# Eiropas Savienības C 247E/2009

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2009.247.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 247E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 15. oktobris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2009.247.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 247E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 15. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 9.—10. aprīļa sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138 E, 5.6.2008. |
| | |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis |
| 2009/C 247E/01 | Tiesībpamatotas pārvaldības instrumenti zivsaimniecībāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (2007/2111(INI)) | 1 |
| 2009/C 247E/02 | TibetaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Tibetu | 5 |
| 2009/C 247E/03 | Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2267(INI)) | 7 |
| 2009/C 247E/04 | Cīņa pret vēzi paplašinātajā Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā | 11 |
| 2009/C 247E/05 | Sestās Kopienas vides rīcības programmas visdusposma pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par Sestās Kopienas vides rīcības programmas vidusposma pārskatu (2007/2204(INI)) | 18 |
| 2009/C 247E/06 | Kultūras nozares EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par kultūras nozarēm Eiropā (2007/2153(INI)) | 25 |
| 2009/C 247E/07 | Eiropas darba kārtība kultūras jomā globalizācijas apstākļosEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (2007/2211(INI)) | 32 |
| 2009/C 247E/08 | Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES Rīcības varianti.Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Komisijas Zaļo grāmatu Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti (COM(2007)0354 galīgā redakcija) | 41 |
| 2009/C 247E/09 | Visu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšana ESEiropas Parlamenta deklarācija par visu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšanu ES | 48 |
| | |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2008. gada 9. aprīlis |
| 2009/C 247E/10 | Androula Vassiliou iecelšanas apstiprināšana Komisijas locekles amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 9. aprīļa lēmums par Androula Vassiliou apstiprināšanu Komisijas locekles amatā. | 50 |
| | Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis |
| 2009/C 247E/11 | Dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu (COM(2007)0572 — C6-0334/2007 — 2007/0202(COD)) | 51 |
| P6_TC1-COD(2007)0202Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. aprīlī lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. .../2008/EK, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu | 51 |
| 2009/C 247E/12 | Eiropas Migrācijas tīkls *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu (COM(2007)0466 — C6-0303/2007 — 2007/0167(CNS)) | 52 |
| 2009/C 247E/13 | Kopienas programmu pārvaldību atbildīgajām izpildaģentūrām paredzēto finanšu pamatnoteikumu grozīšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (SEC(2007)0492 — C6-0123/2007 — 2007/0901(CNS)) | 60 |
| 2009/C 247E/14 | Finanšu pamatregula iestādēm, kas minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar ko groza Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2007)1013 — C6-0417/2007 — 2007/0151(CNS)) | 67 |
| 2009/C 247E/15 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0094 — C6-0085/2008 — 2008/2043(ACI)) | 75 |
| 2009/C 247E/16 | 2009. gada budžeta pamatnostādnes: I, II, IV, V, VI, VII, VII un IX sadaļaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par 2009. finanšu gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I sadaļa — Eiropas Parlaments, II sadaļa — Padome, IV sadaļa — Tiesa, V sadaļa — Revīzijas palāta, VI sadaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII sadaļa — Reģionu komiteja, VIII sadaļa — Eiropas Ombuds, IX sadaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2008/2021(BUD)) | 78 |
| 2009/C 247E/17 | Eurostars ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU (COM(2007)0514 — C6-0281/2007 — 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus | 83 |
| 2009/C 247E/18 | Ogļu un tērauda izpētes fonds *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai (COM(2007)0393 — C6-0248/2007 — 2007/0135(CNS)) | 84 |
| 2009/C 247E/19 | Kopienas kuģu zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un trešo valstu kuģu piekļuve Kopienas ūdeņiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atļaujām Kopienas zvejas kuģiem veikt zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (COM(2007)0330 — C6-0236/2007 — 2007/0114(CNS)) | 87 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 9.—10. aprīļa sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138 E, 5.6.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis

2009/C 247E/01

Tiesībpamatotas pārvaldības instrumenti zivsaimniecībāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (2007/2111(INI))

1

2009/C 247E/02

TibetaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Tibetu

5

2009/C 247E/03

Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2267(INI))

7

2009/C 247E/04

Cīņa pret vēzi paplašinātajā Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā

11

2009/C 247E/05

Sestās Kopienas vides rīcības programmas visdusposma pārskatsEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par Sestās Kopienas vides rīcības programmas vidusposma pārskatu (2007/2204(INI))

18

2009/C 247E/06

Kultūras nozares EiropāEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par kultūras nozarēm Eiropā (2007/2153(INI))

25

2009/C 247E/07

Eiropas darba kārtība kultūras jomā globalizācijas apstākļosEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (2007/2211(INI))

32

2009/C 247E/08

Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES Rīcības varianti.Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Komisijas Zaļo grāmatu Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti (COM(2007)0354 galīgā redakcija)

41

2009/C 247E/09

Visu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšana ESEiropas Parlamenta deklarācija par visu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšanu ES

48

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2008. gada 9. aprīlis

2009/C 247E/10

Androula Vassiliou iecelšanas apstiprināšana Komisijas locekles amatāEiropas Parlamenta 2008. gada 9. aprīļa lēmums par Androula Vassiliou apstiprināšanu Komisijas locekles amatā.

50

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis

2009/C 247E/11

Dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu (COM(2007)0572 — C6-0334/2007 — 2007/0202(COD))

51

P6_TC1-COD(2007)0202Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. aprīlī lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. .../2008/EK, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu

51

2009/C 247E/12

Eiropas Migrācijas tīkls *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu (COM(2007)0466 — C6-0303/2007 — 2007/0167(CNS))

52

2009/C 247E/13

Kopienas programmu pārvaldību atbildīgajām izpildaģentūrām paredzēto finanšu pamatnoteikumu grozīšana *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (SEC(2007)0492 — C6-0123/2007 — 2007/0901(CNS))

60

2009/C 247E/14

Finanšu pamatregula iestādēm, kas minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar ko groza Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2007)1013 — C6-0417/2007 — 2007/0151(CNS))

67

2009/C 247E/15

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0094 — C6-0085/2008 — 2008/2043(ACI))

75

2009/C 247E/16

2009. gada budžeta pamatnostādnes: I, II, IV, V, VI, VII, VII un IX sadaļaEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par 2009. finanšu gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I sadaļa — Eiropas Parlaments, II sadaļa — Padome, IV sadaļa — Tiesa, V sadaļa — Revīzijas palāta, VI sadaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII sadaļa — Reģionu komiteja, VIII sadaļa — Eiropas Ombuds, IX sadaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2008/2021(BUD))

78

2009/C 247E/17

Eurostars ***IEiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU (COM(2007)0514 — C6-0281/2007 — 2007/0188(COD))P6_TC1-COD(2007)0188Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2008/EK par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus

83

2009/C 247E/18

Ogļu un tērauda izpētes fonds *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai (COM(2007)0393 — C6-0248/2007 — 2007/0135(CNS))

84

2009/C 247E/19

Kopienas kuģu zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un trešo valstu kuģu piekļuve Kopienas ūdeņiem *Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atļaujām Kopienas zvejas kuģiem veikt zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (COM(2007)0330 — C6-0236/2007 — 2007/0114(CNS))

87

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

Eiropas Parlaments2008.—2009. GADA SESIJA2008. gada 9.—10. aprīļa sēdesPIEŅEMTIE TEKSTIŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138 E, 5.6.2008.

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/1

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisTiesībpamatotas pārvaldības instrumenti zivsaimniecībā

P6_TA(2008)0113

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (2007/2111(INI))

2009/C 247 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas reformu (“Ceļvedis”) (COM(2002)0181),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (COM(2007)0073),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0060/2008),

| A. | tā kā Zaļajā grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu Komisija pauž viedokli, ka alternatīviem pārvaldības mehānismiem var būt ievērojama papildinoša nozīme Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Zaļajā grāmatā par kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu Komisija pauž viedokli, ka alternatīviem pārvaldības mehānismiem var būt ievērojama papildinoša nozīme Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā;

| B. | tā kā Komisija ierosināja diskusiju par zivsaimniecības tiesībpamatotu pārvaldību (TPP); |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ierosināja diskusiju par zivsaimniecības tiesībpamatotu pārvaldību (TPP);

| C. | tā kā vairākas ieinteresētās puses jau izteikušas savu viedokli diskusijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākas ieinteresētās puses jau izteikušas savu viedokli diskusijā;

| D. | tā kā iepriekš vairākkārt ir veikta izpēte par TPP, taču tajā netika ietvertas visas ES piekrastes dalībvalstis; |
| --- | --- |

D.

tā kā iepriekš vairākkārt ir veikta izpēte par TPP, taču tajā netika ietvertas visas ES piekrastes dalībvalstis;

| E. | tā kā tomēr vairākos pētījumos ir apsvērta tādu sistēmu darbība un tās sekas gan Kopienas, gan ārpus Kopienas ūdeņos, kas pieļauj zvejas tiesību tālāknodošanas iespēju ekonomiskās vērtības iegūšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā tomēr vairākos pētījumos ir apsvērta tādu sistēmu darbība un tās sekas gan Kopienas, gan ārpus Kopienas ūdeņos, kas pieļauj zvejas tiesību tālāknodošanas iespēju ekonomiskās vērtības iegūšanai;

| F. | tā kā Komisija patlaban ir izsludinājusi uzaicinājumu uz konkursu saistībā ar pētījumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija patlaban ir izsludinājusi uzaicinājumu uz konkursu saistībā ar pētījumu;

| G. | tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā patlaban neplāno mainīt pastāvošās pārvaldības sistēmas, taču vienlaikus paudusi nodomu ieviest izmaiņas KZP darbībā un tāpēc cenšas atrast dzīvotspējīgas alternatīvas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā patlaban neplāno mainīt pastāvošās pārvaldības sistēmas, taču vienlaikus paudusi nodomu ieviest izmaiņas KZP darbībā un tāpēc cenšas atrast dzīvotspējīgas alternatīvas;

| H. | tā kā pašreizējās zivsaimniecības pārvaldības sistēmas Eiropas Savienībā, it īpaši kopējās pieļaujamās nozvejas (TAC) un kvotu sistēma, nesniedz risinājumu nozares problēmām un tā kā ir nepieciešams un ir būtiski svarīgi rīkot plašas debates par šo jautājumu, novērtējot jaunu pārvaldības sistēmu iespējamās pieņemšanas pozitīvos un negatīvos aspektus; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašreizējās zivsaimniecības pārvaldības sistēmas Eiropas Savienībā, it īpaši kopējās pieļaujamās nozvejas (TAC) un kvotu sistēma, nesniedz risinājumu nozares problēmām un tā kā ir nepieciešams un ir būtiski svarīgi rīkot plašas debates par šo jautājumu, novērtējot jaunu pārvaldības sistēmu iespējamās pieņemšanas pozitīvos un negatīvos aspektus;

| I. | tā kā tāpēc ir svarīgi apsvērt veidus, kā varētu veikt uzlabojumus KZP darbībā, jo īpaši izmantojot zivsaimniecības pārvaldības politiku, kuras pašreizējie trūkumi ir acīmredzami; |
| --- | --- |

I.

tā kā tāpēc ir svarīgi apsvērt veidus, kā varētu veikt uzlabojumus KZP darbībā, jo īpaši izmantojot zivsaimniecības pārvaldības politiku, kuras pašreizējie trūkumi ir acīmredzami;

| J. | tā kā jebkādas izmaiņas radīs uzlabojumus tikai tad, ja ar tām nodrošina, ka resursus izmanto ilgtspējīgu ekonomisko, vides un sociālo apstākļu sekmēšanai, |
| --- | --- |

J.

tā kā jebkādas izmaiņas radīs uzlabojumus tikai tad, ja ar tām nodrošina, ka resursus izmanto ilgtspējīgu ekonomisko, vides un sociālo apstākļu sekmēšanai,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi diskusiju par zivsaimniecības tiesībpamatotu pārvaldību (TPP), paredzot, ka būs nepieciešams grozīt pašreizējo pārvaldības politiku; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir uzsākusi diskusiju par zivsaimniecības tiesībpamatotu pārvaldību (TPP), paredzot, ka būs nepieciešams grozīt pašreizējo pārvaldības politiku;

| 2. | uzskata, ka jūras bioloģiskie resursi ir visas sabiedrības ieguvums; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka jūras bioloģiskie resursi ir visas sabiedrības ieguvums;

| 3. | uzskata, ka konkrētās tiesības nav uzskatāmas par īpašumtiesībām, bet zināma veida usufruct vai zvejas tiesībām, uz kurām attiecas atbilstīgi ierobežojumi; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka konkrētās tiesības nav uzskatāmas par īpašumtiesībām, bet zināma veida usufruct vai zvejas tiesībām, uz kurām attiecas atbilstīgi ierobežojumi;

| 4. | taču atzīst, ka ir arī atsevišķi identificējamas TPP sistēmas, kuras pamatojas uz atšķirīgiem vienošanās principiem:






  a) | attiecībā uz personu, kam tiek piešķirtas zvejas tiesības, kā arī uz šo tiesību tālāknodošanas nosacījumiem un uz zvejas tiesību tirgojamību ekonomiskās vērtības iegūšanai; |
| --- | --- | --- |

4.

taču atzīst, ka ir arī atsevišķi identificējamas TPP sistēmas, kuras pamatojas uz atšķirīgiem vienošanās principiem:

a)

attiecībā uz personu, kam tiek piešķirtas zvejas tiesības, kā arī uz šo tiesību tālāknodošanas nosacījumiem un uz zvejas tiesību tirgojamību ekonomiskās vērtības iegūšanai;

| b) | attiecībā uz tiesību darbības jomu, it īpaši, vai tās piemēro atbilstoši konkrētajai ģeogrāfiskajai vietai, kurā tās jāizmanto, kā arī uz pieļaujamo nozvejas daudzumu vai zvejas intensitāti; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tiesību darbības jomu, it īpaši, vai tās piemēro atbilstoši konkrētajai ģeogrāfiskajai vietai, kurā tās jāizmanto, kā arī uz pieļaujamo nozvejas daudzumu vai zvejas intensitāti;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izsludinājusi uzaicinājumu uz konkursu, lai par dažādajām pārvaldības sistēmām varētu veikt pilnīgu izpēti; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izsludinājusi uzaicinājumu uz konkursu, lai par dažādajām pārvaldības sistēmām varētu veikt pilnīgu izpēti;

| 6. | uzskata, ka debatēm noteiktais laiks ir pārāk īss, un prasa tā pagarināšanu, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi atklātas un izpētītas dažādās pieejamās iespējas, kā arī to izmantošanas sekas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka debatēm noteiktais laiks ir pārāk īss, un prasa tā pagarināšanu, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi atklātas un izpētītas dažādās pieejamās iespējas, kā arī to izmantošanas sekas;

| 7. | tomēr atzīst jau pirms šādas izpētes sākšanas, ka ir skaidrs — pastāv plaša šādu jau darbojošos sistēmu daudzveidība, un to vairākums, iespējams, pat visas, piemēro kādu TPP veidu; atzīst arī, ka tiem eksperimentiem pārvaldībā, kur izmantotas zvejas tiesības dalībvalstīs, kuras ir piemērojušas šādas sistēmas, ir bijuši sevišķi labi rezultāti daudzējādā ziņā, piemēram, saistībā ar zvejas jaudas samazināšanu; |
| --- | --- |

7.

tomēr atzīst jau pirms šādas izpētes sākšanas, ka ir skaidrs — pastāv plaša šādu jau darbojošos sistēmu daudzveidība, un to vairākums, iespējams, pat visas, piemēro kādu TPP veidu; atzīst arī, ka tiem eksperimentiem pārvaldībā, kur izmantotas zvejas tiesības dalībvalstīs, kuras ir piemērojušas šādas sistēmas, ir bijuši sevišķi labi rezultāti daudzējādā ziņā, piemēram, saistībā ar zvejas jaudas samazināšanu;

| 8. | uzskata, ka tāpat ir arī skaidrs, ka Kopienas līmenī un vismaz dažās dalībvalstīs tiek izmantotas jauktas TPP formas — gan attiecībā uz tiesību piešķiršanu, tālāknodošanu un tirgojamību, gan uz veidu, kā tiek definēta tiesību darbības joma; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka tāpat ir arī skaidrs, ka Kopienas līmenī un vismaz dažās dalībvalstīs tiek izmantotas jauktas TPP formas — gan attiecībā uz tiesību piešķiršanu, tālāknodošanu un tirgojamību, gan uz veidu, kā tiek definēta tiesību darbības joma;

| 9. | atzīmē, ka vienotas sistēmas izveide ir sarežģīts process, kas saistīts ar zināmām grūtībām, un ka šo uzdevumu var paveikt, vai nu saskaņojot dalībvalstu praksi, vai ar administratīviem līdzekļiem Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka vienotas sistēmas izveide ir sarežģīts process, kas saistīts ar zināmām grūtībām, un ka šo uzdevumu var paveikt, vai nu saskaņojot dalībvalstu praksi, vai ar administratīviem līdzekļiem Kopienas līmenī;

| 10. | tomēr uzskata, ka ņemot vērā to, ka TPP zivsaimniecībā ieviesta vairākās valstīs un reģionos, kuros ir visnozīmīgākās zvejas intereses pasaulē, šīs grūtības nav nepārvaramas, un, ņemot vērā, ka sistēma varētu būt sevišķi efektīva atsevišķu Kopienas flotu pārvaldībā, jāapsver vismaz iespējas to iekļaut KZP; |
| --- | --- |

10.

tomēr uzskata, ka ņemot vērā to, ka TPP zivsaimniecībā ieviesta vairākās valstīs un reģionos, kuros ir visnozīmīgākās zvejas intereses pasaulē, šīs grūtības nav nepārvaramas, un, ņemot vērā, ka sistēma varētu būt sevišķi efektīva atsevišķu Kopienas flotu pārvaldībā, jāapsver vismaz iespējas to iekļaut KZP;

| 11. | uzskata, ka ir nepieciešams noteikt sekas, ko varētu izraisīt pārmaiņas, it īpaši individuālo nododamo kvotu ieviešana Kopienas līmenī un piekļuve citiem tiesībpamatotiem mehānismiem, attiecībā uz:






  — | relatīvo stabilitāti un tās nozīmi no zivsaimniecības nozares atkarīgo kopienu dzīvotspējas uzturēšanā; |
| --- | --- | --- |

11.

uzskata, ka ir nepieciešams noteikt sekas, ko varētu izraisīt pārmaiņas, it īpaši individuālo nododamo kvotu ieviešana Kopienas līmenī un piekļuve citiem tiesībpamatotiem mehānismiem, attiecībā uz:

—

relatīvo stabilitāti un tās nozīmi no zivsaimniecības nozares atkarīgo kopienu dzīvotspējas uzturēšanā;

| — | īpašumtiesību koncentrācijas pakāpi attiecībā uz šādām tiesībām un no tās izrietošajām sociālekonomiskām sekām; |
| --- | --- |

—

īpašumtiesību koncentrācijas pakāpi attiecībā uz šādām tiesībām un no tās izrietošajām sociālekonomiskām sekām;

| — | priekšrocībām, kādas varētu veidoties lieliem uzņēmumiem uz mazapjoma zvejas uzņēmumu vai zvejniecības kopienu rēķina; |
| --- | --- |

—

priekšrocībām, kādas varētu veidoties lieliem uzņēmumiem uz mazapjoma zvejas uzņēmumu vai zvejniecības kopienu rēķina;

| — | bažām, ka varētu rasties papildu izmaksas, atturot no ieguldījumu veikšanas kuģu un zvejas rīku, drošības un darba apstākļu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

—

bažām, ka varētu rasties papildu izmaksas, atturot no ieguldījumu veikšanas kuģu un zvejas rīku, drošības un darba apstākļu nodrošināšanā;

| — | iespējamību, ka tās kvotas, ko varētu izmantot zvejā aktīvi nodarbinātās personas, tiek aizturētas un netiek izmantotas; |
| --- | --- |

—

iespējamību, ka tās kvotas, ko varētu izmantot zvejā aktīvi nodarbinātās personas, tiek aizturētas un netiek izmantotas;

| — | problēmām, kas raksturīgas zvejas tiesību sākotnējai piešķiršanai un kas saistītas ar straujas peļņas gūšanu tiem, kam šīs tiesības piešķirtas; |
| --- | --- |

—

problēmām, kas raksturīgas zvejas tiesību sākotnējai piešķiršanai un kas saistītas ar straujas peļņas gūšanu tiem, kam šīs tiesības piešķirtas;

| — | tiesību pārmērīgas koncentrācijas risku; |
| --- | --- |

—

tiesību pārmērīgas koncentrācijas risku;

| 12. | uzskata, ka šie jautājumi jārisina pirms jebkādiem pasākumiem vienotas sistēmas izveidei, piemēram, kā parādījuši esošie precedenti, attiecībā uz iespēju noteikt ierobežojumu zvejas tiesību summēšanai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka šie jautājumi jārisina pirms jebkādiem pasākumiem vienotas sistēmas izveidei, piemēram, kā parādījuši esošie precedenti, attiecībā uz iespēju noteikt ierobežojumu zvejas tiesību summēšanai;

| 13. | uzskata, ka uzsvars jāliek arī uz pozitīvajiem aspektiem, kādi piemīt TPP zivsaimniecībā un par kuriem ir samērā plaša viedokļu vienotība, tostarp šādiem:






  — | pārvaldības labāka racionalizācija, jo tiesību turētājiem ir tieša atbildība par pārvaldību un par atbilstību vispārējiem noteikumiem, kam tādējādi piemīt tendence veidot nozari ar augstāku uzņēmējdarbības kapacitāti un mazāku atkarību no ekspertu ieteikumiem, starpniecības darbībām un valsts finansējuma; |
| --- | --- | --- |

13.

uzskata, ka uzsvars jāliek arī uz pozitīvajiem aspektiem, kādi piemīt TPP zivsaimniecībā un par kuriem ir samērā plaša viedokļu vienotība, tostarp šādiem:

—

pārvaldības labāka racionalizācija, jo tiesību turētājiem ir tieša atbildība par pārvaldību un par atbilstību vispārējiem noteikumiem, kam tādējādi piemīt tendence veidot nozari ar augstāku uzņēmējdarbības kapacitāti un mazāku atkarību no ekspertu ieteikumiem, starpniecības darbībām un valsts finansējuma;

| — | tajās flotēs, kur tiek piemērota šī sistēma, uzraudzība ir vienkāršāka, jo kuģi, kam piešķirtas tiesības, tiek precīzi identificēti; |
| --- | --- |

—

tajās flotēs, kur tiek piemērota šī sistēma, uzraudzība ir vienkāršāka, jo kuģi, kam piešķirtas tiesības, tiek precīzi identificēti;

| — | tiek samazināti izmetumi, jo ir iespējams iegādāties zvejas tiesības sugām, attiecībā uz kurām ir pieejamas tikai nelielas kvotas; |
| --- | --- |

—

tiek samazināti izmetumi, jo ir iespējams iegādāties zvejas tiesības sugām, attiecībā uz kurām ir pieejamas tikai nelielas kvotas;

| — | flotēm ir tendence padarīt to uzņēmējdarbību rentablu, kas parasti izraisa jaudu samazināšanu, jo tiek likvidētas vecākās un neefektīvākās vienības; |
| --- | --- |

—

flotēm ir tendence padarīt to uzņēmējdarbību rentablu, kas parasti izraisa jaudu samazināšanu, jo tiek likvidētas vecākās un neefektīvākās vienības;

| — | vienkāršākais veids, kā ieviest sistēmu, būtu kvotu piešķiršana saskaņā ar katras dalībvalsts relatīvo stabilitāti tā, lai netiktu ietekmēta arī šī stabilitāte; |
| --- | --- |

—

vienkāršākais veids, kā ieviest sistēmu, būtu kvotu piešķiršana saskaņā ar katras dalībvalsts relatīvo stabilitāti tā, lai netiktu ietekmēta arī šī stabilitāte;

| 14. | pauž šaubas arī par to, vai vienota TPP sistēma visos gadījumos būtu piemērota dažādiem zvejniecības veidiem; |
| --- | --- |

14.

pauž šaubas arī par to, vai vienota TPP sistēma visos gadījumos būtu piemērota dažādiem zvejniecības veidiem;

| 15. | šajā sakarā vērš uzmanību uz atšķirīgām prasībām attiecībā uz vienas sugas un vairāku sugu zveju un uz īpašo stāvokli, kādā ir amatieru flotes; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarā vērš uzmanību uz atšķirīgām prasībām attiecībā uz vienas sugas un vairāku sugu zveju un uz īpašo stāvokli, kādā ir amatieru flotes;

| 16. | saistībā ar amatieru flotēm uzskata, ka attiecībā uz tām ir jāizstrādā atsevišķi noteikumi, — vai nu izmantojot kritērijus, kas attiecas uz ģeogrāfisko attālumu no krasta, vai nosakot tām attiecīgu kvotu daļu; |
| --- | --- |

16.

saistībā ar amatieru flotēm uzskata, ka attiecībā uz tām ir jāizstrādā atsevišķi noteikumi, — vai nu izmantojot kritērijus, kas attiecas uz ģeogrāfisko attālumu no krasta, vai nosakot tām attiecīgu kvotu daļu;

| 17. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Komisija patlaban nav paredzējusi iejaukties pašreizējās pārvaldības sistēmās; |
| --- | --- |

17.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Komisija patlaban nav paredzējusi iejaukties pašreizējās pārvaldības sistēmās;

| 18. | taču uzskata, ka vajadzīga turpmāka dažādu TPP sistēmu priekšrocību un trūkumu apsvēršana; |
| --- | --- |

18.

taču uzskata, ka vajadzīga turpmāka dažādu TPP sistēmu priekšrocību un trūkumu apsvēršana;

| 19. | uzskata, ka ir nepieciešams izvairīties no ekonomiskiem traucējumiem zvejniecības nozarē, novēršot apdraudējumu nelielo kuģu īpašniekiem, it īpaši tiem, kuri nodarbojas ar amatieru zveju; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir nepieciešams izvairīties no ekonomiskiem traucējumiem zvejniecības nozarē, novēršot apdraudējumu nelielo kuģu īpašniekiem, it īpaši tiem, kuri nodarbojas ar amatieru zveju;

| 20. | atzīst, ka šādas sistēmas, ja vien tās ir atbilstīgi izstrādātas, var sekmēt ekonomisko efektivitāti; norāda, ka šāda efektivitāte ir viens no jebkuras ekonomikas politikas mērķiem un ka KZP interesēs ir nodrošināt rentablu zvejniecības nozari, kas būtu aizvien mazāk atkarīga no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka šādas sistēmas, ja vien tās ir atbilstīgi izstrādātas, var sekmēt ekonomisko efektivitāti; norāda, ka šāda efektivitāte ir viens no jebkuras ekonomikas politikas mērķiem un ka KZP interesēs ir nodrošināt rentablu zvejniecības nozari, kas būtu aizvien mazāk atkarīga no valsts līdzekļiem;

| 21. | uzskata, ka — ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir kopējās politikas joma, — tiesībpamatotas pārvaldības instrumenti jāpieņem Kopienas līmenī, tādējādi gūstot iespēju uzlabot zvejas resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka — ņemot vērā to, ka zivsaimniecība ir kopējās politikas joma, — tiesībpamatotas pārvaldības instrumenti jāpieņem Kopienas līmenī, tādējādi gūstot iespēju uzlabot zvejas resursu pārvaldību;

| 22. | uzskata, ka ekonomiskā efektivitāte ir noderīga, ciktāl tā veicina KZP mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ekonomiskā efektivitāte ir noderīga, ciktāl tā veicina KZP mērķu īstenošanu;

| 23. | tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkuriem pētījumiem saistībā ar TPP jābūt vērstiem uz to, lai:






  I. | I. nodrošinātu pašreiz dalībvalstīs darbojošos pārvaldības sistēmu pilnīgu aprakstu un analīzi; |
| --- | --- | --- |

23.

tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkuriem pētījumiem saistībā ar TPP jābūt vērstiem uz to, lai:

I.

