bearbetningen av tobak och som godkänts av medlemsstaterna

2009/C 166/09

Denna förteckning offentliggörs i enlighet med artikel 171co i förordning (EG) nr 1973/2004 av den 29 oktober 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003, när det gäller stödordningen för tobak.

BELGIEN

| MANIL V. |
| --- |
| Rue du Tambour 2 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

MANIL V.

Rue du Tambour 2

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABACS COUVERT |
| --- |
| Rue des Abattis 49 |
| 6838 Corbion |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABACS COUVERT

Rue des Abattis 49

6838 Corbion

BELGIQUE/BELGIË

| TABAC MARTIN |
| --- |
| Rue de France 176 |
| 5550 Bohan |
| BELGIQUE/BELGIË |

TABAC MARTIN

Rue de France 176

5550 Bohan

BELGIQUE/BELGIË

| BELFEPAC nv |
| --- |
| R. Klingstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

BELFEPAC nv

R. Klingstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| VEYS TABAK nv |
| --- |
| Repetstraat 110 |
| 8940 Wervik |
| BELGIQUE/BELGIË |

VEYS TABAK nv

Repetstraat 110

8940 Wervik

BELGIQUE/BELGIË

| MASQUELIN J. |
| --- |
| Wahistraat 146 |
| 8930 Menen |
| BELGIQUE/BELGIË |

MASQUELIN J.

Wahistraat 146

8930 Menen

BELGIQUE/BELGIË

| VANDERCRUYSSEN P. |
| --- |
| Kaaistraat 6 |
| 9800 Deinze |
| BELGIQUE/BELGIË |

VANDERCRUYSSEN P.

Kaaistraat 6

9800 Deinze

BELGIQUE/BELGIË

| NOLLET bvba |
| --- |
| Lagestraat 9 |
| 8610 Wevelgem |
| BELGIQUE/BELGIË |

NOLLET bvba

Lagestraat 9

8610 Wevelgem

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIEN

(BT = bulgarisk tobak; AD = aktiebolag; VK = allmänt kooperativ; ZPK = försäkrings- och återförsäkringsbolag; EOOD = enmansbolag med begränsat ansvar; ET = enmansföretag; OOD = bolag med begränsat ansvar)

| „Asenovgrad — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

„Asenovgrad — Tabak“ AD

Street „Aleksandar Stamboliyski“ 22

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| „Blagoevgrad BT“ AD |
| --- |
| Street Pokrovnishko Shosse 1 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Blagoevgrad BT“ AD

Street Pokrovnishko Shosse 1

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| „Missirian Bulgaria“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Missirian Bulgaria“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, app. 36

9700 Shumen

BULGARIA

| „Topolovgrad — BT“ AD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 10 |
| 8760 Topolovgrad |
| BULGARIA |

„Topolovgrad — BT“ AD

Street „Hristo Botev“ 10

8760 Topolovgrad

BULGARIA

| „Bulgartabak Holding“ AD |
| --- |
| Street „Graf Ignatiev“ 62 |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Bulgartabak Holding“ AD

Street „Graf Ignatiev“ 62

1000 Sofia

BULGARIA

| „Pleven — BT“ AD |
| --- |
| District Pleven |
| 5850 Yasen |
| BULGARIA |

„Pleven — BT“ AD

District Pleven

5850 Yasen

BULGARIA

| „Cigarette factory“ EAD |
| --- |
| Street „Avksentiy Veleshki“ 23 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Cigarette factory“ EAD

Street „Avksentiy Veleshki“ 23

4000 Plovdiv

BULGARIA

| „Gotse Delchev — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Tsaritsa Yoana“ 12 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

„Gotse Delchev — Tabak“ AD

Street „Tsaritsa Yoana“ 12

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| „Dulovo — BT“ AD |
| --- |
| „Zona Sever“ 1 |
| 7650 Dulovo |
| BULGARIA |

„Dulovo — BT“ AD

„Zona Sever“ 1

7650 Dulovo

BULGARIA

| „Dupnitsa — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yahinsko Shose“ 1 |
| 2600 Dupnitsa |
| BULGARIA |

„Dupnitsa — Tabak“ AD

Street „Yahinsko Shose“ 1

2600 Dupnitsa

BULGARIA

| „Kardzhali — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Republikanska“ 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

„Kardzhali — Tabak“ AD

Street „Republikanska“ 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| „Pazardzhik — BT“ AD |
| --- |
| Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24 |
| 4400 Pazardzhik |
| BULGARIA |

