# Jurnalul Oficial C 290/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 290 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6618 august 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 290

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6618 august 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 290/01 | Comunicare a Comisiei privind inițiativa cetățenească europeană (ICE) intitulată Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale | 1 |
| 2023/C 290/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11144 – COLT TECHNOLOGY SERVICES GROUP / LUMEN EMEA BUSINESS) (
  1
  ) | 16 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 290/01

Comunicare a Comisiei privind inițiativa cetățenească europeană (ICE) intitulată Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale

1

2023/C 290/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11144 – COLT TECHNOLOGY SERVICES GROUP / LUMEN EMEA BUSINESS) (
  1
  )

1

16

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ |
| 2023/C 290/03 | Avizul Băncii Centrale Europene din 5 iulie 2023 cu privire la o propunere de reformă a guvernanței economice în Uniune (CON/2023/20) | 17 |

III   Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

2023/C 290/03

Avizul Băncii Centrale Europene din 5 iulie 2023 cu privire la o propunere de reformă a guvernanței economice în Uniune (CON/2023/20)

17

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 290/04 | Rata de schimb a monedei euro – 17 august 2023 | 26 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 290/05 | Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) | 27 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 290/04

Rata de schimb a monedei euro – 17 august 2023

26

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 290/05

Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen)

27

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 290/06 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 45 |
| 2023/C 290/07 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 57 |
| 2023/C 290/08 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 60 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 290/06

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

45

2023/C 290/07

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

57

2023/C 290/08

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

60

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

privind inițiativa cetățenească europeană (ICE) intitulată „Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale”

(2023/C 290/01)

1.   INTRODUCERE: INIȚIATIVA CETĂȚENEASCĂ EUROPEANĂ

Cetățenii UE pot solicita Comisiei Europene să prezinte o propunere legislativă cu privire la o chestiune pentru care consideră necesare măsuri legale pentru a respecta tratatele UE. În acest scop, ei trebuie să prezinte o inițiativă cetățenească europeană (ICE) în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care impune colectarea semnăturilor a cel puțin un milion de resortisanți dintr-un număr semnificativ de state membre. Regulamentul (UE) 2019/788 (1) („Regulamentul privind ICE”), care se aplică de la 1 ianuarie 2020, stabilește norme detaliate privind ICE.

„Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale” este cea de a noua ICE (2) destinată să atingă pragurile impuse de Tratatul privind Uniunea Europeană și de Regulamentul privind ICE. De asemenea, aceasta este a cincea inițiativă încununată de succes privind bunăstarea animalelor sau mediul. Inițiativa invită Comisia să ia măsuri cu privire la utilizarea animalelor în scopuri științifice, după cum se arată mai jos.

| 1) | Să protejeze și să consolideze interdicția testării pe animale a produselor cosmetice. Să inițieze modificări legislative pentru a asigura protecția consumatorilor, a lucrătorilor și a mediului pentru toate ingredientele cosmetice, fără niciun test pe animale. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Să transforme Regulamentul UE privind substanțele chimice. Să asigure protecția sănătății umane și a mediului prin gestionarea substanțelor chimice fără adăugarea unor noi cerințe privind testarea pe animale. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Să modernizeze știința în UE. Să se angajeze că va elabora o propunere legislativă care să traseze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tuturor testărilor pe animale în UE înainte de sfârșitul actualului mandat legislativ. |
| --- | --- |

3)

În urma solicitării organizatorilor din 21 mai 2021, Comisia a înregistrat inițiativa (3) la 30 iunie 2021. La 25 ianuarie 2023, după verificarea de către autoritățile statelor membre a declarațiilor de susținere, organizatorii au prezentat Comisiei inițiativa (4). Comisia a examinat inițiativa pe baza Regulamentului privind ICE.

Organizatorii au explicat în detaliu obiectivele inițiativei în cadrul unei reuniuni cu Comisia la 17 martie 2023 (5) și al unei audieri publice organizate de Parlamentul European la 25 mai 2023 (6). În plus, la 10 iulie 2023, Parlamentul a organizat o dezbatere în plen cu privire la ICE.

Prezenta comunicare expune concluziile juridice și politice ale Comisiei cu privire la inițiativă și la orice acțiune pe care intenționează să o întreprindă ca răspuns la inițiativă, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul privind ICE.

2.   CONTEXTUL

Articolul 13 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene recunoaște necesitatea de a proteja animalele ca ființe sensibile. Acesta impune UE și statelor sale membre să țină seama de toate cerințele bunăstării animalelor în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței unice, cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului.

Cadrul legislativ și de politică al UE a fost recunoscut la nivel mondial ca fiind cadrul legislativ principal în domeniul eliminării treptate a utilizării animalelor și al promovării bunăstării animalelor. Printre principalele realizări ale acestei politici se numără introducerea în UE, în 2013, a interdicției totale a testării pe animale a produselor cosmetice (7) și finanțarea de peste 1 miliard EUR acordată inițiativelor de cercetare și inovare care utilizează metode ce nu implică animale în întreaga UE în ultimele două decenii.

Utilizarea animalelor în știință constituie un aspect transversal major. În pofida progreselor înregistrate, un număr mare de animale sunt încă utilizate pentru testare în Europa. Animalele sunt utilizate în mai multe scopuri în cercetarea și evaluarea securității substanțelor chimice și a medicamentelor, în cazul în care nu sunt disponibile alternative care să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului (inclusiv a sănătății animalelor).

În 2020, au fost utilizate în total 7,9 milioane de animale pentru testare în scopuri de cercetare, formare și educație sau în scopuri de reglementare în UE (cu excepția Regatului Unit) și în Norvegia (8). Acest număr este cu 7,5 % mai mic decât în 2019 (8,5 milioane) și cu 11,4 % mai mic decât în 2018 (8,8 milioane) (9). Cele mai utilizate specii au fost șoarecii (49 %) și peștii (27 %). La fel ca în anii precedenți, principalul scop al utilizării animalelor a fost cercetarea (72 %), 41 % din totalul utilizărilor fiind destinate cercetării de bază și 31 % pentru cercetarea translațională și aplicată. Dintre toate animalele utilizate, 17 % trebuiau să îndeplinească cerințele de reglementare prezentate mai jos, fiind urmate de animalele utilizate pentru producția de rutină (5 %), inclusiv producția de anticorpi sau de produse pe bază de sânge. Dintre toate animalele utilizate în scopul îndeplinii cerințelor de reglementare (1,4 milioane de cazuri în total), 54 % au fost pentru medicamentele de uz uman, 22,8 % pentru produse medicinale veterinare, 8,7 % pentru substanțe chimice industriale (acest lucru este legat de legislația privind substanțele chimice, cum ar fi Regulamentul REACH (10)), 2,8 % pentru furaje și alimente, 4,8 % pentru produse fitosanitare, 3,6 % pentru dispozitive medicale, 0,3 % pentru biocide și 3,0 % pentru alte scopuri.

2.1.   Acte legislative relevante pentru testarea pe animale

Corpusul legislativ al UE care abordează testarea pe animale este destul de vast și, în principiu, ar putea fi împărțit în trei categorii. Prima categorie include Directiva 2010/63/UE privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (11), care stabilește obiective generale și norme privind bunăstarea animalelor utilizate pentru teste atunci când utilizarea animalelor nu poate fi evitată. A doua categorie constă în acte transversale care vizează substanțele chimice, cum ar fi Regulamentul REACH, care conține reglementări transsectoriale. Cea de-a treia categorie reprezintă mai multe acte juridice sectoriale care stabilesc norme pentru evaluarea substanțelor chimice utilizate în sectoare sau produse specifice. Atât Regulamentul REACH, cât și actele juridice ale UE specifice sectorului conțin cerințe în materie de date sau dispoziții privind testarea pe animale pentru a evalua impactul potențial al produselor și substanțelor asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului.

2.1.1.   Legislația privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice

Directiva privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice stabilește obiectivul final de a elimina complet în mod treptat orice utilizare a animalelor în scopuri de cercetare și de reglementare în UE. O altă piatră de temelie a directivei este necesitatea de a respecta principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii:

| — | înlocuirea studiilor bazate pe animale cu metode care nu implică animale vii |
| --- | --- |

—

înlocuirea studiilor bazate pe animale cu metode care nu implică animale vii

| — | reducere: adaptarea metodelor de testare sau a abordărilor de evaluare într-un mod care reduce numărul de animale necesare pentru obținerea unui rezultat științific solid |
| --- | --- |

—

reducere: adaptarea metodelor de testare sau a abordărilor de evaluare într-un mod care reduce numărul de animale necesare pentru obținerea unui rezultat științific solid

| — | perfecționarea metodelor care contribuie la reducerea la minimum a durerii, a suferinței și a stresului cu care se confruntă animalele utilizate sau care le sporesc bunăstarea.






  — | Directiva stabilește, de asemenea, sarcinile specifice ale Laboratorului de referință al Uniunii Europene pentru metode alternative la testarea pe animale (EURL ECVAM) (12)
  , care face parte integrantă din Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei. Acesta desfășoară o serie de activități pentru a promova utilizarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor în legislație, în știința biomedicală și în educație. Directiva încredințează EURL ECVAM, printre altele, sarcina de a dezvolta abordări alternative, de a participa la validare și de a coordona validarea, precum și de a crea baze de date și sisteme de informații. Directiva impune statelor membre obligația de a furniza periodic date statistice (13)
  privind utilizarea animalelor în scopuri științifice. De asemenea, directiva prevede obligația Comisiei de a crea baze de date specifice, accesibile publicului (14). |
| --- | --- | --- |

—

perfecționarea metodelor care contribuie la reducerea la minimum a durerii, a suferinței și a stresului cu care se confruntă animalele utilizate sau care le sporesc bunăstarea.

—

Directiva stabilește, de asemenea, sarcinile specifice ale Laboratorului de referință al Uniunii Europene pentru metode alternative la testarea pe animale (EURL ECVAM) (12)
  , care face parte integrantă din Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei. Acesta desfășoară o serie de activități pentru a promova utilizarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor în legislație, în știința biomedicală și în educație. Directiva încredințează EURL ECVAM, printre altele, sarcina de a dezvolta abordări alternative, de a participa la validare și de a coordona validarea, precum și de a crea baze de date și sisteme de informații. Directiva impune statelor membre obligația de a furniza periodic date statistice (13)
  privind utilizarea animalelor în scopuri științifice. De asemenea, directiva prevede obligația Comisiei de a crea baze de date specifice, accesibile publicului (14).

2.1.2.   Legislația transversală a UE privind substanțele chimice

Regulamentul REACH este un act juridic transversal privind substanțele chimice, care impune furnizarea de informații privind substanțele chimice pentru a asigura fabricarea, importul și utilizarea lor în condiții de siguranță. Anexele la Regulamentul REACH precizează metodele de generare a informațiilor privind pericolele, multe dintre acestea constând în continuare în metode de testare pe animale. Cu toate acestea, solicitanților înregistrării li se permite să utilizeze testarea pe animale numai în ultimă instanță. Testele pe animale vertebrate ar trebui înlocuite ori de câte ori este posibil cu metode alternative. Anexa XI la Regulamentul REACH conține metode alternative de adaptare a regimului standard de testare, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) oferă orientări cuprinzătoare (15).

De asemenea, Regulamentul REACH conține norme specifice privind schimbul de date pentru evitarea testelor inutile. În sfârșit, Regulamentul REACH prevede validarea prealabilă a propunerilor de testare, ceea ce garantează că testarea pe animale este utilizată numai în ultimă instanță și numai atunci când este necesar.

Utilizarea metodelor alternative disponibile în temeiul Regulamentului REACH este asigurată, printre altele, prin includerea acestora în Regulamentul privind metodele de testare (16)
  ,. Recenta revizuire a regulamentului va conduce la o adoptare accelerată a metodelor de testare odată ce acestea vor fi adoptate de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), deoarece acum face trimitere în mod direct la metodele OCDE, în loc să le descrie în regulament.

Trebuie menționat, de asemenea, că o revizuire specifică planificată a Regulamentului REACH ar putea fi o ocazie pentru a include generarea mai multor informații privind pericolele, de exemplu, în ceea ce privește perturbarea sistemului endocrin pentru toate substanțele și mai multe informații privind substanțele înregistrate în intervalul cantitativ cel mai scăzut. Mecanismul exact de punere în aplicare în temeiul Regulamentului REACH revizuit se află încă în dezbatere.

2.1.3.   Legislația sectorială

Regulamentul privind produsele cosmetice

Regulamentul privind produsele cosmetice13 este cel mai avansat act juridic al UE în ceea ce privește eliminarea treptată a testării pe animale, deoarece interzice introducerea pe piață a produselor cosmetice care au fost testate pe animale pentru a îndeplini cerințele regulamentului. Interdicția de testare pe animale în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice este discutată în detaliu în secțiunea 3.1.

Regulamentul privind produsele fitosanitare și Regulamentul privind produsele biocide

Regulamentul privind produsele fitosanitare (17) și Regulamentul privind produsele biocide (18) prevăd evitarea testării inutile pe animale. Ambele regulamente stabilesc cerințele pentru transmiterea datelor în cererile de aprobare a substanțelor în temeiul acestor regulamente. Elaborarea studiilor trebuie să țină seama pe deplin de principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii, în special atunci când devin disponibile metode validate adecvate. Solicitanții trebuie să facă schimb de date pentru a evita studiile pe animale vertebrate și duplicarea testelor. În special, a fost instituit un mecanism obligatoriu de schimb de date pentru studiile privind substanțele active biocide și produsele biocide care necesită utilizarea animalelor vertebrate: înainte de inițierea studiilor, este necesară o cerere prealabilă adresată ECHA de a verifica dacă au fost deja prezentate astfel de studii în temeiul Regulamentului privind produsele biocide. Cerințele privind informațiile prevăzute în anexele II și III la Regulamentul privind produsele biocide au fost modificate în 2021 (19) pentru a aborda noile strategii de testare care favorizează metodele in vitro în detrimentul testării in vivo.

Medicamentele de uz uman

Cadrul juridic general privind medicamentele de uz uman este format din Directiva 2001/83/CE (20) și Regulamentul (CE) nr. 726/2004 (21). Acesta ține seama pe deplin de principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii, astfel cum a fost introdus prin Directiva 2010/63/UE. Autoritățile de reglementare din UE vor accepta toate metodologiile validate care sprijină acest principiu. Abordările alternative la testare care nu au fost evaluate în cadrul unui proces oficial de validare pot fi, de asemenea, acceptate de autoritățile responsabile (și anume Agenția Europeană pentru Medicamente și autoritățile naționale competente) de la caz la caz și în urma unei evaluări a datelor prezentate de solicitant.

De asemenea, cererile de emitere a unei autorizații de introducere pe piață simplificate (de exemplu, pentru medicamente generice și biosimilare) și cererile de consimțământ în cunoștință de cauză se pot baza pe studiile preclinice și clinice efectuate în scopul obținerii unei autorizații de introducere pe piață a unui medicament de referință. În astfel de cazuri, solicitantul face trimitere la datele care au fost transmise de către emitent (nu există o duplicare a testării).

Legislația generală a UE în domeniul farmaceutic menționată mai sus pentru medicamentele de uz uman a fost revizuită recent, iar Comisia a adoptat o nouă propunere legislativă (22) la 26 aprilie 2023. Unele modificări propuse vizează consolidarea principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii pe parcursul întregului ciclu de viață al unui medicament. În plus, propunerea legislativă consolidează normele actuale prin adăugarea de obligații pentru solicitanții sau titularii autorizațiilor de introducere pe piață și prin facilitarea abordărilor alternative la testare. Noile norme vor încuraja, de asemenea, o cooperare mai strânsă între agențiile UE și autoritățile naționale competente în ceea ce privește evaluarea substanțelor, facilitarea schimbului de date și efectuarea de studii neclinice comune pentru a evita duplicarea inutilă a testelor efectuate pe animale vii. Propunerea vizează, de asemenea, adaptarea legislației la exigențele viitorului, pentru a permite utilizarea unor metode de testare alternative.

Produse medicinale veterinare

Cadrul juridic al UE privind produsele medicinale veterinare a fost revizuit prin Regulamentul (UE) 2019/6 (23). Acesta impune solicitanților unei autorizații de comercializare a oricărui produs medicinal veterinar să utilizeze numărul minim de animale în testele de control efectuate în timpul procesului de fabricație atât a produselor medicinale veterinare imunologice și neimunologice, cât și a produselor medicinale veterinare imunologice finite. Trebuie utilizată testarea in vitro alternativă atunci când acest lucru duce la înlocuirea sau reducerea utilizării animalelor sau la reducerea suferinței. În ceea ce privește medicamentele de uz uman, unele cereri de emitere a unei autorizații de introducere pe piață (de exemplu, pentru medicamente generice) se pot baza pe studiile efectuate pe animale pentru produsul medicinal veterinar de referință. Regulamentul (UE) 2019/6 prevede, de asemenea, posibilitatea de a acorda altor solicitanți potențiali acces la date printr-o scrisoare de acces (de exemplu, pentru cererile bazate pe consimțământul în cunoștință de cauză) pentru a evita testarea inutilă pe animale.

Studiile clinice pentru produsele medicinale veterinare sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2010/63/UE privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice, deoarece legislația privind produsele medicinale veterinare prevede deja măsuri adecvate privind bunăstarea animalelor: studiile clinice ar trebui să țină seama de principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii, să utilizeze metode de testare alternative ori de câte ori este posibil și să țină seama de orientările Cooperării internaționale privind armonizarea cerințelor tehnice referitoare la înregistrarea produselor medicinale veterinare (24).

Dispozitive medicale

Cadrul juridic privind dispozitivele medicale a fost revizuit în 2017 prin adoptarea Regulamentului privind dispozitivele medicale (25) și a Regulamentului privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (26). În câteva cazuri, pot avea loc testări pe animale, pentru studii preclinice. Aceste testări trebuie efectuate în conformitate cu Directiva 2010/63/UE.

2.2.   Contextul de politici actual al UE

La 14 octombrie 2020, Comisia a adoptat comunicarea intitulată Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice – Către un mediu fără substanțe toxice în cadrul Pactului verde european (27). Această strategie are un dublu obiectiv: îmbunătățirea protecției sănătății oamenilor și a mediului și stimularea inovării pentru substanțe chimice sigure și sustenabile. Strategia anunță revizuirea cadrului legislativ al UE privind substanțele chimice și reiterează obiectivul final al UE de a înlocui integral testarea pe animale, angajându-se să promoveze cercetarea multidisciplinară și inovările digitale în vederea unor instrumente, metode și modele avansate, și a unor capacități de analiză a datelor.

Strategia enumeră 85 de puncte de acțiune, dintre care mai multe sprijină reducerea sau eliminarea treptată a testării pe animale. De exemplu, propunerea de regulament privind datele referitoare la substanțele chimice (28) sub egida „o substanță, o evaluare” ar reuni informațiile disponibile privind substanțele chimice pe o singură platformă. Acest lucru ar putea ajuta autoritățile să grupeze substanțele chimice pentru gestionarea riscurilor sau să sprijine extrapolarea, reducând nevoia de date provenite din studii pe animale. Un alt exemplu este Recomandarea Comisiei de instituire a unui cadru european de evaluare pentru substanțe chimice și materiale „sigure și sustenabile prin concepție” (29), care promovează utilizarea unor metodologii de nouă abordare (MNA-uri) pentru evaluarea securității chimice și integrarea lor cât mai curând posibil în proiectarea și dezvoltarea substanțelor chimice.

În septembrie 2021, Parlamentul a adoptat o rezoluție (30) prin care solicita accelerarea tranziției către inovare fără utilizarea animalelor în cercetare, testarea reglementară și educație. Comisia a răspuns la măsurile solicitate în rezoluție prezentând măsurile pe care le ia pentru a reduce testarea pe animale30.

2.3.   Cercetarea UE privind abordările alternative, educația și formarea

În ultimele două decenii, Comisia a investit peste 1 miliard de EUR în peste 300 de proiecte de cercetare legate de metode alternative la testarea pe animale. Multe dintre aceste proiecte au generat noi instrumente și metode utilizate în scopuri de reglementare, pentru a anticipa securitatea substanțelor chimice, pentru a înțelege bolile sau pentru a evalua eficacitatea noilor tratamente.

Programele-cadru ale UE pentru cercetare și inovare, Orizont 2020 și Orizont Europa, finanțează proiecte de cercetare ambițioase privind alternativele la testarea pe animale. Două exemple importante sunt clusterul ASPIS privind evaluarea securității substanțelor chimice prin metode care nu implică animale, cu un buget de 60 de milioane EUR din programul Orizont 2020 (31) și parteneriatul PARC, cu un buget total de 400 de milioane EUR, din care 200 de milioane EUR sunt furnizate de programul Orizont Europa (32)
  , (33). ASPIS furnizează MNA-uri pentru a îmbunătăți acuratețea, viteza și accesibilitatea testelor de securitate chimică fără a utiliza animale de laborator. În prezent, Comisia elaborează un cadru, denumit Algoritmul ASPIS de determinare a profilului de securitate (ASPIS Safety Profiling Algorithm - ASPA), bazat pe o abordare secvențială pentru evaluarea riscurilor de generație următoare în evaluarea securității efectelor nocive cronice asupra sănătății asociate cu expunerea la substanțe chimice. Obiectivul parteneriatului PARC este de a sprijini trecerea la evaluarea riscurilor de generație următoare și creșterea gradului de acceptare și utilizare a MNA-urilor. În acest context, se instituie o bună colaborare între clusterul ASPIS și parteneriatul PARC. Parteneriatul PARC sprijină, de asemenea, elaborarea unui set de instrumente pentru punerea în aplicare a cadrului de evaluare pentru substanțe chimice și materiale „sigure și sustenabile prin concepție”, care promovează utilizarea instrumentelor in silico în evaluarea riscurilor.

Programul de lucru pentru perioada 2023-2024 al clusterului 1 „Sănătate” din cadrul programului Orizont Europa va completa aceste inițiative importante prin finanțarea proiectelor de cercetare privind alternativele la testarea pe animale în științele biomedicale în domenii cu o valoare translațională limitată a metodelor bazate pe animale, cu cel mai mare număr de animale utilizate sau cu cele mai ridicate niveluri de suferință a animalelor (25 de milioane EUR; termenul de depunere a propunerilor: 19 septembrie 2023). Pentru a încuraja adoptarea de alternative la testarea pe animale, programul de lucru pentru perioada 2023-2024 al clusterului 1 din cadrul programului Orizont Europa conține un subiect care vizează sprijinirea formării autorităților de reglementare și îmbunătățirea adoptării reglementărilor (termenul de depunere a subiectelor este 11 aprilie 2024) (34).

Întreprinderea comună pentru punerea în aplicare a inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare, predecesoarea întreprinderii comune „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății”, a investit, de asemenea, în alternative la metodele care implică utilizarea animalelor. Aceste proiecte au generat, printre altele, un test in silico pentru a estima toxicitatea substanțelor chimice și pentru a accelera dezvoltarea de medicamente fără a utiliza animale. Întreprinderea comună „Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății” (35) va continua să investească în dezvoltarea de alternative la testarea pe animale și în promovarea adoptării lor de către sectorul sănătății. Lansarea unui subiect relevant este planificată înainte de sfârșitul anului 2023.

Sensibilizarea, educația și formarea sunt esențiale pentru a încuraja aplicarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor, astfel cum se subliniază și în ICE. Deși educația și formarea sunt în mod oficial o responsabilitate a statelor membre, EURL ECVAM este implicat în mai multe activități de educație și formare destinate să sporească gradul de conștientizare cu privire la principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii la nivelul învățământului secundar, universitar și al formării profesionale timpurii. Preocuparea principală a acestei activități constă în implementarea unei strategii adecvate pentru a produce un set cuprinzător de resurse didactice și a unui set de documente de orientare destinate informării cadrelor didactice și instituțiilor de învățământ cu privire la modalitățile eficiente de creare, adaptare și punere în aplicare a programelor de învățământ și a practicilor specifice principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii. De asemenea, ediția bianuală a școlii de vară a JRC privind abordările științifice care nu implică animale le oferă elevilor posibilitatea de a învăța de la experți în domeniul tehnologiilor de vârf și al modelării computaționale, de a face schimb de cunoștințe și experiență și de a construi rețele profesionale. În plus, mai multe proiecte ale UE finanțate în cadrul mai multor programe (36) au sprijinit formarea a sute de oameni de știință tineri în domeniul metodelor care nu implică utilizarea animalelor. De exemplu, ASPIS înființează în prezent o academie a oamenilor de știință tineri pentru evaluarea securității substanțelor chimice prin metode care nu implică utilizarea animalelor. Comisia, cu sprijinul financiar al Parlamentului, a elaborat o serie de module de e-învățare cu privire la diverse aspecte ale Directivei 2010/63/UE, inclusiv unul privind modul de căutare a alternativelor existente care nu implică utilizarea animalelor și unul privind modul de elaborare a unor metode alternative în scopuri de reglementare.

2.4.   Activitățile internaționale

Comisia se angajează, printre alte obiective, să elaboreze standarde comune și instrumente inovatoare de evaluare a riscurilor la nivel internațional (în special în cadrul OCDE) și să promoveze utilizarea acestora în cadrele internaționale, pentru a se renunța și mai mult la testarea pe animale. Comisia sprijină în mod activ elaborarea orientărilor tehnice ale OCDE, urmărind, de asemenea, să asigure acceptarea reciprocă a datelor de către OCDE și alte țări relevante.

De asemenea, Comisia promovează în mod activ includerea metodelor alternative, inclusiv a metodelor in vitro în Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice, contribuind la alinierea abordărilor internaționale și, astfel, la crearea unor condiții de concurență echitabile.

2.5.   Agenții, comitete științifice ale Comisiei și părți interesate

Comisia se bazează pe o rețea amplă de grupuri de experți, comitete și grupuri de reflecție interne care posedă cunoștințe vaste în domeniul MNA-urilor, ceea ce va facilita acceptarea acestora. Comisia se află în poziția fericită de a primi consiliere în domeniul științei de vârf la nivel mondial din partea JRC, inclusiv a EURL ECVAM. Aceste cunoștințe sunt consolidate în diferitele domenii de reglementare de către agențiile și comitetele științifice ale Comisiei (37). Există și alte structuri, de exemplu, Parteneriatului european pentru soluții alternative la testarea pe animale.