I. nodrošinātu pašreiz dalībvalstīs darbojošos pārvaldības sistēmu pilnīgu aprakstu un analīzi;

| II. | aplūkotu pamatprincipus, uz kuriem balstās TPP, saistībā ar to,






  a) | kam tiesības var piešķirt un kam tās var nodot, vai tās var tirgot — līdztekus jebkādiem ierobežojumiem šajā sakarībā; |
| --- | --- | --- |

II.

aplūkotu pamatprincipus, uz kuriem balstās TPP, saistībā ar to,

a)

kam tiesības var piešķirt un kam tās var nodot, vai tās var tirgot — līdztekus jebkādiem ierobežojumiem šajā sakarībā;

| b) | kāda ir tiesību darbības joma, t. i., vai tās ir definētas, ņemot vērā atrašanās vietu, kvantitāti (produkciju) vai intensitāti (ieguldījumu), vai šo aspektu apvienojumu; |
| --- | --- |

b)

kāda ir tiesību darbības joma, t. i., vai tās ir definētas, ņemot vērā atrašanās vietu, kvantitāti (produkciju) vai intensitāti (ieguldījumu), vai šo aspektu apvienojumu;

| III. | izmantojot pierādījumus, kas gūti no pašreizējām pārvaldības sistēmām, novērtētu katra šāda pamatprincipa efektivitāti, īstenojot KZP mērķus, lai:






  a) | palielinātu zvejniecības nozarē nodarbināto cilvēku iztikas līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

III.

izmantojot pierādījumus, kas gūti no pašreizējām pārvaldības sistēmām, novērtētu katra šāda pamatprincipa efektivitāti, īstenojot KZP mērķus, lai:

a)

palielinātu zvejniecības nozarē nodarbināto cilvēku iztikas līdzekļus;

| b) | nodrošinātu ilgtspējīgu jūras ekosistēmu, kurā tiek saglabāti zivju krājumi; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu ilgtspējīgu jūras ekosistēmu, kurā tiek saglabāti zivju krājumi;

| c) | uzturētu no zivsaimniecības atkarīgu kopienu dzīvotspēju; |
| --- | --- |

c)

uzturētu no zivsaimniecības atkarīgu kopienu dzīvotspēju;

| d) | noteiktu zvejas tiesību koncentrācijas apjomu saistībā ar šo sistēmu kopš tās sākuma, un kā tā izraisījusi darbavietu skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

d)

noteiktu zvejas tiesību koncentrācijas apjomu saistībā ar šo sistēmu kopš tās sākuma, un kā tā izraisījusi darbavietu skaita samazināšanos;

| e) | izvērtētu zivsaimniecības nozares ekonomisko efektivitāti; |
| --- | --- |

e)

izvērtētu zivsaimniecības nozares ekonomisko efektivitāti;

| IV. | izpētītu šos jautājumus atsevišķi dažādiem zvejniecības veidiem gan Kopienas, gan ārpus Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

IV.

izpētītu šos jautājumus atsevišķi dažādiem zvejniecības veidiem gan Kopienas, gan ārpus Kopienas ūdeņos;

| 24. | mudina Komisiju atvēlēt ilgāku laika periodu debatēm par šo jautājumu; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju atvēlēt ilgāku laika periodu debatēm par šo jautājumu;

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, reģionālajām konsultatīvajām padomēm un Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, reģionālajām konsultatīvajām padomēm un Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai.

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/5

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisTibeta

P6_TA(2008)0119

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Tibetu

2009/C 247 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu un Tibetu, jo īpaši:

| a) | 2007. gada 15. februāra rezolūciju par Ķīnas valdības un Dalailamas sūtņu dialogu (1), |
| --- | --- |

a)

2007. gada 15. februāra rezolūciju par Ķīnas valdības un Dalailamas sūtņu dialogu (1),

| b) | 2007. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā (2), |
| --- | --- |

b)

2007. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā (2),

| c) | 2006. gada 7. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (3), |
| --- | --- |

c)

2006. gada 7. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (3),

| d) | 2007. gada 6. septembra rezolūciju par divpusēju sarunu un apspriešanās par cilvēktiesību jautājumiem ar trešām valstīm norisi (4), |
| --- | --- |

d)

2007. gada 6. septembra rezolūciju par divpusēju sarunu un apspriešanās par cilvēktiesību jautājumiem ar trešām valstīm norisi (4),

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā saistībā ar 49. gadadienu, kopš tika apspiesta Tibetas iedzīvotāju sacelšanās pret Ķīnas valdību, ir notikušas plašas Tibetas mūku, mūķeņu un parasto iedzīvotāju demonstrācijas pret Ķīnas represijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā saistībā ar 49. gadadienu, kopš tika apspiesta Tibetas iedzīvotāju sacelšanās pret Ķīnas valdību, ir notikušas plašas Tibetas mūku, mūķeņu un parasto iedzīvotāju demonstrācijas pret Ķīnas represijām;

| B. | tā kā no Ķīnas varas iestādēm saņemtā informācija liecina, ka 20 cilvēki ir gājuši bojā; tā kā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta no citiem avotiem, sadursmēs ir gājuši bojā vairāk nekā 140 tibetieši un desmitiem citu tibetiešu ir arestēti; |
| --- | --- |

B.

tā kā no Ķīnas varas iestādēm saņemtā informācija liecina, ka 20 cilvēki ir gājuši bojā; tā kā, pamatojoties uz informāciju, kas gūta no citiem avotiem, sadursmēs ir gājuši bojā vairāk nekā 140 tibetieši un desmitiem citu tibetiešu ir arestēti;

| C. | tā kā Ķīnas valdība ir pasludinājusi ārkārtas stāvokli, no visas Ķīnas uz Tibetu pārvietojot simtiem bruņotu policistu un armijas spēku, un Lasā, kā arī citās pilsētās ir slēgti veikali un tempļi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ķīnas valdība ir pasludinājusi ārkārtas stāvokli, no visas Ķīnas uz Tibetu pārvietojot simtiem bruņotu policistu un armijas spēku, un Lasā, kā arī citās pilsētās ir slēgti veikali un tempļi;

| D. | tā kā Viņa Svētība Dalailama šo Ķīnas pārspīlēto rīcību ir nosaucis par “kulturālu genocīdu” un vienlaicīgi ir aicinājis tibetiešus “nelietot vardarbību un neatkāpties no šīs nostājas, lai cik nopietna arī nebūtu situācija” (5); tā kā Dalailama nav pieprasījis Tibetas neatkarību, bet tikai kulturālu un politisku autonomiju un reliģisku brīvību kā vidus ceļu, un Eiropas Parlaments atbalsta šādu nostāju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Viņa Svētība Dalailama šo Ķīnas pārspīlēto rīcību ir nosaucis par “kulturālu genocīdu” un vienlaicīgi ir aicinājis tibetiešus “nelietot vardarbību un neatkāpties no šīs nostājas, lai cik nopietna arī nebūtu situācija” (5); tā kā Dalailama nav pieprasījis Tibetas neatkarību, bet tikai kulturālu un politisku autonomiju un reliģisku brīvību kā vidus ceļu, un Eiropas Parlaments atbalsta šādu nostāju;

| E. | tā kā tikai mierīgi un, veidojot patiesu dialogu, ir iespējams panākt ilgstošu noregulējumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai mierīgi un, veidojot patiesu dialogu, ir iespējams panākt ilgstošu noregulējumu;

| F. | tā kā, izņemot Ķīnas Valdības organizētu starptautiskās preses pārstāvju oficiālu braucienu, starptautiskās preses pārstāvjiem ir liegta iekļūšana Tibetas reģionā, lai ziņotu par notikumiem, un visi žurnālisti no šī reģiona ir izraidīti; tā kā iepriekšminēto starptautiskās preses pārstāvju braucienu stingri kontrolēja un žurnālistiem, kas tajā piedalījās, tika liegtas neierobežotas tikšanās iespējas ar Tibetas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā, izņemot Ķīnas Valdības organizētu starptautiskās preses pārstāvju oficiālu braucienu, starptautiskās preses pārstāvjiem ir liegta iekļūšana Tibetas reģionā, lai ziņotu par notikumiem, un visi žurnālisti no šī reģiona ir izraidīti; tā kā iepriekšminēto starptautiskās preses pārstāvju braucienu stingri kontrolēja un žurnālistiem, kas tajā piedalījās, tika liegtas neierobežotas tikšanās iespējas ar Tibetas iedzīvotājiem;

| G. | tā kā šķiet, ka Ķīnas valdība valstī bloķē piekļuvi ārzemju interneta vietnēm un cenzē ārzemju televīzijas pārraides par stāvokli Tibetā; |
| --- | --- |

G.

tā kā šķiet, ka Ķīnas valdība valstī bloķē piekļuvi ārzemju interneta vietnēm un cenzē ārzemju televīzijas pārraides par stāvokli Tibetā;

| H. | ir pārliecināts, ka Pekinas olimpiskās spēles ir lieliska iespēja, kuru laikā Ķīna var pierādīt atvērtību pasaulei un otrādi un apliecināt to, ka tā spēj pildīt saistības attiecībā uz visu Ķīnas iedzīvotāju pamattiesību veicināšanu bez jebkādiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

H.

ir pārliecināts, ka Pekinas olimpiskās spēles ir lieliska iespēja, kuru laikā Ķīna var pierādīt atvērtību pasaulei un otrādi un apliecināt to, ka tā spēj pildīt saistības attiecībā uz visu Ķīnas iedzīvotāju pamattiesību veicināšanu bez jebkādiem izņēmumiem;

| I. | tā kā 2002. gadā uzsāktais ES un Ķīnas dialogs cilvēktiesību jomā nav sniedzis gaidītos rezultātus, |
| --- | --- |

I.

tā kā 2002. gadā uzsāktais ES un Ķīnas dialogs cilvēktiesību jomā nav sniedzis gaidītos rezultātus,

| 1. | stingri nosoda Ķīnas drošības spēku veiktās brutālās represijas pret tibetiešu demonstrantiem un visus vardarbības gadījumus Lasas ielās un Tibetā, lai kurš arī būtu šīs vardarbības izraisītājs, un pauž patiesu līdzjūtību upuru tuviniekiem; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda Ķīnas drošības spēku veiktās brutālās represijas pret tibetiešu demonstrantiem un visus vardarbības gadījumus Lasas ielās un Tibetā, lai kurš arī būtu šīs vardarbības izraisītājs, un pauž patiesu līdzjūtību upuru tuviniekiem;

| 2. | aicina Ķīnas valdību garantēt ievainotajiem tibetiešiem atbilstošu medicīnisku aprūpi, bet arestētajiem tibetiešiem – juridisko palīdzību; aicina varas iestādes sniegt informāciju par aizturēto skaitu, izturēties pret viņiem, ievērojot starptautiskās cilvēktiesības, un jebkurā gadījumā atturēties no spīdzināšanas; aicina nekavējoties atbrīvot visus tos, kuri mierīgi protestēja, īstenojot savas likumīgās tiesības uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

2.

aicina Ķīnas valdību garantēt ievainotajiem tibetiešiem atbilstošu medicīnisku aprūpi, bet arestētajiem tibetiešiem – juridisko palīdzību; aicina varas iestādes sniegt informāciju par aizturēto skaitu, izturēties pret viņiem, ievērojot starptautiskās cilvēktiesības, un jebkurā gadījumā atturēties no spīdzināšanas; aicina nekavējoties atbrīvot visus tos, kuri mierīgi protestēja, īstenojot savas likumīgās tiesības uz vārda brīvību;

| 3. | pauž kritiku par biežo diskriminējošo izturēšanos pret han grupai nepiederošām ķīniešu mazākumtautībām; aicina Ķīnu ievērot saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtautību tiesībām, kā arī tiesiskumu; mudina Ķīnu ļaunprātīgi neizmantot 2008. gada olimpiskās spēles, apcietinot disidentus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, lai nepieļautu demonstrācijas un ziņojumus, ko varas iestādes uzskata par apkaunojošām; šajā sakarā aicina nekavējoties atbrīvot ievērojamo cilvēktiesību aktīvistu Hu Jia, kurš, apsūdzot par apvērsumu, ir ieslodzīts cietumā uz trīsarpus gadiem; |
| --- | --- |

3.

pauž kritiku par biežo diskriminējošo izturēšanos pret han grupai nepiederošām ķīniešu mazākumtautībām; aicina Ķīnu ievērot saistības attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtautību tiesībām, kā arī tiesiskumu; mudina Ķīnu ļaunprātīgi neizmantot 2008. gada olimpiskās spēles, apcietinot disidentus, žurnālistus un cilvēktiesību aktīvistus, lai nepieļautu demonstrācijas un ziņojumus, ko varas iestādes uzskata par apkaunojošām; šajā sakarā aicina nekavējoties atbrīvot ievērojamo cilvēktiesību aktīvistu Hu Jia, kurš, apsūdzot par apvērsumu, ir ieslodzīts cietumā uz trīsarpus gadiem;

| 4. | pieprasa ANO pārraudzībā veikt atklātu un neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem nemieriem un represijām Tibetā; mudina Ķīnas varas iestādes nosūtīt ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un citām ANO struktūrām pastāvīgu ielūgumu apmeklēt Tibetu; |
| --- | --- |

4.

pieprasa ANO pārraudzībā veikt atklātu un neatkarīgu izmeklēšanu par nesenajiem nemieriem un represijām Tibetā; mudina Ķīnas varas iestādes nosūtīt ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un citām ANO struktūrām pastāvīgu ielūgumu apmeklēt Tibetu;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Viņa Svētība Dalailama ir aicinājis tibetiešus protestēt, nelietojot vardarbību, un noraidījis aicinājumus par Tibetas neatkarību, bet tā vietā kā vidusceļu piedāvājis patiesu kulturālo un politisko autonomiju un reliģisko brīvību; atkārtoti apstiprina pārliecību par Ķīnas Tautas Republikas teritoriālo integritāti; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka Viņa Svētība Dalailama ir aicinājis tibetiešus protestēt, nelietojot vardarbību, un noraidījis aicinājumus par Tibetas neatkarību, bet tā vietā kā vidusceļu piedāvājis patiesu kulturālo un politisko autonomiju un reliģisko brīvību; atkārtoti apstiprina pārliecību par Ķīnas Tautas Republikas teritoriālo integritāti;

| 6. | aicina Ķīnas varas iestādes atvērt Tibetu plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un diplomātiem, jo īpaši ES valstu pārstāvjiem; mudina Ķīnas varas iestādes nekavējoties pārtraukt cenzēt un bloķēt tūkstošiem ārvalstu ziņu un informatīvo interneta vietņu, kas atrodas ārzemēs; pieprasa atbrīvot visus žurnālistus, interneta resursu lietotājus un kiberdisidentus, kuri Ķīnā atrodas ieslodzījumā par to, ka īstenojuši savas tiesības uz informāciju; |
| --- | --- |

6.

aicina Ķīnas varas iestādes atvērt Tibetu plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un diplomātiem, jo īpaši ES valstu pārstāvjiem; mudina Ķīnas varas iestādes nekavējoties pārtraukt cenzēt un bloķēt tūkstošiem ārvalstu ziņu un informatīvo interneta vietņu, kas atrodas ārzemēs; pieprasa atbrīvot visus žurnālistus, interneta resursu lietotājus un kiberdisidentus, kuri Ķīnā atrodas ieslodzījumā par to, ka īstenojuši savas tiesības uz informāciju;

| 7. | pauž bažas, ka Tibetā tibetieši tiek aizvien vairāk izstumti no ekonomikas, ka viņiem problēmas rada arvien lielāks to Ķīnas viesstrādnieku skaits, kuri dodas uz Tibetu, pārņem tibetiešu darba vietas un tibetiešu zemi; norāda, ka liela diskriminācija pastāv izglītības sistēmā, saskaņā ar kuru tibetiešu bērni savu dzimto valodu apgūst kā otro valodu; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas, ka Tibetā tibetieši tiek aizvien vairāk izstumti no ekonomikas, ka viņiem problēmas rada arvien lielāks to Ķīnas viesstrādnieku skaits, kuri dodas uz Tibetu, pārņem tibetiešu darba vietas un tibetiešu zemi; norāda, ka liela diskriminācija pastāv izglītības sistēmā, saskaņā ar kuru tibetiešu bērni savu dzimto valodu apgūst kā otro valodu;

| 8. | aicina Ķīnu ievērot saistības, kuras tā valstī ir noteikusi attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtiesībām, un tiesiskuma principu, kas bija par pamatu tam, lai Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) pieņemtu lēmumu atļaut Ķīnai organizēt olimpiskās spēles; |
| --- | --- |

8.

aicina Ķīnu ievērot saistības, kuras tā valstī ir noteikusi attiecībā uz cilvēktiesībām un mazākumtiesībām, un tiesiskuma principu, kas bija par pamatu tam, lai Starptautiskā Olimpiskā komiteja (SOK) pieņemtu lēmumu atļaut Ķīnai organizēt olimpiskās spēles;

| 9. | mudina Ķīnu nevilcinoties un jebkurā gadījumā pirms olimpiskajām spēlēm ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ANO 1966); aicina Pekinu ieviest nāves soda moratoriju, kā tas prasīts ANO Ģenerālās Asamblejas 2007. gada 18. decembrī pieņemtajā rezolūcijā 62/149 par moratoriju attiecībā uz nāvessoda izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

mudina Ķīnu nevilcinoties un jebkurā gadījumā pirms olimpiskajām spēlēm ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ANO 1966); aicina Pekinu ieviest nāves soda moratoriju, kā tas prasīts ANO Ģenerālās Asamblejas 2007. gada 18. decembrī pieņemtajā rezolūcijā 62/149 par moratoriju attiecībā uz nāvessoda izmantošanu;

| 10. | pauž nožēlu par to, ka Ķīnas iestāžu un Dalailamas sešas sarunu kārtas nav sniegušas rezultātus, un aicina bez nosacījumiem uzsākt konstruktīvu dialogu, lai panāktu vispusīgu politisku vienošanos, tai skaitā ilgtspējīgu risinājumu attiecībā uz Tibetas kulturālo un politisko autonomiju un reliģisko brīvību, kā arī Tibetas iedzīvotāju patiesām minoritāšu tiesībām citās Ķīnas provincēs; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par to, ka Ķīnas iestāžu un Dalailamas sešas sarunu kārtas nav sniegušas rezultātus, un aicina bez nosacījumiem uzsākt konstruktīvu dialogu, lai panāktu vispusīgu politisku vienošanos, tai skaitā ilgtspējīgu risinājumu attiecībā uz Tibetas kulturālo un politisko autonomiju un reliģisko brīvību, kā arī Tibetas iedzīvotāju patiesām minoritāšu tiesībām citās Ķīnas provincēs;

| 11. | aicina Padomi un jo īpaši prezidentvalsti cieši sekot notikumu attīstībai un nodrošināt to, ka ES pieņem konsekventu vienotu nostāju un ka tiek pienācīgi īstenoti uz tās balstīti lēmumi, un uzskata, ka ES diplomātiskajiem pārstāvjiem Pekinā vajadzētu uzņemties iniciatīvu apmeklēt reģionu, lai pēc tam ziņotu Padomei par pašreizējo situāciju; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi un jo īpaši prezidentvalsti cieši sekot notikumu attīstībai un nodrošināt to, ka ES pieņem konsekventu vienotu nostāju un ka tiek pienācīgi īstenoti uz tās balstīti lēmumi, un uzskata, ka ES diplomātiskajiem pārstāvjiem Pekinā vajadzētu uzņemties iniciatīvu apmeklēt reģionu, lai pēc tam ziņotu Padomei par pašreizējo situāciju;

| 12. | saistībā ar to atkārtoti atgādina par aicinājumu Padomei iecelt īpašu sūtni par Tibetas jautājumiem, lai veicinātu dialogu starp abām pusēm, un uzmanīgi sekot sarunām, kad tās atsāks; |
| --- | --- |

12.

saistībā ar to atkārtoti atgādina par aicinājumu Padomei iecelt īpašu sūtni par Tibetas jautājumiem, lai veicinātu dialogu starp abām pusēm, un uzmanīgi sekot sarunām, kad tās atsāks;

| 13. | atbalsta Viņa Svētības Dalailamas pausto viedokli, ka olimpiskās spēles ir lieliska brīvības iespēja visai ķīniešu tautai; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Viņa Svētības Dalailamas pausto viedokli, ka olimpiskās spēles ir lieliska brīvības iespēja visai ķīniešu tautai;

| 14. | aicina pašreizējo ES prezidentvalsti censties panākt vienotu ES nostāju attiecībā uz valstu un valdību vadītāju un ES Augstā pārstāvja piedalīšanos olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā, pieļaujot nepiedalīšanās iespēju, ja netiks atsākts Ķīnas varas iestāžu un Viņa Svētības Dalailamas dialogs; |
| --- | --- |

14.

aicina pašreizējo ES prezidentvalsti censties panākt vienotu ES nostāju attiecībā uz valstu un valdību vadītāju un ES Augstā pārstāvja piedalīšanos olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā, pieļaujot nepiedalīšanās iespēju, ja netiks atsākts Ķīnas varas iestāžu un Viņa Svētības Dalailamas dialogs;

| 15. | mudina Ķīnas Tautas Republiku izbeigt pārbaudīt un novērtēt olimpiskos sportistus pēc viņu politiskajiem uzskatiem un draudēt ar aizliegšanu piedalīties olimpiskajās spēlēs, ja viņu viedoklis atšķiras no Ķīnas valdības oficiālā viedokļa; |
| --- | --- |

15.

mudina Ķīnas Tautas Republiku izbeigt pārbaudīt un novērtēt olimpiskos sportistus pēc viņu politiskajiem uzskatiem un draudēt ar aizliegšanu piedalīties olimpiskajās spēlēs, ja viņu viedoklis atšķiras no Ķīnas valdības oficiālā viedokļa;

| 16. | gaida Viņa Svētības Dalailama vizīti Eiropas Parlamentā 2008. gada beigās, kuras laikā viņš teiks uzrunu plenārsēdē, un aicina Priekšsēdētāju konferenci izskatīt ātrākas vizītes iespēju; |
| --- | --- |

16.

gaida Viņa Svētības Dalailama vizīti Eiropas Parlamentā 2008. gada beigās, kuras laikā viņš teiks uzrunu plenārsēdē, un aicina Priekšsēdētāju konferenci izskatīt ātrākas vizītes iespēju;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, pievienošanās pieteikumvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas prezidentam un premjerministram, Ķīnas Nacionālā Tautas kongresa priekšsēdētājam, Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai un Viņa Svētībai Dalailamam. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, pievienošanās pieteikumvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas prezidentam un premjerministram, Ķīnas Nacionālā Tautas kongresa priekšsēdētājam, Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai un Viņa Svētībai Dalailamam.