„Pazardzhik — BT“ AD

Street „Dr. Nikola Lambrev“ 24

4400 Pazardzhik

BULGARIA

| „Parvomay — BT“ AD |
| --- |
| Street „Omurtag“ 1 |
| 4270 Parvomay |
| BULGARIA |

„Parvomay — BT“ AD

Street „Omurtag“ 1

4270 Parvomay

BULGARIA

| „Sandanski — BT“ AD |
| --- |
| Street „Svoboda“ 38 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Sandanski — BT“ AD

Street „Svoboda“ 38

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Smolyan Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Trakiya“ 1 |
| 4701 Smolyan |
| BULGARIA |

„Smolyan Tabak“ AD

Street „Trakiya“ 1

4701 Smolyan

BULGARIA

| „Yambol — Tabak“ AD |
| --- |
| Street „Yambolen“ 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Yambol — Tabak“ AD

Street „Yambolen“ 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Isperih — BT“ AD |
| --- |
| Street „Vasil Levski“ 3 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

„Isperih — BT“ AD

Street „Vasil Levski“ 3

7400 Isperih

BULGARIA

| VK „Mladost-95“ |
| --- |
| Street „9-ti septembri“ 2 |
| 6800 Momchilgrad |
| BULGARIA |

VK „Mladost-95“

Street „9-ti septembri“ 2

6800 Momchilgrad

BULGARIA

| ZPK „Tyutyun“ |
| --- |
| Stara Zagora District |
| 6295 Glavan |
| BULGARIA |

ZPK „Tyutyun“

Stara Zagora District

6295 Glavan

BULGARIA

| „Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Blvd. Saedinenie 62 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Alliance One Tobacco Bulgaria“ EOOD

Blvd. Saedinenie 62

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Nord Tabak — Nikotiana“ AD |
| --- |
| Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Nord Tabak — Nikotiana“ AD

Blvd. „Madara“ 25, entr. A, 3rd floor, app. 18

9700 Shumen

BULGARIA

| „Mehanika“ AD |
| --- |
| Street „P. Tsikalov“ 10 |
| 4550 Peshtera |
| BULGARIA |

„Mehanika“ AD

Street „P. Tsikalov“ 10

4550 Peshtera

BULGARIA

| „Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD |
| --- |
| Promishlena zona 1 |
| 2800 Sandanski |
| BULGARIA |

„Leaf Tobacco — A. Mihaylidis“ AD

Promishlena zona 1

2800 Sandanski

BULGARIA

| „Trakia — tabak“ EOOD |
| --- |
| Street George Papazov 7 |
| 8600 Yambol |
| BULGARIA |

„Trakia — tabak“ EOOD

Street George Papazov 7

8600 Yambol

BULGARIA

| „Socotab — Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| Street Saborna 2A |
| 1000 Sofia |
| BULGARIA |

„Socotab — Bulgaria“ EOOD

Street Saborna 2A

1000 Sofia

BULGARIA

| ET „Zaara — Yancho Ivanov“ |
| --- |
| Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

ET „Zaara — Yancho Ivanov“

Street „Aleksandar Ekzarh“ 7, ap. 4, 4th floor

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Sofia — BT“ AD |
| --- |
| Ovcha kupel |
| Blvd. „Tsar Boris III“ 134 |
| 1618 Sofia |
| BULGARIA |

„Sofia — BT“ AD

Ovcha kupel

Blvd. „Tsar Boris III“ 134

1618 Sofia

BULGARIA

| „Balgarski tyutyuni“ AD |
| --- |
| Street „Yaldaram“ 1 |
| 6850 Dzhebel |
| BULGARIA |

„Balgarski tyutyuni“ AD

Street „Yaldaram“ 1

6850 Dzhebel

BULGARIA

| ET „Prominvest — Milcho Yanudov“ |
| --- |
| Industrial zone, Zelendolsko shosse |
| P.O. Box 119 |
| Blagoevgrad District |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

ET „Prominvest — Milcho Yanudov“

Industrial zone, Zelendolsko shosse

P.O. Box 119

Blagoevgrad District

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Nesho Miranov“ |
| --- |
| Vratsa District |
| Street „Vasil Levski“ 90 |
| 3200 Byala Slatina |
| BULGARIA |

ET „Nesho Miranov“

Vratsa District

Street „Vasil Levski“ 90

3200 Byala Slatina

BULGARIA

| ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“ |
| --- |
| Street „Sini vrah“ 40 |
| 4230 Asenovgrad |
| BULGARIA |