Programul de lucru al ECHA pentru perioada 2023-2026 enumeră mai multe dintre activitățile planificate ale agenției legate de MNA-uri, de exemplu:

| — | consolidarea capacității interne în materie de MNA-uri prin organizarea de cursuri de formare pentru oamenii de știință ai ECHA și comitetele sale, pentru a spori nivelul de cunoștințe privind MNA-urile adecvate nevoilor de reglementare; |
| --- | --- |

—

consolidarea capacității interne în materie de MNA-uri prin organizarea de cursuri de formare pentru oamenii de știință ai ECHA și comitetele sale, pentru a spori nivelul de cunoștințe privind MNA-urile adecvate nevoilor de reglementare;

| — | implicarea mai activă în proiecte științifice care abordează aspecte-cheie pentru acceptarea normativă (38); |
| --- | --- |

—

implicarea mai activă în proiecte științifice care abordează aspecte-cheie pentru acceptarea normativă (38);

| — | dezvoltarea continuă a instrumentelor de calcul care furnizează informații cu privire la proprietățile periculoase (39); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea continuă a instrumentelor de calcul care furnizează informații cu privire la proprietățile periculoase (39);

| — | punerea la dispoziție a unor seturi de date pentru dezvoltarea de MNA-uri și proiecte comune cu EFSA privind interoperabilitatea datelor și integrarea instrumentelor; |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziție a unor seturi de date pentru dezvoltarea de MNA-uri și proiecte comune cu EFSA privind interoperabilitatea datelor și integrarea instrumentelor;

| — | intensificarea cooperării între legislațiile și jurisdicțiile din Europa și din afara Europei (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA, Health Canada) prin intermediul unor platforme precum Parteneriatul european pentru soluții alternative la testarea pe animale (EPAA) și Accelerarea ritmului de evaluare a riscurilor aferente substanțelor chimice (APCRA) și |
| --- | --- |

—

intensificarea cooperării între legislațiile și jurisdicțiile din Europa și din afara Europei (Agenția pentru Protecția Mediului din SUA, Health Canada) prin intermediul unor platforme precum Parteneriatul european pentru soluții alternative la testarea pe animale (EPAA) și Accelerarea ritmului de evaluare a riscurilor aferente substanțelor chimice (APCRA) și

| — | organizarea de sesiuni privind metodele care nu implică utilizarea animalelor în cadrul principalelor conferințe (40). |
| --- | --- |

—

organizarea de sesiuni privind metodele care nu implică utilizarea animalelor în cadrul principalelor conferințe (40).

Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) sprijină utilizarea etică a animalelor în testarea medicamentelor de uz uman și a produselor medicinale veterinare în întreaga UE prin promovarea acceptării normative a metodelor de testare având la bază aplicarea principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii. EMA a emis orientări specifice în acest sens, care includ:

| — | recomandări privind metodele de aplicare a principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii în farmacopeea europeană pentru a-i ajuta pe titularii autorizațiilor de introducere pe piață să respecte măsurile noi sau revizuite; |
| --- | --- |

—

recomandări privind metodele de aplicare a principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii în farmacopeea europeană pentru a-i ajuta pe titularii autorizațiilor de introducere pe piață să respecte măsurile noi sau revizuite;

| — | o analiză științifică a testelor de eliberare a loturilor de vaccinuri și produse biologice de uz uman și veterinar, pentru a se asigura că acestea sunt aliniate la cele mai bune practici conforme principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii și |
| --- | --- |

—

o analiză științifică a testelor de eliberare a loturilor de vaccinuri și produse biologice de uz uman și veterinar, pentru a se asigura că acestea sunt aliniate la cele mai bune practici conforme principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii și

| — | o contribuție la elaborarea unor orientări și cerințe armonizate la nivel european și mondial, prin colaborarea strânsă cu organismele europene și internaționale relevante. |
| --- | --- |

—

o contribuție la elaborarea unor orientări și cerințe armonizate la nivel european și mondial, prin colaborarea strânsă cu organismele europene și internaționale relevante.

De asemenea, EMA și-a reactivat recent Grupul de lucru dedicat principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii (3RsWP). 3RsWP oferă consiliere comitetelor științifice ale EMA cu privire la utilizarea animalelor în testarea reglementară a medicamentelor și la aplicarea principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii. 3RsWP a stabilit obiective foarte ambițioase (41) pentru – printre altele – promovarea acceptării normative a MNA-urilor inovatoare. De asemenea, EMA a instituit un grup operativ pentru inovare, care este un grup multidisciplinar ce oferă un forum pentru un dialog timpuriu cu solicitanții cu privire la aspectele inovatoare în dezvoltarea medicamentelor și care acoperă, de asemenea, acceptarea normativă a metodelor care nu implică utilizarea animalelor.

Agenția Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) consideră că dezvoltarea și utilizarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor în evaluarea riscurilor reprezintă un pas esențial în direcția unei noi paradigme bazate pe înțelegerea mecanismelor de toxicitate și pe renunțarea la utilizarea animalelor. EFSA a sponsorizat mai multe proiecte în domenii diverse, cum ar fi neurotoxicitatea asupra dezvoltării, neurotoxicitatea cronică, dezvoltarea de parcursuri ale efectelor nocive, MNA-uri pentru nanoforme și absorbție, distribuție, metabolism și excreție. De asemenea, EFSA a publicat o foaie de parcurs privind MNA-urile (42) cu propuneri pentru dezvoltarea unor metode care nu implică utilizarea animalelor și a unor noi concepte pentru evaluarea riscurilor pentru om relevante în scopuri de reglementare.

Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC) al UE (43) are un rol important în adoptarea deciziei legiuitorului de a interzice testele pe animale în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice. CSSC a urmărit îndeaproape progresele înregistrate în dezvoltarea și validarea metodelor alternative. Cea mai recentă revizuire a Notelor de orientare pentru testarea ingredientelor cosmetice și evaluarea siguranței acestora de către CSSC a fost publicată în martie 2021.

Pe lângă alternativele validate, CSSC poate accepta, de la caz la caz, și metode pe care comitetul le consideră valabile din punct de vedere științific pentru evaluarea securității substanțelor cosmetice, chiar dacă acestea nu au trecut printr-un proces de validare.

EPAA a fost instituit de Comisie în 2005. EPAA reunește toate serviciile Comisiei cu activități legate de testarea pe animale (și testarea care nu implică utilizarea animalelor) în scopuri științifice, agențiile UE, precum și reprezentanți ai industriei vizate de cadrul de reglementare privind substanțele chimice și produsele farmaceutice, cu alte părți interesate, cum ar fi ONG-urile din domeniul bunăstării animalelor, Parlamentul și experții din mediul academic. Activitățile EPAA includ platforma de proiect, în cadrul căreia partenerii și asociații EPAA colaborează la proiecte care sprijină dezvoltarea, validarea, acceptarea și punerea în aplicare a unor alternative care aplică principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii în testarea reglementară și în procesul decizional. De asemenea, EPAA organizează o conferință anuală dedicată activităților pe aceste subiecte. Următoarea conferință anuală va avea loc în noiembrie 2023 și își propune să abordeze impactul strategiei privind substanțele chimice pentru durabilitate și al strategiei farmaceutice pentru Europa asupra inovării și testării pe animale. Forumul partenerilor oferă membrilor EPAA posibilitatea de a face schimb de informații între sectoare și de a identifica sinergii. În plus, acesta oferă granturi și premii pentru contribuții remarcabile la dezvoltarea și punerea în aplicare a unor alternative la testarea pe animale, cum ar fi Premiul EPAA pentru perfecționare, care sprijină studenții și tinerii oameni de știință care au depus eforturi remarcabile în domeniul abordărilor alternative.

2.6.   Progresele înregistrate în urma ICE „Stop vivisecției” din 2015

În 2015, ICE „Stop vivisecției” a solicitat Comisiei să prezinte o nouă propunere menită să elimine treptat practica experimentelor efectuate pe animale. Comisia a răspuns printr-o serie de acțiuni, care au fost urmate prin:

| 1. | Accelerarea progreselor în ceea ce privește principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii prin schimbul de cunoștințe: platforma ETPLAS (44) a fost creată pentru a permite un schimb de cunoștințe mai sistematic privind aplicarea principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii. În prezent sunt accesibile șase module de formare online prin intermediul platformei, urmând ca până la sfârșitul anului 2024 să fie finalizate treisprezece module suplimentare. |
| --- | --- |

1.

Accelerarea progreselor în ceea ce privește principiul înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii prin schimbul de cunoștințe: platforma ETPLAS (44) a fost creată pentru a permite un schimb de cunoștințe mai sistematic privind aplicarea principiului înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii. În prezent sunt accesibile șase module de formare online prin intermediul platformei, urmând ca până la sfârșitul anului 2024 să fie finalizate treisprezece module suplimentare.

| 2. | Dezvoltarea, validarea și punerea în aplicare a unor abordări alternative noi: Comisia a dat curs angajamentului său de a sprijini dezvoltarea, validarea și punerea în aplicare a unor abordări alternative pentru utilizarea în scopuri de reglementare și cercetare prin continuarea finanțării abordărilor alternative și prin activități ale EURL ECVAM privind validarea metodelor. Colaborările precum EPAA și APCRA sprijină eforturile Comisiei. |
| --- | --- |

2.

Dezvoltarea, validarea și punerea în aplicare a unor abordări alternative noi: Comisia a dat curs angajamentului său de a sprijini dezvoltarea, validarea și punerea în aplicare a unor abordări alternative pentru utilizarea în scopuri de reglementare și cercetare prin continuarea finanțării abordărilor alternative și prin activități ale EURL ECVAM privind validarea metodelor. Colaborările precum EPAA și APCRA sprijină eforturile Comisiei.

| 3. | Monitorizarea respectării Directivei 2010/63/UE: Comisia și agențiile sale au continuat să promoveze utilizarea unor soluții alternative, de exemplu, pentru testarea pirogenicității vaccinurilor și a produselor biologice (45). De asemenea, Comisia a actualizat Regulamentul privind metodele de testare pentru a încuraja utilizarea metodelor alternative acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

3.

Monitorizarea respectării Directivei 2010/63/UE: Comisia și agențiile sale au continuat să promoveze utilizarea unor soluții alternative, de exemplu, pentru testarea pirogenicității vaccinurilor și a produselor biologice (45). De asemenea, Comisia a actualizat Regulamentul privind metodele de testare pentru a încuraja utilizarea metodelor alternative acceptate la nivel internațional.

| 4. | Angajarea într-un dialog cu comunitatea științifică: Comisia s-a angajat să organizeze o conferință care să implice comunitatea științifică și părțile interesate într-o dezbatere privind modalitățile de a înregistra progrese în direcția obiectivului de eliminare treptată a testării pe animale. Comisia a organizat două conferințe pe această temă în 2016 și în 2021 (46). |
| --- | --- |

4.

Angajarea într-un dialog cu comunitatea științifică: Comisia s-a angajat să organizeze o conferință care să implice comunitatea științifică și părțile interesate într-o dezbatere privind modalitățile de a înregistra progrese în direcția obiectivului de eliminare treptată a testării pe animale. Comisia a organizat două conferințe pe această temă în 2016 și în 2021 (46).

3.   EVALUAREA PROPUNERILOR DIN CADRUL INIȚIATIVEI ȘI RĂSPUNSURI

Comisia a analizat cu atenție cele trei obiective principale ale ICE.

3.1.   Obiectivul 1: să protejeze și să consolideze interdicția testării pe animale a produselor cosmetice

Obiectivul 1 este descris în ICE astfel: „Să protejeze și să consolideze interdicția testării pe animale a produselor cosmetice. Să inițieze modificări legislative pentru a asigura protecția consumatorilor, a lucrătorilor și a mediului pentru toate ingredientele cosmetice, fără niciun test pe animale”. În anexa la inițiativă, acest obiectiv este defalcat în următoarele patru puncte:

| 1. | Să pună imediat în aplicare interdicțiile existente la nivelul UE privind testarea pe animale pentru producția de cosmetice și comercializarea ingredientelor testate pe animale. |
| --- | --- |

1.

Să pună imediat în aplicare interdicțiile existente la nivelul UE privind testarea pe animale pentru producția de cosmetice și comercializarea ingredientelor testate pe animale.

| 2. | Să clarifice faptul că trebuie aplicată cerința ca evaluatorii siguranței ingredientelor cosmetice să se bazeze pe date care nu implică testarea pe animale și că datele obținute prin testarea pe animale trebuie respinse, indiferent de locul și scopul testelor pe animale. |
| --- | --- |

2.

Să clarifice faptul că trebuie aplicată cerința ca evaluatorii siguranței ingredientelor cosmetice să se bazeze pe date care nu implică testarea pe animale și că datele obținute prin testarea pe animale trebuie respinse, indiferent de locul și scopul testelor pe animale.

| 3. | Să inițieze modificări legislative pentru a asigura o evaluare a securității chimice a ingredientelor cosmetice, inclusiv pentru sănătatea lucrătorilor și pentru mediu, fără niciun test pe animale. |
| --- | --- |

3.

Să inițieze modificări legislative pentru a asigura o evaluare a securității chimice a ingredientelor cosmetice, inclusiv pentru sănătatea lucrătorilor și pentru mediu, fără niciun test pe animale.

| 4. | Să elaboreze o strategie solidă de evaluare a ingredientelor cosmetice, bazată doar pe metode care nu implică utilizarea animalelor. |
| --- | --- |

4.

Să elaboreze o strategie solidă de evaluare a ingredientelor cosmetice, bazată doar pe metode care nu implică utilizarea animalelor.

Răspuns la obiectivul 1:

| Comisia răspunde ICE după cum urmează.






  — | Comisia subliniază că interdicția privind testarea pe animale a ingredientelor cosmetice și interdicția de comercializare a produselor cosmetice care conțin ingrediente testate pe animale au fost puse în aplicare pe deplin în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice. |
| --- | --- |

Comisia răspunde ICE după cum urmează.

—

Comisia subliniază că interdicția privind testarea pe animale a ingredientelor cosmetice și interdicția de comercializare a produselor cosmetice care conțin ingrediente testate pe animale au fost puse în aplicare pe deplin în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice.

| — | Testarea pe animale este deja interzisă pentru evaluarea ingredientelor cosmetice în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice. |
| --- | --- |

—

Testarea pe animale este deja interzisă pentru evaluarea ingredientelor cosmetice în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice.

| — | În prezent, Comisia nu intenționează să propună modificări legislative ale Regulamentului privind produsele cosmetice sau ale Regulamentului REACH în ceea ce privește testarea ingredientelor cosmetice. Interfața dintre cele două regulamente este în prezent în curs de examinare de către Tribunal în două cauze introduse împotriva ECHA. Comisia va analiza hotărârile de îndată ce acestea vor fi disponibile și le va lua în considerare atunci când va decide cu privire la necesitatea unor modificări legislative. |
| --- | --- |

—

În prezent, Comisia nu intenționează să propună modificări legislative ale Regulamentului privind produsele cosmetice sau ale Regulamentului REACH în ceea ce privește testarea ingredientelor cosmetice. Interfața dintre cele două regulamente este în prezent în curs de examinare de către Tribunal în două cauze introduse împotriva ECHA. Comisia va analiza hotărârile de îndată ce acestea vor fi disponibile și le va lua în considerare atunci când va decide cu privire la necesitatea unor modificări legislative.

| — | De asemenea, ca parte a revizuirii specifice a Regulamentului REACH, Comisia intenționează să propună înlocuirea unor cerințe de informare bazate pe testarea pe animale cu metode care nu implică utilizarea animalelor, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

—

De asemenea, ca parte a revizuirii specifice a Regulamentului REACH, Comisia intenționează să propună înlocuirea unor cerințe de informare bazate pe testarea pe animale cu metode care nu implică utilizarea animalelor, acolo unde este posibil.

| — | Solicitarea unei strategii solide de evaluare a ingredientelor cosmetice bazate pe metode care nu implică utilizarea animalelor pare a fi similară cu solicitările formulate în cadrul obiectivului 2 al ICE pentru măsuri de dezvoltare și punere în aplicare a unor abordări care nu implică animale în ceea ce privește evaluările securității chimice și pentru o tranziție aliniată în spațiul de reglementare către metodele care nu implică utilizarea animalelor. Prin urmare, răspunsul la solicitare este prezentat în secțiunea 3.2. |
| --- | --- |

—

Solicitarea unei strategii solide de evaluare a ingredientelor cosmetice bazate pe metode care nu implică utilizarea animalelor pare a fi similară cu solicitările formulate în cadrul obiectivului 2 al ICE pentru măsuri de dezvoltare și punere în aplicare a unor abordări care nu implică animale în ceea ce privește evaluările securității chimice și pentru o tranziție aliniată în spațiul de reglementare către metodele care nu implică utilizarea animalelor. Prin urmare, răspunsul la solicitare este prezentat în secțiunea 3.2.

În prezent, Regulamentul privind produsele cosmetice interzice deja introducerea pe piață a produselor cosmetice care au fost testate pe animale pentru a îndeplini cerințele regulamentului. Interdicția, care este pe deplin aplicabilă din martie 2013, se referă, de asemenea, la ingredientele cosmetice testate pe animale în sensul regulamentului respectiv. Datele generate prin teste pe animale efectuate pentru a îndeplini cerințele privind produsele cosmetice ale țărilor din afara UE nu pot fi utilizate în UE pentru evaluarea produselor cosmetice.

Cu toate acestea, majoritatea ingredientelor utilizate în produsele cosmetice sunt utilizate și în alte produse de consum și industriale. Testarea pe animale poate fi necesară pentru a asigura respectarea normelor care se aplică acestor produse. În astfel de cazuri, Comisia a clarificat (47) faptul că testarea pe animale care a fost motivată de respectarea normelor care nu vizează produsele cosmetice nu ar trebui să declanșeze interdicția de comercializare a produselor cosmetice. Astfel de date pot fi utilizate pentru evaluarea siguranței produselor cosmetice în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice dacă sunt relevante pentru această evaluare (48).

Substanțele chimice utilizate ca ingrediente cosmetice fac, de asemenea, obiectul cerințelor prevăzute în Regulamentul REACH, dacă sunt produse în cantități de 1 tonă sau mai mult pe an, în vederea evaluării pericolelor și a riscurilor pentru sănătatea umană și pentru mediu. În octombrie 2014, Comisia, în cooperare cu ECHA, a clarificat (49) relația dintre interdicția de introducere pe piață și cerințele de informare prevăzute de Regulamentul REACH. Pentru substanțele chimice care nu sunt utilizate exclusiv în produsele cosmetice, testarea pe animale este permisă, astfel cum se descrie mai sus, pentru a îndeplini cerințele Regulamentului REACH.

Regulamentul privind produsele cosmetice impune o evaluare a riscurilor pentru consumatori și pentru profesioniști (50). Pentru aceste evaluări, testarea pe animale este interzisă. Cu toate acestea, Regulamentul REACH impune, în plus, o evaluare a riscurilor pentru lucrătorii expuși la substanță și a riscurilor pentru mediu. Prin urmare, solicitanții înregistrării substanțelor chimice utilizate exclusiv în produsele cosmetice ar putea fi nevoiți să efectueze teste pe animale pentru a îndeplini cerința de evaluare a riscurilor pentru lucrători și mediu în temeiul Regulamentului REACH. Cu toate acestea, la fel ca în cazul tuturor substanțelor înregistrate în temeiul Regulamentului REACH, solicitanții înregistrării trebuie să furnizeze informațiile necesare, ori de câte ori este posibil, prin utilizarea unor alternative la testarea pe animale (de exemplu, modelarea computerizată, extrapolarea, forța probantă). Testarea pe animale trebuie să fie utilizată numai în ultimă instanță și, de fapt, se poate renunța frecvent la aceasta în conformitate cu Regulamentul REACH.

ICE solicită modificări legislative și extinderea domeniului de aplicare al Regulamentului privind produsele cosmetice astfel încât să includă evaluarea riscurilor pentru sănătatea lucrătorilor și pentru mediu. Acest lucru ar necesita modificări fundamentale ale Regulamentului privind produsele cosmetice și ale Regulamentului REACH. Acest lucru ar fi valabil și în cazul în care ar fi aduse doar modificări Regulamentului REACH, și anume introducerea unei interdicții privind testarea pe animale a ingredientelor cosmetice numai în temeiul Regulamentului REACH. Modificările aduse oricăruia dintre cele două regulamente ar genera lacune în materie de informații privind riscurile pentru lucrători și mediu, deoarece, astfel cum s-a indicat mai sus, nu se consideră încă suficient să se efectueze evaluări ale siguranței pentru sănătatea umană și mediu fără niciun test pe animale, din cauza lipsei unor metode alternative acceptate. Acest lucru ar putea conduce, de asemenea, la eliminarea de pe piață a ingredientelor cosmetice care sunt, în principiu, sigure, deoarece este imposibil să se demonstreze pe deplin siguranța acestora. Pe scurt, orice modificare legislativă ar necesita progrese în ceea ce privește elaborarea unor metode de evaluare care nu implică animale și a unor criterii adecvate pentru adoptarea acestora, precum și o analiză aprofundată a impactului.

Interpretarea de mai sus a interfeței dintre Regulamentul privind produsele cosmetice și Regulamentul REACH este în prezent în curs de examinare de către Tribunal în două cauze introduse împotriva ECHA. Un solicitant al înregistrării contestă obligația de a efectua teste pe animale, solicitată de ECHA în deciziile de evaluare a dosarelor în temeiul Regulamentului REACH. Hotărârile sunt așteptate în cursul anului 2023 și pot avea consecințe asupra interpretării actuale care stă la baza răspunsului Comisiei la această ICE.

| Cauza T-655/20 și cauza T-656/20 (Symrise/ECHA)

  Reclamanții solicită anularea a două decizii ale Camerei de recurs a ECHA. În aceste decizii, Camera de recurs a confirmat cererea ECHA privind anumite teste care implică testarea pe animale pentru substanțe chimice utilizate exclusiv în produsele cosmetice.
  Printre alte motive invocate, reclamantul, susținut de ONG-uri și de societăți care își desfășoară activitatea în domeniul fabricării de produse cosmetice, susține că, prin solicitarea unor teste pe animale vertebrate pentru evaluarea riscurilor pentru sănătatea lucrătorilor și prin neluarea în considerare a siguranței substanței, astfel cum a fost evaluată în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice, ECHA a săvârșit o eroare vădită de apreciere și a interpretat în mod eronat Regulamentul REACH. |
| --- |

Cauza T-655/20 și cauza T-656/20 (Symrise/ECHA)

Reclamanții solicită anularea a două decizii ale Camerei de recurs a ECHA. În aceste decizii, Camera de recurs a confirmat cererea ECHA privind anumite teste care implică testarea pe animale pentru substanțe chimice utilizate exclusiv în produsele cosmetice.

Printre alte motive invocate, reclamantul, susținut de ONG-uri și de societăți care își desfășoară activitatea în domeniul fabricării de produse cosmetice, susține că, prin solicitarea unor teste pe animale vertebrate pentru evaluarea riscurilor pentru sănătatea lucrătorilor și prin neluarea în considerare a siguranței substanței, astfel cum a fost evaluată în temeiul Regulamentului privind produsele cosmetice, ECHA a săvârșit o eroare vădită de apreciere și a interpretat în mod eronat Regulamentul REACH.

3.2.   Obiectivul 2: să transforme legislația UE privind substanțele chimice

ICE invită Comisia să transforme legislația UE privind substanțele chimice și să se asigure că sănătatea umană și mediul sunt protejate prin gestionarea substanțelor chimice fără adăugarea unor cerințe noi privind testarea pe animale. Inițiativa solicită, în cadrul obiectivului 2, să se ia măsuri concrete pentru a dezvolta, valida și implementa abordări de identificare a substanțelor chimice toxice relevante pentru om, fără a recurge la testele pe animale. Comisiei i se solicită să se angajeze în direcția tranziției complete de la testarea pe animale, să se asigure că adoptarea rapidă a unor metode care nu implică utilizarea animalelor se face la fel în toate agențiile de reglementare relevante cu responsabilitate administrativă în ceea ce privește substanțele chimice, biocidele, produsele fitosanitare, produsele farmaceutice și alte produse și să adapteze cadrele de reglementare pentru a asigura o adoptare rapidă a MNA-urilor. Aceasta solicită, de asemenea, să se asigure că termenele-limită valabile pentru cerințele de testare nu sunt aplicate în detrimentul rigorii științifice sau al siguranței sănătății umane și a mediului prin revenirea automată la teste nefiabile pe animale. În esență, obiectivele inițiativei corespund punerii în aplicare a unei strategii sau a unei foi de parcurs pentru o tranziție de la testarea pe animale. Punctele menționate în cadrul obiectivului 2, care au fost detaliate în continuare în cadrul unei reuniuni cu Comisia din 17 martie 2023, par să se suprapună parțial cu cele din cadrul obiectivului 3, în care se solicită să se „traseze o foaie de parcurs” și să se acorde în continuare prioritate finanțării pentru dezvoltarea și validarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor, inclusiv în scopuri de reglementare, precum și să se coordoneze adoptarea metodelor. În special, cererea de măsuri concrete în cadrul obiectivului 2 corespunde elaborării unei foi de parcurs în vederea eliminării treptate a testării pe animale pentru evaluările securității chimice.

Răspuns la Obiectivul 2:

| O foaie de parcurs în vederea eliminării treptate în cele din urmă a testării pe animale pentru evaluările securității chimice

  Comisia va lansa imediat activitatea de elaborare a unei foi de parcurs care va prezenta etapele și acțiunile specifice ce urmează să fie puse în aplicare pe termen scurt și lung, pentru a reduce testarea pe animale și care ar constitui condiții prealabile pentru o tranziție către un sistem de reglementare care nu implică utilizarea animalelor în temeiul actelor legislative relevante privind substanțele chimice (de exemplu, REACH, Regulamentul privind produsele biocide, Regulamentul privind produsele fitosanitare și medicamentele de uz uman și veterinar). Elementul central al foii de parcurs va consta în analizarea și descrierea etapelor necesare pentru înlocuirea testării pe animale în acte legislative care impun în prezent testarea pe animale pentru evaluările securității chimice. Foaia de parcurs va schița calea de extindere și accelerare a dezvoltării, validării și punerii în aplicare a metodelor care nu implică utilizarea animalelor, precum și mijloacele de facilitare a adoptării acestora în toate legislațiile. Comisia intenționează să discute cu statele membre și cu părțile interesate elemente ale foii de parcurs în cadrul unui atelier care va avea loc în a doua jumătate a anului 2023 și să prezinte progresele înregistrate în cadrul unui al doilea atelier în a doua jumătate a anului 2024. Se intenționează finalizarea lucrărilor privind foaia de parcurs în primul trimestru din cursul următorului mandat al Comisiei.
  La elaborarea foii de parcurs, Comisia va colabora îndeaproape cu agențiile sale, cu statele membre și cu părțile interesate relevante din cadrul ONG-urilor, din industrie și din sectorul cercetării. Elaborarea foii de parcurs va fi susținută de evaluări efectuate de Centrul Comun de Cercetare, de activitatea desfășurată de EFSA cu privire la abordările care nu implică animale, de foaia de parcurs a EFSA și de expertiza ECHA, EFSA și EMA. |
| --- |

O foaie de parcurs în vederea eliminării treptate în cele din urmă a testării pe animale pentru evaluările securității chimice

Comisia va lansa imediat activitatea de elaborare a unei foi de parcurs care va prezenta etapele și acțiunile specifice ce urmează să fie puse în aplicare pe termen scurt și lung, pentru a reduce testarea pe animale și care ar constitui condiții prealabile pentru o tranziție către un sistem de reglementare care nu implică utilizarea animalelor în temeiul actelor legislative relevante privind substanțele chimice (de exemplu, REACH, Regulamentul privind produsele biocide, Regulamentul privind produsele fitosanitare și medicamentele de uz uman și veterinar). Elementul central al foii de parcurs va consta în analizarea și descrierea etapelor necesare pentru înlocuirea testării pe animale în acte legislative care impun în prezent testarea pe animale pentru evaluările securității chimice. Foaia de parcurs va schița calea de extindere și accelerare a dezvoltării, validării și punerii în aplicare a metodelor care nu implică utilizarea animalelor, precum și mijloacele de facilitare a adoptării acestora în toate legislațiile. Comisia intenționează să discute cu statele membre și cu părțile interesate elemente ale foii de parcurs în cadrul unui atelier care va avea loc în a doua jumătate a anului 2023 și să prezinte progresele înregistrate în cadrul unui al doilea atelier în a doua jumătate a anului 2024. Se intenționează finalizarea lucrărilor privind foaia de parcurs în primul trimestru din cursul următorului mandat al Comisiei.