---

(1)  OV C 287 E, 29.11.2007., 554. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0622.

(3)  OV C 305 E, 14.12.2006., 219. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0381.

(5)  2008. gada 6. aprīļa paziņojums.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/7

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisHorvātijas 2007. gada progresa ziņojums

P6_TA(2008)0120

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumu (2007/2267(INI))

2009/C 247 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu uzsākt pievienošanās sarunas ar Horvātiju,

ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par Horvātijas 2006. gada progresa ziņojumu (1),

ņemot vērā Horvātijas 2007. gada progresa ziņojumu, ko Komisija publicēja 2007. gada 6. novembrī (SEC(2007)1431),

ņemot vērā 2007. gada 10. decembra Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes secinājumus saistībā ar Horvātiju,

ņemot vērā Ārlietu komitejas delegācijas vizīti Horvātijā 2008. gada 6. un 7. februārī,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0048/2008),

| A. | tā kā Horvātija, vēl joprojām pildot Kopenhāgenas kritērijus un veiksmīgi īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, noteiktā veidā virzās uz pilnīgu dalību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Horvātija, vēl joprojām pildot Kopenhāgenas kritērijus un veiksmīgi īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, noteiktā veidā virzās uz pilnīgu dalību Eiropas Savienībā;

| B. | tā kā Horvātija ir demokrātiska Eiropas valsts, kas atbalsta Eiropas integrāciju un ir apņēmusies pārvarēt pastāvošos strīdus un panākt izlīgumu starp cilvēkiem, kam ir nepieciešama brīvprātīga pilnvaru nodošanu dažās galvenajās politikas jomās, un tā kā Horvātija šajā sakarā ir veiksmīgi pielikusi ievērojamus pūliņus, kuri ir sniegušu acīmredzamus rezultātus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Horvātija ir demokrātiska Eiropas valsts, kas atbalsta Eiropas integrāciju un ir apņēmusies pārvarēt pastāvošos strīdus un panākt izlīgumu starp cilvēkiem, kam ir nepieciešama brīvprātīga pilnvaru nodošanu dažās galvenajās politikas jomās, un tā kā Horvātija šajā sakarā ir veiksmīgi pielikusi ievērojamus pūliņus, kuri ir sniegušu acīmredzamus rezultātus;

| C. | tā kā Horvātijas pievienošanās ES procesam ir plašāka ietekme reģionā, tas tiek uzskatīts par pārbaudi solījumiem, ko ES ir devusi Rietumbalkānu valstīm, un tas var kļūt par ievērojamu stimulu visām citām iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

C.

tā kā Horvātijas pievienošanās ES procesam ir plašāka ietekme reģionā, tas tiek uzskatīts par pārbaudi solījumiem, ko ES ir devusi Rietumbalkānu valstīm, un tas var kļūt par ievērojamu stimulu visām citām iesaistītajām valstīm;

| D. | tā kā Horvātija turpina pildīt Kopenhāgenas politiskos kritērijus, tā tiek uzskatīta par funkcionējošu tirgus ekonomiku un tā kopumā bez ievērojamām grūtībām turpina īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Horvātija turpina pildīt Kopenhāgenas politiskos kritērijus, tā tiek uzskatīta par funkcionējošu tirgus ekonomiku un tā kopumā bez ievērojamām grūtībām turpina īstenot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu;

| E. | tā kā Horvātijas nopietnā iesaistīšanās pievienošanās sarunās sniedz rezultātus un sola panākumus saistībā ar Horvātijas un citu reģiona valstu ES integrācijas procesu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Horvātijas nopietnā iesaistīšanās pievienošanās sarunās sniedz rezultātus un sola panākumus saistībā ar Horvātijas un citu reģiona valstu ES integrācijas procesu;

| F. | tā kā pēdējo divu gadu sarunās Horvātija ir guvusi ievērojamus un slavējumus panākumus gandrīz visās jomās, uz kurām attiecas Kopienas tiesības; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēdējo divu gadu sarunās Horvātija ir guvusi ievērojamus un slavējumus panākumus gandrīz visās jomās, uz kurām attiecas Kopienas tiesības;

| G. | tā kā, lai risinātu problēmas jomās, kurās pirms Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir jāveic būtiskas reformas, ir nepieciešami pastiprināti pūliņi un jaunas politiskas saistības; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai risinātu problēmas jomās, kurās pirms Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir jāveic būtiskas reformas, ir nepieciešami pastiprināti pūliņi un jaunas politiskas saistības;

| H. | tā kā 2003. gada Saloniku Eiropadomes prezidentūras secinājumos norādīts, ka visu Rietumbalkānu valstu nākotne tik tiešām ir saistīta ar Eiropas Savienību, ko apliecina daudzas Parlamenta rezolūcijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2003. gada Saloniku Eiropadomes prezidentūras secinājumos norādīts, ka visu Rietumbalkānu valstu nākotne tik tiešām ir saistīta ar Eiropas Savienību, ko apliecina daudzas Parlamenta rezolūcijas;

| I. | tā kā paziņojumā, ko izdeva ES un Rietumbalkānu valstis un ko 2006. gada 11. martā Zalcburgā vienprātīgi apstiprināja Eiropas Savienības un Rietumbalkānu valstu ārlietu ministri, uzsvērta labu kaimiņattiecību nozīme un nepieciešamība rast visiem pieņemamu risinājumu problēmām ar kaimiņvalstīm, |
| --- | --- |

I.

tā kā paziņojumā, ko izdeva ES un Rietumbalkānu valstis un ko 2006. gada 11. martā Zalcburgā vienprātīgi apstiprināja Eiropas Savienības un Rietumbalkānu valstu ārlietu ministri, uzsvērta labu kaimiņattiecību nozīme un nepieciešamība rast visiem pieņemamu risinājumu problēmām ar kaimiņvalstīm,

| 1. | apsveic Horvātijas iestādes par līdz šim sasniegtajiem pozitīvajiem rezultātiem, it īpaši par atvērto sarunu sadaļu skaitu; |
| --- | --- |

1.

apsveic Horvātijas iestādes par līdz šim sasniegtajiem pozitīvajiem rezultātiem, it īpaši par atvērto sarunu sadaļu skaitu;

| 2. | uzskata, ka pašreiz notiekošo pievienošanās sarunu mērķis ir vienoties par pasākumiem, kas var būt nepieciešami integrācijas atvieglošanai, vienlaikus nodrošinot kandidātvalstu skaidru apņemšanos pieņemt un īstenot acquis un ievērot Līgumos noteiktos politiskos mērķus, un ka šīs sarunas nevajadzētu izmanot kā līdzekli, lai atrisinātu divpusējos politiskos strīdus, kas nav saistīti ne ar acquis darbības jomu, ne ar procesa mērķiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pašreiz notiekošo pievienošanās sarunu mērķis ir vienoties par pasākumiem, kas var būt nepieciešami integrācijas atvieglošanai, vienlaikus nodrošinot kandidātvalstu skaidru apņemšanos pieņemt un īstenot acquis un ievērot Līgumos noteiktos politiskos mērķus, un ka šīs sarunas nevajadzētu izmanot kā līdzekli, lai atrisinātu divpusējos politiskos strīdus, kas nav saistīti ne ar acquis darbības jomu, ne ar procesa mērķiem;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Horvātija ir guvusi panākumus, nodrošinot atbilstību kritērijiem, kas ļauj atvērt jaunas sarunu nodaļas, un atbalsta Horvātijas valdības un parlamenta centienus panākt atbilstību kritērijiem saistībā ar atlikušajām nodaļām; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Horvātija ir guvusi panākumus, nodrošinot atbilstību kritērijiem, kas ļauj atvērt jaunas sarunu nodaļas, un atbalsta Horvātijas valdības un parlamenta centienus panākt atbilstību kritērijiem saistībā ar atlikušajām nodaļām;

| 4. | ar gandarījumu atzīmē, ka liela daļa Horvātijas tiesību aktu ir pielīdzināti ES standartiem, tomēr atgādina Horvātijas iestādēm, ka šobrīd ļoti svarīgi ir paātrināt administratīvās veiktspējas attīstību, kas nepieciešama jauno tiesību aktu īstenošanai; šajā sakarā aicina Horvātijas iestādes padarīt šo procesu pieejamu un tā īstenošanas uzraudzībā iesaistīt pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

4.

ar gandarījumu atzīmē, ka liela daļa Horvātijas tiesību aktu ir pielīdzināti ES standartiem, tomēr atgādina Horvātijas iestādēm, ka šobrīd ļoti svarīgi ir paātrināt administratīvās veiktspējas attīstību, kas nepieciešama jauno tiesību aktu īstenošanai; šajā sakarā aicina Horvātijas iestādes padarīt šo procesu pieejamu un tā īstenošanas uzraudzībā iesaistīt pilsonisko sabiedrību;

| 5. | mudina Horvātiju paātrināt sabiedrisko pakalpojumu reformu vietējā un reģionālajā pašpārvaldē, kā arī nodrošināt nepieciešamos resursus un apmācību šo reformu īstenošanai; |
| --- | --- |

5.

mudina Horvātiju paātrināt sabiedrisko pakalpojumu reformu vietējā un reģionālajā pašpārvaldē, kā arī nodrošināt nepieciešamos resursus un apmācību šo reformu īstenošanai;

| 6. | atzinīgi vērtē pasākumus, kas uzsākti saistībā ar tik nozīmīgo tiesu reformu, tomēr piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi, jo īpaši:






  — | jāsamazina neizlemto lietu skaists, piemēram, aktīvāk veicinot to, ka tiesneši izmanto alternatīvus strīdu izšķiršanas veidus; |
| --- | --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē pasākumus, kas uzsākti saistībā ar tik nozīmīgo tiesu reformu, tomēr piekrīt Komisijas viedoklim, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi, jo īpaši:

—

jāsamazina neizlemto lietu skaists, piemēram, aktīvāk veicinot to, ka tiesneši izmanto alternatīvus strīdu izšķiršanas veidus;

| — | jāpalielina tiesu iestāžu neatkarība, objektivitāte un profesionālisms, īpašu uzmanību pievēršot tiesnešu un valsts prokuroru iecelšanai un viņu karjeras pārvaldībai, tostarp arī apmācībai; |
| --- | --- |

—

jāpalielina tiesu iestāžu neatkarība, objektivitāte un profesionālisms, īpašu uzmanību pievēršot tiesnešu un valsts prokuroru iecelšanai un viņu karjeras pārvaldībai, tostarp arī apmācībai;

| — | jāstimulē tiesu sistēmas racionalizācijas process un jānodrošina, ka ieguldījumi infrastruktūrā tiek veikti atbilstoši nesen izstrādātajam “tiesu plānam”; |
| --- | --- |

—

jāstimulē tiesu sistēmas racionalizācijas process un jānodrošina, ka ieguldījumi infrastruktūrā tiek veikti atbilstoši nesen izstrādātajam “tiesu plānam”;

| 7. | atzinīgi vērtē Horvātijas iestāžu pastāvīgos centienus rīkot objektīvus tiesas procesus saistībā ar valstī paveiktajiem kara noziegumiem un aicina tās īstenot pastāvīgu uzraudzību, lai novērstu etniski aizspriedumainu spriedumu risku un garantētu, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi tiesas procesu godīguma nodrošināšanai; šajā sakarā aicina nekavējoties veikt papildu pasākumus liecinieku aizsardzībai, tostarp pieņemt stiprinātas tiesību normas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē Horvātijas iestāžu pastāvīgos centienus rīkot objektīvus tiesas procesus saistībā ar valstī paveiktajiem kara noziegumiem un aicina tās īstenot pastāvīgu uzraudzību, lai novērstu etniski aizspriedumainu spriedumu risku un garantētu, ka tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi tiesas procesu godīguma nodrošināšanai; šajā sakarā aicina nekavējoties veikt papildu pasākumus liecinieku aizsardzībai, tostarp pieņemt stiprinātas tiesību normas;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Horvātija turpina pilnīgi sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY); tomēr pauž bažas par to, cik negatīvi Horvātijas sabiedrisko domu ietekmēja ICTY spriedumi lietās saistībā ar kara noziegumiem Vukovārā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Horvātija turpina pilnīgi sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY); tomēr pauž bažas par to, cik negatīvi Horvātijas sabiedrisko domu ietekmēja ICTY spriedumi lietās saistībā ar kara noziegumiem Vukovārā;

| 9. | šajā sakarā aicina Horvātijas iestādes nodrošināt stingru atbilstību nosacījumiem, kas izvirzīti ICTY apsūdzēto atbildētāju pagaidu atbrīvošanai; |
| --- | --- |

9.

šajā sakarā aicina Horvātijas iestādes nodrošināt stingru atbilstību nosacījumiem, kas izvirzīti ICTY apsūdzēto atbildētāju pagaidu atbrīvošanai;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka tika stiprinātas Korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas biroja pilnvaras, kā arī to, ka ir palielinājies izmeklējamo korupcijas lietu skaits, un sagaida, ka tiks veiksmīgi izmeklēti augsta līmeņa korupcijas gadījumi; aicina arī turpmāk pielikt pūliņus, lai samazinātu korupcijas līmeni, kas dažos gadījumos ir nepieņemami augsts un kas kavē valsts ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka tika stiprinātas Korupcijas un organizētās noziedzības novēršanas biroja pilnvaras, kā arī to, ka ir palielinājies izmeklējamo korupcijas lietu skaits, un sagaida, ka tiks veiksmīgi izmeklēti augsta līmeņa korupcijas gadījumi; aicina arī turpmāk pielikt pūliņus, lai samazinātu korupcijas līmeni, kas dažos gadījumos ir nepieņemami augsts un kas kavē valsts ekonomisko attīstību;

| 11. | apsveic Horvātiju par uzslavas vērto Konstitucionālo likumu par mazākumtautībām un atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai veicinātu mazākumtautību integrāciju vispārējā sociālajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

11.

apsveic Horvātiju par uzslavas vērto Konstitucionālo likumu par mazākumtautībām un atzinīgi vērtē pasākumus, kas veikti, lai veicinātu mazākumtautību integrāciju vispārējā sociālajā un politiskajā dzīvē;

| 12. | atzinīgi vērtē svarīgo lēmumu serbu mazākumtautības pārstāvi nozīmēt par ministru prezidenta vietnieku, kas atbildīgs par reģionālo attīstību, atjaunošanu un bēgļu atgriešanos; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē svarīgo lēmumu serbu mazākumtautības pārstāvi nozīmēt par ministru prezidenta vietnieku, kas atbildīgs par reģionālo attīstību, atjaunošanu un bēgļu atgriešanos;

| 13. | mudina valdību un parlamentu pielikt pūliņus, lai nodrošinātu visu diskriminācijas un aizspriedumu veidu novēršanu, tostarp saistībā ar romu kopienu; šajā sakarā aicina valdību pieņemt visaptverošu diskriminācijas novēršanas stratēģiju un to efektīvi īstenot valsts un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

13.

mudina valdību un parlamentu pielikt pūliņus, lai nodrošinātu visu diskriminācijas un aizspriedumu veidu novēršanu, tostarp saistībā ar romu kopienu; šajā sakarā aicina valdību pieņemt visaptverošu diskriminācijas novēršanas stratēģiju un to efektīvi īstenot valsts un vietējā līmenī;

| 14. | turklāt atgādina par nepieciešamību nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām efektīvu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar divvalodu apmācību skolās un divvalodību valsts administrācijā, kā arī noteiktām garantijām nodarbinātas jomā, lai ar to palīdzību nodrošinātu mazākumtautību pietiekamu pārstāvību tiesu iestādēs un valsts administrācijā; aicina Komisiju nodrošināt, ka Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta (IPA) kontekstā pietiekama uzmanība tiek pievērsta Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām īstenošanai; |
| --- | --- |

14.

turklāt atgādina par nepieciešamību nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām efektīvu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar divvalodu apmācību skolās un divvalodību valsts administrācijā, kā arī noteiktām garantijām nodarbinātas jomā, lai ar to palīdzību nodrošinātu mazākumtautību pietiekamu pārstāvību tiesu iestādēs un valsts administrācijā; aicina Komisiju nodrošināt, ka Pirmspievienošanās atbalsta instrumenta (IPA) kontekstā pietiekama uzmanība tiek pievērsta Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām īstenošanai;

| 15. | uzskata, ka pasākumi uzticības vairošanai starp tautībām ir galvenais elements, lai valstī un apkārtējā Balkānu teritorijā nodrošinātu stabilitāti; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka pasākumi uzticības vairošanai starp tautībām ir galvenais elements, lai valstī un apkārtējā Balkānu teritorijā nodrošinātu stabilitāti;

| 16. | uzskata, ka Horvātijas izglītības sistēmai vajadzētu noteikti veicināt lielāku integrāciju un vienotību Horvātijas sabiedrībā, vienlaikus saglabājot katras nacionālās kopienas kultūras un sociālās tradīcijas un ceļot to vērtību; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Horvātijas izglītības sistēmai vajadzētu noteikti veicināt lielāku integrāciju un vienotību Horvātijas sabiedrībā, vienlaikus saglabājot katras nacionālās kopienas kultūras un sociālās tradīcijas un ceļot to vērtību;

| 17. | aicina nodrošināt kara laika bēgļu noturīgu reintegrāciju un šajā sakarā uzsver nepieciešamību izstrādāt un laicīgi ieviest problēmas nopietnībai atbilstošus pasākumus saistībā ar bēgļu izmitināšanu, nodarbinātību un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

aicina nodrošināt kara laika bēgļu noturīgu reintegrāciju un šajā sakarā uzsver nepieciešamību izstrādāt un laicīgi ieviest problēmas nopietnībai atbilstošus pasākumus saistībā ar bēgļu izmitināšanu, nodarbinātību un sociālo aizsardzību;

| 18. | ar gandarījumu atzīmē Horvātijas ekonomikas noturīgo izaugsmi; cer, ka šāda izaugsme vairos nodarbinātības iespējas; atzinīgi vērtē HitroRez projekta ietvaros īstenoto darbu uzņēmumu administratīvā sloga samazināšanai un sagaida līdzīgus panākumus arī citās jomās; |
| --- | --- |

18.

ar gandarījumu atzīmē Horvātijas ekonomikas noturīgo izaugsmi; cer, ka šāda izaugsme vairos nodarbinātības iespējas; atzinīgi vērtē HitroRez projekta ietvaros īstenoto darbu uzņēmumu administratīvā sloga samazināšanai un sagaida līdzīgus panākumus arī citās jomās;

| 19. | atzinīgi vērtē reformas, kas pieņemtas vides aizsardzības jomā; aicina valdību atbilstoši ES mērķiem izskatīt pasākumus un politiku, lai novērstu klimata pārmaiņu graujošo ietekmi; aicina izveidot visaptverošāku dialogu starp dažādu nozaru pārstāvjiem, lai tādējādi nodrošinātu no vides viedokļa ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē reformas, kas pieņemtas vides aizsardzības jomā; aicina valdību atbilstoši ES mērķiem izskatīt pasākumus un politiku, lai novērstu klimata pārmaiņu graujošo ietekmi; aicina izveidot visaptverošāku dialogu starp dažādu nozaru pārstāvjiem, lai tādējādi nodrošinātu no vides viedokļa ilgtspējīgu attīstību;

| 20. | mudina Horvātijas iestādes no jauna novērtēt pašreizējās vides aizsardzības pasākumu sistēmas efektivitāti, tostarp piekrastes ūdens attīrīšanas iekārtu, diferencētu atkritumu savākšanas un siltuma reģenenerācijas iekārtu attīstību, kā arī nelikumīgu atkritumu izgāztuvju likvidāciju, un palielināt sadarbību starp atbildīgajām iestādēm; šajā sakarā aicina arī īstenot informētības vairošanas kampaņu, lai sabiedrība pievērstu lielāku uzmanību videi; |
| --- | --- |

20.

mudina Horvātijas iestādes no jauna novērtēt pašreizējās vides aizsardzības pasākumu sistēmas efektivitāti, tostarp piekrastes ūdens attīrīšanas iekārtu, diferencētu atkritumu savākšanas un siltuma reģenenerācijas iekārtu attīstību, kā arī nelikumīgu atkritumu izgāztuvju likvidāciju, un palielināt sadarbību starp atbildīgajām iestādēm; šajā sakarā aicina arī īstenot informētības vairošanas kampaņu, lai sabiedrība pievērstu lielāku uzmanību videi;

| 21. | atzinīgi vērtē Horvātijas pirmspievienošanās ekonomisko programmu un atzīmē, ka tajā bija paredzēts pieņemt ilgi gaidīto valsts restrukturizācijas programmu kuģu būves jomā 2008. gada martā; atgādina Horvātijas iestādēm, ka panākumi šajā jomā ir ne tikai prasība atbilstoši Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam, bet arī ļoti nozīmīgs elements pievienošanās sarunās; aicina Komisiju ar IPA palīdzību veicināt restrukturizācijas programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Horvātijas pirmspievienošanās ekonomisko programmu un atzīmē, ka tajā bija paredzēts pieņemt ilgi gaidīto valsts restrukturizācijas programmu kuģu būves jomā 2008. gada martā; atgādina Horvātijas iestādēm, ka panākumi šajā jomā ir ne tikai prasība atbilstoši Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam, bet arī ļoti nozīmīgs elements pievienošanās sarunās; aicina Komisiju ar IPA palīdzību veicināt restrukturizācijas programmas īstenošanu;

| 22. | uzstāj, ka jaunie tiesību akti ir nekavējoties jāievieš, jo tas ir pārbaudīts kritērijs, lai novērtētu valsts gatavību dalībai Eiropas Savienībā – gatavību, kuru nosaka ne tikai pieņemtie tiesību akti, bet arī reāli paveiktais, jo īpaši tiesu reformas, korupcijas apkarošanas un ekonomisko reformu jomā; |
| --- | --- |

22.

uzstāj, ka jaunie tiesību akti ir nekavējoties jāievieš, jo tas ir pārbaudīts kritērijs, lai novērtētu valsts gatavību dalībai Eiropas Savienībā – gatavību, kuru nosaka ne tikai pieņemtie tiesību akti, bet arī reāli paveiktais, jo īpaši tiesu reformas, korupcijas apkarošanas un ekonomisko reformu jomā;

| 23. | aicina Horvātijas valdību nodrošināt, ka publiski uzaicinājumi piedalīties konkursos tiek izsludināti atbilstoši Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Horvātijas valdību nodrošināt, ka publiski uzaicinājumi piedalīties konkursos tiek izsludināti atbilstoši Kopienas tiesību aktiem;

| 24. | ar bažām atzīmē Komisijas nesen pausto kritiku par to, kā Horvātijas iestādes pārvalda ES līdzekļus, un aicina tās ar Komisijas palīdzību nekavējoties novērst šīs administratīvās nepilnības, lai tādējādi būtu iespējams atcelt līgumslēgšanas pārtraukumu saistībā ar PHARE 2006 programmu (ar finanšu līdzekļu kopapjomu EUR 68,5 miljonu apmērā) un atjaunot par EUR 5 miljoniem samazināto sākotnējo piešķīrumu 2008. gadam IPA 1. komponenta ietvaros; |
| --- | --- |

24.

ar bažām atzīmē Komisijas nesen pausto kritiku par to, kā Horvātijas iestādes pārvalda ES līdzekļus, un aicina tās ar Komisijas palīdzību nekavējoties novērst šīs administratīvās nepilnības, lai tādējādi būtu iespējams atcelt līgumslēgšanas pārtraukumu saistībā ar PHARE 2006 programmu (ar finanšu līdzekļu kopapjomu EUR 68,5 miljonu apmērā) un atjaunot par EUR 5 miljoniem samazināto sākotnējo piešķīrumu 2008. gadam IPA 1. komponenta ietvaros;

| 25. | saistībā ar vēl joprojām neatrisinātajām divpusējām problēmām atgādina visām iesaistītajām pusēm par pacta sunt servanda principu; |
| --- | --- |

25.