ET „Barbaros — Myumyun Ahmed“

Street „Sini vrah“ 40

4230 Asenovgrad

BULGARIA

| ET „Nuri Hadzhiyusein“ |
| --- |
| Asenovgrad district |
| 4264 Zlatovrah |
| BULGARIA |

ET „Nuri Hadzhiyusein“

Asenovgrad district

4264 Zlatovrah

BULGARIA

| „Slantse — K. Belchev“ OOD |
| --- |
| Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse — K. Belchev“ OOD

Street „Hristo Botev“ 117, vh. G, et. 5, ap. 10

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“ |
| --- |
| Street „Polkovnik Drangov“ 10 |
| 2850 Petrich |
| BULGARIA |

Tyutyuneva kooperatsiya „Zlaten list“

Street „Polkovnik Drangov“ 10

2850 Petrich

BULGARIA

| „Prominvest“ EOOD |
| --- |
| Street „T. Aleksandrov“ 16 |
| 2700 Blagoevgrad |
| BULGARIA |

„Prominvest“ EOOD

Street „T. Aleksandrov“ 16

2700 Blagoevgrad

BULGARIA

| ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“ |
| --- |
| Municipality Parvomay |
| 4280 Dalbok Izvor |
| BULGARIA |

ET „Mitko Chaushev — Virzhiniya 94“

Municipality Parvomay

4280 Dalbok Izvor

BULGARIA

| „Valtabak“ EOOD |
| --- |
| Maritza municipality |
| Plovdiv district |
| Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza |
| 4173 Manole |
| BULGARIA |

„Valtabak“ EOOD

Maritza municipality

Plovdiv district

Tobacco storehouse or Tyutyuneva baza

4173 Manole

BULGARIA

| ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“ |
| --- |
| Pazardzhik District |
| Street Vtora 9 |
| 4452 Krali Marko |
| BULGARIA |

ET „Tobacco Trade — Rashko Mechtanov“

Pazardzhik District

Street Vtora 9

4452 Krali Marko

BULGARIA

| „Silvarsan Bulgaria“ EOOD |
| --- |
| ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1 |
| Biznestsentar-21 vek |
| et. 4, ofis-apartament 3 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

„Silvarsan Bulgaria“ EOOD

ploshtad „Gradska Bolnitsa“ 1

Biznestsentar-21 vek

et. 4, ofis-apartament 3

6300 Haskovo

BULGARIA

| „Slantse Stara Zagora — BT“ AD |
| --- |
| Street „Stamo Pulev“ 1 |
| 6000 Stara Zagora |
| BULGARIA |

„Slantse Stara Zagora — BT“ AD

Street „Stamo Pulev“ 1

6000 Stara Zagora

BULGARIA

| „Shumen BT“ AD |
| --- |
| Street „Madara“ 38 |
| 9700 Shumen |
| BULGARIA |

„Shumen BT“ AD

Street „Madara“ 38

9700 Shumen

BULGARIA

| „Dzambaz“ OOD |
| --- |
| District Yambol, Straldzha municipality |
| Street P. Penev 2A |
| 8690 Zimnica |
| BULGARIA |

„Dzambaz“ OOD

District Yambol, Straldzha municipality

Street P. Penev 2A

8690 Zimnica

BULGARIA

| „Tobacco Leaf House“ OOD |
| --- |
| Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3 |
| 4000 Plovdiv |
| BULGARIA |

„Tobacco Leaf House“ OOD

Blvd. „Hristo Botev“ 92 V, sector C, et. 3

4000 Plovdiv

BULGARIA

TYSKLAND

| ALLIANCE ONE ROTAG AG |
| --- |
| Hardeckstraße 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

ALLIANCE ONE ROTAG AG

Hardeckstraße 2a

76185 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| JAKOB METZ KG |
| --- |
| Hauptstraße 75 |
| 76863 Herxheim-Hayna |
| DEUTSCHLAND |

JAKOB METZ KG

Hauptstraße 75

76863 Herxheim-Hayna

DEUTSCHLAND

SPANIEN

| AGROEXPANSIÓN, S.A. |
| --- |
| C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta |
| 28002 Madrid |
| ESPAÑA |

AGROEXPANSIÓN, S.A.