La elaborarea foii de parcurs, Comisia va colabora îndeaproape cu agențiile sale, cu statele membre și cu părțile interesate relevante din cadrul ONG-urilor, din industrie și din sectorul cercetării. Elaborarea foii de parcurs va fi susținută de evaluări efectuate de Centrul Comun de Cercetare, de activitatea desfășurată de EFSA cu privire la abordările care nu implică animale, de foaia de parcurs a EFSA și de expertiza ECHA, EFSA și EMA.

Foaia de parcurs va include și se va baza pe elementele de mai jos pentru a sprijini tranziția către evaluări ale securității chimice bazate pe teste care nu implică utilizarea animalelor.

| 1. | Înlocuirea testării pe animale: deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese substanțiale în dezvoltarea unor metode alternative la testarea pe animale, nu este încă posibil să se înlocuiască testarea pe animale pentru evaluările securității chimice în ceea ce privește toți parametrii (eco)toxicologici. Pentru unii parametri, sunt necesare cercetări suplimentare. Pentru alți parametri, testarea care nu implică utilizarea animalelor nu răspunde în prezent pe deplin nevoilor de reglementare, de exemplu, în ceea ce privește evaluările cantitative ale pericolelor și riscurilor. Prin urmare, este necesar să se analizeze, pentru fiecare parametru (eco-)toxicologic, opțiunile de înlocuire a testării pe animale, să se identifice lacunele care trebuie eliminate și nevoile de dezvoltare. De asemenea, în unele cazuri, ar putea fi necesar să se definească în mod diferit cerințele în materie de date în legislație, astfel încât să poată fi utilizate metodele care nu implică utilizarea animalelor pentru a răspunde nevoilor de reglementare. Această analiză va fi un element central al foii de parcurs, care va include, de asemenea, puncte de acțiune și etape pentru atingerea obiectivului final de eliminare treptată a testării pe animale pentru diferiții parametri. |
| --- | --- |

1.

Înlocuirea testării pe animale: deși în ultimii ani s-au înregistrat progrese substanțiale în dezvoltarea unor metode alternative la testarea pe animale, nu este încă posibil să se înlocuiască testarea pe animale pentru evaluările securității chimice în ceea ce privește toți parametrii (eco)toxicologici. Pentru unii parametri, sunt necesare cercetări suplimentare. Pentru alți parametri, testarea care nu implică utilizarea animalelor nu răspunde în prezent pe deplin nevoilor de reglementare, de exemplu, în ceea ce privește evaluările cantitative ale pericolelor și riscurilor. Prin urmare, este necesar să se analizeze, pentru fiecare parametru (eco-)toxicologic, opțiunile de înlocuire a testării pe animale, să se identifice lacunele care trebuie eliminate și nevoile de dezvoltare. De asemenea, în unele cazuri, ar putea fi necesar să se definească în mod diferit cerințele în materie de date în legislație, astfel încât să poată fi utilizate metodele care nu implică utilizarea animalelor pentru a răspunde nevoilor de reglementare. Această analiză va fi un element central al foii de parcurs, care va include, de asemenea, puncte de acțiune și etape pentru atingerea obiectivului final de eliminare treptată a testării pe animale pentru diferiții parametri.

| 2. | Unirea forțelor – implicarea părților interesate: implicarea părților interesate este esențială pentru punerea în comun a cunoștințelor științifice care stau la baza foii de parcurs și este esențială pentru a primi sprijin din partea statelor membre, a agențiilor și a părților interesate din domenii precum industria, ONG-urile și cercetarea. Ca un prim pas, în perioada 31 mai-1 iunie 2023 (51), Comisia, împreună cu ECHA și cu mai multe părți interesate, a organizat un atelier care a trecut în revistă evoluțiile științifice în ceea ce privește testarea care nu implică utilizarea animalelor și a discutat cerințele pe care aceste teste trebuie să le îndeplinească într-un context de reglementare. Organizatorii ICE au participat la atelier. Participanții la atelier și-au exprimat sprijinul pentru elaborarea unei foi de parcurs în vederea eliminării treptate a testării pe animale. Implicarea continuă a părților interesate va fi garantată, printre altele, printr-o serie de ateliere suplimentare:






  — | Comisia va organiza un atelier în a doua jumătate a anului 2023 pentru a discuta măsurile necesare pentru a înlocui testarea pe animale pentru fiecare parametru toxicologic și elementele unei foi de parcurs; |
| --- | --- | --- |

2.

Unirea forțelor – implicarea părților interesate: implicarea părților interesate este esențială pentru punerea în comun a cunoștințelor științifice care stau la baza foii de parcurs și este esențială pentru a primi sprijin din partea statelor membre, a agențiilor și a părților interesate din domenii precum industria, ONG-urile și cercetarea. Ca un prim pas, în perioada 31 mai-1 iunie 2023 (51), Comisia, împreună cu ECHA și cu mai multe părți interesate, a organizat un atelier care a trecut în revistă evoluțiile științifice în ceea ce privește testarea care nu implică utilizarea animalelor și a discutat cerințele pe care aceste teste trebuie să le îndeplinească într-un context de reglementare. Organizatorii ICE au participat la atelier. Participanții la atelier și-au exprimat sprijinul pentru elaborarea unei foi de parcurs în vederea eliminării treptate a testării pe animale. Implicarea continuă a părților interesate va fi garantată, printre altele, printr-o serie de ateliere suplimentare:

—

Comisia va organiza un atelier în a doua jumătate a anului 2023 pentru a discuta măsurile necesare pentru a înlocui testarea pe animale pentru fiecare parametru toxicologic și elementele unei foi de parcurs;

| — | Comisia intenționează să organizeze un al doilea atelier în a doua jumătate a anului 2024 pentru a prezenta progresele înregistrate în ceea ce privește elaborarea unei foi de parcurs, precum și pentru a primi contribuții din partea statelor membre și a părților interesate și |
| --- | --- |

—

Comisia intenționează să organizeze un al doilea atelier în a doua jumătate a anului 2024 pentru a prezenta progresele înregistrate în ceea ce privește elaborarea unei foi de parcurs, precum și pentru a primi contribuții din partea statelor membre și a părților interesate și

| — | alte ateliere axate pe aspecte științifice și de reglementare vor fi organizate în colaborare cu EPAA sau de către agenții. |
| --- | --- |

—

alte ateliere axate pe aspecte științifice și de reglementare vor fi organizate în colaborare cu EPAA sau de către agenții.

| 3. | Consolidarea colaborării dintre agenții și comitetele de experți: în prezent, Comisia pregătește o propunere ce urmează să fie adoptată în 2023 intitulată „Raționalizarea activității științifice și tehnice a UE privind substanțele chimice prin intermediul agențiilor UE”, care are scopul de a consolida colaborarea dintre agenții și de a spori eficiența acestora prin utilizarea pe deplin a sinergiilor în evaluarea substanțelor chimice. De asemenea, în cadrul foii de parcurs, Comisia va analiza punctele forte și punctele slabe care caracterizează situația actuală a agențiilor, comitetelor și grupurilor de lucru care oferă consiliere cu privire la metodele care nu implică utilizarea animalelor. O astfel de acțiune, care va fi finalizată împreună cu foaia de parcurs, ar putea, de asemenea, să exploreze oportunități pentru o colaborare mai strânsă și să analizeze posibilitățile de accelerare a transferului expertizei științifice disponibile către legislație. |
| --- | --- |

3.

Consolidarea colaborării dintre agenții și comitetele de experți: în prezent, Comisia pregătește o propunere ce urmează să fie adoptată în 2023 intitulată „Raționalizarea activității științifice și tehnice a UE privind substanțele chimice prin intermediul agențiilor UE”, care are scopul de a consolida colaborarea dintre agenții și de a spori eficiența acestora prin utilizarea pe deplin a sinergiilor în evaluarea substanțelor chimice. De asemenea, în cadrul foii de parcurs, Comisia va analiza punctele forte și punctele slabe care caracterizează situația actuală a agențiilor, comitetelor și grupurilor de lucru care oferă consiliere cu privire la metodele care nu implică utilizarea animalelor. O astfel de acțiune, care va fi finalizată împreună cu foaia de parcurs, ar putea, de asemenea, să exploreze oportunități pentru o colaborare mai strânsă și să analizeze posibilitățile de accelerare a transferului expertizei științifice disponibile către legislație.

| 4. | Comitetul consultativ științific privind metodele care nu implică utilizarea animalelor: Ca parte a activității desfășurate în cadrul foii de parcurs, Comisia va analiza necesitatea și fezabilitatea unui comitet științific de experți care să ofere consiliere cu privire la dezvoltarea abordărilor care nu implică animalele și la adoptarea și utilizarea acestora în contextul reglementării. Analiza va fi prezentată împreună cu foaia de parcurs. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ științific privind metodele care nu implică utilizarea animalelor: Ca parte a activității desfășurate în cadrul foii de parcurs, Comisia va analiza necesitatea și fezabilitatea unui comitet științific de experți care să ofere consiliere cu privire la dezvoltarea abordărilor care nu implică animalele și la adoptarea și utilizarea acestora în contextul reglementării. Analiza va fi prezentată împreună cu foaia de parcurs.

| 5. | Acceptarea metodelor: Comisia va analiza, ca parte a foii de parcurs, modalitățile de accelerare a acceptării noilor metode care nu implică utilizarea animalelor, ținând seama, în același timp, de importanța acceptării reciproce a datelor în diferite jurisdicții. Aceasta include necesitatea de a spori validarea, dar și acceptarea normativă a metodelor care nu implică utilizarea animalelor. |
| --- | --- |

5.

Acceptarea metodelor: Comisia va analiza, ca parte a foii de parcurs, modalitățile de accelerare a acceptării noilor metode care nu implică utilizarea animalelor, ținând seama, în același timp, de importanța acceptării reciproce a datelor în diferite jurisdicții. Aceasta include necesitatea de a spori validarea, dar și acceptarea normativă a metodelor care nu implică utilizarea animalelor.

| 6. | Dimensiunea internațională: foaia de parcurs va prezenta modalități de îmbunătățire a activităților de informare cu țările partenere din afara UE și cu organizațiile multilaterale pentru a încuraja dezvoltarea și acceptarea metodelor de testare care nu implică utilizarea animalelor în scopuri de reglementare, cum ar fi metodele de clasificare subiacente pentru substanțe și amestecuri în cadrul Sistemului armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice al ONU. |
| --- | --- |

6.

Dimensiunea internațională: foaia de parcurs va prezenta modalități de îmbunătățire a activităților de informare cu țările partenere din afara UE și cu organizațiile multilaterale pentru a încuraja dezvoltarea și acceptarea metodelor de testare care nu implică utilizarea animalelor în scopuri de reglementare, cum ar fi metodele de clasificare subiacente pentru substanțe și amestecuri în cadrul Sistemului armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice al ONU.

| 7. | Implicarea agențiilor în forumurile internaționale: agențiile UE, cum ar fi EFSA, ECHA sau EMA, au o expertiză remarcabilă în ceea ce privește metodele care nu implică utilizarea animalelor. Foaia de parcurs va analiza, în strânsă colaborare cu agențiile, posibilitățile de a spori vizibilitatea și impactul agențiilor în cadrul forumurilor internaționale, cum ar fi OCDE la nivel regional și OMS la nivel internațional. Colaborarea autorităților de reglementare din SUA, Canada, Europa și din alte părți ale lumii în cadrul proiectului APCRA (Accelerarea ritmului de evaluare a riscurilor aferente substanțelor chimice) facilitează alinierea în cadrul forumurilor internaționale. Această activitate este esențială pentru a permite realizarea de progrese în direcția eliminării treptate a testării pe animale în contextul internațional, și anume din perspectiva clasificărilor armonizate la nivel mondial și a acceptării reciproce a datelor. |
| --- | --- |

7.

Implicarea agențiilor în forumurile internaționale: agențiile UE, cum ar fi EFSA, ECHA sau EMA, au o expertiză remarcabilă în ceea ce privește metodele care nu implică utilizarea animalelor. Foaia de parcurs va analiza, în strânsă colaborare cu agențiile, posibilitățile de a spori vizibilitatea și impactul agențiilor în cadrul forumurilor internaționale, cum ar fi OCDE la nivel regional și OMS la nivel internațional. Colaborarea autorităților de reglementare din SUA, Canada, Europa și din alte părți ale lumii în cadrul proiectului APCRA (Accelerarea ritmului de evaluare a riscurilor aferente substanțelor chimice) facilitează alinierea în cadrul forumurilor internaționale. Această activitate este esențială pentru a permite realizarea de progrese în direcția eliminării treptate a testării pe animale în contextul internațional, și anume din perspectiva clasificărilor armonizate la nivel mondial și a acceptării reciproce a datelor.

| 8. | Îmbunătățirea disponibilității și accesibilității informațiilor: accesul la informații privind MNA-urile, bazele de cunoștințe și instrumentele disponibile este esențial pentru accelerarea adoptării abordărilor care nu implică animale. În 2023, Comisia va propune un regulament privind datele referitoare la substanțele chimice, care va îmbunătăți accesibilitatea informațiilor privind substanțele chimice. De asemenea, Comisia va analiza, până la sfârșitul anului 2024, modalitățile de facilitare a accesului la informații, cum ar fi evenimentele viitoare, cererile de propuneri, dar și la orientări, de exemplu prin intermediul unor platforme dedicate și al unor instrumente de comunicare interactive. Sporirea disponibilității și accesibilității informațiilor privind metodele care nu implică utilizarea animalelor va aduce beneficii industriei și autorităților atunci când înlocuiesc testarea pe animale, va oferi informații publicului larg și va sprijini comunitatea științifică în elaborarea de metode noi. |
| --- | --- |

8.

Îmbunătățirea disponibilității și accesibilității informațiilor: accesul la informații privind MNA-urile, bazele de cunoștințe și instrumentele disponibile este esențial pentru accelerarea adoptării abordărilor care nu implică animale. În 2023, Comisia va propune un regulament privind datele referitoare la substanțele chimice, care va îmbunătăți accesibilitatea informațiilor privind substanțele chimice. De asemenea, Comisia va analiza, până la sfârșitul anului 2024, modalitățile de facilitare a accesului la informații, cum ar fi evenimentele viitoare, cererile de propuneri, dar și la orientări, de exemplu prin intermediul unor platforme dedicate și al unor instrumente de comunicare interactive. Sporirea disponibilității și accesibilității informațiilor privind metodele care nu implică utilizarea animalelor va aduce beneficii industriei și autorităților atunci când înlocuiesc testarea pe animale, va oferi informații publicului larg și va sprijini comunitatea științifică în elaborarea de metode noi.

| 9. | Sensibilizarea comunității științifice și a părților interesate: un schimb cu toate părțile interesate, inclusiv comunitatea științifică, este esențial pentru accelerarea înlocuirii testării pe animale și pentru obținerea de sprijin pentru fundamentarea evaluărilor chimice pe metode care nu implică utilizarea animalelor. Prin urmare, Comisia își va spori comunicarea cu părțile interesate și comunitatea științifică, cu sprijinul agențiilor sale, pentru a primi contribuțiile necesare cu privire la modul de înlocuire a testării pe animale cu abordări care nu implică animale, de exemplu, prin organizarea de ateliere (punctul 2), prin conferința anuală sub egida EPAA (secțiunea 2.5) sau prin contribuții la conferințe. |
| --- | --- |

9.

Sensibilizarea comunității științifice și a părților interesate: un schimb cu toate părțile interesate, inclusiv comunitatea științifică, este esențial pentru accelerarea înlocuirii testării pe animale și pentru obținerea de sprijin pentru fundamentarea evaluărilor chimice pe metode care nu implică utilizarea animalelor. Prin urmare, Comisia își va spori comunicarea cu părțile interesate și comunitatea științifică, cu sprijinul agențiilor sale, pentru a primi contribuțiile necesare cu privire la modul de înlocuire a testării pe animale cu abordări care nu implică animale, de exemplu, prin organizarea de ateliere (punctul 2), prin conferința anuală sub egida EPAA (secțiunea 2.5) sau prin contribuții la conferințe.

De asemenea, în cadrul revizuirii Regulamentului REACH, Comisia intenționează să evalueze toate posibilitățile de înlocuire a cerințelor de informare bazate pe testarea pe animale cu metode care nu implică utilizarea animalelor. Cerințele noi privind informațiile provenite din studii pe animale vor fi introduse doar în ultimă instanță.

3.3.   Obiectivul 3: modernizarea științei în UE – transmiterea unei propuneri legislative care să traseze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tuturor testărilor pe animale

ICE solicită modernizarea științei în UE prin eliminarea treptată a tuturor testărilor pe animale, inclusiv în scopuri de cercetare și educaționale. Inițiativa propune atingerea acestui obiectiv printr-o „propunere legislativă care să traseze o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tuturor testărilor pe animale în UE înainte de sfârșitul actualului mandat legislativ”. O astfel de propunere ar trebui să includă obiective în ceea ce privește „reducerea numărului de animale utilizate, investițiile în modele și infrastructuri avansate care nu implică animale, sinergiile în educație și formare și acceptarea normativă a metodelor care nu implică utilizarea animalelor”. Descrierea din cadrul obiectivului 3 al inițiativei pare să se suprapună cu obiectivul 2. Inițiativa solicită, de asemenea, să se sprijine dorința de a elimina treptat testarea pe animale în știință.

Răspuns la obiectivul 3:

| Comisia răspunde ICE după cum urmează.






  — | Comisia propune un set de puncte de acțiune pentru a accelera reducerea testării pe animale în cercetare, educație și formare, inclusiv activități care vor spori cooperarea cu statele membre. |
| --- | --- |

Comisia răspunde ICE după cum urmează.

—

Comisia propune un set de puncte de acțiune pentru a accelera reducerea testării pe animale în cercetare, educație și formare, inclusiv activități care vor spori cooperarea cu statele membre.

| — | De asemenea, Comisia va continua să sprijine cercetarea în ceea ce privește alternativele la testarea pe animale printr-o finanțare substanțială. |
| --- | --- |

—

De asemenea, Comisia va continua să sprijine cercetarea în ceea ce privește alternativele la testarea pe animale printr-o finanțare substanțială.

Comisia reiterează faptul că împărtășește obiectivul eliminării treptate a testării pe animale, imediat ce acest lucru este posibil din punct de vedere științific, astfel cum se menționează, de asemenea, în considerentul 10 din Directiva 2010/63/UE, însă nu consideră că o propunere legislativă reprezintă calea corectă pentru eliminarea treptată a tuturor testărilor pe animale. Directiva 2010/63/UE stabilește măsuri de protecție a animalelor utilizate în scopuri științifice sau educaționale. Aceasta nu oferă un cadru juridic pentru a institui programe de cercetare sau pentru a stabili obiective de reducere a numărului de animale utilizate sau pentru a stimula investițiile în modele și infrastructuri avansate care nu implică animale, sinergiile în educație și formare sau acceptarea normativă a metodelor care nu implică utilizarea animalelor. Progresele înregistrate în domeniile menționate pot fi realizate mai degrabă prin valorificarea și extinderea programelor existente și prin dezvoltarea unor acțiuni specifice, astfel cum se sugerează mai jos. În plus, progresele științifice realizate prin intermediul programelor de cercetare necesită un sprijin puternic din partea statelor membre. Acest lucru este cu atât mai evident pentru acțiunile din domeniul educației și formării, domeniu pentru care statele membre sunt responsabile. În mod similar, adoptarea metodelor validate poate fi realizată numai cu implicarea acestora.

Stabilirea unor obiective de reducere pare a fi utilă în domeniile de politică în care posibilitățile de punere în aplicare a unui obiectiv de politică pot fi definite în mod clar. Totuși, acest lucru nu este valabil în domeniul cercetării, unde progresul științific și inovarea sunt imprevizibile și se bazează pe cele mai bune metode, tehnologii și cunoștințe disponibile. În plus, este posibil ca stabilirea unui obiectiv universal de reducere să nu țină seama de diversitatea nevoilor în materie de cercetare. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește dezvoltarea de alternative, dar modelele bazate pe animale rămân inevitabile în prezent pentru a înțelege unele procese biologice sau fiziologice mai complexe în materie de sănătate, boli și biodiversitate. Comisia reiterează faptul că, în acest stadiu, nu este posibil să se prevadă când vor fi disponibile metode valabile din punct de vedere științific, capabile să înlocuiască anumite experimente pe animale în cercetare. Prin urmare, stabilirea unor obiective de reducere pare nerealistă, iar acestea ar trebui ajustate în mod constant.

Astfel cum s-a menționat mai sus în secțiunea 3.2 (punctul 5), ca răspuns la solicitările inițiativei din cadrul obiectivului 2, Comisia va propune elaborarea unei foi de parcurs care să includă elaborarea și validarea metodelor care nu implică utilizarea animalelor în scopuri de reglementare, precum și adoptarea și acceptarea acestora în procedurile de reglementare pentru evaluarea securității substanțelor chimice de îndată ce acestea sunt disponibile. În ceea ce privește finanțarea cercetării, UE face deja investiții considerabile în promovarea abordărilor care nu implică animale. Acest aspect a fost descris pe scurt în secțiunea 2.3. Comisia intenționează să mențină ritmul de finanțare a alternativelor la abordările care implică animale.

În cele din urmă, Comisia își va completa angajamentele în ceea ce privește foaia de parcurs pentru evaluarea securității substanțelor chimice descrisă în secțiunea 3.2 cu punctele de acțiune specifice de mai jos pentru a accelera reducerea numărului de animale utilizate în cercetare, educație și acceptarea normativă.

| 1. | Îmbunătățirea în continuare a coordonării cu statele membre: Comisia analizează posibilitatea de a elabora o acțiune de politică a Spațiului european de cercetare (SEC) pentru a reduce utilizarea animalelor în cercetare și în testarea reglementară. Implicarea unei mase critice de state membre este esențială pentru accelerarea adoptării metodelor alternative și pentru angajarea către o reducere a testării pe animale. Această acțiune ar fi un răspuns direct și cu potențial impact la solicitarea inițiativei de a elimina treptat testarea pe animale în cercetare. Aceasta ar putea mobiliza statele membre, sub conducerea Comisiei, să își raționalizeze politicile naționale și regionale pentru a reduce testarea pe animale, accelerând în același timp dezvoltarea, validarea și adoptarea de metode alternative. Această acțiune de politică a SEC ar permite, de asemenea, informarea tuturor părților interesate relevante cu privire la aplicabilitatea metodelor care nu implică animale, pe măsură ce acestea devin disponibile. Comisia a prezentat această propunere statelor membre la 25 mai 2023. În prezent, statele membre își evaluează interesul de a participa la o astfel de acțiune. |
| --- | --- |

1.

Îmbunătățirea în continuare a coordonării cu statele membre: Comisia analizează posibilitatea de a elabora o acțiune de politică a Spațiului european de cercetare (SEC) pentru a reduce utilizarea animalelor în cercetare și în testarea reglementară. Implicarea unei mase critice de state membre este esențială pentru accelerarea adoptării metodelor alternative și pentru angajarea către o reducere a testării pe animale. Această acțiune ar fi un răspuns direct și cu potențial impact la solicitarea inițiativei de a elimina treptat testarea pe animale în cercetare. Aceasta ar putea mobiliza statele membre, sub conducerea Comisiei, să își raționalizeze politicile naționale și regionale pentru a reduce testarea pe animale, accelerând în același timp dezvoltarea, validarea și adoptarea de metode alternative. Această acțiune de politică a SEC ar permite, de asemenea, informarea tuturor părților interesate relevante cu privire la aplicabilitatea metodelor care nu implică animale, pe măsură ce acestea devin disponibile. Comisia a prezentat această propunere statelor membre la 25 mai 2023. În prezent, statele membre își evaluează interesul de a participa la o astfel de acțiune.

| 2. | Continuarea finanțării din partea UE pentru metode alternative și creșterea vizibilității: Comisia oferă deja un sprijin substanțial cercetării privind alternativele la testarea pe animale și va continua să facă acest lucru. Astfel cum se menționează în secțiunea 2.3, programul de lucru pentru perioada 2023-2024 al programelor de lucru Orizont Europa pentru perioada 2023-2024 și Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății acoperă mai multe subiecte relevante. Comisia intenționează, de asemenea, să includă alternative la testarea pe animale în următoarea planificare strategică a programului Orizont Europa pentru perioada 2025-2027. |
| --- | --- |

2.

Continuarea finanțării din partea UE pentru metode alternative și creșterea vizibilității: Comisia oferă deja un sprijin substanțial cercetării privind alternativele la testarea pe animale și va continua să facă acest lucru. Astfel cum se menționează în secțiunea 2.3, programul de lucru pentru perioada 2023-2024 al programelor de lucru Orizont Europa pentru perioada 2023-2024 și Inițiativa pentru inovare în domeniul sănătății acoperă mai multe subiecte relevante. Comisia intenționează, de asemenea, să includă alternative la testarea pe animale în următoarea planificare strategică a programului Orizont Europa pentru perioada 2025-2027.

| 3. | Atelier (ateliere) de explorare: Comisia intenționează să organizeze unul sau mai multe ateliere cu experți pentru a stabili viitoarele domenii prioritare de cercetare. Atelierul (atelierele) va (vor) avea loc înainte de jumătatea anului 2025 și ar putea face parte din atelierele anunțate în secțiunea 3.2. |
| --- | --- |

3.

Atelier (ateliere) de explorare: Comisia intenționează să organizeze unul sau mai multe ateliere cu experți pentru a stabili viitoarele domenii prioritare de cercetare. Atelierul (atelierele) va (vor) avea loc înainte de jumătatea anului 2025 și ar putea face parte din atelierele anunțate în secțiunea 3.2.

| 4. | Educație, formare și sensibilizare: astfel cum se indică în secțiunea 2.3, ca parte a clusterului ASPIS din cadrul programului Orizont 2020 a fost înființată recent o academie de tineri oameni de știință specializați în alternativele la testarea pe animale. Comisia analizează modalități de continuare a acestei inițiative. |
| --- | --- |

4.