saistībā ar vēl joprojām neatrisinātajām divpusējām problēmām atgādina visām iesaistītajām pusēm par pacta sunt servanda principu;

| 26. | atzinīgi vērtē Horvātijas parlamenta 2008. gada 13. marta lēmumu ekoloģisko un zvejniecības aizsargjoslu nepiemērot ES dalībvalstīm, līdz nebūs panākta kopīga vienošanās ES garā; pauž pārliecību, ka — tā kā šis jautājums ir galīgi atrisināts, lēmumus par jaunu nodaļu atvēršanu var pieņemt ātri; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Horvātijas parlamenta 2008. gada 13. marta lēmumu ekoloģisko un zvejniecības aizsargjoslu nepiemērot ES dalībvalstīm, līdz nebūs panākta kopīga vienošanās ES garā; pauž pārliecību, ka — tā kā šis jautājums ir galīgi atrisināts, lēmumus par jaunu nodaļu atvēršanu var pieņemt ātri;

| 27. | atzinīgi vērtē Horvātijas pausto gatavību atrisināt tās neatrisinātās problēmas saistībā ar robežām ar Melnkalni, par ko liecina vienošanās, kuru divu valstu ministru prezidenti panāca 2008. gada 12. martā; turklāt atzinīgi vērtē neoficiālo principiālo vienošanos, ko saistībā ar arbitrāžu panāca Horvātijas un Slovēnijas ministru prezidenti, un lūdz abas puses īstenot šo vienošanos un apstiprināt arbitrāžas ceļā panākto rezultātu ar abu valstu parlamentu skaidru lēmumu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē Horvātijas pausto gatavību atrisināt tās neatrisinātās problēmas saistībā ar robežām ar Melnkalni, par ko liecina vienošanās, kuru divu valstu ministru prezidenti panāca 2008. gada 12. martā; turklāt atzinīgi vērtē neoficiālo principiālo vienošanos, ko saistībā ar arbitrāžu panāca Horvātijas un Slovēnijas ministru prezidenti, un lūdz abas puses īstenot šo vienošanos un apstiprināt arbitrāžas ceļā panākto rezultātu ar abu valstu parlamentu skaidru lēmumu;

| 28. | atgādina, ka Pievienošanās partnerībā ar robežām saistītu jautājumu risināšana Horvātijai ir noteikta par īpašu prioritāti; šajā sakarā pauž bažas par Pelješac tilta celtniecības darbu uzsākšanu 2007. gada oktobrī, neskatoties uz Bosnijas un Hercegovinas iebildumiem saistībā ar neskaidrajām jūras robežām; atzīmē, ka ar šo projektu saistītie celtniecības darbi šobrīd ir pārtraukti, un aicina sarunu ceļā starp abām valstīm panākt šī jautājuma atrisinājumu; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka Pievienošanās partnerībā ar robežām saistītu jautājumu risināšana Horvātijai ir noteikta par īpašu prioritāti; šajā sakarā pauž bažas par Pelješac tilta celtniecības darbu uzsākšanu 2007. gada oktobrī, neskatoties uz Bosnijas un Hercegovinas iebildumiem saistībā ar neskaidrajām jūras robežām; atzīmē, ka ar šo projektu saistītie celtniecības darbi šobrīd ir pārtraukti, un aicina sarunu ceļā starp abām valstīm panākt šī jautājuma atrisinājumu;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Horvātija pastāvīgi gūst panākumus reģionālās sadarbības jomā, un vienlaikus mudina to virzīties šajā pašā virzienā labu kaimiņattiecību jomā, jo abas šīs jomas ir būtiski svarīgas Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka Horvātija pastāvīgi gūst panākumus reģionālās sadarbības jomā, un vienlaikus mudina to virzīties šajā pašā virzienā labu kaimiņattiecību jomā, jo abas šīs jomas ir būtiski svarīgas Eiropas integrācijai;

| 30. | aicina Horvātiju saglabāt tās konstruktīvo pieeju un arī turpmāk pozitīvi ietekmēt reģionu, tādējādi atbalstot un veicinot Bosnijas un Hercegovinas stiprināšanos; |
| --- | --- |

30.

aicina Horvātiju saglabāt tās konstruktīvo pieeju un arī turpmāk pozitīvi ietekmēt reģionu, tādējādi atbalstot un veicinot Bosnijas un Hercegovinas stiprināšanos;

| 31. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka, Horvātijai pastiprinot tās centienus un ES iestādēm turpinot sniegt atbalstu, pievienošanās sarunas jebkurā gadījumā būtu jābeidz 2009. gadā; |
| --- | --- |

31.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka, Horvātijai pastiprinot tās centienus un ES iestādēm turpinot sniegt atbalstu, pievienošanās sarunas jebkurā gadījumā būtu jābeidz 2009. gadā;

| 32. | šajā sakarā aicina Komisiju pastiprināt tās centienus un piešķirt lielākus līdzekļus sarunu materiālu sagatavošanai, izskatīšanai un galīgai noformēšanai, lai ES tādējādi varētu ātri un efektīvi reaģēt uz Horvātijas panākumiem, panākot atbilstību nodaļu atvēršanas un aizvēršanas kritērijiem; |
| --- | --- |

32.

šajā sakarā aicina Komisiju pastiprināt tās centienus un piešķirt lielākus līdzekļus sarunu materiālu sagatavošanai, izskatīšanai un galīgai noformēšanai, lai ES tādējādi varētu ātri un efektīvi reaģēt uz Horvātijas panākumiem, panākot atbilstību nodaļu atvēršanas un aizvēršanas kritērijiem;

| 33. | mudina Horvātijas iestādes ES pievienošanās procesā iesaistīt pilsoniskās sabiedrības grupas (NVO, akadēmisko kopienu, arodbiedrības); |
| --- | --- |

33.

mudina Horvātijas iestādes ES pievienošanās procesā iesaistīt pilsoniskās sabiedrības grupas (NVO, akadēmisko kopienu, arodbiedrības);

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Horvātijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Horvātijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 74 E, 20.3.2008., 675. lpp.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/11

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisCīņa pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā

P6_TA(2008)0121

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par cīņu pret vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā

2009/C 247 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma 152. pantu,

ņemot vērā Līguma 163.—173. pantu,

ņemot vērā otro Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu Nr. 1350/2007/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.—2013. gadam) (1),

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu — Kopā par veselību. ES stratēģiskā pieeja 2008.—2013. gadam (COM(2007)0630),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā (2007—2013) (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret draudiem, kas saistīti ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu iedarbību darbavietā (3),

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas sagatavotos ziņojumus par vēzi un jo īpaši par bērnu veselības apdraudējumu, ko izraisa ķīmisku vielu iedarbība (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamajām zālēm (5),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 2. decembra ieteikumu Nr. 2003/878/EK par vēža skrīningu (6),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Vides un veselības stratēģiju (COM(2003)0338) un Eiropas Vides un veselības rīcības plānu 2004.—2010. gadam (COM(2004)0416),

ņemot vērā 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.—2012. gadam (7),

ņemot vērā 2007. gada 11. oktobra deklarāciju par visaptverošas stratēģijas nepieciešamību vēža apkarošanai (8),

ņemot vērā tā 2006. gada 25. oktobra rezolūciju par krūts vēzi paplašinātajā Eiropas Savienībā (9),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 29. marta Lēmumu Nr. 646/96/EK, ar ko sabiedrības veselības nodrošināšanas darbību ietvaros (1996.—2000. gads) apstiprina Kopienas rīcības plānu cīņai pret vēzi (10),

ņemot vērā 88.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (11),

ņemot vērā Padomes 2004. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 2004/513/EK attiecībā uz PVO Pamatkonvencijas par tabakas kontroli noslēgšanu (12),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras aprēķiniem dzīves laikā katram trešajam eiropietim tiek diagnosticēts vēzis un katrs ceturtais eiropietis mirst no šīs slimības; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Vēža izpētes aģentūras aprēķiniem dzīves laikā katram trešajam eiropietim tiek diagnosticēts vēzis un katrs ceturtais eiropietis mirst no šīs slimības;

| B. | tā kā 2006. gadā ES bija gandrīz 2,3 miljoni jaunu saslimstības gadījumu ar vēzi un vairāk nekā 1 miljons cilvēku Eiropas Savienībā ir miruši no vēža; tā kā lielākā daļa no mirušajiem slimoja ar plaušu vēzi, taisnās zarnas vēzi vai krūts vēzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2006. gadā ES bija gandrīz 2,3 miljoni jaunu saslimstības gadījumu ar vēzi un vairāk nekā 1 miljons cilvēku Eiropas Savienībā ir miruši no vēža; tā kā lielākā daļa no mirušajiem slimoja ar plaušu vēzi, taisnās zarnas vēzi vai krūts vēzi;

| C. | tā kā vēzi dažādās stadijās izraisa daudzi faktori un tādēļ vēža profilakses jomā ir vajadzīga jauna profilakses paradigma, lai līdzvērtīgi risinātu jautājumus par cēloņiem, kuri saistīti ar dzīvesveidu, darba apstākļiem un vidi tā, lai atspoguļotu pašreizējo dažādo cēloņu kombināciju, nevis koncentrētos uz atsevišķiem cēloņiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā vēzi dažādās stadijās izraisa daudzi faktori un tādēļ vēža profilakses jomā ir vajadzīga jauna profilakses paradigma, lai līdzvērtīgi risinātu jautājumus par cēloņiem, kuri saistīti ar dzīvesveidu, darba apstākļiem un vidi tā, lai atspoguļotu pašreizējo dažādo cēloņu kombināciju, nevis koncentrētos uz atsevišķiem cēloņiem;

| D. | tā kā saskaņā ar arodbiedrību nesen veikto pētījumu vismaz 8 % vēža izraisīto nāves gadījumu gadā ir tiešā veidā saistīti ar kancerogēno vielu iedarbību; tā kā šādu iedarbību varētu novērst, aizvietojot kancerogēnas vielas ar mazāk kaitīgām vielām; tā kā saskaņā ar likumu darba devēja pienākums ir pēc iespējas aizvietot kancerogēnas vielas ar citām vielām, tomēr diemžēl šo noteikumu piemērošana un īstenošana ir nepietiekama, un tas nav pieņemami; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar arodbiedrību nesen veikto pētījumu vismaz 8 % vēža izraisīto nāves gadījumu gadā ir tiešā veidā saistīti ar kancerogēno vielu iedarbību; tā kā šādu iedarbību varētu novērst, aizvietojot kancerogēnas vielas ar mazāk kaitīgām vielām; tā kā saskaņā ar likumu darba devēja pienākums ir pēc iespējas aizvietot kancerogēnas vielas ar citām vielām, tomēr diemžēl šo noteikumu piemērošana un īstenošana ir nepietiekama, un tas nav pieņemami;

| E. | tā kā ķīmiskajām vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas traucējumus, ir svarīga nozīme vēža veidošanās procesā, piemēram, krūts vēža vai sēklinieku vēža veidošanās procesā, un tāpēc attiecībā uz tām nepieciešama speciāla rīcība; |
| --- | --- |

E.

tā kā ķīmiskajām vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas traucējumus, ir svarīga nozīme vēža veidošanās procesā, piemēram, krūts vēža vai sēklinieku vēža veidošanās procesā, un tāpēc attiecībā uz tām nepieciešama speciāla rīcība;

| F. | tā kā sabiedrības novecošana Eiropas Savienībā ir viens no iemesliem tam, ka palielinās ar vēzi saistīto problēmu slogs visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā sabiedrības novecošana Eiropas Savienībā ir viens no iemesliem tam, ka palielinās ar vēzi saistīto problēmu slogs visā Eiropas Savienībā;

| G. | tā kā to cilvēku skaits, kas mirst no vēža, jaunajās dalībvalstīs ir lielāks nekā 15 valstu ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā to cilvēku skaits, kas mirst no vēža, jaunajās dalībvalstīs ir lielāks nekā 15 valstu ES;

| H. | tā kā satriecošas un nepieņemamas atšķirības vēža ārstēšanas iespēju, skrīninga programmu, uz pierādījumiem balstītas labākās prakses vadlīniju, staru terapijas iekārtu un pretvēža zāļu pieejamības ziņā ir viens no iemesliem lielajai atšķirībai Eiropas valstīs attiecībā uz piecu gadu izdzīvošanas koeficientu Eiropā saistībā ar lielāko daļu vēža veidu; |
| --- | --- |

H.

tā kā satriecošas un nepieņemamas atšķirības vēža ārstēšanas iespēju, skrīninga programmu, uz pierādījumiem balstītas labākās prakses vadlīniju, staru terapijas iekārtu un pretvēža zāļu pieejamības ziņā ir viens no iemesliem lielajai atšķirībai Eiropas valstīs attiecībā uz piecu gadu izdzīvošanas koeficientu Eiropā saistībā ar lielāko daļu vēža veidu;

| I. | tā kā Eiropas Parlamenta iepriekš minētā deklarācija par nepieciešamību izstrādāt visaptverošu stratēģiju cīņai pret vēzi aicina Padomi un Komisiju noteikt visaptverošu stratēģiju cīņai pret vēzi, norādot uz četriem pamatfaktoriem: a) profilakse, b) agrīnā diagnosticēšana, c) diagnosticēšana, ārstēšana un turpmākā aprūpe, kā arī d) paliatīvā aprūpe; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlamenta iepriekš minētā deklarācija par nepieciešamību izstrādāt visaptverošu stratēģiju cīņai pret vēzi aicina Padomi un Komisiju noteikt visaptverošu stratēģiju cīņai pret vēzi, norādot uz četriem pamatfaktoriem: a) profilakse, b) agrīnā diagnosticēšana, c) diagnosticēšana, ārstēšana un turpmākā aprūpe, kā arī d) paliatīvā aprūpe;

| J. | tā kā Komisijas Rīcības plāna cīņai pret vēzi (“Eiropa pret vēzi”, nesenākais laika posms 1996—2002) darbības laikā daudzās valstīs tika panākti vairāki uzlabojumi attiecībā pret mirstību no vairākiem izplatītiem vēža veidiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas Rīcības plāna cīņai pret vēzi (“Eiropa pret vēzi”, nesenākais laika posms 1996—2002) darbības laikā daudzās valstīs tika panākti vairāki uzlabojumi attiecībā pret mirstību no vairākiem izplatītiem vēža veidiem;

| K. | tā kā PVO lēš, ka vismaz viena trešdaļa no visiem saslimstības gadījumiem ar vēzi būtu novēršama un šī profilakse būtu panākama ar izmaksu ziņā ļoti efektīvu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret vēzi; un tā kā vēl vienu trešdaļu no vēža saslimstības gadījumiem varētu izārstēt, ja to noteiktu laicīgi un pienācīgi ārstētu; |
| --- | --- |

K.

tā kā PVO lēš, ka vismaz viena trešdaļa no visiem saslimstības gadījumiem ar vēzi būtu novēršama un šī profilakse būtu panākama ar izmaksu ziņā ļoti efektīvu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret vēzi; un tā kā vēl vienu trešdaļu no vēža saslimstības gadījumiem varētu izārstēt, ja to noteiktu laicīgi un pienācīgi ārstētu;

| L. | tā kā kristālisko siliciju PVO klasificējusi kā 1. grupas kancerogēno vielu un 3,2 miljoni strādnieku ES vismaz 75 % no sava darba laika pakļauti šīs vielas iedarbībai; tā kā ir aplēsts, ka 2,7 % nāves gadījumu no plaušu/bronhu vēža izraisa kristāliskā silicija iedarbība darbavietā; |
| --- | --- |

L.

tā kā kristālisko siliciju PVO klasificējusi kā 1. grupas kancerogēno vielu un 3,2 miljoni strādnieku ES vismaz 75 % no sava darba laika pakļauti šīs vielas iedarbībai; tā kā ir aplēsts, ka 2,7 % nāves gadījumu no plaušu/bronhu vēža izraisa kristāliskā silicija iedarbība darbavietā;

| M. | tā kā atbilstīgi Ekonomiskās sadarbības un attīstības komitejas (ESAO) datiem patlaban no ESAO valstu kopējā veselības aizsardzībai paredzētā budžeta profilaksei tiek tērēti vidēji tikai 3 %, turpretī 97 % iztērē veselības aprūpei un ārstēšanai; tā kā šī lielā nelīdzsvarotība nekavējoties ir jānovērš, jo īpaši tāpēc ka vismaz vienu trešo daļu no vēža saslimstības gadījumiem var savlaicīgi novērst; |
| --- | --- |

M.

tā kā atbilstīgi Ekonomiskās sadarbības un attīstības komitejas (ESAO) datiem patlaban no ESAO valstu kopējā veselības aizsardzībai paredzētā budžeta profilaksei tiek tērēti vidēji tikai 3 %, turpretī 97 % iztērē veselības aprūpei un ārstēšanai; tā kā šī lielā nelīdzsvarotība nekavējoties ir jānovērš, jo īpaši tāpēc ka vismaz vienu trešo daļu no vēža saslimstības gadījumiem var savlaicīgi novērst;

| N. | tā kā saskaņā ar aprēķiniem 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem Savienībā ir saistīti ar smēķēšanu; tā kā smēķēšana ir cēlonis aptuveni 80—90 % vēža izraisītu nāves gadījumiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar aprēķiniem 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem Savienībā ir saistīti ar smēķēšanu; tā kā smēķēšana ir cēlonis aptuveni 80—90 % vēža izraisītu nāves gadījumiem visā pasaulē;

| O. | tā kā labi plānotas un labi vadītas valstu programmas cīņai pret vēzi samazina vēža saslimstības gadījumu skaitu un mirstību, dažos gadījumos par vairāk nekā 70 %, un uzlabo vēža slimnieku dzīvi, neatkarīgi no tā, cik ierobežoti ir valsts resursi; |
| --- | --- |

O.

tā kā labi plānotas un labi vadītas valstu programmas cīņai pret vēzi samazina vēža saslimstības gadījumu skaitu un mirstību, dažos gadījumos par vairāk nekā 70 %, un uzlabo vēža slimnieku dzīvi, neatkarīgi no tā, cik ierobežoti ir valsts resursi;

| P. | tā kā, valstij īstenojot plašai sabiedrībai paredzētas efektīvas skrīninga programmas — saskaņā ar Eiropas pamatnostādnēm, ja tādas jau pastāv — tiek ievērojami uzlabota vēža skrīninga, diagnosticēšanas un ārstēšanas pakalpojumu kvalitāte un pieejamība un līdz ar to arī cīņa pret vēzi; |
| --- | --- |

P.

tā kā, valstij īstenojot plašai sabiedrībai paredzētas efektīvas skrīninga programmas — saskaņā ar Eiropas pamatnostādnēm, ja tādas jau pastāv — tiek ievērojami uzlabota vēža skrīninga, diagnosticēšanas un ārstēšanas pakalpojumu kvalitāte un pieejamība un līdz ar to arī cīņa pret vēzi;

| Q. | tā kā valsts reģistri visās dalībvalstīs ir svarīgi, lai sniegtu salīdzināmus datus par saslimstību ar vēzi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā valsts reģistri visās dalībvalstīs ir svarīgi, lai sniegtu salīdzināmus datus par saslimstību ar vēzi;

| R. | tā kā pašlaik ES ir ievērojamas un nepieņemamas kvalitatīvas atšķirības vēža skrīninga, agrās diagnosticēšanas un pārraudzības jomā, jo īpaši attiecībā uz pielietojamajām diagnosticēšanas procedūrām un to iekļaušanu dalībvalstu veselības aizsardzības politikā, tā kā skrīninga programmas atvieglo agro diagnosticēšanu, kas veicina izmaksu ziņā efektīvu un konkrētu slimības sloga samazināšanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā pašlaik ES ir ievērojamas un nepieņemamas kvalitatīvas atšķirības vēža skrīninga, agrās diagnosticēšanas un pārraudzības jomā, jo īpaši attiecībā uz pielietojamajām diagnosticēšanas procedūrām un to iekļaušanu dalībvalstu veselības aizsardzības politikā, tā kā skrīninga programmas atvieglo agro diagnosticēšanu, kas veicina izmaksu ziņā efektīvu un konkrētu slimības sloga samazināšanu;

| S. | tā kā visās dalībvalstīs onkoloģija nav atzīta par medicīnas specialitāti un ir jānodrošina iespējas pastāvīgi izglītoties medicīnas jomā; |
| --- | --- |

S.

tā kā visās dalībvalstīs onkoloģija nav atzīta par medicīnas specialitāti un ir jānodrošina iespējas pastāvīgi izglītoties medicīnas jomā;

| T. | tā kā EudraCT — Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras Eiropas datubāze klīniskiem izmēģinājumiem — nav pieejama visai sabiedrībai un slimniekiem ir grūti atrast datus par izmēģinājumiem, kuri skar viņu saslimšanas gadījumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā EudraCT — Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūras Eiropas datubāze klīniskiem izmēģinājumiem — nav pieejama visai sabiedrībai un slimniekiem ir grūti atrast datus par izmēģinājumiem, kuri skar viņu saslimšanas gadījumus;

| U. | tā kā vēža komplicētības dēļ nepieciešama efektīva komunikācija starp daudziem visplašākā spektra veselības aprūpes darbiniekiem, kas iesaistīti vēža slimnieka ārstēšanā, un tā kā vēža slimnieku psiholoģiskā aprūpe var uzlabot viņu dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

U.

tā kā vēža komplicētības dēļ nepieciešama efektīva komunikācija starp daudziem visplašākā spektra veselības aprūpes darbiniekiem, kas iesaistīti vēža slimnieka ārstēšanā, un tā kā vēža slimnieku psiholoģiskā aprūpe var uzlabot viņu dzīves kvalitāti;

| V. | tā kā vēža slimniekiem nav vienlīdzīgi pieejama informācija par zālēm un tiem nekavējoties jāsniedz vairāk informācijas katrā slimības stadijā, |
| --- | --- |

V.

tā kā vēža slimniekiem nav vienlīdzīgi pieejama informācija par zālēm un tiem nekavējoties jāsniedz vairāk informācijas katrā slimības stadijā,

| 1. | aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus saistībā ar profilaksi, agrīno diagnosticēšanu, diagnosticēšanu un ārstēšanu, tostarp arī paliatīvo aprūpi, lai ievērojami samazinātu slogu, kas saistīts ar paredzamo vēža slimību lielo pieaugumu, kuras radīsies demogrāfisko pārmaiņu ietekmē nākamajās desmitgadēs, tostarp nodrošinot pienācīgu finansiālo atbalstu koordinētiem pasākumiem un šo pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus saistībā ar profilaksi, agrīno diagnosticēšanu, diagnosticēšanu un ārstēšanu, tostarp arī paliatīvo aprūpi, lai ievērojami samazinātu slogu, kas saistīts ar paredzamo vēža slimību lielo pieaugumu, kuras radīsies demogrāfisko pārmaiņu ietekmē nākamajās desmitgadēs, tostarp nodrošinot pienācīgu finansiālo atbalstu koordinētiem pasākumiem un šo pasākumu īstenošanai;

| 2. | aicina Komisiju izveidot iestādēm kopīgu ES taktisko grupu cīņai pret vēzi, kurā būtu Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta pārstāvji, kas regulāri tiktos, lai apkopotu un apmainītos ar labāko praksi attiecībā uz profilaksi (tostarp samazinot kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, iedarbību, kas saistīta ar darba apstākļiem un vidi), skrīningu un ārstēšanu, kā arī lai tā būtu līderis uzlabotās vēža kontroles jomā Eiropā; uzsver, ka ES taktiskajai grupai cīņai pret vēzi vajadzētu sekmēt gan jaunus pasākumus, gan arī jau esošos skrīninga projektus, kas ļautu dalībvalstīm līdz 2018. gadam vismaz par 50 % palielināt to iedzīvotāju daļu, kas piedalās vēža skrīninga pasākumos; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izveidot iestādēm kopīgu ES taktisko grupu cīņai pret vēzi, kurā būtu Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta pārstāvji, kas regulāri tiktos, lai apkopotu un apmainītos ar labāko praksi attiecībā uz profilaksi (tostarp samazinot kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, iedarbību, kas saistīta ar darba apstākļiem un vidi), skrīningu un ārstēšanu, kā arī lai tā būtu līderis uzlabotās vēža kontroles jomā Eiropā; uzsver, ka ES taktiskajai grupai cīņai pret vēzi vajadzētu sekmēt gan jaunus pasākumus, gan arī jau esošos skrīninga projektus, kas ļautu dalībvalstīm līdz 2018. gadam vismaz par 50 % palielināt to iedzīvotāju daļu, kas piedalās vēža skrīninga pasākumos;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sniegt paziņojumu par saslimstību ar vēzi un paziņojumu par retām slimībām, kurus plānots sniegt šā gada laikā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sniegt paziņojumu par saslimstību ar vēzi un paziņojumu par retām slimībām, kurus plānots sniegt šā gada laikā;

| 4. | aicina Komisiju regulāri pārskatīt Eiropas kodeksu cīņai pret vēzi un sniegt informāciju par to, izmantojot izpratni veidojošas, informatīvas un izglītojošas kampaņas, kas paredzētas īpašām sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju regulāri pārskatīt Eiropas kodeksu cīņai pret vēzi un sniegt informāciju par to, izmantojot izpratni veidojošas, informatīvas un izglītojošas kampaņas, kas paredzētas īpašām sabiedrības grupām;

| 5. | mudina dalībvalstis īstenot likumā noteikto vēža gadījumu reģistrāciju, izmantojot Eiropā vienotu terminoloģiju, nodrošināt iespējas veikt profilakses, skrīninga, ārstēšanas un izdzīvošanas koeficienta visaptverošu novērtēšanu iedzīvotāju vidū un datu salīdzināšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis īstenot likumā noteikto vēža gadījumu reģistrāciju, izmantojot Eiropā vienotu terminoloģiju, nodrošināt iespējas veikt profilakses, skrīninga, ārstēšanas un izdzīvošanas koeficienta visaptverošu novērtēšanu iedzīvotāju vidū un datu salīdzināšanu starp dalībvalstīm;

| 6. | aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo ieteikumu par vēža skrīningu, lai ņemtu vērā jauno tehnoloģiju straujo attīstību un iekļautu






  a) | vairāk vēža saslimstības veidu un |
| --- | --- | --- |

6.