C/Suero de Quiñones, 42, 2a planta

28002 Madrid

ESPAÑA

| COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA) |
| --- |
| Avda. de las Angustias, no 20 |
| 10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres) |
| ESPAÑA |

COMPAÑÍA ESPAÑOLA DE TABACO EN RAMA S.A. (CETARSA)

Avda. de las Angustias, no 20

10300 Navalmoral de la Mata (Cáceres)

ESPAÑA

| WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 110, piso 12 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |

WORLD WIDE TOBACCO ESPAÑA, SA

Paseo de la Castellana, 110, piso 12

28046 Madrid

ESPAÑA

FRANCE

| UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT) |
| --- |
| Z.I. de Madrazès |
| 24200 Sarlat |
| FRANCE |

UNION DES COOPÉRATIVES AGRICOLES DES PLANTEURS DE TABAC (UCAPT)

Z.I. de Madrazès

24200 Sarlat

FRANCE

ITALIEN

| Tiberina Tabacchi SRL |
| --- |
| Località San Croce 45 |
| 52037 Sansepolcro |
| ITALIA |

Tiberina Tabacchi SRL

Località San Croce 45

52037 Sansepolcro

ITALIA

| Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente |
| --- |
| Largo Europa 101 |
| 36026 Pojana Maggiore |
| ITALIA |

Tabacchi Poiana — Società Cooperativa Agricola a mutualità prevalente

Largo Europa 101

36026 Pojana Maggiore

ITALIA

| Contab sud SRL |
| --- |
| Via Dominutti 20 |
| 37135 Verona |
| ITALIA |

Contab sud SRL

Via Dominutti 20

37135 Verona

ITALIA

| CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola |
| --- |
| Via XXV Aprile 17/b |
| 37053 Cerea |
| ITALIA |

CO.VE.TAB. Cooperativa Veneta Tabacchi Società Cooperativa Agricola

Via XXV Aprile 17/b

37053 Cerea

ITALIA

| MELLA SRL. |
| --- |
| Via Signoria 2 |
| 35010 San Giorgio delle Pertiche |
| ITALIA |

MELLA SRL.

Via Signoria 2

35010 San Giorgio delle Pertiche

ITALIA

| Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa |
| --- |
| Via Divisione Julia 2 |
| 36061 Bassano del Grappa |
| ITALIA |

Consorzio Tabacchicoltori Monte Grappa di Bassano del Grappa

Via Divisione Julia 2

36061 Bassano del Grappa

ITALIA

| Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola |
| --- |
| Via Canove 15 |
| 37056 Salizzole |
| ITALIA |

Cooperativa Tabacchi Verona Società Agricola

Via Canove 15

37056 Salizzole

ITALIA

| A.T.I. SRL |
| --- |
| Corso Trieste 24 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

A.T.I. SRL

Corso Trieste 24

81100 Caserta

ITALIA

| Manifatture Sigaro Toscano SRL |
| --- |
| L.go Toniolo 6 |
| 00186 Roma |
| ITALIA |

Manifatture Sigaro Toscano SRL

L.go Toniolo 6

00186 Roma

ITALIA

| CECAS — Coop.va Agr. |
| --- |
| Contrada Olivola |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

CECAS — Coop.va Agr.

Contrada Olivola

82100 Benevento

ITALIA

| CO.SV.A.S.C. ARL |
| --- |
| Via Macchioni 7 |
| 83025 Montoro Inferiore |
| ITALIA |

CO.SV.A.S.C. ARL

Via Macchioni 7

83025 Montoro Inferiore

ITALIA

| Comatab SRL |
| --- |
| Via Torre 1 |
| 83012 Cervinara |
| ITALIA |

Comatab SRL

Via Torre 1

83012 Cervinara

ITALIA

| Cons. Bright Italia S.C. ARL |
| --- |
| Via G. Garibaldi 87 |
| 06034 Foligno |
| ITALIA |

Cons. Bright Italia S.C. ARL

Via G. Garibaldi 87

06034 Foligno

ITALIA

| PROTAB S.C. ARL |
| --- |
| Fraz. Cerbara Via C. Marx 4 |
| 06012 Città di Castello |
| ITALIA |

PROTAB S.C. ARL

Fraz. Cerbara Via C. Marx 4

06012 Città di Castello

ITALIA

| COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I. |
| --- |
| Via Paduli — Buonalbergo |
| 82020 Paduli |
| ITALIA |

COOP. Agricola Int. Prov. le. — C.A.I.