Educație, formare și sensibilizare: astfel cum se indică în secțiunea 2.3, ca parte a clusterului ASPIS din cadrul programului Orizont 2020 a fost înființată recent o academie de tineri oameni de știință specializați în alternativele la testarea pe animale. Comisia analizează modalități de continuare a acestei inițiative.

4.   CONCLUZII ȘI PERSPECTIVE

ICE „Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale” reflectă preocupările publicului cu privire la utilizarea animalelor în scopuri științifice, inclusiv pentru evaluări ale securității chimice în temeiul diferitelor acte legislative.

Comisia împărtășește opinia potrivit căreia toate testele pe animale în scopuri de reglementare ar trebui eliminate treptat. Totuși, acesta este un obiectiv pe termen lung care va fi atins doar pas cu pas și care necesită progrese științifice suplimentare în ceea ce privește identificarea pericolelor și a riscurilor exclusiv pe baza metodelor care nu implică utilizarea animalelor. Pe termen scurt și mediu, testarea pe animale rămâne importantă pentru evaluarea riscurilor pe care le prezintă substanțele chimice pentru sănătatea umană și pentru mediu. Acolo unde este posibil, revizuirile actuale ale mai multor acte legislative privind substanțele chimice încurajează utilizarea abordărilor care nu implică animale. De exemplu, Comisia intenționează să înlocuiască unele metode bazate pe animale, necesare în prezent în temeiul Regulamentului REACH, și să introducă metode care nu implică utilizarea animalelor.

Reducerea testării pe animale pe termen scurt și mediu și eliminarea treptată a acestor teste pe termen lung vor necesita acțiuni concertate și aliniate din partea Comisiei și a agențiilor sale, a statelor membre, a comunității din domeniul cercetării și a părților interesate. De asemenea, implică o viziune clară asupra măsurilor necesare pentru eliminarea treptată a testării pe animale. Prin urmare, Comisia își va începe imediat activitatea de elaborare a unei foi de parcurs care va prezenta etapele și acțiunile specifice ce urmează să fie puse în aplicare pe termen scurt și lung pentru a reduce testarea pe animale, cu scopul de a realiza tranziția către un sistem de reglementare care să nu implice utilizarea animalelor în temeiul tuturor actelor legislative relevante din domeniul substanțelor chimice. Această foaie de parcurs va analiza modificările necesare ale abordărilor în materie de reglementare și va da impulsul adecvat pentru dezvoltarea, validarea și punerea în aplicare a metodelor care nu implică animale și pentru adoptarea rapidă a acestora în procedurile de reglementare pentru evaluarea securității substanțelor chimice. Odată definită, această foaie de parcurs ar putea servi drept model pentru alte domenii de politică. Principalele acțiuni ale Comisiei care vor contribui la această foaie de parcurs constau într-un set de acțiuni legislative și acțiuni fără caracter legislativ (prezentate în detaliu în secțiunea 3.2):

| — | o analiză pas cu pas a fiecărui parametru (eco)toxicologic, cu scopul de a defini acțiunile și etapele necesare pentru eliminarea treptată a testării pe animale; |
| --- | --- |

—

o analiză pas cu pas a fiecărui parametru (eco)toxicologic, cu scopul de a defini acțiunile și etapele necesare pentru eliminarea treptată a testării pe animale;

| — | o implicare deplină a părților interesate în atelierele din 2023 și 2024 în cadrul cărora va fi discută foaia de parcurs ; |
| --- | --- |

—

o implicare deplină a părților interesate în atelierele din 2023 și 2024 în cadrul cărora va fi discută foaia de parcurs ;

| — | consolidarea colaborării dintre agenții și comitetele de experți, printre altele, prin adoptarea propunerii Comisiei planificată pentru a doua jumătate a anului 2023 intitulată „Raționalizarea activității științifice și tehnice a UE privind substanțele chimice prin intermediul agențiilor UE”; |
| --- | --- |

—

consolidarea colaborării dintre agenții și comitetele de experți, printre altele, prin adoptarea propunerii Comisiei planificată pentru a doua jumătate a anului 2023 intitulată „Raționalizarea activității științifice și tehnice a UE privind substanțele chimice prin intermediul agențiilor UE”;

| — | îmbunătățirea accesibilității informațiilor privind MNA-urile, printre altele, printr-o propunere a Comisiei din a doua jumătate a anului 2023 de regulament privind datele referitoare la substanțele chimice, care va îmbunătăți accesibilitatea informațiilor privind substanțele chimice; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea accesibilității informațiilor privind MNA-urile, printre altele, printr-o propunere a Comisiei din a doua jumătate a anului 2023 de regulament privind datele referitoare la substanțele chimice, care va îmbunătăți accesibilitatea informațiilor privind substanțele chimice;

| — | efectuarea unei analize, ca parte a foii de parcurs, a modalităților de accelerare a validării și acceptării noilor metode care nu implică utilizarea animalelor; |
| --- | --- |

—

efectuarea unei analize, ca parte a foii de parcurs, a modalităților de accelerare a validării și acceptării noilor metode care nu implică utilizarea animalelor;

| — | analizarea eventualei necesități și fezabilități a unui comitet științific de experți care să ofere consiliere cu privire la dezvoltarea abordărilor care nu implică animale și la adoptarea și utilizarea acestora în contextul de reglementare; |
| --- | --- |

—

analizarea eventualei necesități și fezabilități a unui comitet științific de experți care să ofere consiliere cu privire la dezvoltarea abordărilor care nu implică animale și la adoptarea și utilizarea acestora în contextul de reglementare;

| — | analizarea modalităților de îmbunătățire a activităților de informare cu țările partenere din afara UE și cu organizațiile multilaterale, precum și de creștere a vizibilității agențiilor UE în cadrul forumurilor internaționale relevante. |
| --- | --- |

—

analizarea modalităților de îmbunătățire a activităților de informare cu țările partenere din afara UE și cu organizațiile multilaterale, precum și de creștere a vizibilității agențiilor UE în cadrul forumurilor internaționale relevante.

În mod similar, pentru a atinge obiectivul modernizării științei, este necesară dezvoltarea în continuare a metodelor care nu implică animale. Prin urmare, Comisia își va continua sprijinul ferm pentru dezvoltarea unor abordări alternative cu finanțare adecvată. De asemenea, Comisia analizează posibilitatea de a coordona activitățile statelor membre în acest domeniu.

Comisia nu împărtășește opinia potrivit căreia o propunere legislativă este instrumentul adecvat pentru atingerea obiectivului de eliminare treptată a utilizării animalelor în cercetare și educație. Știința nu a înregistrat încă progrese suficiente pentru a oferi soluții adecvate care să nu implice utilizarea animalelor pentru înțelegerea completă a sănătății și a bolilor sau a biodiversității. Prin urmare, Comisia propune elaborarea unor măsuri specifice pentru accelerarea reducerii testării pe animale în domeniul științei. Aceste acțiuni sunt prezentate în secțiunea 3.3 în ceea ce privește domeniul cercetării, educației și formării pentru a consolida și mai mult eforturile în vederea eliminării treptate a testării pe animale.

În cele din urmă, prin intermediul unei noi acțiuni de politică a SEC, Comisia invită statele membre, acționând în limitele competențelor care le revin, în special în scopuri de cercetare și educație, să își intensifice eforturile de reducere a metodelor bazate pe animale și să participe activ la elaborarea unor abordări alternative.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (JO L 130, 17.5.2019, p. 55).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2021/000006_ro.

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1136 a Comisiei din 30 iunie 2021 privind cererea de înregistrare a inițiativei cetățenești europene intitulate „Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale” în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului.

(4)  Anexa la ICE „Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale” oferă detalii procedurale suplimentare cu privire la inițiativă, inclusiv pragurile necesare, precum și numărul de declarații de susținere.

(5)  Reuniunea organizatorilor inițiativei cetățenești europene „Cosmetice fără cruzime” cu Comisia Europeană (europa.eu); https://audiovisual.ec.europa.eu/en/reportage/P-060517

(6)  Audierea ICE „Cosmetice fără cruzime – pentru o Europă fără testare pe animale”; https://www.europarl.europa.eu/committees/en/eci-hearing-save-cruelty-free-cosmetics-/product-details/20230524ECI00141

(7)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind testarea pe animale, interdicția de comercializare și situația actuală a metodelor alternative de testare a cosmeticelor (COM/2013/0135 final).

(8)  https://webgate.ec.europa.eu/envdataportal/content/alures/section1_number-of-animals.html

(9)  Scăderea din 2020 se datorează, de asemenea, parțial reducerii activităților ca urmare a măsurilor de limitare a mișcării persoanelor și proiectelor anulate sau amânate din cauza pandemiei de COVID-19.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(11)  Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (JO L 276, 20.10.2010, p. 33).

(12)  Laboratorul de referință al Uniunii Europene pentru metode alternative la testarea pe animale (EURL ECVAM) (europa.eu).

https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eu-reference-laboratory-alternatives-animal-testing-eurl-ecvam_ro

(13)  A se vedea cel mai recent raport statistic https://ec.europa.eu/environment/chemicals/lab_animals/reports_en.htm

(14)  Baza de date cu statistici publice https://webgate.ec.europa.eu/envdataportal/content/alures/section1_number-of-animals.html

(15)  Lista documentelor de orientare privind REACH este disponibilă pe site-ul ECHA: https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-reach

(16)  Regulamentul (CE) nr. 440/2008 al Consiliului din 30 mai 2008 de stabilire a metodelor de testare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 142, 31.5.2008, p. 1).

(17)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(18)  Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (JO L 167, 27.6.2012, p. 1).

(19)  Regulamentul delegat (UE) 2021/525 al Comisiei din 19 octombrie 2020 de modificare a anexelor II și III la Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide. (JO L 106, 26.3.2021, p. 3).

(20)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

(21)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

(22)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurilor la nivelul Uniunii privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și de stabilire a normelor care reglementează Agenția Europeană pentru Medicamente. COM/2023/193.

(23)  Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

(24)  https://vichsec.org/en/home.html

(25)  Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale (JO L 117, 5.5.2017, p. 1)EUR-Lex - 52020DC0381 - EN - EUR-Lex (europa.eu).

(26)  Regulamentul (UE) 2017/746 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și de abrogare a Directivei 98/79/CE și a Deciziei 2010/227/UE a Comisiei.

(27)  COM/2019/640. https://commission.europa.eu/document/daef3e5c-a456-4fbb-a067-8f1cbe8d9c78_ro.

(28)  Securitatea chimică – un acces mai bun la datele privind substanțele chimice pentru evaluările securității chimice (europa.eu).

(29)  Recomandarea (UE) 2022/2510 a Comisiei din 8 decembrie 2022 de instituire a unui cadru european de evaluare pentru substanțe chimice și materiale „sigure și sustenabile prin concepție”.

(30)  Dosarul de procedură: 2021/2784(RSP) | Observatorul legislativ | Parlamentul European (europa.eu).

(31)  Evaluarea securității produselor chimice prin metode care nu implică animale: Clusterul de proiect pentru punerea în aplicare a noilor strategii. (aspis-cluster.eu)

(32)  Parteneriatul pentru evaluarea riscurilor prezentate de substanțele chimice | Parc (eu-parc.eu).

(33)  Marx-Stoelting, P., Rivière, G., Luijten, M. et al. A walk in the PARC: developing and implementing 21st century chemical risk assessment in Europe. Arch Toxicol
  97, 893–908 (2023). https://doi.org/10.1007/s00204-022-03435-7

(34)  A se vedea Decizia Comisiei C(2023) 2178. Programul de lucru Orizont Europa pentru perioada 2023 – 2024. 4. Sănătate. 31 martie 2023.

(35)  https://european-union.europa.eu/institutions-law-budget/institutions-and-bodies/search-all-eu-institutions-and-bodies/innovative-health-initiative-joint-undertaking-ihi-ju_ro

(36)  De exemplu, ca parte a inițiativei „Provocarea societală 1” din cadrul programului Orizont 2020, a clusterului „Sănătate” din cadrul programului Orizont Europa, a Inițiativei privind medicamentele inovatoare și a Inițiativei pentru inovare în domeniul sănătății, a rețelelor Marie Curie etc.

(37)  De exemplu, Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (CSSC), Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului și riscurile emergente (SCHEER) sau Comitetul științific consultativ al EURL ECVAM.

(38)  De exemplu, proiectele Accelerarea ritmului de evaluare a riscurilor aferente substanțelor chimice (Accelerating the Pace of Chemical Risk Assessment - APCRA), EU ToxRisk, ASPIS, PARC și MATCHING,).

(39)  De exemplu, în cadrul OCDE funcționează setul de instrumente al OCDE privind relația cantitativă structură-activitate (QSAR) sau cadrul de evaluare a relației cantitative structură-activitate.

(40)  De exemplu, reuniunile anuale ale SETAC, EUROTOX, QSAR 2023.

(41)  Planul de lucru consolidat pe trei ani pentru domeniul neclinic, inclusiv prioritățile pentru 2023 (europa.eu).

(42)  Elaborarea unei foi de parcurs pentru acțiunile privind metodologiile de nouă abordare în evaluarea riscurilor, EFSA Journal 2022;19(6):EN-7341.

(43)  Comitetul emite avize cu privire la riscurile pentru sănătate și siguranță (riscuri chimice, biologice, mecanice și alte riscuri fizice) prezentate de produse nealimentare destinate consumatorilor (de exemplu, produse cosmetice și ingredientele acestora, jucării, textile, îmbrăcăminte, produse pentru igiena personală și produse pentru uz casnic) și de servicii (de exemplu, tatuarea, bronzarea artificială).

(44)  https://learn.etplas.eu/ Platforma de educație și formare în știința animalelor de laborator.

(45)  Eveniment comun EDQM-EPAA: Viitorul testării pirogenicității: eliminarea treptată a testării pirogenicității pe iepuri – Direcția Europeană pentru Calitatea Medicamentelor și Îngrijirea Sănătății.

(46)  Non-animal approaches (Abordări care nu implică animale) – Oficiul pentru Publicații al UE (europa.eu) (2017); Towards replacement of animals for scientific purposes (Către înlocuirea animalelor în scopuri științifice) – Oficiul pentru Publicații al UE (europa.eu) (2021).

(47)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind testarea pe animale, interdicția de comercializare și situația actuală a metodelor alternative de testare a cosmeticelor, 11.3.2013 [COM(2013) 135 final].

(48)  Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1223/2009.

(49)  Interfața dintre REACH și regulamentele privind produsele cosmetice, Fișă informativă, ECHA-14-FS-04-EN; https://echa.europa.eu/documents/10162/13628/reach_cosmetics_factsheet_en.pdf/2fbcf6bf-cc78-4a2c-83fa-43ca87cfb314

(50)  Profesioniști înseamnă persoane care utilizează produse cosmetice ca parte a activității lor (de exemplu, frizerii), în timp ce lucrătorii sunt cei care fabrică ingredientele sau produsele într-un amplasament industrial.

(51)  https://echa.europa.eu/-/echa-s-workshop-opens-way-for-animal-testing-free-chemicals-regulation

---

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/16

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11144 – COLT TECHNOLOGY SERVICES GROUP / LUMEN EMEA BUSINESS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 290/02)

La 9 august 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11144. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11144. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/17

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 5 iulie 2023

cu privire la o propunere de reformă a guvernanței economice în Uniune

(CON/2023/20)

(2023/C 290/03)

Introducere și temei juridic

La 12 mai și la 27 iunie 2023, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene și, respectiv, a Parlamentului European solicitări de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea eficientă a politicilor economice și supravegherea bugetară multilaterală și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului [denumit în continuare „noul regulament propus privind componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC)”] (1). La 12 mai 2023, BCE a primit din partea Consiliului Uniunii Europene solicitări de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (denumite în continuare „modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC”) (2) și cu privire la o propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/85/UE a Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (denumite în continuare „modificările propuse la Directiva privind cadrele bugetare”) (3) – aceasta din urmă, împreună cu noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC și cu modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, denumite în continuare „propunerile Comisiei”.

Competența BCE de a emite un aviz cu privire la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC și cu privire la modificările propuse la Directiva privind cadrele bugetare se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât coordonarea eficientă a politicilor economice și supravegherea bugetară multilaterală prezintă relevanță pentru obiectivul principal al Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) de menținere a stabilității prețurilor în temeiul articolului 127 alineatul (1) și al articolului 282 alineatul (2) din TFUE, precum și al articolului 2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”).

Competența BCE de a emite un aviz cu privire la modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC se întemeiază pe articolul 126 alineatul (14) al doilea paragraf din TFUE, care prevede că, după consultarea, printre altele, a BCE, Consiliul adoptă dispozițiile corespunzătoare privind procedura de deficit excesiv, care prezintă, de asemenea, relevanță pentru obiectivul principal al SEBC menționat anterior.

În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

BCE consideră binevenite propunerile Comisiei privind reforma cadrului de guvernanță economică al Uniunii. Reforma urmărește să asigure sustenabilitatea datoriei publice și caracterul anticiclic al politicii bugetare, să adopte o abordare pe termen mediu a politicilor bugetare, precum și să realizeze simplificarea cadrului și o mai mare asumare a responsabilității la nivel național asupra acestuia. Aceasta recunoaște, de asemenea, că reformele, investițiile și sustenabilitatea bugetară se consolidează reciproc și, prin urmare, ar trebui promovate printr-o abordare integrată. În sfârșit, reforma urmărește să garanteze o asigurare mai eficace a respectării. Pentru a sprijini realizarea acestor obiective, BCE prezintă câteva observații și sugestii specifice și tehnice cu privire la propunerile Comisiei, în scopul consolidării în continuare a noului cadru și al asigurării unui grad mai mare de transparență și previzibilitate a acestuia.

Un cadru solid al Uniunii pentru coordonarea și supravegherea politicilor economice și bugetare este în interesul profund și general al Uniunii Europene, al statelor membre și, în special, al zonei euro (4). BCE subliniază importanța unor poziții bugetare sustenabile pentru stabilitatea prețurilor și creșterea durabilă în cadrul unei uniuni economice și monetare (UEM) funcționale (5). Reforma cadrului de guvernanță economică al Uniunii poate oferi o ajustare realistă, treptată și susținută a datoriei publice, combinată cu facilitarea politicilor structurale naționale necesare.

BCE îndeamnă legiuitorii Uniunii să ajungă la un acord privind reforma cadrului de guvernanță economică al Uniunii cât mai curând posibil și cel târziu până la sfârșitul anului 2023. Întrucât clauza derogatorie generală din cadrul PSC va fi dezactivată până atunci (6), un astfel de acord ar fi esențial pentru a ancora așteptările în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii. Dacă nu se ajunge rapid la un acord și nu se instituie un cadru bugetar credibil, transparent și previzibil, s-ar putea crea incertitudine și s-ar putea întârzia în mod nejustificat ajustarea bugetară necesară și impulsul pentru reforme și investiții.

BCE subliniază următoarele motive pentru un cadru reformat de guvernanță economică. În primul rând, creșterea ponderii datoriei publice și a eterogenității datoriei în urma pandemiei de coronavirus accentuează necesitatea unei coordonări eficiente a pozițiilor bugetare prin intermediul PSC. O ajustare realistă, treptată și susținută a datoriei publice, ținând seama de perspectivele predominante privind creșterea economică și inflația, este importantă pentru a asigura sustenabilitatea bugetară și pentru a reconstrui marja de manevră bugetară înainte de eventuale perioade de recesiune. În al doilea rând, este esențial ca politica bugetară să devină mai anticiclică. Sunt necesare acțiuni hotărâte în timpul recesiunilor pentru a evita evoluțiile economice negative, dar este, de asemenea, esențial ca rezervele să fie reconstituite odată cu redresarea robustă a economiei, pentru a asigura sustenabilitatea datoriei. Contribuind în mod eficace la stabilizarea macroeconomică în perioade de șocuri majore, politica bugetară anticiclică sprijină politica monetară în atingerea stabilității prețurilor pe termen mediu. În al treilea rând, este esențial ca cadrul de guvernanță economică să stabilească condiții prealabile pentru ca politicile economice să devină mai favorabile creșterii. Reformele structurale, investițiile și sustenabilitatea bugetară ar trebui să fie mai bine integrate în supravegherea bugetară și macroeconomică, inclusiv în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) (7). În plus, abordarea provocărilor legate de tranziția verde și cea digitală, în special îndeplinirea angajamentelor Uniunii și ale statelor membre în materie de climă în temeiul dreptului internațional și al dreptului UE (8), va necesita investiții private și publice semnificative, facilitate de politici structurale complementare. O stabilizare credibilă a ponderii datoriei publice necesită politici economice favorabile creșterii, inclusiv investiții publice, care trebuie stimulate în mod corespunzător în cadrul reformat de guvernanță economică al Uniunii. Într-adevăr, dacă este pus în aplicare în mod eficace, NextGenerationEU, în special Mecanismul de redresare și reziliență, va sprijini statele membre în abordarea acestor provocări și va demonstra potențialul acțiunii la nivelul Uniunii. Dar vor fi necesare resurse și investiții mai mari la nivelul Uniunii, precum și investiții susținute, finanțate la nivel național, care vor necesita fie surse suplimentare de venituri, fie o reprioritizare a cheltuielilor, în special în statele membre cu o pondere ridicată a datoriei. În al patrulea rând, în perspectivă, BCE ar saluta progrese suplimentare în ceea ce privește aspectele legate de zona euro ale cadrului de guvernanță economică al Uniunii, cum ar fi o coordonare mai eficientă a orientării bugetare a zonei euro și instituirea unei capacități bugetare centrale permanente concepute în mod corespunzător. În sens mai larg, finalizarea arhitecturii economice și instituționale a UEM rămâne esențială pentru consolidarea capacității de absorbție a șocurilor a zonei euro și pentru promovarea stabilității și a creșterii (9).

Observații specifice

1.   Sustenabilitatea datoriei publice și ajustarea bugetară

1.1   Rolul analizei sustenabilității datoriei

| 1.1.1 | BCE înțelege că, în conformitate cu noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC, analiza sustenabilității datoriei (ASD) elaborată de Comisie va juca un rol important în proiectarea traiectoriilor tehnice pentru cheltuielile publice nete prezentate de Comisie în scopul de a oferi orientări statelor membre (10). ASD elaborată de Comisie este un instrument valoros pentru identificarea riscurilor bugetare care nu sunt reflectate suficient în nivelurile înregistrate ale datoriei, de exemplu, costurile viitoare legate de îmbătrânirea populației, datoriile contingente și structura pe scadențe a datoriei. Pentru a asigura reproductibilitatea, previzibilitatea și transparența ASD, precum și o punere în aplicare coerentă a cadrului în toate statele membre și în timp, BCE subliniază necesitatea de a se specifica metodologia care stă la baza ASD elaborate de Comisie, în consultare cu statele membre și cu sprijinul acestora. De asemenea, BCE ar considera utilă consultarea Consiliului bugetar european cu privire la această metodologie. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | BCE consideră binevenit faptul că traiectoria tehnică a Comisiei se axează pe o traiectorie a cheltuielilor nete care, în principiu, nu se bazează pe estimări anuale în timp real ale deviației PIB neobservabile. Acest lucru are potențialul de a îmbunătăți caracterul anticiclic al politicii bugetare, inclusiv fluctuația veniturilor generată de condițiile ciclice. Pentru a spori și mai mult claritatea propunerilor Comisiei, BCE recomandă ca definiția „cheltuielilor nete” să fie detaliată (11) pentru a clarifica aspectele enunțate în continuare. Definiția ar trebui: (a) să explice dacă traiectoria cheltuielilor nete urmează să fie stabilită în termeni nominali sau reali; (b) să clarifice și să evalueze metodologia de calculare a măsurilor discreționare privind veniturile care urmează să fie deduse din cheltuielile brute și (c) să clarifice măsura în care calculul indicatorului s-ar baza pe elemente observabile, în special prin clarificarea metodologiei de calculare a elementelor ciclice ale cheltuielilor cu indemnizațiile de șomaj. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC prevede că traiectoria tehnică pentru cheltuielile nete asigură plasarea sau menținerea ponderii datoriei publice pe o traiectorie descendentă plauzibilă sau menținerea acesteia la niveluri prudente (12). Comisia trebuie să evalueze și să publice analiza sa privind plauzibilitatea și datele subiacente (13). BCE recomandă ca parametrii cheie și ipotezele care stau la baza metodologiei de evaluare a plauzibilității să fie detaliate în continuare în propunerile Comisiei (14). În plus, BCE salută și sprijină faptul că raportul Comisiei către Comitetul economic și financiar, care conține traiectoriile tehnice, va fi făcut public înainte de elaborarea de către statele membre a planurilor lor bugetar-structurale naționale pe termen mediu (denumite în continuare „planurile naționale”) (15). În plus, BCE recomandă elaborarea unui cadru comun în ceea ce privește „argumentele economice solide și verificabile” pe care statele membre trebuie să le prezinte în planurile lor naționale ori de câte ori includ o traiectorie a cheltuielilor nete mai ridicată decât cea stabilită de Comisie (16). |
| --- | --- |

1.1.3

1.2   Garanții

BCE reamintește că articolul 126 alineatul (2) litera (b) din TFUE se referă la situațiile în care raportul dintre datoria publică și produsul intern brut (PIB) „se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător” (17). Având în vedere necesitatea de a evita stabilizarea datoriei la niveluri ridicate, BCE salută faptul că propunerile Comisiei includ anumite garanții care sprijină reducerea datoriei și a deficitului, în special prin asigurarea faptului că traiectoria bugetară preconizează o pondere a datoriei publice mai scăzută la sfârșitul orizontului de planificare decât la începutul traiectoriei tehnice, prin evitarea concentrării ajustării bugetare în ultimii ani ai perioadei de ajustare și prin propunerea unei ajustări minime pentru anii în care se preconizează că deficitul va depăși valoarea de referință de 3 % (18). BCE înțelege că problema garanțiilor face obiectul unor discuții în curs și consideră că este necesar un echilibru între complexitate și asumarea responsabilității, pe de o parte, și eficacitatea reducerii datoriei, pe de altă parte, pentru a se asigura că datoria este plasată pe o traiectorie care se diminuează suficient și care este diferențiată în mod corespunzător.

2.   Planuri bugetar-structurale naționale pe termen mediu

2.1   Reforme și investiții

Investițiile productive reprezintă o condiție prealabilă pentru creșterea economică, care ar sprijini sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Prin urmare, este esențial ca ajustarea bugetară să nu fie în detrimentul investițiilor, în special al investițiilor care sprijină prioritățile comune ale Uniunii. În acest scop, nivelul și calitatea investițiilor publice ar trebui, de asemenea, monitorizate în mod eficace. În plus, BCE este de acord că există o nevoie urgentă de a promova reforme favorabile creșterii. Din acest motiv, este esențială asumarea la nivel național a planurilor naționale ale statelor membre. BCE subliniază că dialogul tehnic dintre statul membru și Comisie în cadrul noului regulament propus privind componenta preventivă a PSC (19), care reprezintă un element important al asumării responsabilității la nivel național, ar trebui să se desfășoare într-un mod armonios, transparent și previzibil. Dialogul tehnic ar trebui să fie structurat și detaliat în mod corespunzător pentru a contribui la specificarea clară a conținutului planurilor naționale. Prin urmare, BCE recomandă ca noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC să includă un nivel mai ridicat de detaliere a cerințelor privind reformele și angajamentele de investiții care trebuie incluse în toate planurile naționale (20).