aicina Komisiju pārskatīt pašreizējo ieteikumu par vēža skrīningu, lai ņemtu vērā jauno tehnoloģiju straujo attīstību un iekļautu

a)

vairāk vēža saslimstības veidu un

| b) | agrīnās diagnosticēšanas papildu metodes, ja tās ir zinātniski pamatotas; |
| --- | --- |

b)

agrīnās diagnosticēšanas papildu metodes, ja tās ir zinātniski pamatotas;

| 7. | aicina Komisiju izstrādāt dinamisku, elastīgu un ilgtspējīgu nostāju cīņā pret vēzi, pamatojoties uz sasniegumiem zinātnē, un šajā sakarā izveidot šādas struktūrvienības:






  a) | padomdevēju komiteju vēža profilaksei, lai izvērtētu pašreizējās atziņas un datus; |
| --- | --- | --- |

7.

aicina Komisiju izstrādāt dinamisku, elastīgu un ilgtspējīgu nostāju cīņā pret vēzi, pamatojoties uz sasniegumiem zinātnē, un šajā sakarā izveidot šādas struktūrvienības:

a)

padomdevēju komiteju vēža profilaksei, lai izvērtētu pašreizējās atziņas un datus;

| b) | īpašu padomdevēju komiteju vēža agrīnai diagnosticēšanai, lai turpmākās izmaiņas ieteikumā varētu iekļaut ātri un efektīvi; |
| --- | --- |

b)

īpašu padomdevēju komiteju vēža agrīnai diagnosticēšanai, lai turpmākās izmaiņas ieteikumā varētu iekļaut ātri un efektīvi;

| 8. | aicina Komisiju saistībā ar Otro sabiedrības Veselības rīcības programmu atbalstīt valstu vēža reģistru tīklu, lai veiktu ES mēroga pētījumu par vēža izplatības un vēža slimnieku izdzīvošanas nevienmērīgo sadalījumu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju saistībā ar Otro sabiedrības Veselības rīcības programmu atbalstīt valstu vēža reģistru tīklu, lai veiktu ES mēroga pētījumu par vēža izplatības un vēža slimnieku izdzīvošanas nevienmērīgo sadalījumu;

| 9. | mudina Čehijas Republikas un Itālijas valdības, kas vēl nav ratificējušas PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, kura stājās spēkā 2005. gada februārī, to ratificēt; |
| --- | --- |

9.

mudina Čehijas Republikas un Itālijas valdības, kas vēl nav ratificējušas PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, kura stājās spēkā 2005. gada februārī, to ratificēt;

| 10. | aicina Komisiju un visas dalībvalstis izstrādāt un atbalstīt stingrus protokolus un pamatnostādnes, īstenojot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, un nodrošināt resursu pieejamību, lai valstīm ar zemiem ienākumiem sniegtu palīdzību konvencijas noteikumu īstenošanā; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un visas dalībvalstis izstrādāt un atbalstīt stingrus protokolus un pamatnostādnes, īstenojot PVO Pamatkonvenciju par tabakas kontroli, un nodrošināt resursu pieejamību, lai valstīm ar zemiem ienākumiem sniegtu palīdzību konvencijas noteikumu īstenošanā;

| 11. | aicina Komisiju izmantot savas Līguma sargātājas pilnvaras un nekavējoties uzsākt tiesvedību pret visām tām dalībvalstīm, kuras pilnībā neīsteno Direktīvu 2004/37/EK; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izmantot savas Līguma sargātājas pilnvaras un nekavējoties uzsākt tiesvedību pret visām tām dalībvalstīm, kuras pilnībā neīsteno Direktīvu 2004/37/EK;

| 12. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā uzsākt tiesvedību un veicināt, kā arī atbalstīt iniciatīvas, kurās iesaistītas visplašākā spektra ieinteresētās puses, lai novērstu vēža izplatību, samazinot kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, iedarbību, kas saistīta ar darba apstākļiem un vidi, un popularizējot veselīgu dzīvesveidu, jo īpaši attiecībā uz galvenajiem riska faktoriem — tabaku, alkoholu, aptaukošanos, neveselīgu uzturu un nepietiekamu fizisko aktivitāti, saules staru iedarbību, kā arī īpaši vērst šīs iniciatīvas uz bērnu un pusaudžu auditoriju; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju vajadzības gadījumā uzsākt tiesvedību un veicināt, kā arī atbalstīt iniciatīvas, kurās iesaistītas visplašākā spektra ieinteresētās puses, lai novērstu vēža izplatību, samazinot kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, iedarbību, kas saistīta ar darba apstākļiem un vidi, un popularizējot veselīgu dzīvesveidu, jo īpaši attiecībā uz galvenajiem riska faktoriem — tabaku, alkoholu, aptaukošanos, neveselīgu uzturu un nepietiekamu fizisko aktivitāti, saules staru iedarbību, kā arī īpaši vērst šīs iniciatīvas uz bērnu un pusaudžu auditoriju;

| 13. | saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Ceļā uz Eiropu bez tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī” (13) aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un īstenot visaptverošu tabakas patēriņa kontroles politiku, tostarp no tabakas dūmiem brīvas vides radīšanu un smēķēšanas pārtraukšanu, kas ir efektīvi pasākumi, lai samazinātu smēķēšanas izraisītās slimības un tādējādi vēža izraisīto nāves gadījumu lielo skaitu, kurā ietvertie ieteikumi; tajā iekļautie ieteikumi pilnībā jāīsteno; |
| --- | --- |

13.

saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Ceļā uz Eiropu bez tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī” (13) aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un īstenot visaptverošu tabakas patēriņa kontroles politiku, tostarp no tabakas dūmiem brīvas vides radīšanu un smēķēšanas pārtraukšanu, kas ir efektīvi pasākumi, lai samazinātu smēķēšanas izraisītās slimības un tādējādi vēža izraisīto nāves gadījumu lielo skaitu, kurā ietvertie ieteikumi; tajā iekļautie ieteikumi pilnībā jāīsteno;

| 14. | aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķimikāliju aģentūru saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (14), pirms 2008. gada 1. jūnija par galveno prioritāti uzskatīt to kandidātvielu sarakstu, kuras uzskatāmas par ļoti kaitīgām un kancerogēnām vielām, lai varētu piemērot REACH 33. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru patērētāji var pieprasīt informāciju par kancerogēnām vielām izstrādājumos, lai viņi, ja vēlas, varētu izvairīties no šādiem ražojumiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas Ķimikāliju aģentūru saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (14), pirms 2008. gada 1. jūnija par galveno prioritāti uzskatīt to kandidātvielu sarakstu, kuras uzskatāmas par ļoti kaitīgām un kancerogēnām vielām, lai varētu piemērot REACH 33. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru patērētāji var pieprasīt informāciju par kancerogēnām vielām izstrādājumos, lai viņi, ja vēlas, varētu izvairīties no šādiem ražojumiem;

| 15. | aicina Komisiju veicināt un atbalstīt pasākumus, lai novērstu tādu ražojumu importu, kuru sastāvā ir kancerogēnas ķīmiskas vielas; turklāt aicina veikt ES līmeņa pasākumus, lai stiprinātu pārtikas produktu uzraudzību attiecībā uz ķīmiskām vielām, tostarp pesticīdiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju veicināt un atbalstīt pasākumus, lai novērstu tādu ražojumu importu, kuru sastāvā ir kancerogēnas ķīmiskas vielas; turklāt aicina veikt ES līmeņa pasākumus, lai stiprinātu pārtikas produktu uzraudzību attiecībā uz ķīmiskām vielām, tostarp pesticīdiem;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus resursus ES līmenī, lai varētu veikt izpēti cilvēka biomonitoringa jomā, lai veiktu kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, pārraudzību nolūkā novērtēt īstenotās politikas efektivitāti; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus resursus ES līmenī, lai varētu veikt izpēti cilvēka biomonitoringa jomā, lai veiktu kancerogēno vielu un citu vielu, kas veicina vēža veidošanos, pārraudzību nolūkā novērtēt īstenotās politikas efektivitāti;

| 17. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt informācijas kampaņas par vēža skrīningu, kas domātas plašai sabiedrībai un visiem veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī veicināt labāko prakšu apmaiņu profilaktisko pasākumu jomā, piemēram, izmaksu ziņā efektīvi iekļaujot piemērotas HPV pārbaudes dzemdes kakla vēža diagnosticēšanai un izmantojot HPV vakcīnas, kas aizsargā jaunas sievietes no dzemdes kakla vēža vai PSA testu agrai prostatas vēža diagnosticēšanai vīriešiem, kas vecāki par 50 gadiem; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt informācijas kampaņas par vēža skrīningu, kas domātas plašai sabiedrībai un visiem veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī veicināt labāko prakšu apmaiņu profilaktisko pasākumu jomā, piemēram, izmaksu ziņā efektīvi iekļaujot piemērotas HPV pārbaudes dzemdes kakla vēža diagnosticēšanai un izmantojot HPV vakcīnas, kas aizsargā jaunas sievietes no dzemdes kakla vēža vai PSA testu agrai prostatas vēža diagnosticēšanai vīriešiem, kas vecāki par 50 gadiem;

| 18. | aicina Komisiju uzsākt sarunas ar Padomi, lai efektīvi veicinātu un īstenotu ieteikumu par vēža skrīningu un šajā sakarā prasa arī, lai dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, īstenotu Padomes ieteikumu par vēža agrīnu diagnosticēšanu un izstrādātu procedūras turpmāko izmaiņu piemērošanai ieteikumā, kā arī izveidotu plašai sabiedrībai orientētas pārbaužu programmas atbilstīgi Eiropas kvalitātes nodrošināšanas vadlīnijām; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju uzsākt sarunas ar Padomi, lai efektīvi veicinātu un īstenotu ieteikumu par vēža skrīningu un šajā sakarā prasa arī, lai dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, īstenotu Padomes ieteikumu par vēža agrīnu diagnosticēšanu un izstrādātu procedūras turpmāko izmaiņu piemērošanai ieteikumā, kā arī izveidotu plašai sabiedrībai orientētas pārbaužu programmas atbilstīgi Eiropas kvalitātes nodrošināšanas vadlīnijām;

| 19. | aicina Komisiju nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa zinātnisko un profesionālo atbalstu, lai pienācīgi un atbilstīgi palīdzētu dalībvalstīm īstenot Padomes par vēža skrīningu, un lai pārraudzītu, novērtētu un koordinētu izmēģinājuma pasākumus, kā arī pastāvīgi uzlabotu skrīninga kvalitāti; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju nodrošināt vidēja termiņa un ilgtermiņa zinātnisko un profesionālo atbalstu, lai pienācīgi un atbilstīgi palīdzētu dalībvalstīm īstenot Padomes par vēža skrīningu, un lai pārraudzītu, novērtētu un koordinētu izmēģinājuma pasākumus, kā arī pastāvīgi uzlabotu skrīninga kvalitāti;

| 20. | aicina Komisiju atbalstīt Eiropas akreditācijas/sertifikācijas programmu izstrādi vēža skrīningam, diagnosticēšanai un ārstēšanai atbilstīgi Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju atbalstīt Eiropas akreditācijas/sertifikācijas programmu izstrādi vēža skrīningam, diagnosticēšanai un ārstēšanai atbilstīgi Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatnostādnēm;

| 21. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts mērogā tiek izveidotas onkologu grupas, kuras izstrādātu labākās ārstēšanas plānus slimniekiem un uzlabotu ārstu onkologu un veselības aprūpes darbinieku izglītību par slimnieku psihosociālajām vajadzībām, lai tādējādi uzlabotu vēža slimnieku dzīves kvalitāti un mazinātu viņu satraukumu un depresiju; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts mērogā tiek izveidotas onkologu grupas, kuras izstrādātu labākās ārstēšanas plānus slimniekiem un uzlabotu ārstu onkologu un veselības aprūpes darbinieku izglītību par slimnieku psihosociālajām vajadzībām, lai tādējādi uzlabotu vēža slimnieku dzīves kvalitāti un mazinātu viņu satraukumu un depresiju;

| 22. | mudina Komisiju un dalībvalstis atzīt medicīniskās onkoloģijas specialitāti un nodrošināt šo speciālistu mūžizglītību saskaņā ar pieņemtajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju un dalībvalstis atzīt medicīniskās onkoloģijas specialitāti un nodrošināt šo speciālistu mūžizglītību saskaņā ar pieņemtajām pamatnostādnēm;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un popularizēt paliatīvo aprūpi un izstrādāt pamatnostādnes tās izmantošanai; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt un popularizēt paliatīvo aprūpi un izstrādāt pamatnostādnes tās izmantošanai;

| 24. | aicina Komisiju nodrošināt, lai Kopienas tiesību aktos būtu paredzēti stimuli gan ražotājiem, gan pētniekiem, lai veicinātu pašreizējos pētījumus un radītu jaunas zāles un ārstniecības veidus cīņā pret vēzi; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nodrošināt, lai Kopienas tiesību aktos būtu paredzēti stimuli gan ražotājiem, gan pētniekiem, lai veicinātu pašreizējos pētījumus un radītu jaunas zāles un ārstniecības veidus cīņā pret vēzi;

| 25. | aicina Komisiju, izmantojot veselības jomas speciālistu sadarbības tīklus, nodrošināt ārstniecības un aprūpes labāko prakšu izplatīšanos, lai panāktu to, ka pilsoņiem ir pieejama labākā iespējamā ārstēšana; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju, izmantojot veselības jomas speciālistu sadarbības tīklus, nodrošināt ārstniecības un aprūpes labāko prakšu izplatīšanos, lai panāktu to, ka pilsoņiem ir pieejama labākā iespējamā ārstēšana;

| 26. | aicina Komisiju izmantot struktūrfondu un Septītās pētniecības pamatprogrammas līdzekļus, lai radītu un finansētu informācijas datu bāzes par retiem un grūti ārstējamiem vēža veidiem, tādējādi apvienojot resursus un kompetenci un uzlabojot diagnostiku un ārstēšanu; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izmantot struktūrfondu un Septītās pētniecības pamatprogrammas līdzekļus, lai radītu un finansētu informācijas datu bāzes par retiem un grūti ārstējamiem vēža veidiem, tādējādi apvienojot resursus un kompetenci un uzlabojot diagnostiku un ārstēšanu;

| 27. | mudina Komisiju piešķirt līdzekļus Septītajai pētniecības pamatprogrammai, lai veicinātu pētniecību un jauninājumus primārās profilakses, skrīninga un agrīnās diagnosticēšanas jomā, kā arī jaunu pretvēža zāļu un ārstniecības veidu jomā; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju piešķirt līdzekļus Septītajai pētniecības pamatprogrammai, lai veicinātu pētniecību un jauninājumus primārās profilakses, skrīninga un agrīnās diagnosticēšanas jomā, kā arī jaunu pretvēža zāļu un ārstniecības veidu jomā;

| 28. | aicina Padomi un Komisiju noteikt ES standartu jaunu novatorisku terapeitisko metožu novērtēšanai un labāko klīnisko prakšu noteikšanai; |
| --- | --- |

28.

aicina Padomi un Komisiju noteikt ES standartu jaunu novatorisku terapeitisko metožu novērtēšanai un labāko klīnisko prakšu noteikšanai;

| 29. | aicina Komisiju piešķirt līdzekļus Septītajai pamatprogrammai, lai veicinātu pētniecību par bērnu saslimšanu ar vēzi; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju piešķirt līdzekļus Septītajai pamatprogrammai, lai veicinātu pētniecību par bērnu saslimšanu ar vēzi;

| 30. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pretvēža zāles visās dalībvalstīs ir vienlīdz pieejamas visiem pacientiem, kuriem tās ir vajadzīgas; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pretvēža zāles visās dalībvalstīs ir vienlīdz pieejamas visiem pacientiem, kuriem tās ir vajadzīgas;

| 31. | mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar Augsta līmeņa farmācijas forumu izpētīt, kā pacienti var ātrāk saņemt dzīvību glābjošas inovatīvas pretvēža zāles, ar centralizētas ES procedūras palīdzību paātrinot tirdzniecības atļauju piešķiršanu un apsverot procedūru elastīgai cenu noteikšanai un kompensāciju mehānismam, kamēr tiek apkopota informācija par zāļu lietderību slimniekiem reālos dzīves apstākļos; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar Augsta līmeņa farmācijas forumu izpētīt, kā pacienti var ātrāk saņemt dzīvību glābjošas inovatīvas pretvēža zāles, ar centralizētas ES procedūras palīdzību paātrinot tirdzniecības atļauju piešķiršanu un apsverot procedūru elastīgai cenu noteikšanai un kompensāciju mehānismam, kamēr tiek apkopota informācija par zāļu lietderību slimniekiem reālos dzīves apstākļos;

| 32. | aicina Komisiju vēlākais līdz 2008. gada jūnijam iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu labas kvalitātes, objektīvu, uzticamu, ar komerciālām interesēm nesaistītu informāciju par medikamentiem, izmantojot dažādus informācijas avotus; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju vēlākais līdz 2008. gada jūnijam iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kas nodrošinātu labas kvalitātes, objektīvu, uzticamu, ar komerciālām interesēm nesaistītu informāciju par medikamentiem, izmantojot dažādus informācijas avotus;

| 33. | aicina Komisiju pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (15) (Klīnisko izmēģinājumu direktīvu), lai veicinātu akadēmiskus pētījumus par vēzi, jo īpaši pētījumus vēža skrīninga un agrīnās diagnosticēšanas jomā, ņemot vērā arī ar to saistīto izmaksu ietekmi uz nekomerciālās pētniecības nozari un aicina Komisiju uzlabot pacientu un plašas sabiedrības piekļuvi informācijai par notiekošajiem un pabeigtajiem klīniskajiem pētījumiem; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvu 2001/20/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz labas klīniskās prakses ieviešanu klīniskās izpētes veikšanā ar cilvēkiem paredzētām zālēm (15) (Klīnisko izmēģinājumu direktīvu), lai veicinātu akadēmiskus pētījumus par vēzi, jo īpaši pētījumus vēža skrīninga un agrīnās diagnosticēšanas jomā, ņemot vērā arī ar to saistīto izmaksu ietekmi uz nekomerciālās pētniecības nozari un aicina Komisiju uzlabot pacientu un plašas sabiedrības piekļuvi informācijai par notiekošajiem un pabeigtajiem klīniskajiem pētījumiem;

| 34. | aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt, lai izveidotu pamatnostādnes kopīgai invaliditātes noteikšanai, kurā varētu iekļaut tos, kam ir hroniskas saslimšanas un, vēzis, tikmēr dalībvalstīm, kas to nav izdarījušas, neatliekami rīkoties, lai šos cilvēkus, iespējams, iekļautu savās invaliditātes definīcijās; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis un Komisiju strādāt, lai izveidotu pamatnostādnes kopīgai invaliditātes noteikšanai, kurā varētu iekļaut tos, kam ir hroniskas saslimšanas un, vēzis, tikmēr dalībvalstīm, kas to nav izdarījušas, neatliekami rīkoties, lai šos cilvēkus, iespējams, iekļautu savās invaliditātes definīcijās;

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt hartu vēža slimnieku un hroniski slimu cilvēku aizsardzībai darba vietā, lai pieprasītu uzņēmumiem nodrošināt iespēju slimniekiem turpināt strādāt arī ārstēšanās laikā, kā arī atgriezties ierastajā darbā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju izstrādāt hartu vēža slimnieku un hroniski slimu cilvēku aizsardzībai darba vietā, lai pieprasītu uzņēmumiem nodrošināt iespēju slimniekiem turpināt strādāt arī ārstēšanās laikā, kā arī atgriezties ierastajā darbā;

| 36. | mudina dalībvalstis pieņemt valsts hartas par pacientu tiesībām saskaņā ar ES pamatnostādnēm un izmantot pacientu līdzdalību un zināšanas veselības politikas veidošanā; |
| --- | --- |

36.

mudina dalībvalstis pieņemt valsts hartas par pacientu tiesībām saskaņā ar ES pamatnostādnēm un izmantot pacientu līdzdalību un zināšanas veselības politikas veidošanā;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju izvirzīt un stiprināt tādu iniciatīvu, kas sniedz atbalstu tiem, kurus tieši vai netieši skāris vēzis, jo īpaši, uzsākot un attīstot psiholoģisko aprūpi un palīdzību izdzīvojušajiem vēža slimniekiem ES; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju izvirzīt un stiprināt tādu iniciatīvu, kas sniedz atbalstu tiem, kurus tieši vai netieši skāris vēzis, jo īpaši, uzsākot un attīstot psiholoģisko aprūpi un palīdzību izdzīvojušajiem vēža slimniekiem ES;

| 38. | aicina Komisiju sniegt vairāk informācijas vēža slimniekiem, veicinot pasākumus, kuros slimniekus informē par ārstēšanās iespējām un to pieejamību; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju sniegt vairāk informācijas vēža slimniekiem, veicinot pasākumus, kuros slimniekus informē par ārstēšanās iespējām un to pieejamību;

| 39. | mudina jaunās dalībvalstis labāk izmantot struktūrfondus, lai uzlabotu veselības aprūpes infrastruktūru, piemēram, atbalstot Padomes ieteikuma par vēža agrīnu diagnosticēšanu īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

mudina jaunās dalībvalstis labāk izmantot struktūrfondus, lai uzlabotu veselības aprūpes infrastruktūru, piemēram, atbalstot Padomes ieteikuma par vēža agrīnu diagnosticēšanu īstenošanu;

| 40. | atbalsta Slovēnijas ES Prezidentūru, kas ir noteikusi vēža problēmu par vienu no tās prioritātēm 2008. gadā un aicina visas nākamās prezidentūras turpināt vēža problēmu uzskatīt par prioritāti; |
| --- | --- |

40.

atbalsta Slovēnijas ES Prezidentūru, kas ir noteikusi vēža problēmu par vienu no tās prioritātēm 2008. gadā un aicina visas nākamās prezidentūras turpināt vēža problēmu uzskatīt par prioritāti;

| 41. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

(2)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.

(4)  Principi bērnu veselības apdraudējuma novērtēšanai, PVO, 2006.

(5)  OV L 378, 27.12.2006., 1. lpp.

(6)  OV L 327, 16.12.2003., 34. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0009.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0434.

(9)  OV C 313 E, 20.12.2006., 273. lpp.

(10)  OV L 95, 16.4.1996., 9. lpp.

(11)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/29/EK (OV L 81, 20.3.2008., 51. lpp.).

(12)  OV L 213, 15.6.2004., 8. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0471.

(14)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā versija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1354/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 1. lpp.).