Via Paduli — Buonalbergo

82020 Paduli

ITALIA

| Deltafina SPA |
| --- |
| Via Monte Fiorino 4 |
| 05919 Orvieto Scalo |
| ITALIA |

Deltafina SPA

Via Monte Fiorino 4

05919 Orvieto Scalo

ITALIA

| Domenico De Lucia SPA |
| --- |
| Via Maddaloni 3 |
| 81027 San Felice a Cancello |
| ITALIA |

Domenico De Lucia SPA

Via Maddaloni 3

81027 San Felice a Cancello

ITALIA

| Eurotabac S.C. ARL |
| --- |
| C. da Mascanfroni |
| 82100 Benevento |
| ITALIA |

Eurotabac S.C. ARL

C. da Mascanfroni

82100 Benevento

ITALIA

| MPM Tabacchi Sud SRL |
| --- |
| Via Giardino 9 |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

MPM Tabacchi Sud SRL

Via Giardino 9

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| Phonix International Tobacco SRL |
| --- |
| Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas |
| 82010 San Nicola Manfredi |
| ITALIA |

Phonix International Tobacco SRL

Fraz S.M. Ingrisone V. Capocas

82010 San Nicola Manfredi

ITALIA

| TAB Trade SRL |
| --- |
| Via S. Gioacchino 52 |
| 80011 Acerra |
| ITALIA |

TAB Trade SRL

Via S. Gioacchino 52

80011 Acerra

ITALIA

| SA. Tab. Sannio Tabacchi |
| --- |
| C. da Festola |
| 82010 San Leucio del Sannio |
| ITALIA |

SA. Tab. Sannio Tabacchi

C. da Festola

82010 San Leucio del Sannio

ITALIA

| SACIT SUD SRL |
| --- |
| Contrada San Giovanni |
| 82018 San Giorgio del Sannio |
| ITALIA |

SACIT SUD SRL

Contrada San Giovanni

82018 San Giorgio del Sannio

ITALIA

| Tobacco Products and Blenders SR |
| --- |
| Piazza Euclide 2 |
| 00197 Roma |
| ITALIA |

Tobacco Products and Blenders SR

Piazza Euclide 2

00197 Roma

ITALIA

| USAG TABACCHI SRL |
| --- |
| Piazza Vanvitelli 33 |
| 81100 Caserta |
| ITALIA |

USAG TABACCHI SRL

Piazza Vanvitelli 33

81100 Caserta

ITALIA

| Trestina AZ Tab. |
| --- |
| Via Fortebraccio 32 |
| 06018 Città di Castello |
| ITALIA |

Trestina AZ Tab.

Via Fortebraccio 32

06018 Città di Castello

ITALIA

ÖSTERRIKE

| Alliance One Rotag AG |
| --- |
| Hardeckstrasse 2a |
| 76185 Karlsruhe |
| ÖSTERREICH |

Alliance One Rotag AG

Hardeckstrasse 2a

76185 Karlsruhe

ÖSTERREICH

POLAND

| Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o. |
| --- |
| Street Przemysłowa 20 |
| 28-300 Jędrzejów |
| POLSKA/POLAND |

Universal Leaf Tobacco Poland Sp. z o.o.

Street Przemysłowa 20

28-300 Jędrzejów

POLSKA/POLAND

| FTK Spółka z o.o. |
| --- |
| Street Leśna 2 |
| 22-300 Krasnystaw |
| POLSKA/POLAND |

FTK Spółka z o.o.

Street Leśna 2

22-300 Krasnystaw

POLSKA/POLAND

| Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o. |
| --- |
| Jana Pawła II 196 |
| 31-982 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Philip Morris Polska Tobacco Sp. z o.o.

Jana Pawła II 196

31-982 Kraków

POLSKA/POLAND

| Luxor Sp. z o.o. |
| --- |
| Mała Wieś 10 |
| 05-622 Belsk Duży |
| POLSKA/POLAND |

Luxor Sp. z o.o.

Mała Wieś 10

05-622 Belsk Duży

POLSKA/POLAND

| Tabak Polen Sp. z o.o. |
| --- |
| Al. Solidarności 129/131 |
| 00-898 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Tabak Polen Sp. z o.o.

Al. Solidarności 129/131

00-898 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGAL

| Fábrica de Tabaco Estrela |
| --- |
| Empresa Madeirense — Tabacos S.A. |
| Rua de Santa Catarina |
| 9500-240 Ponta Delgada |
| PORTUGAL |

Fábrica de Tabaco Estrela

Empresa Madeirense — Tabacos S.A.

Rua de Santa Catarina

9500-240 Ponta Delgada

PORTUGAL

RUMÄNIEN

| SC Integrado SRL |
| --- |
| Street Aleea Trandafirilor nr. 1 |
| Zimnicea, jud. Teleorman |
| ROMÂNIA |

SC Integrado SRL

Street Aleea Trandafirilor nr. 1

Zimnicea, jud. Teleorman

ROMÂNIA

| SC Investrom Farm SRL |
| --- |
| B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99 |
| Sector 3, București |
| ROMÂNIA |

SC Investrom Farm SRL

B-dul Burebista 4, Bl. D3, Sc. 3, Et. 07, ap. 99

Sector 3, București

ROMÂNIA

| Ult Hungary ZRT |
| --- |
| Dugonics u. 2. sz. |
| 4400 Nyíregyháza |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Ult Hungary ZRT

Dugonics u. 2. sz.