2.2   Perioadă de ajustare

Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC prevede că planurile naționale ale statelor membre trebuie să prezinte o traiectorie a cheltuielilor nete care să acopere o perioadă de cel puțin patru ani (21). În cazul în care un stat membru se angajează să realizeze un set relevant de reforme și investiții, perioada de ajustare poate fi prelungită cu până la trei ani (22). Un astfel de orizont de timp este lung și depășește un ciclu electoral tipic și, prin urmare, ar putea împiedica conformarea cu aceste angajamente. Prin urmare, BCE sprijină utilizarea prudentă a prelungirilor planurilor naționale și subliniază necesitatea ca angajamentele pentru reforme și investiții suplimentare să se materializeze pe deplin. În plus, BCE are două sugestii cu privire la perioada de ajustare și la prelungirea acesteia. În primul rând, BCE consideră binevenită cerința ca fiecare dintre angajamentele în materie de reformă și de investiții care stau la baza unei prelungiri a perioadei de ajustare să fie suficient de detaliat, să fie concentrat la începutul perioadei, să aibă scadențe clare și să fie verificabil (23). Pentru a se asigura că metodologia este suficient de clară și transparentă, BCE sugerează dezvoltarea în continuare a cadrului de evaluare pentru evaluarea angajamentelor statelor membre (24). În special, ar trebui să se asigure faptul că astfel de angajamente contribuie la consolidarea potențialului de creștere și, prin urmare, la sustenabilitatea datoriei. În plus, BCE recomandă includerea unor garanții suplimentare pentru a asigura o creștere a investițiilor pentru prioritățile de politică esențiale, cum ar fi tranziția verde și cea digitală, precum și concentrarea suficientă a angajamentelor în materie de reformă și investiții la începutul perioadei, în mod similar cu garanțiile deja instituite pentru ajustarea bugetară (25). În al doilea rând, până în 2026, angajamentele în materie de reformă și de investiții incluse în planurile de redresare și reziliență aprobate ale statelor membre pot fi luate în considerare pentru o prelungire a perioadei de ajustare (26)
  . Deși salută luarea în considerare a planurilor de redresare și reziliență, BCE recomandă ca cadrul de evaluare să asigure faptul că o parte substanțială a reformelor și a investițiilor prezentate de statele membre se adaugă la angajamente preexistente.

2.3   Planuri naționale revizuite

Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC prevede posibilitatea ca statele membre să prezinte un plan național revizuit în cazul în care există circumstanțe obiective care împiedică punerea în aplicare a planului inițial sau în cazul în care un nou guvern solicită prezentarea unui nou plan național (27). BCE recomandă ca noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC să specifice circumstanțele obiective care ar fi considerate relevante și să clarifice modul în care Comisia ia în considerare ajustarea anterioară realizată de statul membru în cauză sau lipsa acesteia în pregătirea noii sale traiectorii tehnice. În plus, BCE recomandă ca noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC să garanteze că planul revizuit nu permite concentrarea reformelor și a investițiilor la sfârșitul perioadei.

3.   Interacțiunea cu procedura privind dezechilibrele macroeconomice

| 3.1 | BCE salută monitorizarea cuprinzătoare a angajamentelor naționale în materie de reforme structurale, împreună cu investițiile și politicile bugetare, ca parte a planurilor naționale, pentru toate politicile structurale naționale, în special cele care pot facilita prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, astfel cum sunt monitorizate în cadrul PDM (28). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | BCE salută cerința ca planurile naționale să abordeze recomandările specifice fiecărei țări a Uniunii, inclusiv cele legate de dezechilibrele macroeconomice identificate în cadrul PDM (29). BCE recomandă ca planurile naționale să se concentreze pe abordarea principalelor riscuri în materie de dezechilibre macroeconomice pentru sustenabilitatea bugetară, pierderile constante ale competitivității și dezechilibrele externe semnificative. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC prevede că, în cazul în care un stat membru nu pune în aplicare angajamentele în materie de reformă și de investiții incluse în planul său național pentru a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări care sunt relevante pentru PDM, iar statul membru în cauză se confruntă cu dezechilibre excesive, poate fi declanșată o procedură de dezechilibru excesiv (PDE) în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (30) (31). În acest caz, statul membru trebuie să prezinte un plan național revizuit, care servește, de asemenea, drept plan de măsuri corective în temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. BCE are două observații în această privință. În primul rând, având în vedere caracterul evolutiv al provocărilor macroeconomice, BCE consideră că ar fi util ca acest cadru să faciliteze, de asemenea, ajustarea planurilor naționale, indiferent dacă este declanșată sau nu o PDE. Acest lucru asigură faptul că reformele și investițiile relevante pot fi ajustate pentru a aborda pe scară mai largă, în timp util și în mod eficace toate dezechilibrele macroeconomice și provocările macroeconomice nou apărute. În al doilea rând, BCE constată că asigurarea respectării măsurilor în privința dezechilibrelor macroeconomice a reprezentat o preocupare majoră în temeiul cadrului de guvernanță economică existent. BCE subliniază că procedurile de prevenire și corectare a dezechilibrelor macroeconomice ar trebui să fie stabilite prin mecanisme de declanșare transparente și eficace, inclusiv prin comunicarea detaliată a deciziilor procedurale (32). Pentru a se asigura că statele membre abordează dezechilibrele macroeconomice în timp util și în mod eficace, astfel cum a remarcat și Consiliul (33), BCE subliniază că PDM ar trebui utilizată la întregul său potențial și într-un mod transparent și consecvent, asigurând asumarea de către statele membre a procedurii, inclusiv activarea PDE, dacă este cazul. |
| --- | --- |

3.3

4.   Conformare și asigurarea respectării

4.1   Conformarea satisfăcătoare de către statele membre cu angajamentele care stau la baza prelungirii unei perioade de ajustare

Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC prevede că, în cazul în care unui stat membru i s-a acordat o prelungire a perioadei de ajustare aplicabile, dar acesta nu se conformează în mod satisfăcător cu angajamentele în materie de reformă și de investiții care stau la baza prelungirii, Consiliul poate, la recomandarea Comisiei, să recomande o traiectorie revizuită a cheltuielilor nete cu o perioadă de ajustare mai scurtă (34). În acest context, BCE subliniază necesitatea de a garanta monitorizarea și asigurarea respectării prompte, adecvate și transparente a conformării de către statele membre cu angajamentele lor în materie de reformă și investiții pentru a asigura stabilitatea bugetară și macroeconomică. Astfel, ar putea fi preferabil ca, în acest caz, noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC să instituie obligația Consiliului ca, la recomandarea Comisiei, în conformitate cu principiul „conformare sau justificare” (35), să recomande o traiectorie revizuită a cheltuielilor nete cu o perioadă de ajustare mai scurtă (36). În acest sens, BCE ia act de trimiterea făcută de Comisie la lucrările viitoare de elaborare a unui nou instrument de asigurare a respectării normelor (37). BCE ar considera binevenită furnizarea unor detalii suplimentare cu privire la noul instrument de asigurare a respectării normelor, care nu sunt încă incluse în propunerile Comisiei.

4.2   Evaluarea provocărilor semnificative în materie de sustenabilitate a datoriei publice și a altor factori relevanți în contextul raportului Comisiei întocmit în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE

BCE salută faptul că nivelul provocărilor legate de sustenabilitatea datoriei publice cu care se confruntă statul membru în cauză este inclus ca factor relevant esențial pentru deschiderea unei proceduri de deficit excesiv (PDE) (38). Având în vedere importanța evaluării factorilor relevanți pentru punerea în aplicare a PDE, BCE solicită includerea unei abordări metodologice bine definite și transparente pentru evaluarea acestor factori în modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC.

4.3   Proiectarea traiectoriei de corectare a cheltuielilor nete

BCE subliniază necesitatea unei corectări treptate, dar rapide, a datoriilor și deficitelor excesive. În acest context, recunoaște că au fost introduse garanții menite să limiteze riscul de concentrare a ajustării bugetare la sfârșitul perioadei în ceea ce privește modul în care traiectoria corectivă a cheltuielilor nete trebuie să abordeze ponderea datoriei (39). BCE consideră binevenită cerința numerică în ceea ce privește deficitele, potrivit căreia, pentru exercițiile în care se preconizează că deficitul public va depăși valoarea de referință, traiectoria de corectare a cheltuielilor nete trebuie să fie în concordanță cu o ajustare minimă. Cu toate acestea, ar trebui să se clarifice modul în care este măsurată această ajustare. Totuși, BCE ia act de faptul că modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC (40) ar elimina cerința actuală potrivit căreia recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE trebuie să stabilească un termen specific pentru corectarea deficitului excesiv, „care trebuie să se realizeze în anul următor constatării existenței sale, cu excepția circumstanțelor speciale” (41).

4.4   Contul de control

BCE consideră binevenită cerința ca Comisia să creeze un cont de control pentru a ține evidența abaterilor cumulate, atât în sens ascendent, cât și descendent, ale cheltuielilor nete efective de la traiectoria cheltuielilor nete (42). Acesta este un element esențial pentru asigurarea conformării și pentru sprijinirea caracterului anticiclic al normei prin posibilitatea de a constitui rezerve bugetare în perioade economice favorabile, care pot fi utilizate în perioade economice nefavorabile. Informațiile din contul de control sunt luate în considerare în contextul raportului Comisiei în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE (43) și prin urmare, reprezintă un factor important relevant pentru deschiderea unei PDE. Din acest motiv, BCE recomandă detalierea în continuare a funcționării și a parametrilor-cheie ai contului de control. În plus, BCE recomandă publicarea pe website-ul Comisiei a calculelor specifice la nivel de țară și a statutului fiecărui stat membru în cadrul contului de control, de preferință împreună cu previziunile de primăvară și toamnă ale Comisiei. În cele din urmă, BCE ar recomanda introducerea unui prag pentru abaterile cheltuielilor nete efective de la traiectoria cheltuielilor nete, ceea ce ar impune Comisiei să elaboreze un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE (44).

5.   Rolul instituțiilor fiscal-bugetare independente și al Consiliului bugetar european

| 5.1 | Consolidarea rolului organismelor independente în procesul de supraveghere bugetară poate contribui la reducerea tendințelor prociclice inerente procesului de elaborare a politicilor bugetare, sprijinind în același timp asumarea responsabilității la nivel național, care este esențială pentru punerea în aplicare susținută a cadrului (45). Prin urmare, BCE sprijină dispozițiile propunerilor care vizează consolidarea rolului instituțiilor fiscal-bugetare independente (IFI) (46) prin includerea unor cerințe legate de guvernanța și independența acestora și prin atribuirea unor sarcini (47) care le depășesc pe cele care le sunt atribuite în prezent în temeiul Regulamentului (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (48). În special, BCE salută ancorarea principiului „conformare sau justificare” în legislația Uniunii. BCE sprijină consolidarea rolului instituțiilor fiscal-bugetare independente, cu condiția ca și capacitatea generală a acestora să fie îmbunătățită în mod proporțional cu sarcinile lor suplimentare și să se asigure resurse proprii adecvate și stabile pentru a-și îndeplini mandatul în mod eficace (49). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | BCE recomandă ca, sub rezerva consolidării menționate mai sus a capacităților și fără a aduce atingere rolului Comisiei în temeiul tratatelor, rolul instituțiilor fiscal-bugetare independente în temeiul noului regulament propus privind componenta preventivă a PSC să fie consolidat în continuare, acordându-le un rol în pregătirea planurilor naționale ale statelor membre și în evaluarea obiectivelor necuantificabile (de exemplu, cu privire la impactul reformelor). Instituțiile fiscal-bugetare independente ar putea furniza o evaluare a ipotezelor de bază, a coerenței planului național cu traiectoria tehnică a Comisiei și, după caz, a plauzibilității angajamentelor în materie de reformă și de investiții. De asemenea, BCE recomandă ca implicarea instituțiilor fiscal-bugetare independente în temeiul modificărilor propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC să poată fi consolidată în continuare prin stabilirea obligației ca instituțiile fiscal-bugetare independente să elaboreze, de asemenea, un aviz cu privire la analizarea de către Comisie a factorilor relevanți în scopul raportului elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | În cele din urmă, BCE recunoaște activitatea Consiliului bugetar european (50) și sprijină pe deplin intenția Comisiei de a explora măsuri de consolidare a acesteia. În acest scop, fără a aduce atingere competenței Comisiei, BCE sprijină un rol semnificativ al Consiliului bugetar european în cadrul de guvernanță economică al Uniunii (51). În special, BCE salută posibilitatea ca Consiliul bugetar european să emită un aviz care să stea la baza recomandării Consiliului privind activarea sau extinderea clauzei derogatorii generale în conformitate cu noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC (52). După cum s-a menționat la punctul 1.1.1 de mai sus, BCE consideră utilă și consultarea Consiliului bugetar european cu privire la metodologia care stă la baza ASD. În plus, rolul Consiliului bugetar european în evaluarea orientării bugetare adecvate a zonei euro ar trebui, de asemenea, consolidat. |
| --- | --- |

5.3

6.   Competențele delegate ale Comisiei de modificare a anexelor

| 6.1 | Noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC împuternicește Comisia să adopte acte delegate în scopul modificării anexelor II-VII, în vederea adaptării acestora pentru a ține seama în mod corespunzător de noile evoluții sau nevoi (53). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Întrucât anexele fac parte integrantă din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC, BCE recomandă ca anexele să includă deja detalii și specificații suplimentare ex ante. În special, după cum s-a menționat mai sus, ar putea fi oferite detalii suplimentare cu privire la informațiile care trebuie furnizate în planul bugetar-structural național pe termen mediu (anexa II), contul de control (anexa IV), metodologia de evaluare a plauzibilității (anexa V) și cadrul de evaluare pentru setul de angajamente în materie de reformă și de investiții care stau la baza prelungirii perioadei de ajustare (anexa VII). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | În plus, BCE dorește să sublinieze importanța consultării sale cu privire la toate actele juridice delegate și de punere în aplicare care intră în domeniul său de competență, în timp util, în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) prima liniuță și cu articolul 282 alineatul (5) din TFUE (54). |
| --- | --- |

6.3

7.   Raportul cu Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța

BCE salută obiectivul propunerilor Comisiei de a încorpora dispozițiile Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG) în cadrul juridic al Uniunii, în conformitate cu articolul 16 din TSCG (55). Dispozițiile TSCG au fost interpretate de Comisie în sensul că acestea corespund pactului bugetar (titlul III din TSCG). În plus, BCE observă că articolul 2 din TSCG asigură faptul că adoptarea propunerilor Comisiei nu necesită modificarea sau abrogarea TSCG. Articolul 2 alineatul (1) din TSCG prevede că TSCG trebuie să fie aplicat și interpretat de părțile contractante în conformitate cu tratatele pe care se întemeiază Uniunea Europeană, în special cu articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, și în conformitate cu dreptul Uniunii Europene, inclusiv cu dreptul procedural atunci când se impune adoptarea de legislație secundară. În plus, articolul 2 alineatul (2) din TSCG prevede că TSCG se aplică în măsura în care este compatibil cu tratatele pe care se întemeiază Uniunea Europeană și cu dreptul Uniunii și că acesta nu trebuie să aducă atingere competenței Uniunii de a acționa în domeniul uniunii economice. Astfel, BCE înțelege că, atunci când propunerile Comisiei sunt adoptate și intră în vigoare, TSCG se va aplica și va fi interpretat în conformitate cu noul cadru de guvernanță economică.

8.   Finalizarea Uniunii economice și monetare a Europei

Având în vedere importanța unui cadru solid al Uniunii pentru coordonarea politicilor economice și bugetare în contextul uniunii monetare, BCE subliniază că sunt necesare progrese suplimentare cu privire la aspecte specifice zonei euro. Dezvoltarea unui cadru de monitorizare și ghidare a orientării bugetare agregate a zonei euro este importantă pentru a oferi o contrapartidă politicii monetare, deoarece poate contribui la asigurarea unei mai bune complementarități între politica monetară și cea bugetară. În plus, este în continuare nevoie de o capacitate bugetară centrală permanentă. Un astfel de instrument, dacă este conceput în mod corespunzător, ar putea juca un rol în consolidarea stabilizării macroeconomice și a convergenței în zona euro pe termen lung, inclusiv prin investiții, sprijinind astfel și politica monetară unică. În acest scop, o capacitate bugetară centrală permanentă ar trebui să fie suficientă ca dimensiune și să dispună de finanțare permanentă (56).

Adoptat la Frankfurt am Main, 5 iulie 2023.

Președinta BCE

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2023) 240 final.

1

(2)  COM (2023) 241 final.

2

(3)  COM (2023) 242 final.

3

(4)  A se vedea punctul 1.1 din Avizul CON/2018/25 al Băncii Centrale Europene din 11 mai 2018 cu privire la o propunere de directivă a Consiliului privind dispoziții de consolidare a responsabilității fiscal-bugetare și a orientării bugetare pe termen mediu în statele membre (JO C 261, 25.7.2018, p. 1). Toate avizele BCE sunt disponibile pe EUR-Lex.

4

(5)  A se vedea răspunsul Eurosistemului la Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică”, 1 decembrie 2021, disponibil pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu

5

(6)  A se vedea Comisia Europeană, „Orientări privind politica bugetară pentru 2024: promovarea sustenabilității datoriei și a creșterii durabile și favorabile incluziunii”, 8 martie 2023.

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

7

(8)  Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (JO L 282, 19.10.2016, p. 4). Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

8

(9)  A se vedea „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei”, raport elaborat de Jean-Claude Juncker în strânsă colaborare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi și Martin Schulz, 22 iunie 2015, p. 4, disponibil pe website-ul Comisiei, la adresa www.ec.europa.eu. A se vedea, de asemenea, observațiile generale din Avizul CON/2018/51 al Băncii Centrale Europene din 9 noiembrie 2018 cu privire la o propunere de regulament privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor (JO C 444, 10.12.2018, p. 11); punctul 1.3 din Avizul CON/2019/37 al Băncii Centrale Europene din 30 octombrie 2019 cu privire la o propunere de regulament privind un cadru de guvernanță al instrumentului bugetar pentru convergență și competitivitate pentru zona euro (JO C 408, 4.12.2019, p. 3).

9

(10)  A se vedea articolele 5 și 6 și anexa I la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC. A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică al UE”, COM(2022) 583 final, 9 noiembrie 2022.

10

(11)  De exemplu, la articolul 2 punctul 2 și/sau în anexa II litera (a) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

11

(12)  A se vedea articolul 6 litera (a) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

12

(13)  A se vedea articolul 8 și anexa V la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

13

(14)  În special, aceștia ar putea fi incluși în anexa V la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

14

(15)  A se vedea articolul 5 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

15

(16)  A se vedea articolul 11 alineatul (2) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

16

(17)  A se vedea, de asemenea, articolul 1 alineatul (1) din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 2 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (JO L 209, 2.8.1997, p. 6).

17

(18)  A se vedea articolul 6 literele (c) și (d), articolul 15 alineatul (2) și anexa I litera (c) la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC. A se vedea articolul 1 punctul 2 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului; a se vedea articolul 1 punctul 4 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

18

(19)  A se vedea articolul 10 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

19

(20)  A se vedea articolele 11, 12 și 14 și anexa II la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

20

(21)  A se vedea articolul 5 și articolul 11 alineatul (1) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

21

(22)  A se vedea articolul 13 alineatul (1) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

22

(23)  A se vedea articolul 13 alineatul (3) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

23

(24)  A se vedea articolul 13 alineatul (5) și anexa VII la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

24

(25)  A se vedea articolul 6 literele (c) și (d) și articolul 15 alineatul (2) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

25

(26)  A se vedea articolul 13 alineatul (4) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

26

(27)  A se vedea articolul 14 alineatul (1) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

27

(28)  A se vedea articolul 11 alineatul (1), articolul 12 litera (b), articolul 13 alineatul (2) și articolele 16 și 30 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

28

(29)  A se vedea articolul 11 alineatul (1) și articolul 12 litera (b) din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

29

(30)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

30

(31)  A se vedea articolul 30 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

31

(32)  A se vedea punctul 18 din Avizul CON/2011/13 al Băncii Centrale Europene din 16 februarie 2011 cu privire la reforma guvernanței economice din Uniunea Europeană (JO C 150, 20.5.2011, p. 1).

32

(33)  A se vedea comunicatul de presă al Consiliului din 12 iulie 2022, „Procedura privind dezechilibrele macroeconomice: Consiliul adoptă concluzii”, disponibil pe website-ul Consiliului, la adresa www.consilium.europa.eu

33

(34)  A se vedea articolul 19 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

34

(35)  A se vedea articolul 27 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

35

(36)  A se vedea articolul 19 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC. Textul ar putea fi modificat pentru a preciza: „[...] Consiliul, la recomandarea Comisiei, recomandă o traiectorie revizuită a cheltuielilor nete cu o perioadă de ajustare mai scurtă”.

36

„[...] Consiliul, la recomandarea Comisiei, recomandă o traiectorie revizuită a cheltuielilor nete cu o perioadă de ajustare mai scurtă”.

(37)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică al UE”, COM(2022) 583 final, 9 noiembrie 2022.

37

(38)  Articolul 1 punctul 1 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

38

(39)  A se vedea articolul 1 punctul 2 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului; a se vedea articolul 1 punctul 4 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

39

(40)  A se vedea articolul 1 punctul 2 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

40

(41)  A se vedea articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

41

(42)  A se vedea articolul 21 al doilea paragraf și anexa IV la noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

42

(43)  A se vedea articolul 1 punctul 1 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 2 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

43

(44)  De exemplu, în cadrul articolului 1 punctul 1 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

44

(45)  A se vedea răspunsul Eurosistemului la Comunicarea Comisiei Europene intitulată „Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică” din 19 octombrie 2021, 1 decembrie 2021.

45

(46)  A se vedea punctul 2.4.1 din Avizul CON/2018/25.

46

(47)  A se vedea articolul 1 alineatul (8) din modificările propuse la Directiva privind cadrele bugetare, care modifică articolul 8 din Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (JO L 306, 23.11.2011, p. 41). A se vedea articolul 22 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC. A se vedea articolul 1 punctul 1 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, precum și articolul 1 punctul 3 din modificările propuse la Regulamentul privind componenta corectivă a PSC, care modifică articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.

47

(48)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

48

(49)  A se vedea articolul 1 punctul 8 din modificările propuse la Directiva privind cadrele bugetare, care modifică articolul 8 alineatul (3) litera (c) din Directiva 2011/85/UE a Consiliului.

49

(50)  Decizia (UE) 2015/1937 a Comisiei din 21 octombrie 2015 de instituire a unui Consiliu bugetar european independent cu rol consultativ (JO L 282, 28.10.2015, p. 37).

50

(51)  A se vedea punctul 22 din Avizul CON/2011/13.

51

(52)  A se vedea articolul 24 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

52

(53)  A se vedea articolul 32 din noul regulament propus privind componenta preventivă a PSC.

53

(54)  A se vedea Avizul CON/2011/42 al Băncii Centrale Europene din 4 mai 2011 cu privire la o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe; a se vedea punctul 8 din Avizul CON/2011/44 al Băncii Centrale Europene din 19 mai 2011 cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană; a se vedea punctul 4 din Avizul CON/2012/5 al Băncii Centrale Europene din 25 ianuarie 2012 cu privire la o propunere de directivă privind accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a societăților de investiții și o propunere de regulament privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții; a se vedea punctul 1.9 din Avizul CON/2018/1 al Băncii Centrale Europene din 2 ianuarie 2018 cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile europene referitoare la întreprinderi, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 și de abrogare a 10 acte juridice în domeniul statisticilor de întreprindere.

54

(55)  A se vedea punctul 1.2 din Avizul CON/2018/25. Articolul 16 din TSCG prevede că, în termen de cel mult cinci ani de la data intrării în vigoare a TSCG, și anume până la 1 ianuarie 2018, se iau măsurile necesare cu scopul de a include dispozițiile TSCG în cadrul juridic al Uniunii.

55

(56)  A se vedea răspunsul Eurosistemului la Comunicarea Comisiei Europene „Economia UE după pandemia de COVID-19: implicații pentru guvernanța economică” din 19 octombrie 2021, 1 decembrie 2021. A se vedea, de asemenea, observațiile generale din Avizul CON/2018/51 și punctul 1.3 din Avizul CON/2019/37.

56

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/26

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 august 2023

(2023/C 290/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0900 |
| JPY | yen japonez | 158,88 |
| DKK | coroana daneză | 7,4518 |
| GBP | lira sterlină | 0,85395 |
| SEK | coroana suedeză | 11,8666 |
| CHF | franc elvețian | 0,9555 |
| ISK | coroana islandeză | 144,10 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,4985 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,078 |
| HUF | forint maghiar | 384,73 |
| PLN | zlot polonez | 4,4718 |
| RON | leu românesc nou | 4,9385 |
| TRY | lira turcească | 29,5376 |
| AUD | dolar australian | 1,6931 |
| CAD | dolar canadian | 1,4718 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5318 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8298 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4793 |
| KRW | won sud-coreean | 1 458,28 |
| ZAR | rand sud-african | 20,7417 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9387 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 726,82 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0712 |
| PHP | peso Filipine | 61,738 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 38,542 |
| BRL | real brazilian | 5,4127 |
| MXN | peso mexican | 18,6156 |
| INR | rupie indiană | 90,4995 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0900

JPY

yen japonez

158,88

DKK

coroana daneză

7,4518

GBP

lira sterlină

0,85395

SEK

coroana suedeză

11,8666

CHF

franc elvețian

0,9555

ISK

coroana islandeză

144,10

NOK

coroana norvegiană

11,4985

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,078

HUF

forint maghiar

384,73

PLN

zlot polonez

4,4718

RON

leu românesc nou

4,9385

TRY

lira turcească

29,5376

AUD

dolar australian

1,6931

CAD

dolar canadian

1,4718

HKD

dolar Hong Kong

8,5318

NZD

dolar neozeelandez

1,8298

SGD

dolar Singapore

1,4793

KRW

won sud-coreean

1 458,28

ZAR

rand sud-african

20,7417

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9387

IDR

rupia indoneziană

16 726,82

MYR

ringgit Malaiezia

5,0712

PHP

peso Filipine

61,738

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

38,542

BRL

real brazilian

5,4127

MXN

peso mexican

18,6156

INR

rupie indiană

90,4995

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/27

---

Actualizarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (1)

(2023/C 290/05)

Publicarea listei punctelor de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (2) se bazează pe informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 39 din Codul frontierelor Schengen.