(15)  OV L 121, 1.5.2001., 34. lpp.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/18

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisSestās Kopienas vides rīcības programmas visdusposma pārskats

P6_TA(2008)0122

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par Sestās Kopienas vides rīcības programmas vidusposma pārskatu (2007/2204(INI))

2009/C 247 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK, ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (6. VRP) (1),

ņemot vērā 2006. gada 14. novembra rezolūciju par jūras vides aizsardzības un saglabāšanas tematisko stratēģiju (2),

ņemot vērā 2006. gada 14. novembra pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras vides stratēģijas direktīva) (3),

ņemot vērā 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par tematisko stratēģiju dabas resursu ilgtspējīgai izmantošanai (4),

ņemot vērā 2006. gada 26. septembra rezolūciju par pilsētvides tematisko stratēģiju (5),

ņemot vērā 2007. gada 13. novembra rezolūciju par augsnes aizsardzības tematisko stratēģiju (6),

ņemot vērā 2007. gada 14. novembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido pamatnostādnes augsnes aizsardzībai un groza Direktīvu 2004/35/EK (7),

ņemot vērā 2006. gada 26. septembra rezolūciju par tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (8),

ņemot vērā 2006. gada 26. septembra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apkārtējā gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (9),

ņemot vērā 2007. gada 13. februāra rezolūciju par atkritumu pārstrādes tematisko stratēģiju (10),

ņemot vērā 2007. gada 13. februāra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atkritumiem (11),

ņemot vērā 2007. gada 23. oktobra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru nosaka Kopienas pamatprincipus pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (12),

ņemot vērā 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par pesticīdu ilgtspējīgas izmantošanas tematisko stratēģiju (13),

ņemot vērā 2007. gada 23. oktobra nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (14),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A6-0074/2008),

| A. | tā kā Eiropai vēl daudz jādara, lai panāktu patiesi ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropai vēl daudz jādara, lai panāktu patiesi ilgtspējīgu attīstību;

| B. | tā kā Komisija atzīst, ka ir gūti tikai daļēji panākumi attiecībā uz pamatuzdevumu integrēt ar vidi saistītos jautājumus citās politikas jomās un uzlabot Kopienas tiesību aktu izpildi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija atzīst, ka ir gūti tikai daļēji panākumi attiecībā uz pamatuzdevumu integrēt ar vidi saistītos jautājumus citās politikas jomās un uzlabot Kopienas tiesību aktu izpildi;

| C. | tā kā Komisija uzsver, ka dažāda veida negatīvā ietekme uz vidi arvien palielinās — pieaug siltumnīcefekta gāzu vispārējās emisijas, straujāk samazinās bioloģiskā daudzveidība, piesārņojums vēl arvien būtiski ietekmē sabiedrības veselību, palielinās ES saražoto atkritumu daudzums un pastāvīgi palielinās mūsu ekoloģiskā ietekme; tā kā tas rada nopietnas bažas par citu svarīgāko ES politikas jomu nelabvēlīgo ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija uzsver, ka dažāda veida negatīvā ietekme uz vidi arvien palielinās — pieaug siltumnīcefekta gāzu vispārējās emisijas, straujāk samazinās bioloģiskā daudzveidība, piesārņojums vēl arvien būtiski ietekmē sabiedrības veselību, palielinās ES saražoto atkritumu daudzums un pastāvīgi palielinās mūsu ekoloģiskā ietekme; tā kā tas rada nopietnas bažas par citu svarīgāko ES politikas jomu nelabvēlīgo ietekmi uz vidi;

| D. | tā kā maz ticams, ka jebkad izdosies sasniegt ilgtspējīgu attīstību, ja vides jautājumi netiks pilnībā integrēti svarīgākajās politikas jomās; |
| --- | --- |

D.

tā kā maz ticams, ka jebkad izdosies sasniegt ilgtspējīgu attīstību, ja vides jautājumi netiks pilnībā integrēti svarīgākajās politikas jomās;

| E. | tā kā tīra un veselīga vide ir ļoti svarīga sabiedrības labklājībai un labvēlīgiem sociāliem apstākļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā tīra un veselīga vide ir ļoti svarīga sabiedrības labklājībai un labvēlīgiem sociāliem apstākļiem;

| F. | tā kā pareizi izstrādāta vides politika var palīdzēt sasniegt arī citus mērķus, piemēram, palielināt konkurētspēju, rosināt ekonomikas izaugsmi, veicināt darba vietu radīšanu un jauninājumus, kā arī ar jaunu un drošu tehnoloģiju attīstību veicināt zinātnes progresu, |
| --- | --- |

F.

tā kā pareizi izstrādāta vides politika var palīdzēt sasniegt arī citus mērķus, piemēram, palielināt konkurētspēju, rosināt ekonomikas izaugsmi, veicināt darba vietu radīšanu un jauninājumus, kā arī ar jaunu un drošu tehnoloģiju attīstību veicināt zinātnes progresu,

| 1. | ar nožēlu konstatē, ka Sestās vides rīcības programmas (sestā VRP) vidusposma pārskats ir aizkavējies gandrīz par gadu un to, ka Eiropas Savienība kopumā neievēro grafiku par rīcības programmā paredzēto pasākumu īstenošanu pretēji tam, ko Komisija apgalvo savā vidusposma pārskatā; atgādina, ka atšķirībā no iepriekšējās programmas, Sestā VRP tika pieņemta atbilstoši koplēmuma procedūrai saskaņā ar EK līguma 251. pantu; aicina ES darīt visu iespējamo, lai sasniegtu Sestajā VRP noteiktos mērķus, jo neveiksme šajā ziņā grautu uzticēšanos ES, tostarp arī to sabiedrības locekļu uzticēšanos, kuri ir norūpējušies par vides stāvokli; |
| --- | --- |

1.

ar nožēlu konstatē, ka Sestās vides rīcības programmas (sestā VRP) vidusposma pārskats ir aizkavējies gandrīz par gadu un to, ka Eiropas Savienība kopumā neievēro grafiku par rīcības programmā paredzēto pasākumu īstenošanu pretēji tam, ko Komisija apgalvo savā vidusposma pārskatā; atgādina, ka atšķirībā no iepriekšējās programmas, Sestā VRP tika pieņemta atbilstoši koplēmuma procedūrai saskaņā ar EK līguma 251. pantu; aicina ES darīt visu iespējamo, lai sasniegtu Sestajā VRP noteiktos mērķus, jo neveiksme šajā ziņā grautu uzticēšanos ES, tostarp arī to sabiedrības locekļu uzticēšanos, kuri ir norūpējušies par vides stāvokli;

| 2. | atzīmē, ka tematisko stratēģiju kā jauna procedūras līdzekļa izmantošana palielina pirmslikumdošanas procesa nozīmi un rada papildu iespējas iesaistīties ieinteresētajām pusēm un īstenot stratēģiskāku pieeju ES likumdošanas politikai; tomēr pauž nožēlu, ka tematiskās stratēģijas arī paildzina politikas veidošanas procesu dabas aizsardzības jomā, aizkavējot konkrētu politikas priekšlikumu sagatavošanu un attiecīgu pasākumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka tematisko stratēģiju kā jauna procedūras līdzekļa izmantošana palielina pirmslikumdošanas procesa nozīmi un rada papildu iespējas iesaistīties ieinteresētajām pusēm un īstenot stratēģiskāku pieeju ES likumdošanas politikai; tomēr pauž nožēlu, ka tematiskās stratēģijas arī paildzina politikas veidošanas procesu dabas aizsardzības jomā, aizkavējot konkrētu politikas priekšlikumu sagatavošanu un attiecīgu pasākumu pieņemšanu;

| 3. | uzskata, ka, jau izstrādājot tiesību aktus, ir gan jāņem vērā vides politikas lielā ietekme uz ražošanu un tas, ka šo politiku galvenokārt īsteno vietējās iestādes, gan arī jānodrošina, lai attiecīgajās padomdevējās iestādēs būtu pārstāvēti mazie uzņēmumi un vietējās iestādes, un tiktu ņemts vērā viņu viedoklis; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, jau izstrādājot tiesību aktus, ir gan jāņem vērā vides politikas lielā ietekme uz ražošanu un tas, ka šo politiku galvenokārt īsteno vietējās iestādes, gan arī jānodrošina, lai attiecīgajās padomdevējās iestādēs būtu pārstāvēti mazie uzņēmumi un vietējās iestādes, un tiktu ņemts vērā viņu viedoklis;

| 4. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi nostiprināt Sesto VRP kā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vides aspektu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi nostiprināt Sesto VRP kā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas vides aspektu;

| 5. | uzskata, ka Eiropas Savienībā ir skaidri jādeleģē un jānosaka kompetences, un uzsver, ka Komisijas vidusposma pārskats liecina par sajukumu un iekšēju neskaidrību attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu kompetencēm; norāda, ka skaidri jānosaka katras puses attiecīgās kompetences un īpašās atbildības jomas un robežas, lai nodrošinātu, ka minētās puses turpina pildīt pienākumus saskaņā ar attiecīgajām atbildības jomām; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka Eiropas Savienībā ir skaidri jādeleģē un jānosaka kompetences, un uzsver, ka Komisijas vidusposma pārskats liecina par sajukumu un iekšēju neskaidrību attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu kompetencēm; norāda, ka skaidri jānosaka katras puses attiecīgās kompetences un īpašās atbildības jomas un robežas, lai nodrošinātu, ka minētās puses turpina pildīt pienākumus saskaņā ar attiecīgajām atbildības jomām;

| 6. | norāda, ka tematiskās stratēģijas nav lietderīgas, ja tās laika ziņā sakrīt ar lieliem tiesību aktiem, tās ir lietderīgas vai nu pirms attiecīgā dokumenta izstrādes, vai arī pašas par sevi; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka tematiskās stratēģijas nav lietderīgas, ja tās laika ziņā sakrīt ar lieliem tiesību aktiem, tās ir lietderīgas vai nu pirms attiecīgā dokumenta izstrādes, vai arī pašas par sevi;

| 7. | uzsver tiešo saistību starp cilvēka vides un cilvēka veselības stāvokli; lai varētu īstenot principu par veselības aspektu iekļaušanu visās politikas jomās (health in all policies), aicina Komisiju veikt pētījumus par cēloņsakarībām starp vides kvalitātes izmaiņām un izmaiņām cilvēka veselības stāvoklī; |
| --- | --- |

7.

uzsver tiešo saistību starp cilvēka vides un cilvēka veselības stāvokli; lai varētu īstenot principu par veselības aspektu iekļaušanu visās politikas jomās (health in all policies), aicina Komisiju veikt pētījumus par cēloņsakarībām starp vides kvalitātes izmaiņām un izmaiņām cilvēka veselības stāvoklī;

Tematiskās stratēģijas

| 8. | uzskata, ka ES ir konsekventi rīkojusies, lai sasniegtu tos “klimata diplomātijas” mērķus, kādi noteikti Sestajā VRP; tomēr atgādina, ka ES nav izpildījusi visas savas apņemšanās attiecībā uz uzdevumiem un svarīgāko rīcību klimata pārmaiņu apturēšanā; pauž ļoti nopietnas bažas par transporta radīto emisiju pieaugumu un to, cik lēni tiek īstenoti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti; atgādina Komisijai, ka jāpublicē paziņojums par skaitliski izteiktiem mērķiem vides jomā ilgtspējīgas pārvadājumu sistēmas izveidošanai; sagaida, ka dalībvalstis līdz 2012. gadam sasniegs atsevišķam valstīm noteiktos mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ES ir konsekventi rīkojusies, lai sasniegtu tos “klimata diplomātijas” mērķus, kādi noteikti Sestajā VRP; tomēr atgādina, ka ES nav izpildījusi visas savas apņemšanās attiecībā uz uzdevumiem un svarīgāko rīcību klimata pārmaiņu apturēšanā; pauž ļoti nopietnas bažas par transporta radīto emisiju pieaugumu un to, cik lēni tiek īstenoti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot energoefektivitāti; atgādina Komisijai, ka jāpublicē paziņojums par skaitliski izteiktiem mērķiem vides jomā ilgtspējīgas pārvadājumu sistēmas izveidošanai; sagaida, ka dalībvalstis līdz 2012. gadam sasniegs atsevišķam valstīm noteiktos mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka visdrīzāk netiks sasniegts mērķis līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, un ka ierosinātās stratēģijas par jūras vides un augsnes aizsardzību nedos konkrētus rezultātus vides jomā līdz 2012. gadam; norāda, ka lielāki pūliņi vajadzīgi, lai bioloģiskās daudzveidības politiku palīdzētu integrēt citās politikas jomās; vērš uzmanību uz to, ka jānodrošina atbilstošs finansējums “Natura 2000” un citiem ar to cieši saistītiem svarīgākajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka visdrīzāk netiks sasniegts mērķis līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, un ka ierosinātās stratēģijas par jūras vides un augsnes aizsardzību nedos konkrētus rezultātus vides jomā līdz 2012. gadam; norāda, ka lielāki pūliņi vajadzīgi, lai bioloģiskās daudzveidības politiku palīdzētu integrēt citās politikas jomās; vērš uzmanību uz to, ka jānodrošina atbilstošs finansējums “Natura 2000” un citiem ar to cieši saistītiem svarīgākajiem uzdevumiem;

| 10. | uzskata, ka attiecībā uz ķimikālijām Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembrī pieņemtā Regula (EK) Nr. 1907/2006par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), kā arī Eiropas Ķimikāliju aģentūras izveidi (15) liecina par panākumiem, samazinot risku cilvēkiem un videi, taču vēl jāapliecina, ka nozīmīga samazināšana tiešām notiks, un pauž nožēlu, ka regula ne visos aspektos saskan ar Sestajā VRP noteiktajiem mērķiem; pauž nožēlu, ka tematiskā stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu ir ievērojami aizkavējusies, un ka pasākumi, kas veikti lai uzlabotu gaisa kvalitāti un pilsētvidi, kā arī samazinātu troksni ir nepietiekami, salīdzinot ar vides rīcības programmā noteiktajiem uzdevumiem; aicina Komisiju cik ātri vien iespējams iesniegt priekšlikumu pārskatītai direktīvai par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju (16); uzskata, ka ir nepieciešams pilnībā īstenot vides trokšņa direktīvu (17); |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka attiecībā uz ķimikālijām Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembrī pieņemtā Regula (EK) Nr. 1907/2006par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), kā arī Eiropas Ķimikāliju aģentūras izveidi (15) liecina par panākumiem, samazinot risku cilvēkiem un videi, taču vēl jāapliecina, ka nozīmīga samazināšana tiešām notiks, un pauž nožēlu, ka regula ne visos aspektos saskan ar Sestajā VRP noteiktajiem mērķiem; pauž nožēlu, ka tematiskā stratēģija par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu ir ievērojami aizkavējusies, un ka pasākumi, kas veikti lai uzlabotu gaisa kvalitāti un pilsētvidi, kā arī samazinātu troksni ir nepietiekami, salīdzinot ar vides rīcības programmā noteiktajiem uzdevumiem; aicina Komisiju cik ātri vien iespējams iesniegt priekšlikumu pārskatītai direktīvai par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju (16); uzskata, ka ir nepieciešams pilnībā īstenot vides trokšņa direktīvu (17);

| 11. | ņemot vērā iekštelpu gaisa kvalitātes ietekmi uz veselību, mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Pasaules Veselības organizācijas darbu saistībā ar iekštelpu gaisa kvalitāti un prasa Komisijai pēc iespējas drīz sagatavot priekšlikumus likumdošanas pasākumiem par iekštelpu gaisa kvalitāti; |
| --- | --- |

11.

ņemot vērā iekštelpu gaisa kvalitātes ietekmi uz veselību, mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt Pasaules Veselības organizācijas darbu saistībā ar iekštelpu gaisa kvalitāti un prasa Komisijai pēc iespējas drīz sagatavot priekšlikumus likumdošanas pasākumiem par iekštelpu gaisa kvalitāti;

| 12. | atzīmē, ka nav lielu trūkumu attiecībā uz īpašajiem ūdens aizsardzības mērķiem, kādi noteikti Sestajā VRP; tomēr aicina Komisiju nodrošināt Ūdens pamatdirektīvas (18) pilnīgu izpildi un arī no jauna izvērtēt, kā ES saistības attiecībā uz ūdens aizsardzību tiek integrētas citās politikas jomās; turklāt aicina Komisiju cik iespējams ātri iesniegt priekšlikumu direktīvai par fosfora izmantošanas samazināšanu lauksaimniecībā, kā arī mazgāšanas līdzekļos atbilstoši 16. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (19); |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka nav lielu trūkumu attiecībā uz īpašajiem ūdens aizsardzības mērķiem, kādi noteikti Sestajā VRP; tomēr aicina Komisiju nodrošināt Ūdens pamatdirektīvas (18) pilnīgu izpildi un arī no jauna izvērtēt, kā ES saistības attiecībā uz ūdens aizsardzību tiek integrētas citās politikas jomās; turklāt aicina Komisiju cik iespējams ātri iesniegt priekšlikumu direktīvai par fosfora izmantošanas samazināšanu lauksaimniecībā, kā arī mazgāšanas līdzekļos atbilstoši 16. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (19);

| 13. | uzskata, ka ir nepieciešams ieviest jaunu ūdens politiku, kas būtu vērsta uz taupību un ūdens resursu ilgtspējīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir nepieciešams ieviest jaunu ūdens politiku, kas būtu vērsta uz taupību un ūdens resursu ilgtspējīgu pārvaldību;

| 14. | ar nožēlu konstatē, ka tematiskās stratēģijas par dabas resursiem un atkritumiem ir mīkstinājušas Sestajā VRP noteiktos mērķus; pauž nožēlu, ka ES līmenī nav formulēti konkrēti mērķi par to, kā ar pavērsienu uz ilgtspējīgu ražošanas un patēriņa modeli atsaistīt ekonomisko izaugsmi no resursu izmantošanas; piekrīt, ka ir vajadzīga turpmāka rīcība attiecībā uz bioatkritumiem, lai veicinātu to nenonākšanu atkritumu poligonos un nodrošinātu labākās apstrādes iespējas, tostarp tādas, kas vērstas uz klimata pārmaiņu mazināšanu; turklāt mudina atbalstīt videi draudzīgus atkritumu apsaimniekošanas veidus un pasākumus, kuri mazinātu tās vidi piesārņojošās sekas, kādas rada atkritumu noglabāšana poligonos; |
| --- | --- |

14.

ar nožēlu konstatē, ka tematiskās stratēģijas par dabas resursiem un atkritumiem ir mīkstinājušas Sestajā VRP noteiktos mērķus; pauž nožēlu, ka ES līmenī nav formulēti konkrēti mērķi par to, kā ar pavērsienu uz ilgtspējīgu ražošanas un patēriņa modeli atsaistīt ekonomisko izaugsmi no resursu izmantošanas; piekrīt, ka ir vajadzīga turpmāka rīcība attiecībā uz bioatkritumiem, lai veicinātu to nenonākšanu atkritumu poligonos un nodrošinātu labākās apstrādes iespējas, tostarp tādas, kas vērstas uz klimata pārmaiņu mazināšanu; turklāt mudina atbalstīt videi draudzīgus atkritumu apsaimniekošanas veidus un pasākumus, kuri mazinātu tās vidi piesārņojošās sekas, kādas rada atkritumu noglabāšana poligonos;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dabas resursus izmanto racionāli un efektīvi, neapdraudot bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dabas resursus izmanto racionāli un efektīvi, neapdraudot bioloģisko daudzveidību;

Esošo tiesību aktu īstenošana un izpilde

| 16. | atgādina, ka esošo tiesību aktu pilnvērtīga un precīza īstenošana ir pats svarīgākais uzdevums, un uzskata, ka saistoši tiesību akti ir svarīgākais vides problēmu risināšanā; aicina Komisiju aktīvāk rīkoties, jo tā ir Līguma sargs; tāpēc prasa arī ES budžeta lēmējiestādēm sniegt visus nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus Komisijai, lai nodrošinātu, ka tā var īstenot visefektīvāko esošo tiesību aktu īstenošanas un izpildes uzraudzību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka esošo tiesību aktu pilnvērtīga un precīza īstenošana ir pats svarīgākais uzdevums, un uzskata, ka saistoši tiesību akti ir svarīgākais vides problēmu risināšanā; aicina Komisiju aktīvāk rīkoties, jo tā ir Līguma sargs; tāpēc prasa arī ES budžeta lēmējiestādēm sniegt visus nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus Komisijai, lai nodrošinātu, ka tā var īstenot visefektīvāko esošo tiesību aktu īstenošanas un izpildes uzraudzību visās dalībvalstīs;

| 17. | uzsver, ka nepieciešams efektīvi un precīzi īstenot Kopienas vides tiesību aktus, un iesaka pieņemt īpašus atbalsta pasākumus, lai palīdzētu reģioniem, kuri saskaras ar grūtībām šīs Kopienas acquis jomas īstenošanā; mudina dalībvalstu varas iestādes izstrādāt transponēšanas stratēģiju, kurā skaidri definēti valsts, reģionālo un vietējo varas iestāžu uzdevumi un atbildība saistībā ar Kopienas vides tiesību aktu pareizu transponēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka nepieciešams efektīvi un precīzi īstenot Kopienas vides tiesību aktus, un iesaka pieņemt īpašus atbalsta pasākumus, lai palīdzētu reģioniem, kuri saskaras ar grūtībām šīs Kopienas acquis jomas īstenošanā; mudina dalībvalstu varas iestādes izstrādāt transponēšanas stratēģiju, kurā skaidri definēti valsts, reģionālo un vietējo varas iestāžu uzdevumi un atbildība saistībā ar Kopienas vides tiesību aktu pareizu transponēšanu un īstenošanu;

| 18. | tomēr pauž bažas par dažādiem ierosinājumiem, ka jāsamazina un jāvājina vispārējais regulējums, vai tas pat jāaizvieto ar brīvprātīgu vienošanos vai cita veida nesaistošiem pasākumiem; tāpēc atgādina, ka labākam regulējumam jābūt vērstam uz nepārprotamiem un pārredzamiem noteikumiem un standartiem, kas balstās uz tādiem tiesību aktiem, kuri saistīti ar mērķiem, par kuriem jau panākta vienošanās, un uz to labāku īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

tomēr pauž bažas par dažādiem ierosinājumiem, ka jāsamazina un jāvājina vispārējais regulējums, vai tas pat jāaizvieto ar brīvprātīgu vienošanos vai cita veida nesaistošiem pasākumiem; tāpēc atgādina, ka labākam regulējumam jābūt vērstam uz nepārprotamiem un pārredzamiem noteikumiem un standartiem, kas balstās uz tādiem tiesību aktiem, kuri saistīti ar mērķiem, par kuriem jau panākta vienošanās, un uz to labāku īstenošanu;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par vides tiesību aktu stingrāku īstenošanu valstu līmenī, uzlabojot tiesu pieejamību un saskaņoti izmantojot represīvās tiesības; atzīmē, ka represīvo tiesību preventīvie aspekti sekmē labāku īstenošanu un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par vides tiesību aktu stingrāku īstenošanu valstu līmenī, uzlabojot tiesu pieejamību un saskaņoti izmantojot represīvās tiesības; atzīmē, ka represīvo tiesību preventīvie aspekti sekmē labāku īstenošanu un vides aizsardzību;

| 20. | aicina turpmāk ES vides politiku izstrādāt un pārskatīt, vairāk koncentrējoties uz sasniedzamajiem mērķiem, bet ne uz to sasniegšanas līdzekļiem, tādējādi ļaujot dalībvalstīm un lauksaimniekiem meklēt visefektīvākos un iedarbīgākos līdzekļus vēlamo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

20.

aicina turpmāk ES vides politiku izstrādāt un pārskatīt, vairāk koncentrējoties uz sasniedzamajiem mērķiem, bet ne uz to sasniegšanas līdzekļiem, tādējādi ļaujot dalībvalstīm un lauksaimniekiem meklēt visefektīvākos un iedarbīgākos līdzekļus vēlamo mērķu sasniegšanai;

Daba, bioloģiskā daudzveidība un klimata pārmaiņas

| 21. | uzskata, ka Komisijai jānodrošina pilnīga Putnu direktīvas un Biotopu direktīvas īstenošana; iesaka izmantot nodokļu pasākumus, lai veicinātu paraugpraksi un atturētu cilvēkus iesaistīties darbībās, kas rada piesārņojumu, taču ievērot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Komisijai jānodrošina pilnīga Putnu direktīvas un Biotopu direktīvas īstenošana; iesaka izmantot nodokļu pasākumus, lai veicinātu paraugpraksi un atturētu cilvēkus iesaistīties darbībās, kas rada piesārņojumu, taču ievērot subsidiaritātes principu;

| 22. | tomēr vērš Komisijas uzmanību uz to, ka no krimināltiesībām iespējami izrietošās sekas ne visos gadījumos ir pietiekams pamats, lai novērstu nelegālu un vienlaikus vidi piesārņojošu rīcību; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir no krimināltiesību piemērošanas izrietoši sodi, jo īpaši par bīstamo atkritumu nelegālu noglabāšanu citu valstu teritorijā; |
| --- | --- |

22.

tomēr vērš Komisijas uzmanību uz to, ka no krimināltiesībām iespējami izrietošās sekas ne visos gadījumos ir pietiekams pamats, lai novērstu nelegālu un vienlaikus vidi piesārņojošu rīcību; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir no krimināltiesību piemērošanas izrietoši sodi, jo īpaši par bīstamo atkritumu nelegālu noglabāšanu citu valstu teritorijā;

Stimuli vides jomā un videi kaitīgo subsīdiju reforma

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā; ir pārliecināts, ka vajadzīga plašāka tirgus instrumentu izmantošana, ņemot vērā visu ražošanas un sadales procesu un patēriņa modeļu ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā; ir pārliecināts, ka vajadzīga plašāka tirgus instrumentu izmantošana, ņemot vērā visu ražošanas un sadales procesu un patēriņa modeļu ietekmi uz vidi;

| 24. | uzskata, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) līdz šim nav veicinājusi CO2 emisiju samazināšanos, jo emisijas kvotas tiek piešķirtas pārāk dāsni; uzsver, ka ES ir apņēmusies līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada apjomiem; uzsver, ka ES ETS laika posmam pēc 2012. gada būtu jāparedz pietiekami stingras maksimālās robežas, jāīsteno sertificētas emisiju samazināšanas (SES) un emisiju samazināšanas vienību (ESV) pilnīga izsole un jāparedz kvantitatīvas un kvalitatīvas robežas to izmantošanai; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS) līdz šim nav veicinājusi CO2 emisiju samazināšanos, jo emisijas kvotas tiek piešķirtas pārāk dāsni; uzsver, ka ES ir apņēmusies līdz 2020. gadam par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada apjomiem; uzsver, ka ES ETS laika posmam pēc 2012. gada būtu jāparedz pietiekami stingras maksimālās robežas, jāīsteno sertificētas emisiju samazināšanas (SES) un emisiju samazināšanas vienību (ESV) pilnīga izsole un jāparedz kvantitatīvas un kvalitatīvas robežas to izmantošanai;

| 25. | tomēr atzīmē, ka vides nodokļu ietekme ir mērena, un tā nepalielinās; aicina Komisiju un dalībvalstis veltīt lielākas pūles ekoloģisko nodokļu reformai, tostarp nodokļu sloga pakāpeniskai pārbīdei no labklājību samazinošiem nodokļiem (piemēram, par darbaspēku) uz labklājību veicinošiem nodokļiem (piemēram, par tādām videi kaitīgām darbībām kā resursu izmantošana vai piesārņojums); norāda, ka kaut arī nodokļu jomā ir vienbalsīguma prasība, līgumi ļauj izmantot ciešākas sadarbības iespēju un vērš uzmanību uz atklāto koordinēšanas metodi; |
| --- | --- |