4400 Nyíregyháza

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

| SC Itália Tobacco Production SRL |
| --- |
| Comuna Mogoșoaia nr. 42 B |
| Judetul Ilfov |
| ROMÂNIA |

SC Itália Tobacco Production SRL

Comuna Mogoșoaia nr. 42 B

Judetul Ilfov

ROMÂNIA

| Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România |
| --- |
| Street Calea Vanatori nr. 55/c |
| Judetul Arad |
| ROMÂNIA |

Doffer Dohanyfermentalo Hungaria SA – sucursula Arad România

Street Calea Vanatori nr. 55/c

Judetul Arad

ROMÂNIA

SLOVAKIEN

| Aris Tobacco spol. s r. o. |
| --- |
| Kálnická cesta 8 |
| 934 01 Levice |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Aris Tobacco spol. s r. o.

Kálnická cesta 8

934 01 Levice

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/29

---

Behöriga organ för registrering av odlingskontrakt för tobak

2009/C 166/10

Denna förteckning, som avser tobaksstödet, offentliggörs i enlighet med artikel 171co i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 av den 29 oktober 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003.

BELGIEN

| Agentschap voor Landbouw en Visserij |
| --- |
| Markt en Inkomensbeheer |
| Ellipsgebouw 3de verdieping |
| Koning Albert II-laan 35 bus 41 |
| 1030 Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agentschap voor Landbouw en Visserij

Markt en Inkomensbeheer

Ellipsgebouw 3de verdieping

Koning Albert II-laan 35 bus 41

1030 Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement |
| Département des aides |
| Direction des Surfaces agricoles |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service public de Wallonie

Direction générale de l'Agriculture, des Ressources naturelles et de l'Environnement

Département des aides

Direction des Surfaces agricoles

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE/BELGIË

BULGARIEN

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| bul. Bulgaria 14, office 504 |
| 4700 Smolyan |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

bul. Bulgaria 14, office 504

4700 Smolyan

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| 7400 Isperih |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

7400 Isperih

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Petar Beron 2 |
| 8500 Aytos |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Petar Beron 2

8500 Aytos

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Tsar Osvoboditel 4, office 2 |
| 6300 Haskovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Tsar Osvoboditel 4, office 2

6300 Haskovo

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Hristo Botev 15 |
| 2900 Gotse Delchev |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Hristo Botev 15

2900 Gotse Delchev

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| Street Minyorska 1 |
| 6600 Kardzhali |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

Street Minyorska 1

6600 Kardzhali

BULGARIA

| Tobacco Fund Regional Unit |
| --- |
| (Institute on tobacco and tobacco products) |
| 4108 Markovo |
| BULGARIA |

Tobacco Fund Regional Unit

(Institute on tobacco and tobacco products)

4108 Markovo

BULGARIA

TYSKLAND

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

SPANIEN

| Junta de Castilla y León |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta |
| 47014 Valladolid |
| ESPAÑA |

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/Rigoberto Cortejoso, 14, 3a planta

47014 Valladolid

ESPAÑA

| Junta de Extremadura |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal s/n |
| 06800 Mérida |
| ESPAÑA |

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal s/n

06800 Mérida

ESPAÑA

FRANKRIKE

| Agence Unique de Paiement |
| --- |
| 12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

Agence Unique de Paiement

12, rue Henri Rol-Tanguy-TSA 10001

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

ITALIEN

| AGEA |
| --- |
| Via Torino 45 |
| 00184 Roma |
| ITALIA |

AGEA

Via Torino 45

00184 Roma

ITALIA

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo 67 C |
| 35131 Padova |
| ITALIA |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo 67 C

35131 Padova

ITALIA

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato 42/1 |
| 50127 Firenze |
| ITALIA |

ARTEA

Via San Donato 42/1

50127 Firenze

ITALIA

ÖSTERRIKE

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| 20097 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

20097 Hamburg

DEUTSCHLAND

POLEN

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| 00-400 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

00-400 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGAL

| IFAP |
| --- |
| Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas |
| Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G |
| 1600 Lisboa |
| PORTUGAL |