În afară de publicarea listei în Jurnalul Oficial, o actualizare a acesteia este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Migrație și Afaceri Interne.

LISTA PUNCTELOR DE TRECERE A FRONTIEREI

GERMANIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 202 din 9.6.2023, p. 33.

Porturi la Marea Nordului

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

Borkum

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

Brake

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

Brunsbüttel

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

Büsum

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

Bützflether Sand

| (6) | Bremen |
| --- | --- |

(6)

Bremen

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

Bremerhaven

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

Cuxhaven

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

Eckwarderhörne

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

Elsfleth

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

Emden

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

Fedderwardersiel

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

Glückstadt

| (14) | Hamburg |
| --- | --- |

(14)

Hamburg

| (15) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

Hamburg-Neuenfelde

| (16) | Helgoland |
| --- | --- |

(16)

Helgoland

| (17) | Husum |
| --- | --- |

(17)

Husum

| (18) | Leer |
| --- | --- |

(18)

Leer

| (19) | Lemwerder |
| --- | --- |

(19)

Lemwerder

| (20) | List/Sylt |
| --- | --- |

(20)

List/Sylt

| (21) | Norddeich |
| --- | --- |

(21)

Norddeich

| (22) | Nordenham |
| --- | --- |

(22)

Nordenham

| (23) | Norderney |
| --- | --- |

(23)

Norderney

| (24) | Papenburg |
| --- | --- |

(24)

Papenburg

| (25) | Stadersand |
| --- | --- |

(25)

Stadersand

| (26) | Wangerooge |
| --- | --- |

(26)

Wangerooge

| (27) | Wedel |
| --- | --- |

(27)

Wedel

| (28) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(28)

Wewelsfleth

| (29) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(29)

Wilhelmshaven

Porturi la marea baltică

| (1) | Eckernförde (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane) |
| --- | --- |

(1)

Eckernförde (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane)

| (2) | Flensburg-port |
| --- | --- |

(2)

Flensburg-port

| (3) | Greifswald-Ladebow port |
| --- | --- |

(3)

Greifswald-Ladebow port

| (4) | Jägersberg (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane) |
| --- | --- |

(4)

Jägersberg (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

Kiel

| (6) | Kiel (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane) |
| --- | --- |

(6)

Kiel (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

Kiel-Holtenau

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

Lubmin

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

Lübeck

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

Lübeck-Travemünde

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

Mukran

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

Neustadt

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

Puttgarden

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

Rendsburg

| (15) | Rostock-port (Fuzionarea porturilor maritime Warnemünde și Rostock) |
| --- | --- |

(15)

Rostock-port (Fuzionarea porturilor maritime Warnemünde și Rostock)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

Sassnitz

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

Stralsund

| (18) | Surendorf (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane) |
| --- | --- |

(18)

Surendorf (Instalatii portuare ale Marinei Federale Germane)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

Vierow

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

Wismar

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

Wolgast

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Ueckermünde

Aeroporturi, aerodromuri și terenuri de aviație

ÎN LANDUL BADEN-WÜRTTEMBERG

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

Aalen-Heidenheim-Elchingen

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

Donaueschingen-Villingen

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

Freiburg/Brg.

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

Friedrichshafen-Löwental

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

Heubach (Krs. Schwäb. Gmünd)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

Lahr

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

Laupheim

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

Leutkirch-Unterzeil

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

Mannheim-City

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

Mengen

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

Niederstetten

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

Schwäbisch Hall

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

Stuttgart

ÎN LANDUL BAVARIA

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

Aschaffenburg

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

Augsburg-Mühlhausen

| (3) | Bayreuth – Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

Bayreuth – Bindlacher Berg

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

Coburg-Brandebsteinsebene

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

Giebelstadt

| (6) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(6)

Hof-Plauen

| (7) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(7)

Ingolstadt

| (8) | Lechfeld |
| --- | --- |

(8)

Lechfeld

| (9) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(9)

Memmingerberg

| (10) | München „Franz Joseph Strauß” |
| --- | --- |

(10)

München „Franz Joseph Strauß”

| (11) | Neuburg |
| --- | --- |

(11)

Neuburg

| (12) | Nürnberg |
| --- | --- |

(12)

Nürnberg

| (13) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(13)

Oberpfaffenhofen

| (14) | Roth |
| --- | --- |

(14)

Roth

| (15) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(15)

Straubing-Wallmühle

ÎN LANDUL BERLIN

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

Berlin-Tegel

ÎN LANDUL BRANDENBURG

| (1) | Berlin Brandenburg „Willy Brandt” |
| --- | --- |

(1)

Berlin Brandenburg „Willy Brandt”

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

Schönhagen

ÎN LANDUL BREMEN

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

Bremen

ÎN LANDUL HAMBURG

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

Hamburg

ÎN LANDUL HESSA

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

Allendorf/Eder

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

Egelsbach

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

Frankfurt/Main

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

Fritzlar

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

Kassel-Calden

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

Reichelsheim

ÎN LANDUL MECKLENBURG-VORPOMMERN

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburg-Trollenhagen

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

Rostock-Laage

ÎN LANDUL SAXONIA INFERIOARĂ

| (1) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(1)

Braunschweig-Waggum

| (2) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(2)

Bückeburg-Achum

| (3) | Celle |
| --- | --- |

(3)

Celle

| (4) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(4)

Damme/Dümmer-See

| (5) | Diepholz |
| --- | --- |

(5)

Diepholz

| (6) | Emden |
| --- | --- |

(6)

Emden

| (7) | Fassberg |
| --- | --- |

(7)

Fassberg

| (8) | Hannover |
| --- | --- |

(8)

Hannover

| (9) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(9)

Leer-Nüttermoor

| (10) | Nordholz |
| --- | --- |

(10)

Nordholz

| (11) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(11)

Osnabrück-Atterheide

| (12) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(12)

Wilhelmshaven-Mariensiel

| (13) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(13)

Wittmundhafen

| (14) | Wunstorf |
| --- | --- |

(14)

Wunstorf

ÎN LANDUL RENANIA DE NORD-WESTFALIA

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

Aachen-Merzbrück

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

Arnsberg

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

Bielefeld-Windelsbleiche

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

Bonn-Hardthöhe

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

Dortmund-Wickede

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

Düsseldorf

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

Essen-Mülheim

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

Bonn Hangelar

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

Köln/Bonn

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

Marl/Loemühle

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

Mönchengladbach

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

Münster-Osnabrück

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

Nörvenich

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

Paderborn-Lippstadt

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

Porta Westfalica

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

Rheine-Bentlage

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

Siegerland

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

Stadtlohn-Wenningfeld

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

Weeze-Lahrbruch

ÎN LANDUL RENANIA-PALATINAT

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

Büchel

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

Föhren

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

Hahn

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

Koblenz-Winningen

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

Mainz-Finthen

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

Pirmasens-Pottschütthöhe

| (7) | Ramstein (US-Air Base) |
| --- | --- |

(7)

Ramstein (US-Air Base)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

Speyer

| (9) | Spangdahlem (US-Air Base) |
| --- | --- |

(9)

Spangdahlem (US-Air Base)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

Zweibrücken

ÎN LANDUL SAARLAND

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

Saarbrücken-Ensheim

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

Saarlouis/Düren

ÎN LANDUL SAXONIA

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

Dresden

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

Leipzig-Halle

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

Rothenburg/Oberlausitz

ÎN LANDUL SAXONIA-ANHALT

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

Cochstedt

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

Magdeburg

ÎN LANDUL SCHLESWIG-HOLSTEIN

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

Helgoland-Düne

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

Hohn

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

Kiel-Holtenau

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

Lübeck-Blankensee

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

Schleswig/Jagel

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

Westerland/Sylt

ÎN LANDUL TURINGIA

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

Altenburg-Nobitz

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

Erfurt-Weimar

GRECIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 261 din 25.7.2018, p. 6.

| Εναέρια σύνορα

   (*1) | Aeroporturi (frontiere aeriene) |
| --- | --- |
| 1. | Αθήνα | Αthina |
| 2. | Ηράκλειο | Heraklion |
| 3. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 4. | Ρόδος | Rodos (Rhodes) |
| 5. | Κέρκυρα | Kerkira (Corfou) |
| 6. | Αντιμάχεια Κω | Antimachia (Kos) |
| 7. | Χανιά | Chania |
| 8. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio, Samos |
| 9. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 10. | Ιωάννινα | Ioannina |
| 11. | Άραξος | Araxos |
| 12. | Σητεία | Sitia |
| 13. | Χίος | Chios (*1) |
| 14. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 15. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 16. | Καβάλα | Kavala |
| 17. | Άκτιο Βόνιτσας | Aktio Vonitsas |
| 18. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 19. | Θήρα | Thira |
| 20. | Σκιάθος | Skiathos |
| 21. | Κάρπαθος | Karpathos (*1) |
| 22. | Μύκονος | Mikonos |
| 23. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 24. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 25. | Ανδραβίδα | Andravida |
| 26. | Ατσική Λήμνου | Atsiki - Limnos |
| 27 | Νέα Αγχίαλος | Νea Aghialos |
| 28. | Αργος Ορεστικού (Καστοριά) | Argos |

Εναέρια σύνορα

   (*1)

Aeroporturi (frontiere aeriene)

1.

Αθήνα

Αthina

2.

Ηράκλειο

Heraklion

3.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

4.

Ρόδος

Rodos (Rhodes)

5.

Κέρκυρα

Kerkira (Corfou)

6.

Αντιμάχεια Κω

Antimachia (Kos)

7.

Χανιά

Chania

8.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio, Samos

9.

Μυτιλήνη

Mitilini

10.

Ιωάννινα

Ioannina

11.

Άραξος

Araxos

12.

Σητεία

Sitia

13.

Χίος

Chios (*1)

14.

Αργοστόλι

Argostoli

15.

Καλαμάτα

Kalamata

16.

Καβάλα

Kavala

17.

Άκτιο Βόνιτσας

Aktio Vonitsas

18.

Ζάκυνθος

Zakinthos

19.

Θήρα

Thira

20.

Σκιάθος

Skiathos

21.

Κάρπαθος

Karpathos (*1)

22.

Μύκονος

Mikonos

23.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

24.

Ελευσίνα

Elefsina

25.

Ανδραβίδα

Andravida

26.

Ατσική Λήμνου

Atsiki - Limnos

27

Νέα Αγχίαλος

Νea Aghialos

28.

Αργος Ορεστικού (Καστοριά)

Argos

| Θαλάσσια σύνορα | Porturi (frontiere maritime) |
| --- | --- |
| 1. | Γύθειο | Githio |
| 2. | Σύρος | Siros |
| 3. | Ηγουμενίτσα | Igoymenitsa |
| 4. | Στυλίδα | Stilida |
| 5. | Άγιος Νικόλαος | Agios Nikolaos |
| 6. | Ρέθυμνο | Rethimno |
| 7. | Λευκάδα | Lefkada |
| 8. | Σάμος | Samos |
| 9. | Βόλος | Volos |
| 10. | Κως | Kos |
| 11. | Δάφνη Αγίου Όρους | Dafni, Agiou Oros |
| 12. | Ίβηρα Αγίου Όρους | Ivira, Agiou Oros |
| 13. | Γλυφάδα | Glifada |
| 14. | Πρέβεζα | Preveza |
| 15. | Πάτρα | Patra |
| 16. | Κέρκυρα | Kerkira |
| 17. | Σητεία | Sitia |
| 18. | Χίος | Chios |
| 19. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 20. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 21. | Κόρινθος | Korinthos |
| 22. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 23. | Κάλυμνος | Kalymnos (*2) |
| 24. | Καβάλα | Kavala |
| 25. | Ιθάκη | Ithaki |
| 26. | Πύλος | Pilos |
| 27. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio - Samos |
| 28. | Λαύριο | Lavrio |
| 29. | Ηράκλειο | Heraklio |
| 30. | Σάμη Κεφαλληνίας | Sami, Kefalonia |
| 31. | Πειραιάς | Pireas |
| 32. | Μήλος | Milos |
| 33. | Κατάκολο | Katakolo |
| 34. | Σούδα Χανίων | Souda - Chania |
| 35. | Ιτέα | Itea |
| 36. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 37. | Μύκονος | Mikonos |
| 38. | Ναύπλιο | Nafplio |
| 39. | Χαλκίδα | Chalkida |
| 40. | Ρόδος | Rodos |
| 41. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 42. | Θήρα | Thira |
| 43. | Καλοί Λιμένες Ηρακλείου | Kali - Limenes - Herakliou |
| 44. | Μύρινα Λήμνου | Myrina - Limnos |
| 45. | Παξοί | Paxi |
| 46. | Σκιάθος | Skiathos |
| 47. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 48. | Αίγιο | Aighio |
| 49. | Πάτμος | Patmos |
| 50. | Σύμη | Simi |
| 51. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 52. | Χανιά | Chania |
| 53. | Αστακός | Astakos |
| 54. | Καρλόβασι Σάμου | Karlovasi Samos (*2) |
| 55. | Πέτρα Λέσβου | Petra, Lesbos (*2) |
| 56. | Αγία Μαρίνα Λέρου | Agia Marina Leros (*2) |
| 57. | Νέα Μουδανιά Χαλκιδικής | Nea Moudania |
| 58. | Άγιοι Θεόδωροι | Agioi Theodoroi |
| 59. | Καστελόριζο | Kastellorizo |
| 60. | Πλωμάρι Λέσβου | Plomari, Lesvos (*2) |

Θαλάσσια σύνορα

Porturi (frontiere maritime)

1.

Γύθειο

Githio

2.

Σύρος

Siros

3.

Ηγουμενίτσα

Igoymenitsa

4.

Στυλίδα

Stilida

5.

Άγιος Νικόλαος

Agios Nikolaos

6.

Ρέθυμνο

Rethimno

7.

Λευκάδα

Lefkada

8.

Σάμος

Samos

9.

Βόλος

Volos

10.

Κως

Kos

11.

Δάφνη Αγίου Όρους

Dafni, Agiou Oros

12.

Ίβηρα Αγίου Όρους

Ivira, Agiou Oros

13.

Γλυφάδα

Glifada

14.

Πρέβεζα

Preveza

15.

Πάτρα

Patra

16.

Κέρκυρα

Kerkira

17.

Σητεία

Sitia

18.

Χίος

Chios

19.

Αργοστόλι

Argostoli

20.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

21.

Κόρινθος

Korinthos

22.

Καλαμάτα

Kalamata

23.

Κάλυμνος

Kalymnos (*2)

24.

Καβάλα

Kavala

25.

Ιθάκη

Ithaki

26.

Πύλος

Pilos

27.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio - Samos

28.

Λαύριο

Lavrio

29.

Ηράκλειο

Heraklio

30.

Σάμη Κεφαλληνίας

Sami, Kefalonia

31.

Πειραιάς

Pireas

32.

Μήλος

Milos

33.

Κατάκολο

Katakolo

34.

Σούδα Χανίων

Souda - Chania

35.

Ιτέα

Itea

36.

Ελευσίνα

Elefsina

37.

Μύκονος

Mikonos

38.

Ναύπλιο

Nafplio

39.

Χαλκίδα

Chalkida

40.

Ρόδος

Rodos

41.

Ζάκυνθος

Zakinthos

42.

Θήρα

Thira

43.

Καλοί Λιμένες Ηρακλείου

Kali - Limenes - Herakliou

44.

Μύρινα Λήμνου

Myrina - Limnos

45.

Παξοί

Paxi

46.

Σκιάθος

Skiathos

47.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

48.

Αίγιο

Aighio

49.

Πάτμος

Patmos

50.

Σύμη

Simi

51.

Μυτιλήνη

Mitilini

52.

Χανιά

Chania

53.

Αστακός

Astakos

54.

Καρλόβασι Σάμου

Karlovasi Samos (*2)

55.

Πέτρα Λέσβου

Petra, Lesbos (*2)

56.

Αγία Μαρίνα Λέρου

Agia Marina Leros (*2)

57.

Νέα Μουδανιά Χαλκιδικής

Nea Moudania

58.

Άγιοι Θεόδωροι

Agioi Theodoroi

59.

Καστελόριζο

Kastellorizo

60.

Πλωμάρι Λέσβου

Plomari, Lesvos (*2)

| Χερσαία σύνορα | Frontiere terestre |
| --- | --- |
| Με την Αλβανία | Cu Albania |
| 1. | Κακαβιά | 1. | Kakavia |
| 2. | Κρυσταλλοπηγή | 2. | Kristalopigi |
| 3. | Σαγιάδα | 3. | Sagiada |
| 4. | Μερτζάνη | 4. | Mertzani |
| Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας | Cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei |
| 1. | Νίκη | 1. | Niki |
| 2. | Ειδομένη (σιδηροδρομικό) | 2. | Idomeni (cale ferată) |
| 3. | Εύζωνοι | 3. | Evzoni |
| 4. | Δοϊράνη | 4. | Doirani |
| Με τη Βουλγαρία | Cu Bulgaria |
| 1. | Προμαχώνας | 1. | Promachonas |
| 2. | Προμαχώνας (σιδηροδρομικό) | 2. | Promachonas (cale ferată) |
| 3. | Δίκαια (σιδηροδρομικό) | 3. | Dikea, Evros (cale ferată) |
| 4. | Ορμένιο | 4. | Ormenio, Evros |
| 5 | Εξοχή | 5 | Εχοηι |
| 6 | Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης | 6 | Agios Konstantinos (Xanthi) |
| 7 | Κυπρίνος Έβρου | 7 | Kyprinos (Evros) |
| 8 | Νυμφαία | 8 | Nymfaia |
| Με την Τουρκία | Cu Turcia |
| 1. | Καστανιές Έβρου | 1. | Kastanies |
| 2. | Πύθιο (σιδηροδρομικό) | 2. | Pithio (cale ferată) |
| 3. | Κήποι Έβρου | 3. | Kipi |

Χερσαία σύνορα

Frontiere terestre

Με την Αλβανία

Cu Albania

1.

Κακαβιά

1.

Kakavia

2.

Κρυσταλλοπηγή

2.

Kristalopigi

3.

Σαγιάδα

3.

Sagiada

4.

Μερτζάνη

4.

Mertzani

Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

Cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

1.

Νίκη

1.

Niki

2.

Ειδομένη (σιδηροδρομικό)

2.

Idomeni (cale ferată)

3.

Εύζωνοι

3.

Evzoni

4.

Δοϊράνη

4.

Doirani

Με τη Βουλγαρία

Cu Bulgaria

1.

Προμαχώνας

1.

Promachonas

2.

Προμαχώνας (σιδηροδρομικό)

2.

Promachonas (cale ferată)

3.

Δίκαια (σιδηροδρομικό)

3.

Dikea, Evros (cale ferată)

4.

Ορμένιο

4.

Ormenio, Evros

5

Εξοχή

5

Εχοηι

6

Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης

6

Agios Konstantinos (Xanthi)

7

Κυπρίνος Έβρου

7

Kyprinos (Evros)

8

Νυμφαία

8

Nymfaia

Με την Τουρκία

Cu Turcia

1.

Καστανιές Έβρου

1.

Kastanies

2.

Πύθιο (σιδηροδρομικό)

2.

Pithio (cale ferată)

3.

Κήποι Έβρου

3.

Kipi

FRANȚA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 202 din 9.6.2023, p. 33.

Frontiere aeriene

| (1) | Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio-Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordogne-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordogne-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz-Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz-Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble-Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble-Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Istres-Le-Tubé |
| --- | --- |

(36)

Istres-Le-Tubé

| (37) | La Môle-Saint-Tropez (punct deschis anual în perioada 1 iulie – 15 octombrie) |
| --- | --- |

(37)

La Môle-Saint-Tropez (punct deschis anual în perioada 1 iulie – 15 octombrie)

| (38) | La Rochelle-Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (punct deschis în perioada 1 iunie– 31 iulie Deschidere excepțională în perioada 22-31 octombrie 2022). |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (punct deschis în perioada 1 iunie– 31 iulie Deschidere excepțională în perioada 22-31 octombrie 2022).

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet-Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet-Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon-Saint-Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(60)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (61) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(61)

Paris-le Bourget

| (62) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(62)

Paris-Orly

| (63) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(63)

Pau-Pyrénées

| (64) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(64)

Perpignan-Rivesaltes

| (65) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(65)

Poitiers-Biard

| (66) | Pontoise / Cormeille-en-Vexin (14-22 iunie 2023, 13:30-16:30; 23-25 iunie 2023, 12:30-17:30) |
| --- | --- |

(66)

Pontoise / Cormeille-en-Vexin (14-22 iunie 2023, 13:30-16:30; 23-25 iunie 2023, 12:30-17:30)

| (67) | Quimper-Pluguffan (deschis de la începutul lunii mai până la începutul lunii septembrie) |
| --- | --- |

(67)

Quimper-Pluguffan (deschis de la începutul lunii mai până la începutul lunii septembrie)

| (68) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(68)

Rennes Saint-Jacques

| (69) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(69)

Rodez-Aveyron

| (70) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(70)

Rouen-Vallée de Seine

| (71) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(71)

Saint-Brieuc-Armor

| (72) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(72)

Saint-Etienne Loire

| (73) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(73)

Saint-Nazaire-Montoir

| (74) | Salon de Provence (10 mai 2023–27 mai 2023) |
| --- | --- |

(74)

Salon de Provence (10 mai 2023–27 mai 2023)

| (75) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(75)

Strasbourg-Entzheim

| (76) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(76)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (77) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(77)

Toulouse-Blagnac

| (78) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(78)

Toulouse-Francazal

| (79) | Tours-Val de Loire |
| --- | --- |

(79)

Tours-Val de Loire

| (80) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(80)

Troyes-Barberey

| (81) | Valence – Chabeuil (de la 1 iunie 2021) |
| --- | --- |

(81)

Valence – Chabeuil (de la 1 iunie 2021)

| (82) | Vélizy-Villacoublay |
| --- | --- |

(82)

Vélizy-Villacoublay

Frontiere maritime

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Portul Les Sables d’Olonne |
| --- | --- |

(19)

Portul Les Sables d’Olonne

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marsilia |
| --- | --- |

(21)

Marsilia

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nisa |
| --- | --- |

(24)

Nisa

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Frontiere terestre

| (1) | Gara Bourg Saint Maurice (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie) |
| --- | --- |

(1)

Gara Bourg Saint Maurice (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie)

| (2) | Gara Moûtiers (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie) |
| --- | --- |

(2)

Gara Moûtiers (deschisă de la începutul lunii decembrie până la mijlocul lunii aprilie)

| (3) | Gara Ashford International |
| --- | --- |

(3)

Gara Ashford International

| (4) | Gara Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Gara Cheriton/Coquelles

| (5) | Gara Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

(5)

Gara Chessy-Marne-la-Vallée

| (6) | Gara Fréthun |
| --- | --- |

(6)

Gara Fréthun

| (7) | Gara Lille-Europe |
| --- | --- |

(7)

Gara Lille-Europe

| (8) | Gara Paris-Nord |
| --- | --- |

(8)

Gara Paris-Nord

| (9) | Gara Saint-Pancras |
| --- | --- |

(9)

Gara Saint-Pancras

| (10) | Gara Ebbsfleet |
| --- | --- |

(10)

Gara Ebbsfleet

| (11) | Gara Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Gara Pas de la Case-Porta

| (12) | Gara TGV Roissy - aeroport |
| --- | --- |

(12)

Gara TGV Roissy - aeroport

POLONIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 84 din 4.3.2016, p. 2.

Puncte de trecere a frontierei:

| 1) | accesibile tuturor:










  Nr. | Denumire | Tip | Tipul autorizat de trafic de frontieră | Program de lucru |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | frontiera națională cu Federația Rusă: |

1)

accesibile tuturor:

Nr.