25.

tomēr atzīmē, ka vides nodokļu ietekme ir mērena, un tā nepalielinās; aicina Komisiju un dalībvalstis veltīt lielākas pūles ekoloģisko nodokļu reformai, tostarp nodokļu sloga pakāpeniskai pārbīdei no labklājību samazinošiem nodokļiem (piemēram, par darbaspēku) uz labklājību veicinošiem nodokļiem (piemēram, par tādām videi kaitīgām darbībām kā resursu izmantošana vai piesārņojums); norāda, ka kaut arī nodokļu jomā ir vienbalsīguma prasība, līgumi ļauj izmantot ciešākas sadarbības iespēju un vērš uzmanību uz atklāto koordinēšanas metodi;

| 26. | atzīmē ierosmi par videi kaitīgu subsīdiju atcelšanu; tomēr uzskata par nepieņemamu, ka tuvākajā laikā nav gaidāmi konkrēti soļi, lai reformētu videi kaitīgas subsīdijas, un tādēļ aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2008. gada beigām, lai nākamo piecu gadu laikā pakāpeniski izskaustu visas videi kaitīgās subsīdijas; |
| --- | --- |

26.

atzīmē ierosmi par videi kaitīgu subsīdiju atcelšanu; tomēr uzskata par nepieņemamu, ka tuvākajā laikā nav gaidāmi konkrēti soļi, lai reformētu videi kaitīgas subsīdijas, un tādēļ aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2008. gada beigām, lai nākamo piecu gadu laikā pakāpeniski izskaustu visas videi kaitīgās subsīdijas;

Vides politikas integrācija, starptautiskā sadarbība un jauninājumu stimuli

| 27. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt stingrāku un saskaņotāku vides politikas integrāciju visā ES politikas veidošanā; lai īstenotu Eiropas Savienībā pasludināto pieeju par veselības aspektiem visās politikas jomās, aicina vides un veselības aizsardzības aspektus iekļaut visās politikas jomās un iesaistīt tajā arī reģionus un pilsētas; pauž nožēlu gan par to, ka nav integrācijas starp dažādiem tiesiskiem regulējumiem vides jomā un attiecībā uz jaunu tiesību aktu sagatavošanu, gan par to, ka nav integrācijas tiesību aktos, kuru galvenais mērķis nav vides aizsardzība; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt stingrāku un saskaņotāku vides politikas integrāciju visā ES politikas veidošanā; lai īstenotu Eiropas Savienībā pasludināto pieeju par veselības aspektiem visās politikas jomās, aicina vides un veselības aizsardzības aspektus iekļaut visās politikas jomās un iesaistīt tajā arī reģionus un pilsētas; pauž nožēlu gan par to, ka nav integrācijas starp dažādiem tiesiskiem regulējumiem vides jomā un attiecībā uz jaunu tiesību aktu sagatavošanu, gan par to, ka nav integrācijas tiesību aktos, kuru galvenais mērķis nav vides aizsardzība;

| 28. | uzskata, ka lai sasniegtu konkrētus rezultātus attiecībā uz vides apsvērumu integrāciju citās ekonomikas jomās, ir jānosaka nozarei saistoši mērķi un grafiki; vienlaikus uzsver atsevišķu ekonomikas nozaru tirgus dalībnieku atbildību par ilgtermiņa mērķu sasniegšanu klimata un enerģētikas politikā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka lai sasniegtu konkrētus rezultātus attiecībā uz vides apsvērumu integrāciju citās ekonomikas jomās, ir jānosaka nozarei saistoši mērķi un grafiki; vienlaikus uzsver atsevišķu ekonomikas nozaru tirgus dalībnieku atbildību par ilgtermiņa mērķu sasniegšanu klimata un enerģētikas politikā;

| 29. | uzsver, ka pastāv būtiska saistība starp efektīvu vides politiku un labāku dzīves kvalitāti, un šajā sakarībā vērš uzmanību uz reģionālā aspekta nozīmi Sestās VRP īstenošanā, jo sevišķi īstenojot pasākumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos šīm pārmaiņām; uzsver – lai sabiedrībā uzlabotu izpratni par Sestās VRP mērķiem un programmas īstenošanas gaitu, liela nozīme ir attiecīgām kampaņām; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka pastāv būtiska saistība starp efektīvu vides politiku un labāku dzīves kvalitāti, un šajā sakarībā vērš uzmanību uz reģionālā aspekta nozīmi Sestās VRP īstenošanā, jo sevišķi īstenojot pasākumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos šīm pārmaiņām; uzsver – lai sabiedrībā uzlabotu izpratni par Sestās VRP mērķiem un programmas īstenošanas gaitu, liela nozīme ir attiecīgām kampaņām;

| 30. | norāda, ka reģionālās attīstības plānos nepieciešams ņemt vērā “Natura 2000” programmu, lai saskaņotu Eiropas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības principu ar dzīves kvalitātes attīstību un uzlabošanu; šajā sakarībā uzskata, ka nepieciešama plaša informācijas kampaņa un labas prakses popularizēšana, lai parādītu, kā iespējams saskaņot šādus šķietami pretrunīgus mērķus; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka reģionālās attīstības plānos nepieciešams ņemt vērā “Natura 2000” programmu, lai saskaņotu Eiropas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības principu ar dzīves kvalitātes attīstību un uzlabošanu; šajā sakarībā uzskata, ka nepieciešama plaša informācijas kampaņa un labas prakses popularizēšana, lai parādītu, kā iespējams saskaņot šādus šķietami pretrunīgus mērķus;

| 31. | uzsver, ka nepieciešami labāk koordinēti reģionālo un vietējo dalībnieku sadarbības tīkli, lai izplatītu un īstenotu paraugpraksi mazāk attīstītos reģionos; atbalsta pārrobežu sadarbības veicināšanu vides aizsardzības jomā gan dalībvalstu starpā, gan ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm un kaimiņreģioniem, piemēram, ar Melnās jūras, Baltijas jūras un Vidusjūras reģionu, par galveno mērķi izvirzot pārrobežu mēroga piesārņošanas novēršanu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka nepieciešami labāk koordinēti reģionālo un vietējo dalībnieku sadarbības tīkli, lai izplatītu un īstenotu paraugpraksi mazāk attīstītos reģionos; atbalsta pārrobežu sadarbības veicināšanu vides aizsardzības jomā gan dalībvalstu starpā, gan ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm un kaimiņreģioniem, piemēram, ar Melnās jūras, Baltijas jūras un Vidusjūras reģionu, par galveno mērķi izvirzot pārrobežu mēroga piesārņošanas novēršanu;

| 32. | pauž bažas par dažādu neatkarīgu pētījumu atzinumiem (20), (21), (22), (23), ka Komisijas ģenerāldirektorāti nepilnīgi ievēro Komisijas vadlīnijas par ietekmes novērtējumu, ka uz vides, sociālās un starptautiskās ietekmes rēķina tikusi īpaši uzsvērta ekonomisko seku ietekme un apjoms, ka likumdošanas izmaksas vērtētas daudz vairāk nekā ieguvumi un ka vairāk ņemti vērā īstermiņa nevis ilgtermiņa apsvērumi; uzskata, ka šādi nelīdzsvaroti ietekmes novērtējumi nelabvēlīgi ietekmē gan pašu vides politiku, gan tās integrāciju citās ES politikas jomās; aicina Komisiju rīkoties, lai labotu šos trūkumus; |
| --- | --- |

32.

pauž bažas par dažādu neatkarīgu pētījumu atzinumiem (20), (21), (22), (23), ka Komisijas ģenerāldirektorāti nepilnīgi ievēro Komisijas vadlīnijas par ietekmes novērtējumu, ka uz vides, sociālās un starptautiskās ietekmes rēķina tikusi īpaši uzsvērta ekonomisko seku ietekme un apjoms, ka likumdošanas izmaksas vērtētas daudz vairāk nekā ieguvumi un ka vairāk ņemti vērā īstermiņa nevis ilgtermiņa apsvērumi; uzskata, ka šādi nelīdzsvaroti ietekmes novērtējumi nelabvēlīgi ietekmē gan pašu vides politiku, gan tās integrāciju citās ES politikas jomās; aicina Komisiju rīkoties, lai labotu šos trūkumus;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisiju par tās ciešo apņemšanos paplašināt vides politikas starptautisko dimensiju; uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt vides politikas integrāciju visās ES ārējās darbībās un uzlabot starptautisko vides pārvaldību; mudina ES un dalībvalstis turpināt veicināt visaptverošus vides politikas virzienus un augstas prasības, piemēram, veicinot tehnoloģiju nodošanu un paraugprakses apmaiņu ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisiju par tās ciešo apņemšanos paplašināt vides politikas starptautisko dimensiju; uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt vides politikas integrāciju visās ES ārējās darbībās un uzlabot starptautisko vides pārvaldību; mudina ES un dalībvalstis turpināt veicināt visaptverošus vides politikas virzienus un augstas prasības, piemēram, veicinot tehnoloģiju nodošanu un paraugprakses apmaiņu ar jaunattīstības valstīm;

| 34. | uzsver, ka jāveicina diplomātu darbība klimata jautājumos, ar lielāku intensitāti un konsekvenci izmantojot to ES tirdzniecības attiecībās ar valstīm, kuras nav uzņēmušās pienākumus saistībā ar daudzpusējiem vides aizsardzības nolīgumiem, piemēram, ar ASV, Ķīnu un Indiju, un kuras dažādu iemeslu dēļ neīsteno Kioto Protokolu; aicina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm ilgtspējīgu un efektīvu tehnoloģiju ieviešanā, izmantojot visus pieejamos mehānismus; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jāveicina diplomātu darbība klimata jautājumos, ar lielāku intensitāti un konsekvenci izmantojot to ES tirdzniecības attiecībās ar valstīm, kuras nav uzņēmušās pienākumus saistībā ar daudzpusējiem vides aizsardzības nolīgumiem, piemēram, ar ASV, Ķīnu un Indiju, un kuras dažādu iemeslu dēļ neīsteno Kioto Protokolu; aicina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm ilgtspējīgu un efektīvu tehnoloģiju ieviešanā, izmantojot visus pieejamos mehānismus;

| 35. | ierosina, ka PTO tiek papildināta ar ilgtspējības klauzulu, nosakot vides politikas principus, piemēram, piesardzības principu un principu, ka maksā piesārņotājs, attiecībā pret kuriem var vērtēt tirdzniecības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības noteikumi neierobežo vides aizsardzību, un vides regulējums netiek izmantots protekcionisma mērķiem; |
| --- | --- |

35.

ierosina, ka PTO tiek papildināta ar ilgtspējības klauzulu, nosakot vides politikas principus, piemēram, piesardzības principu un principu, ka maksā piesārņotājs, attiecībā pret kuriem var vērtēt tirdzniecības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības noteikumi neierobežo vides aizsardzību, un vides regulējums netiek izmantots protekcionisma mērķiem;

| 36. | aicina Padomi un Komisiju izmantot divpusējas un reģionālas tirdzniecības sarunas, lai risinātu jautājumus, kas izriet no saistībām, kurām ir tieša labvēlīga ietekme uz vidi, uzskata, ka ES kopā ar dalībvalstīm nepieciešams padarīt intensīvāku dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai dialogā nodrošinātu pavērsienu, apskatot jomas, kas ir daudzu valstu uzmanības lokā, piemēram, klimata pārmaiņas, atkritumu apsaimniekošanu un nelikumīgu mežu izstrādāšanu, un pārejot uz kopīgu programmu īstenošanu; atbalsta Komisijas priekšlikumu saistībā ar katru tirdzniecības nolīgumu izveidot ilgtspējīgas attīstības forumu, kas būtu brīvi pieejams pilsoniskai sabiedrībai un kura nozīmīga sastāvdaļa būtu klimata jautājumi, un aicina īstenot to pašreiz notiekošajās sarunās; |
| --- | --- |

36.

aicina Padomi un Komisiju izmantot divpusējas un reģionālas tirdzniecības sarunas, lai risinātu jautājumus, kas izriet no saistībām, kurām ir tieša labvēlīga ietekme uz vidi, uzskata, ka ES kopā ar dalībvalstīm nepieciešams padarīt intensīvāku dialogu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm, lai dialogā nodrošinātu pavērsienu, apskatot jomas, kas ir daudzu valstu uzmanības lokā, piemēram, klimata pārmaiņas, atkritumu apsaimniekošanu un nelikumīgu mežu izstrādāšanu, un pārejot uz kopīgu programmu īstenošanu; atbalsta Komisijas priekšlikumu saistībā ar katru tirdzniecības nolīgumu izveidot ilgtspējīgas attīstības forumu, kas būtu brīvi pieejams pilsoniskai sabiedrībai un kura nozīmīga sastāvdaļa būtu klimata jautājumi, un aicina īstenot to pašreiz notiekošajās sarunās;

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pragmatiskāku un plašāku jauninājumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanu visās ar ES politikas jomās, lai šiem elementiem būtu būtiska loma, nostiprinot vides aizsardzību; uzsver nepieciešamību bez kavēšanās ieviest ES “vislabākā risinājuma” pieeju, kas būtu stingrāks tūlītējs instruments, ar ko uzlabot ražošanas un patērēšanas modeļus, lai nodrošinātu, ka nākotnē visi ražojumi ES tirgū būtu iecerēti, ražoti un tiktu izmantoti atbilstoši ilgtspējības kritērijiem; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt pragmatiskāku un plašāku jauninājumu un jaunu tehnoloģiju izmantošanu visās ar ES politikas jomās, lai šiem elementiem būtu būtiska loma, nostiprinot vides aizsardzību; uzsver nepieciešamību bez kavēšanās ieviest ES “vislabākā risinājuma” pieeju, kas būtu stingrāks tūlītējs instruments, ar ko uzlabot ražošanas un patērēšanas modeļus, lai nodrošinātu, ka nākotnē visi ražojumi ES tirgū būtu iecerēti, ražoti un tiktu izmantoti atbilstoši ilgtspējības kritērijiem;

| 38. | atgādina, ka investīcijas novatoriskās, videi draudzīgās tehnoloģijās, kā arī ekodizainā, enerģijas gala patēriņa efektivitātē un ēku energoefektivitātē ilgtermiņā atmaksāsies, kaut arī īstermiņā izmaksas, iespējams, būs augstas, un uzsver, ka reģioniem jāmudina uzņēmējsabiedrības visā pilnībā izmantot šādu investīciju priekšrocības; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka investīcijas novatoriskās, videi draudzīgās tehnoloģijās, kā arī ekodizainā, enerģijas gala patēriņa efektivitātē un ēku energoefektivitātē ilgtermiņā atmaksāsies, kaut arī īstermiņā izmaksas, iespējams, būs augstas, un uzsver, ka reģioniem jāmudina uzņēmējsabiedrības visā pilnībā izmantot šādu investīciju priekšrocības;

| 39. | mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt patiešām ekoloģiski orientētus noteikumus valsts pasūtījuma jomā, lai veicinātu jauninājumus un ilgtspējīgus patērēšanas un ražošanas modeļus; |
| --- | --- |

39.

mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt patiešām ekoloģiski orientētus noteikumus valsts pasūtījuma jomā, lai veicinātu jauninājumus un ilgtspējīgus patērēšanas un ražošanas modeļus;

| 40. | aicina Komisiju palīdzēt valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm iesaistīties kopīgās ilgtspējīga iepirkuma iniciatīvās, nodrošinot skaidru sistēmu, kas veicinātu salīdzināmu mērķu un kvalitātes kritēriju noteikšanu; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju palīdzēt valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm iesaistīties kopīgās ilgtspējīga iepirkuma iniciatīvās, nodrošinot skaidru sistēmu, kas veicinātu salīdzināmu mērķu un kvalitātes kritēriju noteikšanu;

| 41. | aicina Komisiju pastiprināt savus centienus, lai sasniegtu 20 % mērķi attiecībā uz atjaunīgajām enerģijām un 10 % mērķi attiecībā uz biodegvielas patēriņu, ņemot vērā ka enerģijas kultūras nedrīkst apdraudēt pārtikas drošību Eiropā un ārpus tās; uzsver, ka ilgtspējības mehānismam, kas pašreiz ir attīstības fāzē, jāparedz visstingrākie ilgtspējības kritēriji attiecībā uz biodegvielu; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju pastiprināt savus centienus, lai sasniegtu 20 % mērķi attiecībā uz atjaunīgajām enerģijām un 10 % mērķi attiecībā uz biodegvielas patēriņu, ņemot vērā ka enerģijas kultūras nedrīkst apdraudēt pārtikas drošību Eiropā un ārpus tās; uzsver, ka ilgtspējības mehānismam, kas pašreiz ir attīstības fāzē, jāparedz visstingrākie ilgtspējības kritēriji attiecībā uz biodegvielu;

| 42. | uzsver, ka ES lauksaimniecība ar vien vairāk pievēršas drošu un kvalitatīvu pārtikas produktu ražošanai, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ES lauksaimniecība ar vien vairāk pievēršas drošu un kvalitatīvu pārtikas produktu ražošanai, lai aizsargātu Eiropas iedzīvotāju veselību;

| 43. | mudina dalībvalstis un šo valstu reģionālās un vietējās varas iestādes optimāli izmantot struktūrfondu un Eiropas jaunās kaimiņattiecību politikas programmu piedāvātās jaunās investīciju iespējas un nodrošināt, lai dalībvalstu darbības programmas un struktūrfondu atbalstītie projekti veicinātu Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu un palīdzētu sasniegt ilgtermiņa mērķi visā ES nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, saskaņojot to ar pārējām tematiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

43.

mudina dalībvalstis un šo valstu reģionālās un vietējās varas iestādes optimāli izmantot struktūrfondu un Eiropas jaunās kaimiņattiecību politikas programmu piedāvātās jaunās investīciju iespējas un nodrošināt, lai dalībvalstu darbības programmas un struktūrfondu atbalstītie projekti veicinātu Kopienas vides tiesību aktu īstenošanu un palīdzētu sasniegt ilgtermiņa mērķi visā ES nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, saskaņojot to ar pārējām tematiskajām prioritātēm;

| 44. | uzskata par ļoti svarīgu uzlabot aizstāšanas principa piemērošanu, atbilstoši kuram ņem vērā aizstājējproduktu pieejamību, priekšrocības, piekļuvi tiem un šo produktu cenu; norāda, ka jāņem vērā arī izstrādes, ražošanas un izmantošanas procesi, jo tas ļaus izmantot produktus, kuri nerada draudus cilvēka veselībai un videi vai mazina tos; |
| --- | --- |

44.

uzskata par ļoti svarīgu uzlabot aizstāšanas principa piemērošanu, atbilstoši kuram ņem vērā aizstājējproduktu pieejamību, priekšrocības, piekļuvi tiem un šo produktu cenu; norāda, ka jāņem vērā arī izstrādes, ražošanas un izmantošanas procesi, jo tas ļaus izmantot produktus, kuri nerada draudus cilvēka veselībai un videi vai mazina tos;

Labāka regulējuma principi vides politikā

| 45. | uzsver — ja mērķis patiesi ir labāks regulējums, tad jāpārskata tiesību aktu dublēšanās, kas rada birokrātiskus šķēršļus un traucē konkurētspējai; |
| --- | --- |

45.

uzsver — ja mērķis patiesi ir labāks regulējums, tad jāpārskata tiesību aktu dublēšanās, kas rada birokrātiskus šķēršļus un traucē konkurētspējai;

| 46. | uzskata, ka pārskatīšanas procesā principiāli pietrūkst kritiskas izpratnes un netiek analizēti kavēšanās iemesli un pamatojums; uzskata, ka tikai analizējot un pārdomājot kavēšanās iemeslus var pieņemt pareizus lēmumus turpmākai rīcībai; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pārskatīšanas procesā principiāli pietrūkst kritiskas izpratnes un netiek analizēti kavēšanās iemesli un pamatojums; uzskata, ka tikai analizējot un pārdomājot kavēšanās iemeslus var pieņemt pareizus lēmumus turpmākai rīcībai;

| 47. | norāda uz to, ka ja ir patiesa vēlme uzlabot likumdošanas metodoloģiju un izstrādāt praktiski lietojamus noteikumus, ko atbildīgās iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji var vienkārši ievērot, tad noteikti jāpaplašina Kopienas iestāžu un struktūrvienību sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, lai sniegtu atbildes uz pilsoņu jautājumiem un ņemtu vērā reģionu, pilsētu pašvaldību, iespaidoto rūpniecības nozaru un attiecīgo apvienību lēmumus un viedokļus; uzsver arī, ka jāņem vērā īstermiņa izmaksas saistībā ar esošo iekārtu pārveidošanu; |
| --- | --- |

47.

norāda uz to, ka ja ir patiesa vēlme uzlabot likumdošanas metodoloģiju un izstrādāt praktiski lietojamus noteikumus, ko atbildīgās iestādes, uzņēmumi un iedzīvotāji var vienkārši ievērot, tad noteikti jāpaplašina Kopienas iestāžu un struktūrvienību sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, lai sniegtu atbildes uz pilsoņu jautājumiem un ņemtu vērā reģionu, pilsētu pašvaldību, iespaidoto rūpniecības nozaru un attiecīgo apvienību lēmumus un viedokļus; uzsver arī, ka jāņem vērā īstermiņa izmaksas saistībā ar esošo iekārtu pārveidošanu;

Uzvedības modeļu pārmaiņas veicināšana

| 48. | norāda, ka vajadzīgi jauni veidi, kā noteikt labklājības līmeni, pamatojoties uz ekoloģisko pakalpojumu patieso vērtību; uzskata, ka iekšzemes kopprodukts (IKP) vairs nav atbilstošs līdzeklis, lai noteiktu labklājības un attīstības līmeni, jo tajā neatspoguļojas visas mūsdienu sabiedrības šķautnes un vajadzības; mudina ES turpināt attīstīt un sākt politiski izmantot jaunu rādītāju, kurā būtu ietverta arī tā negatīvā ietekme, kādu ekonomiskā attīstība rada mūsu videi un veselībai un šādi veicināt centienus atsaistīt ekonomisko izaugsmi no ietekmes uz vidi; uzskata, ka šim jaunajam rādītājam jāveicina integrētas sabiedrības attīstība un jāsniedz ierosme labākai vides apsvērumu integrācijai citās politikas jomās; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka vajadzīgi jauni veidi, kā noteikt labklājības līmeni, pamatojoties uz ekoloģisko pakalpojumu patieso vērtību; uzskata, ka iekšzemes kopprodukts (IKP) vairs nav atbilstošs līdzeklis, lai noteiktu labklājības un attīstības līmeni, jo tajā neatspoguļojas visas mūsdienu sabiedrības šķautnes un vajadzības; mudina ES turpināt attīstīt un sākt politiski izmantot jaunu rādītāju, kurā būtu ietverta arī tā negatīvā ietekme, kādu ekonomiskā attīstība rada mūsu videi un veselībai un šādi veicināt centienus atsaistīt ekonomisko izaugsmi no ietekmes uz vidi; uzskata, ka šim jaunajam rādītājam jāveicina integrētas sabiedrības attīstība un jāsniedz ierosme labākai vides apsvērumu integrācijai citās politikas jomās;

| 49. | aicina Komisiju uzskatīt cilvēka veselības aizsardzību par galveno no visiem vides aizsardzības svarīgākajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju uzskatīt cilvēka veselības aizsardzību par galveno no visiem vides aizsardzības svarīgākajiem uzdevumiem;

| 50. | uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas vadošā loma tādu politikas līdzekļu izstrādē, kuri veicinātu radikālas uzvedības modeļu pārmaiņas attiecībā uz patēriņu un ražošanu; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka Eiropas Savienībai jāuzņemas vadošā loma tādu politikas līdzekļu izstrādē, kuri veicinātu radikālas uzvedības modeļu pārmaiņas attiecībā uz patēriņu un ražošanu;

| 51. | uzsver, cik svarīgi ir palīdzēt cilvēkiem kļūt par apzinīgākiem patērētājiem, jo tā papildus valsts tiesiskajam regulējumam var panākt pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz tirgus dalībnieku vides aizsardzības saistību apjomu un intensitāti; |
| --- | --- |

51.

uzsver, cik svarīgi ir palīdzēt cilvēkiem kļūt par apzinīgākiem patērētājiem, jo tā papildus valsts tiesiskajam regulējumam var panākt pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz tirgus dalībnieku vides aizsardzības saistību apjomu un intensitāti;

| 52. | uzskata, ka par svarīgāko jāuzskata iedzīvotāju pienācīga informēšana; visnotaļ atbalsta skaidras un visaptverošas marķēšanas sistēmas izveidi, jo tā būtiski palīdzētu patērētājiem “izdarīt pareizo izvēli”; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka par svarīgāko jāuzskata iedzīvotāju pienācīga informēšana; visnotaļ atbalsta skaidras un visaptverošas marķēšanas sistēmas izveidi, jo tā būtiski palīdzētu patērētājiem “izdarīt pareizo izvēli”;

| 53. | uzstāj, ka jāveic vispārējs Sestās VRP rezultātu novērtējums, pirms tiek pabeigts darbs pie Septītās rīcības programmas priekšlikuma; |
| --- | --- |

53.

uzstāj, ka jāveic vispārējs Sestās VRP rezultātu novērtējums, pirms tiek pabeigts darbs pie Septītās rīcības programmas priekšlikuma;

| 54. | uzskata, ka Kopienas Sestās VRP galīgais pārskats jāveic kādai ārējai struktūrai, kas nav atkarīga no Komisijas; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka Kopienas Sestās VRP galīgais pārskats jāveic kādai ārējai struktūrai, kas nav atkarīga no Komisijas;

*

* *

| 55. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 314 E, 21.12.2006., 131. lpp.