IFAP

Instituto de Financiamento da Agricultura e Pescas

Rua Fernando Curado Ribeiro n.o 4 G

1600 Lisboa

PORTUGAL

RUMÄNIEN

| DADR Alba |
| --- |
| Str. Vasile Goldiș nr. 8B |
| Alba-Iulia |
| ROMÂNIA |

DADR Alba

Str. Vasile Goldiș nr. 8B

Alba-Iulia

ROMÂNIA

| DADR Arad |
| --- |
| Str. Cloșca nr. 46 |
| Arad |
| ROMÂNIA |

DADR Arad

Str. Cloșca nr. 46

Arad

ROMÂNIA

| DADR Argeș |
| --- |
| Str. Armand Călinescu nr. 44 |
| Pitești |
| ROMÂNIA |

DADR Argeș

Str. Armand Călinescu nr. 44

Pitești

ROMÂNIA

| DADR Bihor |
| --- |
| Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26 |
| Oradea |
| ROMÂNIA |

DADR Bihor

Str. Dimitrie Cantemir nr. 24-26

Oradea

ROMÂNIA

| DADR Bistrița Năsăud |
| --- |
| Str. Piața Petru Rareș nr. 2 |
| Bistrița |
| ROMÂNIA |

DADR Bistrița Năsăud

Str. Piața Petru Rareș nr. 2

Bistrița

ROMÂNIA

| DADR Botoșani |
| --- |
| Str. Calea Națională nr. 81 |
| Botoșani |
| ROMÂNIA |

DADR Botoșani

Str. Calea Națională nr. 81

Botoșani

ROMÂNIA

| DADR Brăila |
| --- |
| Str. Călărași nr. 58 |
| Brăila |
| ROMÂNIA |

DADR Brăila

Str. Călărași nr. 58

Brăila

ROMÂNIA

| DADR Buzău |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 1 |
| Buzău |
| ROMÂNIA |

DADR Buzău

Str. Victoriei nr. 1

Buzău

ROMÂNIA

| DADR Caraș Severin |
| --- |
| Str. Piața Republicii nr. 28 |
| Reșița |
| ROMÂNIA |

DADR Caraș Severin

Str. Piața Republicii nr. 28

Reșița

ROMÂNIA

| DADR Călărași |
| --- |
| Str. Prel. București nr. 26 B1.D3 |
| Călărași |
| ROMÂNIA |

DADR Călărași

Str. Prel. București nr. 26 B1.D3

Călărași

ROMÂNIA

| DADR Cluj |
| --- |
| Str. Piața Avram Iancu nr. 15 |
| Cluj |
| ROMÂNIA |

DADR Cluj

Str. Piața Avram Iancu nr. 15

Cluj

ROMÂNIA

| DADR Constanța |
| --- |
| Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19 |
| Constanța |
| ROMÂNIA |

DADR Constanța

Str. Revoluția din 22 dec. 1989 nr. 17-19

Constanța

ROMÂNIA

| DADR Dâmbovița |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 175 |
| Târgoviște |
| ROMÂNIA |

DADR Dâmbovița

Str. Tudor Vladimirescu nr. 175

Târgoviște

ROMÂNIA

| DADR Dolj |
| --- |
| Str. Păltiniș nr. 2 |
| Craiova |
| ROMÂNIA |

DADR Dolj

Str. Păltiniș nr. 2

Craiova

ROMÂNIA

| DADR Galați |
| --- |
| Str. Domnească nr. 96 |
| Galați |
| ROMÂNIA |

DADR Galați

Str. Domnească nr. 96

Galați

ROMÂNIA

| DADR Giurgiu |
| --- |
| Str. Ghizdarului nr. 2 |
| Giurgiu |
| ROMÂNIA |

DADR Giurgiu

Str. Ghizdarului nr. 2

Giurgiu

ROMÂNIA

| DADR Gorj |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 2 |
| Târgu Jiu |
| ROMÂNIA |

DADR Gorj

Str. Victoriei nr. 2

Târgu Jiu

ROMÂNIA

| DADR Ialomița |
| --- |
| Str. B-dul Chimiei nr. 19 |
| Slobozia |
| ROMÂNIA |

DADR Ialomița

Str. B-dul Chimiei nr. 19

Slobozia

ROMÂNIA

| DADR Iași |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49 |
| Iași |
| ROMÂNIA |

DADR Iași

Str. Ștefan cel Mare nr. 47-49

Iași

ROMÂNIA

| DADR Mehedinți |
| --- |
| Str. Crișan nr. 87 |
| Turnu Severin |
| ROMÂNIA |

DADR Mehedinți

Str. Crișan nr. 87

Turnu Severin

ROMÂNIA

| DADR Mureș |
| --- |
| Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9 |
| Târgu Mureș |
| ROMÂNIA |