Denumire

Tip

Tipul autorizat de trafic de frontieră

Program de lucru

a)

frontiera națională cu Federația Rusă:

1

Braniewo - Mamonovo

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

2

Bezledy - Bagrationovsk

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri, vehicule cu o masă pe axe de maximum 8 tone care efectuează curse de transport internațional

24 de ore din 24, 7 zile din 7

3

Glomno - Bagrationovsk

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

4

Skandawa - Zheleznodorozhny

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

5

Gołdap - Gusev

trafic rutier

trafic de mărfuri - vehicule cu o masă totală maximă autorizată care nu depășește 7,5 tone

24 de ore din 24, 7 zile din 7

6

Grzechotki - Mamonovo II

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

7

Gronowo - Mamonovo

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri, vehicule cu o masă totală care nu depășește 6 tone

24 de ore din 24, 7 zile din 7

| b) | frontiera națională cu Belarus: |
| --- | --- |

b)

frontiera națională cu Belarus:

1

Rudawka - Lesnaya

trafic fluvial

trafic de călători

în perioada 1 mai – 1 octombrie, între orele 07:00 și 19:00

2

Kuźnica Białostocka - Grodno

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

3

Kuźnica Białostocka -Bruzgi

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

4

Bobrowniki - Bierestovica

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

5

Zubki Białostockie - Bierestovica

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

6

Siemianówka - Svislach

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

7

Białowieża - Piererov

trafic rutier

trafic de călători: pietoni, bicicliști

în perioada 1 aprilie – 30 septembrie, între orele 08:00 și 20:00; în perioada 1 octombrie - 31 martie, între orele 08:00 și 18:00

8

Czeremcha - Vysoko-Litovsk

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

9

Kukuryki - Kozłowiczy

trafic rutier

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

10

Terespol - Brest

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

11

Terespol - Brest

trafic rutier

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

12

Sławatycze - Damachava

trafic rutier

trafic de călători, excluzând autobuzele

24 de ore din 24, 7 zile din 7

| c) | frontiera națională cu Ucraina: |
| --- | --- |

c)

frontiera națională cu Ucraina:

1

Dorohusk - Jagodzin

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

2

Dorohusk - Jagodzin

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

3

Zosin - Ustilug

trafic rutier

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

4

Hrubieszów — Volodymyr-Volynsky

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

5

Dołhobyczów - Uhryniv

trafic rutier

vehicule pentru transportul de călători cu o masă totală autorizată care nu depășește 3,5 tone și autobuze

24 de ore din 24, 7 zile din 7

6

Hrebenne - Rava-Rus’ka

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

7

Hrebenne - Rava-Rus’ka

trafic feroviar

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

8

Werchrata - Rava-Rus’ka

trafic feroviar

trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

9

Budomierz - Hrushiv

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri, vehicule cu o masă totală maximă autorizată care nu depășește 3,5 tone

24 de ore din 24, 7 zile din 7

10

Korczowa - Krakovets’

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

11

Przemyśl - Mostys’ka

trafic feroviar

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

12

Medyka - Shehyni

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

13

Krościenko - Smil’nytsya

trafic rutier

trafic de călători, trafic de mărfuri, vehicule cu o masă totală maximă autorizată care nu depășește 7,5 tone

24 de ore din 24, 7 zile din 7

14

Krościenko - Khyriv

trafic feroviar

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

| d) | frontiera maritimă: |
| --- | --- |

d)

frontiera maritimă:

1

Szczecin

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

2

Trzebież

trafic maritim

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

3

Nowe Warpno

trafic maritim

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

4

Świnoujście

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

5

Dziwnów

trafic maritim

trafic de călători în ambarcațiuni de agrement, trafic de mărfuri (pescării poloneze)

24 de ore din 24, 7 zile din 7

6

Mrzeżyno

trafic maritim

trafic de mărfuri (pescării poloneze)

24 de ore din 24, 7 zile din 7

7

Kołobrzeg

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

8

Darłowo

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

9

Ustka

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

10

Łeba

trafic maritim

trafic de călători în ambarcațiuni de agrement, trafic de mărfuri (pescării poloneze)

24 de ore din 24, 7 zile din 7

11

Władysławowo

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

12

Jastarnia

trafic maritim

trafic de călători în ambarcațiuni de agrement, trafic de mărfuri (pescării poloneze)

24 de ore din 24, 7 zile din 7

13

Hel

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

14

Gdynia

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

15

Gdańsk-Port

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

16

Gdańsk-Górki Zachodnie

trafic maritim

trafic de călători în ambarcațiuni de agrement, pescării poloneze

24 de ore din 24, 7 zile din 7

17

Elbląg

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

18

Frombork

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

19

Nowy Świat

trafic maritim

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

| e) | aeroporturi permanente: |
| --- | --- |

e)

aeroporturi permanente:

1

Poznań-Ławica

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

2

Bydgoszcz

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

3

Łódż-Lublinek

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

4

Świdnik k/Lublina

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

5

Cracovia-Balice

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

6

Katowice-Pyrzowice

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

7

Wroclaw-Strachowice

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

8

Gdańsk-Rębiechowo

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

9

Rzeszów-Jasionka

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

10

Varșovia-Okęcie

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

11

Varșovia-Modlin

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

12

Szczecin-Goleniów

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

13

Radom-Sadków

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

14

Mazury

trafic aerian

trafic de călători

24 de ore din 24, 7 zile din 7

15

Zielona Góra-Babimost

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

24 de ore din 24, 7 zile din 7

| f) | alte aeroporturi: |
| --- | --- |

f)

alte aeroporturi:

1

Jelenia Góra

trafic aerian

trafic de călători

între orele 07:00 și 20:00; în perioada 1 mai – 30 septembrie, între orele 07:00 și 22:00

2

Mielec

trafic aerian

trafic de călători

între orele 08:00 și 20:00; în perioada 1 mai – 30 septembrie, între orele 07:00 și 22:00

3

Zielona Góra–Przylep

trafic aerian

trafic de călători

între orele 06:00 și 20:00; în perioada 1 mai – 30 septembrie, între orele 06:00 și 22:00

4

Gdynia-Kosakowo

trafic aerian

trafic de călători

între orele 06:00 și 20:00; în perioada 1 mai – 30 septembrie, între orele 06:00 și 22:00

5

Kielce-Maslów

trafic aerian

trafic de călători, trafic de mărfuri

între orele 06:00 și 20:00; în perioada 1 mai – 30 septembrie, între orele 06:00 și 22:00

| 2) | puncte internaționale de trecere a frontierei pentru cetățenii statelor în cauză:










  Nr. | Denumire | Tip | Tipul autorizat de trafic de frontieră | Program de lucru |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Polowce-Pieszczatka | trafic rutier | trafic de călători, excluzând autobuzele, pentru cetățenii polonezi și belaruși | 24 de ore din 24, 7 zile din 7 |

2)

puncte internaționale de trecere a frontierei pentru cetățenii statelor în cauză:

Nr.

Denumire

Tip

Tipul autorizat de trafic de frontieră

Program de lucru

1

Polowce-Pieszczatka

trafic rutier

trafic de călători, excluzând autobuzele, pentru cetățenii polonezi și belaruși

24 de ore din 24, 7 zile din 7

SLOVENIA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 210 din 16.7.2011, p. 30.

Frontiere maritime

| (1) | Koper – Capodistria |
| --- | --- |

(1)

Koper – Capodistria

| (2) | Piran – Pirano |
| --- | --- |

(2)

Piran – Pirano

Frontiere aeriene

| (1) | Ljubljana–Brnik |
| --- | --- |

(1)

Ljubljana–Brnik

| (2) | Maribor–Slivnica |
| --- | --- |

(2)

Maribor–Slivnica

| (3) | Portorož–Portorose |
| --- | --- |

(3)

Portorož–Portorose

Lista publicărilor anterioare

JO C 247 din 13.10.2006, p. 25.

JO C 77 din 5.4.2007, p. 11.

JO C 153 din 6.7.2007, p. 22.

JO C 164 din 18.7.2008, p. 45.

JO C 316 din 28.12.2007, p. 1.

JO C 134 din 31.5.2008, p. 16.

JO C 177 din 12.7.2008, p. 9.

JO C 200 din 6.8.2008, p. 10.

JO C 331 din 31.12.2008, p. 13.

JO C 3 din 8.1.2009, p. 10.

JO C 37 din 14.2.2009, p. 10.

JO C 64 din 19.3.2009, p. 20.

JO C 99 din 30.4.2009, p. 7.

JO C 229 din 23.9.2009, p. 28.

JO C 263 din 5.11.2009, p. 22.

JO C 298 din 8.12.2009, p. 17.

JO C 74 din 24.3.2010, p. 13.

JO C 326 din 3.12.2010, p. 17.

JO C 355 din 29.12.2010, p. 34.

JO C 22 din 22.1.2011, p. 22.

JO C 37 din 5.2.2011, p. 12.

JO C 149 din 20.5.2011, p. 8.

JO C 190 din 30.6.2011, p. 17.

JO C 203 din 9.7.2011, p. 14.

JO C 210 din 16.7.2011, p. 30.

JO C 271 din 14.9.2011, p. 18.

JO C 356 din 6.12.2011, p. 12.

JO C 111 din 18.4.2012, p. 3.

JO C 183 din 23.6.2012, p. 7.

JO C 313 din 17.10.2012, p. 11.

JO C 394 din 20.12.2012, p. 22.

JO C 51 din 22.2.2013, p. 9.

JO C 167 din 13.6.2013, p. 9.

JO C 242 din 23.8.2013, p. 2.

JO C 275 din 24.9.2013, p. 7.

JO C 314 din 29.10.2013, p. 5.

JO C 324 din 9.11.2013, p. 6.

JO C 57 din 28.2.2014, p. 4.

JO C 167 din 4.6.2014, p. 9.

JO C 244 din 26.7.2014, p. 22.

JO C 332 din 24.9.2014, p. 12.

JO C 420 din 22.11.2014, p. 9.

JO C 72 din 28.2.2015, p. 17.

JO C 126 din 18.4.2015, p. 10.

JO C 229 din 14.7.2015, p. 5.

JO C 341 din 16.10.2015, p. 19.

JO C 84 din 4.3.2016, p. 2.

JO C 236 din 30.6.2016, p. 6.

JO C 278 din 30.7.2016, p. 47.

JO C 331 din 9.9.2016, p. 2.

JO C 401 din 29.10.2016, p. 4.

JO C 484 din 24.12.2016, p. 30.

JO C 32 din 1.2.2017, p. 4.

JO C 74 din 10.3.2017, p. 9.

JO C 120 din 13.4.2017, p. 17.

JO C 152 din 16.5.2017, p. 5.

JO C 411 din 2.12.2017, p. 10.

JO C 31 din 27.1.2018, p. 12.

JO C 261 din 25.7.2018, p. 6.

JO C 264 din 26.7.2018, p. 8.

JO C 368 din 11.10.2018, p. 4.

JO C 459 din 20.12.2018, p. 40.

JO C 43 din 4.2.2019, p. 2.

JO C 64 din 27.2.2020, p. 17.

JO C 231 din 14.7.2020, p. 2.

JO C 58 din 18.2.2021, p. 35.

JO C 81 din 10.3.2021, p. 27.

JO C 184 din 12.5.2021, p. 8.

JO C 219 din 9.6.2021, p. 9.

JO C 279 din 13.7.2021, p. 4.

JO C 290 din 20.7.2021, p. 10.

JO C 380 din 20.9.2021, p. 3.

JO C 483 din 1.12.2021, p. 19.

JO C 201 din 18.5.2022, p. 82.

JO C 229 din 14.6.2022, p. 8.

JO C 241 din 24.6.2022, p. 6.

JO C 286 din 27.7.2022, p. 33.

JO C 335 din 2.9.2022, p. 15.

JO C 202 din 9.6.2023, p. 33.

---

(1)  A se vedea lista publicărilor anterioare la sfârșitul acestei actualizări.

(2)  JO L 77, 23.3.2016, p. 1.

(*1)  Notă: Acestea sunt operaționale numai în perioada de vară.

(*2)  Notă: Acestea sunt operaționale numai în perioada de vară.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/45

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 290/06)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1)
  .

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Maremma toscana”

PDO-IT-A1413-AM03

Data comunicării: 18.5.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Indicarea termenului „Rosè” ca alternativă la termenul „Rosato”

În cadrul descrierii vinurilor de tip „Rosato”, a fost introdusă posibilitatea de a se indica și termenul „Rosè” în cazul următoarelor tipuri de produs: Rosato, Alicante Rosato, Grenache Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato.

Această posibilitate permite amplificarea debușeelor comerciale, mai ales pe piețele anglosaxone.

Modificarea vizează articolele 1, 2, 4, 5, 6 și 7 din caietul de sarcini și punctele 4 și 9 din documentul unic.

2.   Introducerea tipului Vermentino „Superiore”

A fost introdus noul tip Vermentino cu mențiunea „Superiore”

Scopul introducerii acestui tip este valorificarea, din punct de vedere calitativ, a soiului Vermentino, prin adoptarea unor tehnici agronomice și de vinificație diferite față de cele aferente tipului Vermentino (de bază).

Modificarea vizează articolele 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8 și 9 din caietul de sarcini și punctele 4, 5 și 8 din documentul unic.

3.   Baza ampelografică a tipului Vermentino „Superiore”

A fost majorată ponderea minimă a soiului Vermentino, de la 85 %, cât este în cazul tipului de bază, la 95 % în cazul tipului cu mențiunea „Superiore”.

Astfel, sunt mai bine evidențiate particularitățile specifice soiului.

Modificarea vizează articolul 2 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

4.   Au fost introduse dispoziții agronomice referitoare la tipul Vermentino „Superiore”

Pentru acest tip, au fost introduse producția maximă de struguri per hectar și tăria alcoolică naturală minimă în volume.

Aceasta este o adaptare devenită necesară ca urmare a introducerii tipului respectiv, în conformitate cu dispozițiile referitoare la utilizarea mențiunii „Superiore”.

Modificarea vizează articolul 4 din caietul de sarcini și punctul 5.2 din documentul unic.

5.   Adaptări formale

Tipul Canaiolo a fost introdus în enumerarea din dispoziția referitoare la momentul comercializării.

Tipul Merlot „Passito” a fost introdus în lista valorilor aferente randamentului struguri/vin și producției maxime de vin.

Este vorba despre corectarea formală a unei simple erori materiale prezente în versiunile precedente.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

6.   Norme referitoare la vinificarea și comercializarea tipului Vermentino „Superiore”

În cazul acestui tip, au fost adăugate valorile aferente randamentului maxim al strugurilor la vinificare și producției maxime de vin per hectar, precum și dispozițiile referitoare la comercializare.

Indicarea randamentului și a producției maxime de vin per hectar sunt o consecință a dispozițiilor agronomice stabilite pentru tipul respectiv; în plus, stabilirea unui termen minim pentru comercializare permite diferențierea produsului atât din punct de vedere calitativ, cât și din punct de vedere comercial.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

7.   Descrierea tipului de vin Vermentino „Superiore”

Au fost introduși descriptorii chimico-fizici și organoleptici pentru tipul nou introdus.

Caracteristicile produsului la consum permit o identificare univocă a vinurilor obținute din soiul Vermentino care poartă mențiunea „Superiore”.

Modificarea vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

8.   Adaptarea dispozițiilor referitoare la etichetare

Pentru tipul roze, a fost introdus termenul „Rosè”, ca alternativă la termenul „Rosato”.

Termenul „Superiore” a fost eliminat din lista mențiunilor care nu pot figura pe etichetă.

Este vorba despre modificări coerente cu modificările introduse în descrierea vinurilor cu DOP „Maremma toscana”.

Modificările vizează articolul 7 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

9.   Adecvarea dispozițiilor referitoare la ambalare

Limita minimă a capacității pentru utilizarea recipientului bag-in-box a fost redusă de la 3 la 2 litri. În plus, din rândul recipientelor din alte materiale decât sticla, a fost exclusă utilizarea celor din polietilentereftalat (PET) și din hârtie învelită în plastic (Brik). Reducerea capacității în cazul respectivului recipient permite îmbunătățirea oportunităților de comercializare a produselor pe piața UE și pe piețele din afara UE, răspunzând exigențelor multor consumatori care apreciază acest format cu capacitate mică. În schimb, recipientele de tip PET și Brik sunt excluse, în scopul protejării imaginii produsului cu DOP prezentat consumatorului.

La fel ca pentru tipurile „Riserva”, „Vigna”, „Passito”, „Vin Santo”, și „Vendemmia tardiva”, și pentru tipul „Superiore” este permisă doar utilizarea sticlelor de sticlă, pentru ca produsele să aibă o imagine mai bună. În plus, în cazul tipurilor respective, capacitatea maximă a sticlelor a fost majorată la 18 litri, pentru a răspunde exigențelor pieței, care cere tipuri deosebite, de calitate superioară, cu formate de mare capacitate, utilizabile mai ales în scopuri promoționale.

Modificările vizează articolul 8 din caietul de sarcini și punctul 9 din documentul unic.

10.   Adaptări formale ale legăturii cu mediul geografic

A fost adaptată descrierea legăturii, ca urmare a introducerii noului tip Vermentino cu mențiunea „Superiore”.

Este vorba despre o intervenție formală asupra formulării textului, pentru a se face referire la tipul sus-menționat.

Modificarea vizează articolul 9 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Maremma toscana

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

Vin spumant

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Bianco, inclusiv „Riserva”, cu indicarea unui soi sau a două soiuri

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, mai mult sau mai puțin intensă. Miros: fin și delicat, cu note în principal fructate în cazul soiurilor Viognier și Ansonica, mai amplu și complex în cazul versiunii „Riserva”. Gust: de la sec la demisec în cazul tipului Bianco; fin și catifelat în cazul soiurilor Vermentino, Viognier și Ansonica, mai proaspăt, cu note de mirodenii, savuros și cu o bună corpolență în cazul versiunii „Riserva”. Tăria alcoolică totală minimă în volume: Bianco: 10,50; Ansonica, Viognier, Vermentino, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano: 11,00; „Riserva”: 12,00. Limita minimă a extractului fără zahăr: Bianco: 14,00 g/l; Ansonica, Viognier, Vermentino, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano: 16 g/l; „Riserva”: 18 g/l. Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Vermentino Superiore

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai strălucitor, uneori cu reflexe care tind spre auriu. Miros: delicat, caracteristic, fin. Gust: sec, savuros, moale, catifelat. Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol. Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,0 g/l.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Rosso, „Novello”, „Riserva” și cu denumirea unui soi sau cu denumirile a două soiuri

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu rubiniu, de intensitate variabilă, cu nuanțe violet; roșu intens care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: cu note fructate în cazul vinului „Novello” obținut din soiurile Alicante sau Grenache, Merlot, Pugnitello și Sangiovese; cu note de mirodenii în cazul soiurilor Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Syrah și Petit Verdot, mai delicat în cazul soiului Ciliegiolo, mai fin pe măsură ce se învechește vinul în cazul tipului „Riserva”.

Gust: de la sec la demisec în cazul vinului Rosso și ușor acidulat și plăcut în cazul vinului „Novello” obținut din soiul Alicante sau Grenache, mai corpolent în cazul soiurilor Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Ciliegiolo, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese, Merlot și în cazul tipului „Riserva”; intens și cu note de mirodenii în cazul tipului Syrah. Produsele aparținând tipurilor Rosso și Sangiovese cărora le-a fost aplicată metoda „Governo all’uso toscano” prezintă vivacitate și rotunjime.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: Rosso, „Novello”: 11,00; Alicante sau Grenache, Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Canaiolo, Merlot, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese și Ciliegiolo, Syrah: 11,50; „Riserva”: 12,00;

Limita minimă a extractului fără zahăr: Rosso: 22,00 g/l; în cazul tipului „Novello”: 20,00 g/l; Alicante sau Grenache, Cabernet, Cabernet franc, Cabernet Sauvignon, Canaiolo, Merlot, Petit Verdot, Pugnitello, Sangiovese și Ciliegiolo, Syrah: 22 g/l; „Riserva”: 24,00.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4.   Rosato sau Rosè și cu indicarea soiului

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roz, mai mult sau mai puțin intensă.

Miros: delicat, cu intense note fructate care sunt mai persistente în cazul tipului Alicante și mai delicate în cazul tipului Sangiovese.

Gust: de la sec la demisec, ușor acidulat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Vin Santo

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai la chihlimbariu și la maro.

Miros: eteric, cald și caracteristic.

Gust: de la sec la dulce, armonios și catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 16,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12,00 |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 30,00 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12,00

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

30,00

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6.   „Vendemmia tardiva”, inclusiv cu indicarea soiului

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai intens la galben auriu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: delicat, intens, uneori cu note de mirodenii.

Gust: de la sec la dulce, plin și armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

7.   „Passito” Bianco, inclusiv cu indicarea soiului

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben auriu la un chihlimbariu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, de fructe coapte.

Gust: de la sec la dulce, rotund și catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 23,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12,00 |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12,00

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

8.   „Passito” Rosso, inclusiv cu indicarea soiului

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu rubiniu intens.

Miros: intens, amplu.

Gust: de la sec la dulce, catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 15,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 24,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12,00 |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 25 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12,00

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

25

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

9.   Vin spumant și Vin spumant de calitate - tipul Bianco, inclusiv cu indicarea soiului, și tipul Rosato sau Rosè

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens; în cazul tipului Ansonica, galben-pai strălucitor; uneori cu reflexe verzui în cazul tipului Vermentino; de la roz pal la roz-cireașă în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Spumă: fină și persistentă.

Miros: fin, fructat, persistent, mai lejer în cazul tipului Ansonica, mai delicat în cazul tipului Vermentino; cu note fructate mai evidente în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Gust: de la dozaj zero la extrasec, armonios, în cazul tipului Ansonica; vioi, acidulat, ușor amărui în cazul tipului Rosato sau Rosé.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: Bianco și Rosato: 10,50 % vol.; Ansonica și Vermentino: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: Bianco: 14,00 g/l; Ansonica, Vermentino, Rosato sau Rosé: 16,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Metoda de vinificare a tipului Vin Santo

Practică oenologică specifică

După o selecție atentă, strugurii sunt stafidiți în mod natural în spații corespunzătoare, până când ajung, înainte de zdrobire, la un conținut de zaharuri adecvat. Vinificarea, conservarea și învechirea produsului obținut trebuie să se facă în recipiente de lemn cu o capacitate de maximum 500 de litri, iar comercializarea nu poate avea loc înaintea datei de 1 martie a celui de-al treilea an care urmează anului în care au fost produși strugurii.

2.   Metoda de vinificare „Governo all’uso toscano”

Practică oenologică specifică

Această practică tradițională, admisă pentru tipurile Rosso și Sangiovese, constă într-o fermentare secundară lentă a vinului prin adăugarea de struguri cu boabe negre ușor stafidiți, care, zdrobiți în prealabil, au inițiat procesul de fermentare, cantitatea de struguri minimă adăugată fiind de 10 kg/hectolitru.

5.2.   Producții/randamente maxime:

| 1. | Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante
  13 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

1.

Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante

13 000 de kilograme de struguri la hectar

| 2. | Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante
  91 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

2.

Bianco, Bianco „Riserva” și Spumante

91 de hectolitri la hectar

| 3. | Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”
  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

3.

Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 4. | Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”
  84 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

4.

Rosso, Rosso „Riserva”, Rosato, Rosato Spumante, „Novello”

84 de hectolitri la hectar

| 5. | Vin Santo
  13 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

5.

Vin Santo

13 000 de kilograme de struguri la hectar

| 6. | Vin Santo
  45,50 hectolitri la hectar |
| --- | --- |

6.

Vin Santo

45,50 hectolitri la hectar

| 7. | Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier
  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

7.

Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 8. | Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier
  84 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

8.

Ansonica, Ansonica Spumante, Chardonnay, Sauvignon, Trebbiano, Vermentino, Vermentino Spumante, Viognier

84 de hectolitri la hectar

| 9. | Vermentino Superiore
  9 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

9.

Vermentino Superiore

9 000 de kilograme de struguri la hectar

| 10. | Vermentino Superiore
  63 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

10.

Vermentino Superiore

63 de hectolitri la hectar

| 11. | Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah
  11 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

11.

Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah

11 000 de kilograme de struguri la hectar

| 12. | Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah
  77 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

12.

Alicante, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Cabernet franc, Canaiolo, Ciliegiolo, Merlot, Petit Verdot, Sangiovese, Syrah

77 de hectolitri la hectar

| 13. | Pugnitello
  9 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

13.

Pugnitello

9 000 de kilograme de struguri la hectar

| 14. | Pugnitello
  63 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

14.

Pugnitello

63 de hectolitri la hectar

| 15. | Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato
  11 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

15.

Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato

11 000 de kilograme de struguri la hectar

| 16. | Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato
  77 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

16.

Alicante Rosato, Ciliegiolo Rosato, Merlot Rosato, Sangiovese Rosato, Syrah Rosato

77 de hectolitri la hectar

| 17. | „Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”
  11 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

17.

„Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”

11 000 de kilograme de struguri la hectar

| 18. | „Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”
  44 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

18.

„Passito” Bianco, Ansonica „Passito”, Chardonnay „Passito”, Sauvignon „Passito”, Vermentino „Passito”

44 de hectolitri la hectar

| 19. | „Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”
  11 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

19.

„Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”

11 000 de kilograme de struguri la hectar

| 20. | „Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”
  44 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

20.

„Passito” Rosso, Cabernet „Passito”, Cabernet Sauvignon „Passito”, Ciliegiolo „Passito”, Merlot „Passito”, Sangiovese „Passito”

44 de hectolitri la hectar

| 21. | „Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”
  80 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

21.

„Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”

80 000 de kilograme de struguri la hectar

| 22. | „Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”
  40 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

22.

„Vendemmia tardiva”, Ansonica „Vendemmia tardiva”, Chardonnay „Vendemmia tardiva”, Sauvignon „Vendemmia tardiva”

40 de hectolitri la hectar

| 23. | Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”
  80 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

23.

Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”

80 000 de kilograme de struguri la hectar

| 24. | Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”
  40 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

24.

Trebbiano „Vendemmia tardiva”, Vermentino „Vendemmia tardiva”, Viognier „Vendemmia tardiva”

40 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul de producție se află pe teritoriul regiunii Toscana, cuprinzând, mai exact, întreaga provincie Grosseto.

7.   Soiurile de struguri de vin

Alicante N. - Grenache

Ansonica B. - Inzolia

Cabernet franc N. - Cabernet

Cabernet sauvignon N. - Cabernet

Canaiolo nero N. - Canaiolo

Carmenère N. - Cabernet

Chardonnay B.

Ciliegiolo N.

Malvasia Istriana B. - Malvasia

Malvasia bianca Lunga B. - Malvoisier

Malvasia bianca di Candia B. - Malvasia

Merlot N.

Petit verdot N

Pugnitello N.

Sangiovese N. - Sangioveto

Sauvignon B. - Sauvignon blanc

Syrah N.

Trebbiano toscano B. - Procanico

Vermentino B. - Pigato B.

Viogner B.

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   DOP „Maremma toscana” - Vin, inclusiv „Vin Santo”, „Vendemmia tardiva” și „Passito”

Teritoriul este preponderent colinar și subcolinar, cu precipitații moderate și rare ploi de vară. Terenurile sunt foarte profunde, ceea ce favorizează dezvoltarea rădăcinilor și conferă o bună capacitate de drenare. Aceasta este o zonă viticolă istorică, în care viticultura e practicată din vremea etruscilor, fiind considerată, de-a lungul secolelor, ideală pentru cultivarea viței-de-vie, care se realizează mai ales sub formă de cordon speronat, cu densități de plantare mari. Soiurile cultivate sunt atât cele tradiționale pentru acest teritoriu, precum Trebbiano toscano, Ansonica, Vermentino, Vermentino Superiore, Sangiovese și Ciliegiolo, cât și unele mai moderne (Chardonnay, Sauvignon, Viognier, Merlot, Cabernet, Syrah), din care se pot obține vinuri cu caracter foarte puternic, proaspete, aromate și cu o structură bună.

8.2.   DOP „Maremma toscana” - Vin spumant și vin spumant de calitate

Teritoriul este preponderent colinar și subcolinar, cu precipitații moderate și rare ploi de vară și bine ventilat. Terenurile sunt foarte profunde, ceea ce favorizează dezvoltarea rădăcinilor și conferă o bună capacitate de drenare. Elaborarea tradițională a vinurilor spumante este legată și de prezența în zonă a unor spații de depozitare săpate în mod natural în tuf, care permit menținerea unor temperaturi optime. Plantațiile de viță-de-vie aveau deja din vremuri străvechi o mare densitate de plantare. Soiurile sunt cele tradiționale ale teritoriului (Trebbiano toscano, Vermentino și Ansonica), completate uneori de altele mai moderne (Chardonnay, Sauvignon), din care se pot obține vinuri proaspete, ușor acidulate, fine și fructate.

9.   Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

A fost specificată utilizarea sinonimului „Grenache” ca alternativă la denumirea soiului Alicante.

A fost indicată posibilitatea utilizării termenului „Rosè” ca alternativă la termenului „Rosato”, pentru tipurile roze.

Arealul în care sunt vinificate produsele

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Pe lângă provinciile Pisa, Livorno, Siena și Florența, a fost introdus teritoriul provinciei Arezzo, pe care se pot desfășura operațiunile de vinificare a produselor cu această DOP.

Indicarea soiului de struguri

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

A fost introdusă posibilitatea ca, dintre soiurile indicate în caietul de sarcini al produsului, să fie specificate pe etichetă două soiuri cu boabe de aceeași culoare, în ordinea descrescătoare a cantității de struguri utilizate efectiv, în temeiul articolului 50 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (UE) 2019/33.

Dispoziții referitoare la ambalare

Cadrul juridic:

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

A fost prevăzută utilizarea tuturor recipientelor cu volumele nominale permise de legislația în vigoare, inclusiv, din rândul recipientelor din alte materiale decât sticla, a recipientelor constituite dintr-o pungă de plastic multistratificat (polietilenă sau poliester) pusă într-o cutie din carton sau din alt material rigid, numai pentru volumele cuprinse între 2 și 5 litri.

Sunt excluse recipientele de tipul bidoanelor sau damigenelor, precum și, din rândul recipientelor din alte materiale decât sticla, recipientele din polietilentereftalat (PET) și din hârtie învelită în plastic (Brik).

Pentru dopuirea vinurilor îmbuteliate în sticle de sticlă, se poate utiliza orice tip de sistem de închidere prevăzut de legislație, cu excepția dopului de tip coroană.

În cazul tipurilor care poartă mențiunile „Riserva”, „Superiore” și „Vigna” și în cazul tipurilor „Passito”, „Vin Santo” și „Vendemmia tardiva”, sunt permise doar sticlele de sticlă cu formă și prezentare potrivite pentru a ilustra caracterul vinurilor de calitate superioară, cu volume nominale de până la 18 litri și cu alte sisteme de închidere decât dopul de tip coroană.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19593

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/57

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 290/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias”

Nr. UE: PGI-CY-02872

Prezentat la 21.10.2022

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias”

2.   Statul membru sau țara terță

Cipru

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” este o brânză albă cu pastă moale până la semitare, fabricată din lapte de capră proaspăt tratat termic, cheag (cu excepția cheagului obținut din stomac de porc) și sare.

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” este maturată în zer sărat timp de cel puțin patruzeci (40) de zile de la data fabricației, înainte de a fi gata pentru consum. „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” se introduce pe piață în ambalaje transparente, fiecare ambalaj conținând mai multe bucăți acoperite de zer sărat. Bucățile au o formă neregulată, cântărind fiecare între 20 și 80 g.

Caracteristici chimice

Conținut de grăsimi în substanța uscată: cel puțin 43 %

Umiditate: cel mult 56 %

Sare: cel mult 4,5 %

Caracteristici organoleptice

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” are o textură moale până la semitare și destul de sfărâmicioasă, cu găuri caracteristice de diferite dimensiuni și forme. Are un gust acidulat, proaspăt, cu un miros de lămâie și ușor sărat.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție, de la livrarea laptelui până la maturarea brânzei, se desfășoară în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” este ambalată în ambalaje transparente, cu mai multe bucăți în fiecare ambalaj.

Pentru ca „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” să își păstreze forma neregulată și textura sfărâmicioasă, produsul trebuie ambalat în aria delimitată, deoarece transportul și ambalarea în afara ariei ar putea crește riscul de modificare a acestor caracteristici specifice. Ambalarea în aria delimitată asigură, de asemenea, o mai bună trasabilitate.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică delimitată este demarcată de limitele administrative ale comunităților Kato Pyrgos Tillirias, Pigenia, Pachyammos, Pano Pyrgos Tillirias și Mosfili. Aceste comunități sunt situate în Tilliria, Cipru.

5.   Legătura cu aria geografică

Motivele pentru care se solicită înregistrarea denumirii de origine IGP „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” sunt caracteristicile fizice și organoleptice ale produsului, care sunt, în principal, rezultatul procesului de producție și al expertizei dezvoltate de producătorii din aria delimitată. Datorită acestor caracteristici specifice, în special datorită formei sale, produsul are o reputație strâns legată de aria de producție delimitată.

„Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” seamănă cu niște pietre mari și albe de pe malul mării, având o formă caracteristică, culoarea albă și găuri neregulate în interior care le conferă un aspect rugos, asemeni unor pietre șlefuite de valurile mării. Aceste caracteristici specifice au dat produsului denumirea sa și se folosește un substantiv la plural, deoarece, atunci când sunt ambalate împreună, bucățile de brânză se aseamănă și mai mult cu niște pietre de pe malul mării.

Împreună, tehnicile enumerate mai jos ajută la determinarea caracteristicilor fizice și organoleptice ale produsului „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” descrise mai sus, și anume culoarea albă și forma de pietre cu găuri neregulate, precum și textura moale până la semitare.

| (a) | Utilizarea exclusivă a laptelui de capră, ceea ce face ca brânza să fie mai albă decât alte brânzeturi care conțin diferite tipuri de lapte într-o proporție mai mare. |
| --- | --- |

(a)

Utilizarea exclusivă a laptelui de capră, ceea ce face ca brânza să fie mai albă decât alte brânzeturi care conțin diferite tipuri de lapte într-o proporție mai mare.

| (b) | Tăierea coagulului în bucăți rotunde și apoi în bucăți mai mici, așezate în recipiente puțin adânci și lăsate să se odihnească în zer sărat timp de 48 de ore. Bucățile de coagul sunt introduse în recipiente în așa fel încât să nu fie comprimate, ceea ce le-ar modifica forma. Întregul proces este important deoarece bucățile de coagul absorb zerul sărat și se umflă, produsul „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” dobândind astfel forma sa asemănătoare unei pietre. |
| --- | --- |

(b)

Tăierea coagulului în bucăți rotunde și apoi în bucăți mai mici, așezate în recipiente puțin adânci și lăsate să se odihnească în zer sărat timp de 48 de ore. Bucățile de coagul sunt introduse în recipiente în așa fel încât să nu fie comprimate, ceea ce le-ar modifica forma. Întregul proces este important deoarece bucățile de coagul absorb zerul sărat și se umflă, produsul „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” dobândind astfel forma sa asemănătoare unei pietre.

| (c) | Transferarea coagulului într-un „talari” (tip de coș), agitând cu grijă și presând ușor, duce la formarea mecanică a găurilor în interiorul coagulului și, prin extensie, în produsul final. |
| --- | --- |

(c)

Transferarea coagulului într-un „talari” (tip de coș), agitând cu grijă și presând ușor, duce la formarea mecanică a găurilor în interiorul coagulului și, prin extensie, în produsul final.

| (d) | Maturarea în zer sărat, perioadă în care au loc procese microbiologice care contribuie la crearea formei neregulate și rotunjite a produsului și a suprafeței rugoase, amintind de pietre șlefuite de valurile mării. |
| --- | --- |

(d)

Maturarea în zer sărat, perioadă în care au loc procese microbiologice care contribuie la crearea formei neregulate și rotunjite a produsului și a suprafeței rugoase, amintind de pietre șlefuite de valurile mării.

| (e) | Procesul natural de proteoliză, care este important pentru maturarea bucăților de brânză albă în zer sărat și care le conferă o textură moale până la semitare. |
| --- | --- |

(e)

Procesul natural de proteoliză, care este important pentru maturarea bucăților de brânză albă în zer sărat și care le conferă o textură moale până la semitare.

Caracteristicile „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias”, asemănarea produsului cu pietrele de pe malul mării și legătura cu aria geografică delimitată au fost descrise, de asemenea, în cercetările științifice recente care afirmă că „Halitzia este o brânză albă tradițională în saramură fabricată în cantități mici în ferme din peninsula îndepărtată Tilliria din nord-vestul Ciprului” și „Numele brânzei derivă din forma sa și amintește de o piatră albă de mici dimensiuni” [Photis Papademas et al. (2019), Conventional and omics approaches shed light on Halitzia cheese, a long-forgotten white-brined cheese from Cyprus, International Dairy Journal 98 p. 72-83].

Arta de a fabrica produsul „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” a fost cel mai probabil transmisă locuitorilor din zonă de către cuceritori spre sfârșitul secolului XVI. Cu toate că producția de „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” a fost limitată în principal la aria delimitată, în ultimii ani produsul a devenit popular pe întreg teritoriul insulei.

Expertiza privind producția de „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” a fost transmisă de la o generație la alta, iar producția continuă până în prezent în mici întreprinderi familiale sau în gospodăriile locuitorilor din Tilliria. „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” s-a bucurat recent de o atenție deosebită în presă și în mediul online. Denumirea „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” apare, de asemenea, în dicționarele dialectului cipriot și în publicațiile de promovare a bucătăriei cipriote, cum ar fi Harta gastronomică a Ciprului. Datele bibliografice indică faptul că produsul a fost fabricat în mod tradițional dintr-un amestec de lapte de capră și de oaie, dar, în ultimii ani și în special în zona Tilliria, s-a generalizat practica utilizării exclusive a laptelui de capră.

Începând din 2016, Festivalul smochinelor și a brânzei a devenit o tradiție în zona Tilliria, în timp ce, la concursul Cyprus Eating Awards 2020, „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” a fost declarată produsul cipriot al anului. În plus, „Χαλίτζια Τηλλυρίας / Halitzia Tillirias” s-a numărat printre produsele care au primit etichetele de calitate „Taste Cyprus Delightful Journeys” și „Cyprus breakfast” și figurează, de asemenea, în meniurile restaurantelor cipriote.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 18.8.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 290/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 290/60

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2023/C 290/08)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Meso crne slavonske svinje”

Nr. UE: PDO-HR-02818 – 26.11.2021

DOP (x) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Meso crne slavonske svinje”

2.   Statul membru sau țara terță

Republica Croația

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.1. Carne și organe comestibile proaspete

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Meso crne slavonske svinje” este o carne proaspătă obținută prin sacrificarea porcilor masculi și femele din categoria purceilor și a porcilor pentru îngrășat care sunt descendenți ai scroafelor și vierilor din rasa Fajferica (porcul negru de Slavonia), având o vârstă și greutate corporală finală adecvate, crescuți în condiții specifice (sistem extensiv și semi-intensiv) și supuși unui regim de hrănire adecvat.

„Meso crne slavonske svinje” se obține de la purcei sacrificați la vârsta de 120-150 de zile cu o greutate în viu de 20-30 kg și de la porci pentru îngrășat sacrificați la vârsta de 450-730 de zile cu o greutate în viu de 100-170 kg. Carcasele de purcei sacrificați cântăresc 12-22 kg, iar cele ale porcilor pentru îngrășat cântăresc 55-120 kg. Carcasele sacrificate (de la pubis până la prima vertebră cervicală, atlasul) au o lungime de 60-80 cm în cazul purceilor și de 90-115 cm în cazul porcilor pentru îngrășat. Conținutul de carne macră al carcaselor sacrificate variază între 55 % și 60 % în cazul purceilor și între 35 % și 45 % în cazul porcilor pentru îngrășat. În funcție de vârstă și de modul în care sunt crescute animalele, proporția de grăsime intramusculară este mai mare de 5 %, ceea ce conferă cărnii aspectul „marmorat”.

Țesutul gras al „Meso crne slavonske svinje” este alb.

Compoziția chimică a „Meso crne slavonske svinje” în fiecare etapă de producție trebuie să îndeplinească cerințele stabilite în tabelul de mai jos:

| Ingredient | Purcei | Porci pentru îngrășat de până la 120 kg | Porci pentru îngrășat între 120 kg și 180 kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Grăsime (%) | > 2,0 | > 4,0 | > 5,0 |
| Proteine (%) | > 21,0 | > 23,0 | > 23,0 |
| Cenușă (%) | < 1,5 | < 1,5 | < 1,5 |
| Apă (%) | < 75,0 | < 75,0 | < 75,0 |

Ingredient

Purcei

Porci pentru îngrășat de până la 120 kg

Porci pentru îngrășat între 120 kg și 180 kg

Grăsime (%)

> 2,0

> 4,0

> 5,0

Proteine (%)

> 21,0

> 23,0

> 23,0

Cenușă (%)

< 1,5

< 1,5

< 1,5

Apă (%)

< 75,0

< 75,0

< 75,0

„Meso crne slavonske svinje” se comercializează sub formă de carne refrigerată (proaspătă) sau congelată sub formă de carcase întregi, semicarcase, părți de semicarcase nedezosate [sferturi de carcasă, bucăți primare (pulpă, spată, piept de porc, ceafă, mușchi file)] și sub formă de carne dezosată (în bucăți sau felii, în vrac sau ambalată). „Meso crne slavonske svinje” se consumă sub formă gătită.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

În perioada de alăptare, purceii primesc un supliment sub formă de amestec de furaje gata preparat (proteine brute 20 %). După înțărcare și în perioada de creștere în aer liber, aceștia sunt hrăniți cu un amestec de cereale (porumb, orz, grâu, triticală) și leguminoase (boabe de soia, mazăre de câmp, lupin, fasole) cu un supliment de nutreț grosier (lucernă verde proaspătă, amestecuri de trifoi/iarbă, dovleci, urzici, fân de lucernă). Proteinele brute trebuie să reprezinte cel puțin 16 % din rația purceilor în timpul creșterii. Utilizarea furajelor modificate genetic nu este permisă în alimentația purceilor. Hrana purceilor este porționată și este permisă utilizarea suplimentelor sub formă de vitamine și minerale. Purceii trebuie să dispună în permanență de o cantitate suficientă de apă potabilă proaspătă.

În perioada de creștere în aer liber, porcii pentru îngrășat sunt hrăniți cu un amestec de cereale (porumb, orz, grâu, triticală, ovăz) și leguminoase (boabe de soia, mazăre de câmp, lupin, fasole), cu un supliment de nutreț grosier și fructe cu coajă lemnoasă de pădure (ghinde, castane, jir). Proteinele brute trebuie să reprezinte cel puțin 12 % din rația porcilor pentru îngrășat. Utilizarea furajelor modificate genetic nu este permisă în alimentația porcilor pentru îngrășat. Hrana porcilor pentru îngrășat este porționată. Porcii pentru îngrășat trebuie să dispună în permanență de o cantitate suficientă de apă potabilă proaspătă.

Hrana pentru animale trebuie să provină în totalitate din zona definită la punctul 4. În mod excepțional, în cazul unor dezastre naturale care împiedică producerea hranei în aria delimitată, hrana pentru animale poate fi achiziționată din alte zone, pentru care proprietarul trebuie să prezinte documente justificative. Cu toate acestea, aprovizionarea cu hrană pentru animale din afara ariei delimitate nu trebuie să depășească 50 % din substanța uscată, pe an.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției de „Meso crne slavonske svinje”, de la fătare și creștere, îngrășare și hrănire, până la sacrificarea porcului, prelucrarea carcasei și introducerea pe piață, trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată la punctul 4.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pentru a asigura eficacitatea controalelor și trasabilitatea, toate etapele producției de „Meso crne slavonske svinje”, precum și ambalarea și etichetarea, trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată. Este important ca produsul să fie ambalat în aria geografică delimitată, astfel încât carnea să rămână proaspătă și să își păstreze calitatea și igiena. Astfel, posibilitatea contaminării microbiologice este redusă la minimum.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

În momentul comercializării, produsul finit „Meso crne slavonske svinje” trebuie să conțină logoul, numele producătorului și marca denumirii de origine protejate. Logoul produsului are forma unui pentagon neregulat, cu o bază pătrată orientată în sus și un vârf triunghiular orientat în jos. Pentagonul este de culoare roșu închis cu margini aurii. În centrul pentagonului se află o imagine stilizată a unui porc negru. Deasupra porcului negru stilizat apare denumirea produsului „Meso crne slavonske svinje”, înscrisă cu litere de culoare galben-auriu, cu fontul Papyrus. Sub porcul negru stilizat se află trei stele aurii stilizate.

Image 1

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

„Meso crne slavonske svinje” este produs în zona Croației continentale, care cuprinde 13 județe și orașul Zagreb. „Meso crne slavonske svinje” este produs exclusiv în limitele administrative ale orașelor și comunelor din următoarele județe: Vukovar-Syrmia, Osijek-Baranja, Slavonski Brod-Posavina, Požega-Slavonia, Virovitica-Podravina, Bjelovar-Bilogora, Koprivnica-Križevci, Međimurje, Varaždin, Krapina-Zagorje, Zagreb, Sisak Moslavina și Karlovac. Porcii sunt crescuți în mod tradițional în această zonă, iar metoda tradițională de creștere a porcilor este aproape identică pe întreg teritoriul ariei delimitate, datorită caracteristicilor sale geografice și climatice specifice. Aria de producție a „Meso crne slavonske svinje” este delimitată în principal de granița de stat croată cu Ungaria la nord, cu Serbia la est și cu Bosnia și Herțegovina la sud și sud-est, unde frontiera urmează cursul râurilor Sava și Una. Limita ariei de producție a „Meso crne slavonske svinje” la sud-vest este formată de granița dintre județul Karlovac și județele Lika-Senj, Primorje-Gorski Kotar și Zadar.

5.   Legătura cu aria geografică

Protecția produsului „Meso crne slavonske svinje” se bazează pe calitatea specifică a cărnii care se datorează bazei genetice, modului de creștere și de hrănire a porcilor, precum și vârstei porcilor la sacrificare.

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Aria geografică în care se produce „Meso crne slavonske svinje” prezintă o varietate topografică considerabilă. Aceasta se caracterizează printr-o zonă de câmpie la est și o zonă de munte la vest și sud-vest, creată de orogeneza hercinică. Restul peisajului s-a format în principal în urma unor procese fluviale (cursuri de apă) și eoliene (vânt) care au dus la acumulări (depuneri) și eroziuni (efecte ale agenților atmosferici). Aceste procese au condus la formarea unor câmpii inundabile, a unor meandre și brațe moarte, dar și a unor terase fluviale în afara zonelor inundabile care erau potrivite pentru așezări umane și pentru utilizare agricolă, precum și a unor zone de depuneri eoliene de sol negru și de materiale cu granulație fină (loess) adecvate pentru exploatarea agricolă. Aceste procese au condus la crearea mai multor tipuri de soluri (soluri negre bogate în humus, soluri brune, soluri negre mlăștinoase, soluri aluvionare și podzoluri sau soluri levigate).

Zona Croației continentale în care se produce „Meso crne slavonske svinje” se caracterizează printr-o climă moderat de caldă și de umedă, cu veri calde și ierni relativ blânde. Temperatura medie a aerului este de 10,7 °C. Temperaturile medii lunare ating nivelul maxim în iulie (mai rar în august sau iunie), cu o medie de 19,5-21,9 °C, măsurată la stațiile meteorologice. Ianuarie este luna cea mai rece, cu o temperatură medie de -1,4-1,2 °C. Precipitațiile medii anuale variază între 700 mm (vara) și 1 400 mm (iarna). Umiditatea relativă este în medie de aproximativ 80 % pe an, cu un deficit de umiditate în lunile de primăvară și de vară, în timp ce lunile de iarnă sunt predominant umede, iar zilele extrem de uscate, cu o umiditate medie mai mică de 30 %, sunt foarte puține. Râurile contribuie la umiditatea crescută a zonei.

Caracteristicile climatice și topografice specifice au condus, de asemenea, la apariție unor zone întinse de păduri, alcătuite predominant din sălcii, arini, plopi, stejari pedunculați, goruni, carpeni, castani și fagi (peste 300 m). Terenurile fertile și abundența râurilor au condus în trecut la apariția de așezări umane, populația ocupându-se în principal cu producția agricolă, producția vegetală și creșterea animalelor. Producția vegetală și producția animalieră s-au adaptat, de asemenea, la condițiile climatice și la caracteristicile geografice specifice ale ariei delimitate. Caracteristicile climatice și topografice ale Slavoniei au avut o influență semnificativă asupra dezvoltării agriculturii. Condițiile climatice favorabile producției de cereale și pășunile vaste din zonele inundabile ale râurilor au fost deosebit de prielnice pentru dezvoltarea creșterii animalelor, în special a creșterii porcinelor. Creșterea porcilor în Slavonia a evoluat de-a lungul timpului, de la creșterea inițială pe mari domenii, la creșterea pe terenuri, când aproape fiecare familie din mediul rural creștea porci pentru a-și acoperi propriile nevoi, până la dezvoltarea unor sisteme agroindustriale mari în care porcii erau crescuți în ferme de mari dimensiuni.

Pe proprietățile sale din Orlovnjak, Bezenica, Višnjevci și Gladoš, contele Dragutin Karlo Pfeiffer de Orlovnjak a ameliorat numeroase specii de animale domestice, cel mai celebru fiind porcul negru de Slavonia, care a fost ulterior denumit Fajferica în cinstea lui și a cărui denumire s-a menținut până în prezent. Recunoscând caracteristicile specifice ale climei și ale solului, Pfeiffer a dorit să creeze o rasă de porci care să ajungă la maturitate, să fie mai fertili și să ducă la obținerea unei cantități mai mare de carne la o vârstă mai fragedă decât porcii crescuți la vremea respectivă în Slavonia. Acesta a urmărit, de asemenea, crearea unei rase de porci cu caracteristici anatomice și înfățișare potrivite pentru a fi crescuți în aer liber, pe pășuni inundabile. Porcul negru de Slavonia (Fajferica) a început să se răspândească pe întreg teritoriul Croației panonice, inclusiv în zona din jurul Zagrebului și în județul Baranja. Aproape toți crescătorii au adoptat aceeași metodă de creștere a porcului negru de Slavonia. Porcii erau crescuți în aer liber, în turme (turme semi-nomadice) și fiind bine adaptați la condițiile climatice, aceasta a fost cea mai des întâlnită rasă de porci din Croația panonică până la mijlocul secolului XX (Specijalno stočarstvo, Hrasnica et al, 1964, p. 250-253).

5.2.   Specificitatea produsului

Rasa Fajferica (porcul negru de Slavonia) a apărut ca urmare a creșterii cererii de carne de porc. Încă de la început, „Meso crne slavonske svinje” a fost considerat ca fiind de calitate mai bună decât carnea altor rase de porcine disponibile pe piață. Ritzoffy [M. Kurbanović, Uzgoj svinja [Creșterea porcilor], 1943) afirmă că rasa de porci negri de Slavonia a fost creată pentru a îmbunătăți carnea rasei Mangalița, dezvoltând în același timp capacitatea de îngrășare a acesteia, adăugând că „porcul negru de Slavonia avea mai multă carne decât porcul Mangalița. Există o diferență de 5-10 % în ceea ce privește conținutul de carne. Carnea porcului negru de Slavonia este de cea mai înaltă calitate”. Într-o publicație din 1950 privind calitatea semicarcaselor și a cărnii porcului negru de Slavonia, S. Pribičević declară că rasa „ajunge la maturitate devreme, este suficient de fertilă, este potrivită pentru îngrășare, valorifică alimentația, produce carne de calitate cu un raport bun între carne și grăsime, valorifică pășunile și este bine adaptată la condițiile de creștere și de alimentație”. Într-o publicație intitulată „Klaoničke vrijednosti kod tovljenika različitih pasmina svinja” (Valoarea de abator a porcilor de îngrășat din diferite rase), Ilančić și Adilović afirmă că conținutul mediu de carne macră al carcaselor de porci negri de Slavonia îngrășați este de aproape 39 %, cu 8 % mai mare decât în cazul porcilor Mangalița.

Una dintre proprietățile esențiale ale calității cărnii de porc, care are un impact semnificativ asupra gustului și a aromei, este conținutul de grăsime intramusculară, care, în prezent, pentru majoritatea raselor comerciale și a hibrizilor comerciali de porcine, nu depășește 2 %. „Meso crne slavonske svinje” din toate categoriile se distinge printr-o proporție mai mare de grăsime intramusculară în mușchiul dorsal decât rasele, tipurile și hibrizii de porci comerciali. În funcție de vârstă și de modul în care sunt crescute animalele, proporția de grăsime intramusculară a porcilor negri de Slavonia (Fajferica) este mai mare de 5 %, ceea ce conferă cărnii un aspect „marmorat”. Proporția mare de grăsime conferă suculență cărnii, lucru deosebit de apreciat de consumatori în prezent. Datorită libertății sale de mișcare și de pășunat în aer liber, precum și creșterii sale lente, care face parte din ritmurile naturale ale vieții, porcul negru de Slavonia are o constituție mai puternică. În același timp, carcasa sa are o cantitate mai mare de țesut gras, în special în mușchi. Proporția mai mare de grăsime din mușchi se datorează frăgezimii pronunțate și suculenței produsului „Meso crne slavonske svinje” atunci când este gătit, ceea ce îi conferă o consistență extrem de moale atunci când este mestecat în comparație cu carnea de porc obținută din rase, tipuri și hibrizi comerciali de porcine.

Un sondaj realizat în 2017 cu privire la preferințele consumatorilor în ceea ce privește carnea de porc și percepția acestora asupra produselor obținute din rasa de porc negru de Slavonia (Fajferica) a arătat un interes considerabil pentru consumul de „Meso crne slavonske svinje”. Acest lucru este demonstrat de faptul că majoritatea respondenților (74 %) ar fi dispuși să cheltuiască mai mult pentru „Meso crne slavonske svinje” dacă ar fi siguri că produsul a fost produs într-un mod tradițional și ecologic.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și produs

Creșterea porcinelor reprezintă de mult timp principala ramură a creșterii animalelor în Slavonia, datorită solului fertil pentru cultivarea cerealelor, care stau la baza alimentației porcilor.

Caracteristicile naturale ale zonei – câmpiile sale fertile, vastele zone inundabile ale râurilor, zonele deluroase și muntoase, abundența pădurilor – precum și forma sa tradițională de producție a porcilor și faptul că porcii sunt ținuți în aer liber au fost deosebit de favorabile creșterii porcului negru de Slavonia, care este extrem de rezistent la condițiile climatice.

Metoda specifică de producție a „Meso crne slavonske svinje” rezultă din condițiile geografice și climatice și din procesele tehnologice specifice producției de porcine care au apărut ca urmare a cunoștințelor și experienței localnicilor. Aceste procese tehnologice de producție a porcilor s-au dezvoltat prin adaptarea la condițiile geografice și climatice specifice și determină în mare măsură specificitatea produsului „Meso crne slavonske svinje”.

Calitatea produsului „Meso crne slavonske svinje” se datorează bazei sale genetice, dar în special modului de creștere și de hrănire a porcilor, precum și vârstei porcilor la sacrificare. Caracteristicile calitative și tehnologice foarte bune ale produsului „Meso crne slavonske svinje” (culoarea mai închisă a cărnii, gradul mai ridicat de fermitate, proporția mai mare de grăsime intramusculară, o eliberare mai redusă de apă etc.) sunt rezultatul bazei sale genetice, al deplasării libere și pășunatului porcului negru de Slavonia (Fajferica) pe pășuni, al utilizării unor furaje specifice în alimentația sa (lucernă verde, boabe de cereale) și al perioadei mai lungi de îngrășare, ca urmare a creșterii medii în greutate mai mici.

Modul în care sunt crescute animalele (în aer liber) conferă cărnii culoarea sa mai închisă, deoarece acestea se deplasează mai mult și au un flux sanguin mai mare. O consecință directă a creșterii porcilor în aer liber este întărirea fibrelor lor musculare și reducerea capacității de eliberare a sucului de carne.

Proporția mai mare de grăsime intramusculară care rezultă din baza genetică, faptul că porcii sunt crescuți în aer liber, precum și hrana lor contribuie la creșterea suculenței și a frăgezimii produsului „Meso crne slavonske svinje”.

Carnea de porc este consumată în mod tradițional în Croația continentală cu ocazia sărbătorilor, a evenimentelor religioase și familiale și constituie felul principal al meselor. De asemenea, porcul are o semnificație simbolică: locuitorii din zonă consideră că obiceiul porcilor de a răscoli pământul cu râtul este un simbol al succesului și al prosperității. Acesta este motivul pentru care friptura de porc este un fel de mâncare tradițional și indispensabil pentru a spune adio vechiului an și a-l întâmpina pe cel nou.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_Meso_crne_slavonske_svinje_Ispravak.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---