DADR Mureș

Str. B-dul Gheorghe Doja nr. 9

Târgu Mureș

ROMÂNIA

| DADR Olt |
| --- |
| Str. Arcului nr. 20 |
| Slatina |
| ROMÂNIA |

DADR Olt

Str. Arcului nr. 20

Slatina

ROMÂNIA

| DADR Prahova |
| --- |
| Str. Anton Pann nr. 7 |
| Ploiești |
| ROMÂNIA |

DADR Prahova

Str. Anton Pann nr. 7

Ploiești

ROMÂNIA

| DADR Satu Mare |
| --- |
| Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15 |
| Satu Mare |
| ROMÂNIA |

DADR Satu Mare

Str. 1 Decembrie 1918 nr. 15

Satu Mare

ROMÂNIA

| DADR Teleorman |
| --- |
| Str. C. Brâncoveanu nr. 73 |
| Alexandria |
| ROMÂNIA |

DADR Teleorman

Str. C. Brâncoveanu nr. 73

Alexandria

ROMÂNIA

| DADR Timiș |
| --- |
| Str. Libertății nr. 1 |
| Timișoara |
| ROMÂNIA |

DADR Timiș

Str. Libertății nr. 1

Timișoara

ROMÂNIA

| DADR Tulcea |
| --- |
| Str. Mahmudiei nr. 10bis |
| Tulcea |
| ROMÂNIA |

DADR Tulcea

Str. Mahmudiei nr. 10bis

Tulcea

ROMÂNIA

| DADR Vaslui |
| --- |
| Str. Eternității nr. 1 |
| Vaslui |
| ROMÂNIA |

DADR Vaslui

Str. Eternității nr. 1

Vaslui

ROMÂNIA

| DADR Vrancea |
| --- |
| Str. Republicii nr. 5 |
| Focșani |
| ROMÂNIA |

DADR Vrancea

Str. Republicii nr. 5

Focșani

ROMÂNIA

| DADR Ilfov |
| --- |
| Șos. Berceni nr. 104 |
| București |
| ROMÂNIA |

DADR Ilfov

Șos. Berceni nr. 104

București

ROMÂNIA

SLOVAKIEN

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 815 26 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

815 26 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2009/C 166/11

| 1. | Kommissionen mottog den 9 juli 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Barclays Group (Barclays, Storbritannien) och CNP Assurances (CNP, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (BVP, Spanien), för närvarande ensamt kontrollerat av Barcalys, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 9 juli 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Barclays Group (Barclays, Storbritannien) och CNP Assurances (CNP, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Barclays Vida y Pensiones Compañía de Seguros S.A. (BVP, Spanien), för närvarande ensamt kontrollerat av Barcalys, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Barclays: Global leverantör av finansiella tjänster inom områdena banktjänster till privatpersoner och mindre företag samt affärsbanksverksamhet, kreditkort, investeringsbanktjänster, förmögenhetsförvaltning och investeringsförvaltningstjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Barclays: Global leverantör av finansiella tjänster inom områdena banktjänster till privatpersoner och mindre företag samt affärsbanksverksamhet, kreditkort, investeringsbanktjänster, förmögenhetsförvaltning och investeringsförvaltningstjänster,

| — | CNP: Globalt försäkringsbolag som huvudsakligen erbjuder livförsäkringar, pensionsprodukter och vissa skadeförsäkringar, |
| --- | --- |

—

CNP: Globalt försäkringsbolag som huvudsakligen erbjuder livförsäkringar, pensionsprodukter och vissa skadeförsäkringar,

| — | BVP: Helägt dotterbolag till Barclays med verksamhet inom livförsäkringar och pensioner i Spanien och Portugal. |
| --- | --- |

—

BVP: Helägt dotterbolag till Barclays med verksamhet inom livförsäkringar och pensioner i Spanien och Portugal.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 2 2964301 eller 2967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5572 – Barclays/CNP/Barclays Vida y Pensiones, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Rättelser

| 18.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 166/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 166/33

---

Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – EAC/26/2009 – Evidensbaserad politik och praxis: Inbjudan att lämna förslag till utveckling av nätverk för kunskapsförmedlande initiativ

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 142, av den 23 juni 2009
  )

2009/C 166/12

På sidan 3 punkt 4 ska det

i stället för:

”... 25 september 2009.”

vara:

”... 29 september 2009.”

---