(3)  OV C 314 E, 21.12.2006., 86. lpp.

(4)  OV C 74 E, 20.3.2008., 660. lpp.

(5)  OV C 306 E, 15.12.2006., 182. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0504.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0509.

(8)  OV C 306 E, 15.12.2006., 176. lpp.

(9)  OV C 306 E, 15.12.2006., 102. lpp.

(10)  OV C 287 E, 29.11.2007., 168. lpp

(11)  OV C 287 E, 29.11.2007., 135. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0444.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0467.

(14)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0445.

(15)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Regula grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1354/2007 (OV L 304, 22.11.2007., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīva Nr. 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

(17)  OV L 189, 18.07.2002., 12. lpp.

(18)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/32/EK (OV L 81, 20.03.2008., 60. lpp.).

(19)  OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.

(20)  Izdevums “Impact Assessment of European Commission Policies: Achievements and Prospects, European Environment and Sustainable Development Advisory Councils”, 2006. gada aprīlis.

(21)  Izdevums “Getting Proportions Right – How far should EU impact assessments go?”, Institut for Miljøvurdering, 2006. gada aprīlis.

(22)  Izdevums “For Better or for Worse? The EU's Better Regulation Agenda and the Environment”, Eiropas Vides politikas institūts, 2005. gada novembris.

(23)  Izdevums “Sustainable Development in the European Commission's integrated impact assessments for 2003”, Eiropas Vides politikas institūts, 2004. gada aprīlis.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/25

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisKultūras nozares Eiropā

P6_TA(2008)0123

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par kultūras nozarēm Eiropā (2007/2153(INI))

2009/C 247 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 151. pantu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 13. un 14. novembra un 2007. gada 24. un 25. maija secinājumus, jo īpaši attiecībā uz kultūras un radošo nozaru ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā, kā arī Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. maija Lēmumu 2006/515/EK, lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (2),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242), kā arī šim paziņojumam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)0570),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par kultūras nozarēm (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2004. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas nostādnēm attiecībā uz autortiesību un blakustiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par mākslinieku sociālo statusu (6),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0063/2008),

| A. | tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi, jo īpaši pēc Komisijas uzdevuma īstenotais KEA European Affairs pētījums par kultūras ekonomiku Eiropā, liecina, ka kultūra vienlaikus ir gan sabiedriska prece, gan pašmērķis, kas sekmē indivīda un sabiedrības uzplaukumu un dod ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, nodarbinātībā un sociālajā kohēzijā, kā arī reģionālajā un vietējā attīstībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunākie zinātniskie pētījumi, jo īpaši pēc Komisijas uzdevuma īstenotais KEA European Affairs pētījums par kultūras ekonomiku Eiropā, liecina, ka kultūra vienlaikus ir gan sabiedriska prece, gan pašmērķis, kas sekmē indivīda un sabiedrības uzplaukumu un dod ieguldījumu ekonomiskajā izaugsmē, nodarbinātībā un sociālajā kohēzijā, kā arī reģionālajā un vietējā attīstībā;

| B. | tā kā kultūras nozares nevarētu nedz pastāvēt, nedz stiprināt Eiropas kultūras un ekonomikas vērtību, ja radošās kopienas pārstāvji — kinorežisori, komponisti, autori, vizuālo mākslu pārstāvji un dizaineri — pastāvīgi neradītu jaunus resursus; |
| --- | --- |

B.

tā kā kultūras nozares nevarētu nedz pastāvēt, nedz stiprināt Eiropas kultūras un ekonomikas vērtību, ja radošās kopienas pārstāvji — kinorežisori, komponisti, autori, vizuālo mākslu pārstāvji un dizaineri — pastāvīgi neradītu jaunus resursus;

| C. | tā kā kultūras nozares piešķir intelektuālajam darbam papildu ekonomisko vērtību un vienlaikus rada jaunas vērtības gan indivīdiem, gan visai sabiedrībai; tā kā kultūras nozares ietver gan tradicionālās nozares, piemēram, kino, mūziku un izdevējdarbību, gan arī plašsaziņas līdzekļus un radošā sektora (piemēram, mode, dizains), tūrisma, mākslas un informācijas nozares; |
| --- | --- |

C.

tā kā kultūras nozares piešķir intelektuālajam darbam papildu ekonomisko vērtību un vienlaikus rada jaunas vērtības gan indivīdiem, gan visai sabiedrībai; tā kā kultūras nozares ietver gan tradicionālās nozares, piemēram, kino, mūziku un izdevējdarbību, gan arī plašsaziņas līdzekļus un radošā sektora (piemēram, mode, dizains), tūrisma, mākslas un informācijas nozares;

| D. | tā kā atbilstoši UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību sniegtajai definīcijai kultūras nozares aptver visus sektorus, kas apvieno tādu preču un pakalpojumu radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, kuru sevišķums skaidrojams ar to kultūras satura neaizskaramību; tā kā kultūras industrijas ražojumus parasti aizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā atbilstoši UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidību sniegtajai definīcijai kultūras nozares aptver visus sektorus, kas apvieno tādu preču un pakalpojumu radīšanu, ražošanu un tirdzniecību, kuru sevišķums skaidrojams ar to kultūras satura neaizskaramību; tā kā kultūras industrijas ražojumus parasti aizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām;

| E. | tā kā visām kultūras un radošajām nozarēm, tostarp mikrouzņēmumiem un MVU, kā arī atsevišķiem māksliniekiem, tomēr ir vajadzīga plašāka atzīšana, īpaša juridiskā statusa nodrošināšana un lielāks atbalsts, lai šīs nozares varētu pilnībā īstenot savu potenciālu un dot ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā visām kultūras un radošajām nozarēm, tostarp mikrouzņēmumiem un MVU, kā arī atsevišķiem māksliniekiem, tomēr ir vajadzīga plašāka atzīšana, īpaša juridiskā statusa nodrošināšana un lielāks atbalsts, lai šīs nozares varētu pilnībā īstenot savu potenciālu un dot ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā;

| F. | tā kā kultūras nozares ražo un izplata daudzus un dažādus resursus, kuru uzdevums ir informēt, izglītot un izklaidēt iedzīvotājus, un tā kā šīs nozares arvien vairāk balstās uz jaunām tehnoloģijām un jauniem digitāliem un audiovizuāliem formātiem, un šajā sakarībā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāuzņemas veicinātāja un regulatora loma, lai garantētu, ka minēto kultūras resursu autori saņem taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ko panāk ar autortiesību un blakustiesību pienācīgu un efektīvu aizsardzību, tādējādi nodrošinot Eiropas kultūras nozaru ilgtspējīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā kultūras nozares ražo un izplata daudzus un dažādus resursus, kuru uzdevums ir informēt, izglītot un izklaidēt iedzīvotājus, un tā kā šīs nozares arvien vairāk balstās uz jaunām tehnoloģijām un jauniem digitāliem un audiovizuāliem formātiem, un šajā sakarībā dalībvalstīm un Eiropas Savienībai ir jāuzņemas veicinātāja un regulatora loma, lai garantētu, ka minēto kultūras resursu autori saņem taisnīgu un atbilstošu atlīdzību, ko panāk ar autortiesību un blakustiesību pienācīgu un efektīvu aizsardzību, tādējādi nodrošinot Eiropas kultūras nozaru ilgtspējīgumu;

| G. | tā kā mūsdienu informācijas un ciparu tehnoloģiju sabiedrībā strauji veidojas jauni ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidi, radot jaunas kultūras preces un pakalpojumus, kuriem nepieciešama aizsardzība pret pirātismu un — vispārīgā skatījumā — piemēroti uzņēmējdarbības un ekonomiskie modeļi, lai nodrošinātu kultūras ražojumu pieejamību, atvērtību un daudzveidību, vienlaikus saglabājot šo produktu īpatnības, kas tos atšķir no parastiem komerciāliem ražojumiem, un paredzot visu veidu tiesību turētājiem taisnīgu atlīdzību par autortiesību aizsargātu kultūras resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā mūsdienu informācijas un ciparu tehnoloģiju sabiedrībā strauji veidojas jauni ražošanas, izplatīšanas un patēriņa veidi, radot jaunas kultūras preces un pakalpojumus, kuriem nepieciešama aizsardzība pret pirātismu un — vispārīgā skatījumā — piemēroti uzņēmējdarbības un ekonomiskie modeļi, lai nodrošinātu kultūras ražojumu pieejamību, atvērtību un daudzveidību, vienlaikus saglabājot šo produktu īpatnības, kas tos atšķir no parastiem komerciāliem ražojumiem, un paredzot visu veidu tiesību turētājiem taisnīgu atlīdzību par autortiesību aizsargātu kultūras resursu izmantošanu;

| H. | tā kā kultūras precēm un pakalpojumiem piemīt īpatnības, kuras tos atšķir no citām precēm un pakalpojumiem un kuras nepieciešams ņemt vērā, izstrādājot un īstenojot Eiropas Savienības politikas; |
| --- | --- |

H.

tā kā kultūras precēm un pakalpojumiem piemīt īpatnības, kuras tos atšķir no citām precēm un pakalpojumiem un kuras nepieciešams ņemt vērā, izstrādājot un īstenojot Eiropas Savienības politikas;

| I. | tā kā piemērota un efektīva autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu, ka radošie darbinieki saistībā ar savu darbu komerciālu izmantošanu saņem taisnīgu atlīdzību par radošajiem pūliņiem, un tāpēc šāda aizsardzība ir nepārprotami nepieciešama kultūras nozaru turpmākai pastāvēšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā piemērota un efektīva autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu, ka radošie darbinieki saistībā ar savu darbu komerciālu izmantošanu saņem taisnīgu atlīdzību par radošajiem pūliņiem, un tāpēc šāda aizsardzība ir nepārprotami nepieciešama kultūras nozaru turpmākai pastāvēšanai;

| J. | tā kā kultūras nozares un radošā kopiena dod būtisku iegudījumu, lai sekmētu kultūru daudzveidību, nodrošinātu patērētāju izvēles iespējas, vairotu uzņēmējdarbības dažādību, demokratizētu piekļuvi kultūrai, stiprinātu Eiropas identitāti un integrāciju un veicinātu starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

J.

tā kā kultūras nozares un radošā kopiena dod būtisku iegudījumu, lai sekmētu kultūru daudzveidību, nodrošinātu patērētāju izvēles iespējas, vairotu uzņēmējdarbības dažādību, demokratizētu piekļuvi kultūrai, stiprinātu Eiropas identitāti un integrāciju un veicinātu starpkultūru dialogu;

| K. | tā kā kultūras nozarēm ir svarīga loma vietējā un reģionālajā attīstībā un kohēzijā, jo tā piesaista tūrisma investīcijas, sekmē jaunu “vietēja rakstura” komerciālo ražojumu un pakalpojumu veidu attīstību un, radot jaunas darbavietas un ekonomiskās attīstības iespējas, novērš nomaļo vai mazāk attīstīto apvidu sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

K.

tā kā kultūras nozarēm ir svarīga loma vietējā un reģionālajā attīstībā un kohēzijā, jo tā piesaista tūrisma investīcijas, sekmē jaunu “vietēja rakstura” komerciālo ražojumu un pakalpojumu veidu attīstību un, radot jaunas darbavietas un ekonomiskās attīstības iespējas, novērš nomaļo vai mazāk attīstīto apvidu sociālo atstumtību;

| L. | tā kā kultūras nozaru darbībā sevišķi būtiska loma ir autoriem, un tādēļ jānodrošina viņiem tādi ekonomiskie, tiesiskie un sociālie apstākļi, kas sekmētu viņu radošā potenciāla attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā kultūras nozaru darbībā sevišķi būtiska loma ir autoriem, un tādēļ jānodrošina viņiem tādi ekonomiskie, tiesiskie un sociālie apstākļi, kas sekmētu viņu radošā potenciāla attīstību;

| M. | tā kā, lai stiprinātu produktivitāti un jaunrades spējas kultūras jomā, ir nepieciešams veidot ciešu saikni starp kultūru, izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai stiprinātu produktivitāti un jaunrades spējas kultūras jomā, ir nepieciešams veidot ciešu saikni starp kultūru, izglītību un apmācību;

| N. | tā kā pieredze, kas gūta saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu pasākumiem, skaidri parāda, kāds ir kultūras ieguldījums pilsētu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē un iedzīvotāju bagātināšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā pieredze, kas gūta saistībā ar Eiropas kultūras galvaspilsētu pasākumiem, skaidri parāda, kāds ir kultūras ieguldījums pilsētu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē un iedzīvotāju bagātināšanā;

| O. | tā kā valsts atbalsta un citu subsīdiju paredzēšana radošajām nozarēm būtu jāuzskata par investīciju, nevis greznību, un tā kā šie atbalsta veidi jānovērtē atbilstoši ES konkurences noteikumiem, Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par sabiedrisko apraidi dalībvalstīs, EK līguma 151. pantam un UNESCO Konvencijai par kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts atbalsta un citu subsīdiju paredzēšana radošajām nozarēm būtu jāuzskata par investīciju, nevis greznību, un tā kā šie atbalsta veidi jānovērtē atbilstoši ES konkurences noteikumiem, Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par sabiedrisko apraidi dalībvalstīs, EK līguma 151. pantam un UNESCO Konvencijai par kultūru daudzveidību;

| P. | tā kā kultūras nozarē vajadzētu veicināt privātās un valsts investīcijas, kā arī mecenātismu; |
| --- | --- |

P.

tā kā kultūras nozarē vajadzētu veicināt privātās un valsts investīcijas, kā arī mecenātismu;

| Q. | tā kā koncentrācija kultūras nozaru jomās apdraud kultūras preču daudzveidību un šo preču piedāvājumu patērētājiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā koncentrācija kultūras nozaru jomās apdraud kultūras preču daudzveidību un šo preču piedāvājumu patērētājiem;

| R. | tā kā radošās spējas ir viens no priekšnoteikumiem jauninājumu attīstībai Eiropā un tā kā Eiropas tehnoloģiju uzņēmumi gūtu labumu, strādājot simbiozē ar radošajiem darbiniekiem uzņēmumu grupās jeb klasteros; |
| --- | --- |

R.

tā kā radošās spējas ir viens no priekšnoteikumiem jauninājumu attīstībai Eiropā un tā kā Eiropas tehnoloģiju uzņēmumi gūtu labumu, strādājot simbiozē ar radošajiem darbiniekiem uzņēmumu grupās jeb klasteros;

| S. | tā kā ir nepieciešams arī turpmāk atbalstīt mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus un sekmēt šo uzņēmumu iekļaušanos tīklos, kā arī atbalstīt šo uzņēmumu atsevišķos darbiniekus, kuri dod sevišķi lielu ieguldījumu tautsaimniecības bagātību radīšanā, un tā kā jāsniedz atbalsts radošajiem darbiniekiem, lai viņi izglītotos par radošiem uzņēmējiem, un viņi jārosina nodrošināt sev iztiku ar radošo darbību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir nepieciešams arī turpmāk atbalstīt mazos uzņēmumus un mikrouzņēmumus un sekmēt šo uzņēmumu iekļaušanos tīklos, kā arī atbalstīt šo uzņēmumu atsevišķos darbiniekus, kuri dod sevišķi lielu ieguldījumu tautsaimniecības bagātību radīšanā, un tā kā jāsniedz atbalsts radošajiem darbiniekiem, lai viņi izglītotos par radošiem uzņēmējiem, un viņi jārosina nodrošināt sev iztiku ar radošo darbību;

| T. | tā kā Eiropas radošās nozares sadrumstalotība, ko tikai daļēji var izskaidrot ar valodas un nacionālās identitātes faktoriem, kā arī īstenu Eiropas mēroga kultūras nozaru trūkums var ierobežot Eiropas nozīmi pasaules kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas radošās nozares sadrumstalotība, ko tikai daļēji var izskaidrot ar valodas un nacionālās identitātes faktoriem, kā arī īstenu Eiropas mēroga kultūras nozaru trūkums var ierobežot Eiropas nozīmi pasaules kultūras dzīvē;

| U. | tā kā kultūru daudzveidības un brīvas ideju aprites pamatā ir oriģinalitāte, identitāšu daudzveidība un vīriešu un sieviešu līdztiesība; |
| --- | --- |

U.

tā kā kultūru daudzveidības un brīvas ideju aprites pamatā ir oriģinalitāte, identitāšu daudzveidība un vīriešu un sieviešu līdztiesība;

| V. | tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viena no būtiskajām Eiropas Savienības pamatvērtībām, kura tiek nodota ar kultūras starpniecību, un tā kā šo vērtību nodošana veicina Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

V.

tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesība ir viena no būtiskajām Eiropas Savienības pamatvērtībām, kura tiek nodota ar kultūras starpniecību, un tā kā šo vērtību nodošana veicina Eiropas integrāciju;

| W. | tā kā kultūras nozarēs vēl ne tuvu nav panākts dzimumu līdzsvars; |
| --- | --- |

W.

tā kā kultūras nozarēs vēl ne tuvu nav panākts dzimumu līdzsvars;

| X. | tā kā kultūras nozarē sievietes lielākoties ieņem atbildīgus amatus tikai mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) vai pašu dibinātos uzņēmumos; |
| --- | --- |

X.

tā kā kultūras nozarē sievietes lielākoties ieņem atbildīgus amatus tikai mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) vai pašu dibinātos uzņēmumos;

| Y. | tā kā kultūras nozares pamatjomās, proti, ar telekomunikācijām, internetu, plašsaziņas līdzekļiem, elektronisko tirdzniecību un programmatūrām saistītajās jomās, sieviešu īpatsvars ir ārkārtīgi zems (30 %), un tā kā tikai 20 % jauno uzņēmumu šajā jomā ir dibinājušas sievietes, |
| --- | --- |

Y.

tā kā kultūras nozares pamatjomās, proti, ar telekomunikācijām, internetu, plašsaziņas līdzekļiem, elektronisko tirdzniecību un programmatūrām saistītajās jomās, sieviešu īpatsvars ir ārkārtīgi zems (30 %), un tā kā tikai 20 % jauno uzņēmumu šajā jomā ir dibinājušas sievietes,

| 1. | atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas gatavību atzīt, ka kultūrai un radošajām spējām ir būtiska nozīme kā svarīgiem faktoriem, lai veicinātu Eiropas pilsonību, tuvinātu mākslu Eiropas iedzīvotājiem un sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, piešķirot šīm jomām svarīgu nozīmi arī Eiropas projekta īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Padomes un Komisijas gatavību atzīt, ka kultūrai un radošajām spējām ir būtiska nozīme kā svarīgiem faktoriem, lai veicinātu Eiropas pilsonību, tuvinātu mākslu Eiropas iedzīvotājiem un sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus, piešķirot šīm jomām svarīgu nozīmi arī Eiropas projekta īstenošanā;

| 2. | uzsver, ka mūsdienu postindustriālās tautsaimniecības apstākļos Eiropas Savienības konkurētspēja jāstiprina arī ar kultūras un radošo nozaru palīdzību; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāriem uzskatīt tādus politikas pasākumus, kas balstās ne vien uz jauninājumiem uzņēmējdarbībā, bet arī uz jauninājumiem ar kultūras jomu un jaunradi saistītās darbībās un uz tām balstītā ekonomikā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka mūsdienu postindustriālās tautsaimniecības apstākļos Eiropas Savienības konkurētspēja jāstiprina arī ar kultūras un radošo nozaru palīdzību; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāriem uzskatīt tādus politikas pasākumus, kas balstās ne vien uz jauninājumiem uzņēmējdarbībā, bet arī uz jauninājumiem ar kultūras jomu un jaunradi saistītās darbībās un uz tām balstītā ekonomikā;

| 3. | norāda, ka kultūras nozarēm ir galvenā loma, radot tādus pakalpojumus ar pievienoto vērtību, kas veido pamatu dinamiskai, uz zināšanām balstītai ekonomikai un tādēļ būtu uzskatāmi par svarīgu ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas veicināšanā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka kultūras nozarēm ir galvenā loma, radot tādus pakalpojumus ar pievienoto vērtību, kas veido pamatu dinamiskai, uz zināšanām balstītai ekonomikai un tādēļ būtu uzskatāmi par svarīgu ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas veicināšanā;

| 4. | uzskata, ka kultūras nozarēm, kam Eiropas Savienībā ir nozīmīga vieta jaunu darbavietu radīšanā, īpaši nepieciešams izmantot radošo talantu potenciālu; mudina dalībvalstis rosināt jaunu, novatorisku mūžizglītības veidu ieviešanu, kuri veicinātu radošu talantu attīstību; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka kultūras nozarēm, kam Eiropas Savienībā ir nozīmīga vieta jaunu darbavietu radīšanā, īpaši nepieciešams izmantot radošo talantu potenciālu; mudina dalībvalstis rosināt jaunu, novatorisku mūžizglītības veidu ieviešanu, kuri veicinātu radošu talantu attīstību;

| 5. | aicina Padomi un Komisiju noskaidrot, kas veido Eiropas priekšstatu par kultūru, radošo darbību un inovāciju, un izstrādāt strukturētus politikas pasākumus, lai praktiski veicinātu Eiropas radošo nozaru attīstību, un iekļaut šos pasākumus īstenā Eiropas kultūras stratēģijā; uzskata, ka šajā nolūkā prioritāra nozīme piešķirama kultūras nozaru jomu un kultūras uzņēmumu apzināšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi un Komisiju noskaidrot, kas veido Eiropas priekšstatu par kultūru, radošo darbību un inovāciju, un izstrādāt strukturētus politikas pasākumus, lai praktiski veicinātu Eiropas radošo nozaru attīstību, un iekļaut šos pasākumus īstenā Eiropas kultūras stratēģijā; uzskata, ka šajā nolūkā prioritāra nozīme piešķirama kultūras nozaru jomu un kultūras uzņēmumu apzināšanai;

| 6. | tāpēc aicina Komisiju nodrošināt sistemātisku statistikas apkopošanu šajā jomā, lai Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā būtu viendabīgi un salīdzināmi statistikas dati, kuri nepieciešami, lai izstrādātu mērķtiecīgu un piemērotu kultūras un radošo nozaru veicināšanas politiku; |
| --- | --- |

6.

tāpēc aicina Komisiju nodrošināt sistemātisku statistikas apkopošanu šajā jomā, lai Eiropas Savienības un dalībvalstu rīcībā būtu viendabīgi un salīdzināmi statistikas dati, kuri nepieciešami, lai izstrādātu mērķtiecīgu un piemērotu kultūras un radošo nozaru veicināšanas politiku;

| 7. | mudina dalībvalstis iekļaut uzņēmējdarbības prasmju apmācību vidējās un augstākās izglītības programmās, jo īpaši humanitāro zinātņu, mākslas un kultūras jomā; |
| --- | --- |

7.

mudina dalībvalstis iekļaut uzņēmējdarbības prasmju apmācību vidējās un augstākās izglītības programmās, jo īpaši humanitāro zinātņu, mākslas un kultūras jomā;

| 8. | aicina Komisiju un Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augsto pārstāvi vairāk un efektīvāk integrēt Eiropas kultūras aspektus un iesaistīt kultūras industriju un radošos darbiniekus gan Eiropas Savienības ārējās attiecībās, gan Eiropas kaimiņattiecību politikā, gan galvenajos forumos, kuri veltīti dialogam ar citiem pasaules reģioniem; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augsto pārstāvi vairāk un efektīvāk integrēt Eiropas kultūras aspektus un iesaistīt kultūras industriju un radošos darbiniekus gan Eiropas Savienības ārējās attiecībās, gan Eiropas kaimiņattiecību politikā, gan galvenajos forumos, kuri veltīti dialogam ar citiem pasaules reģioniem;

| 9. | uzskata, ka kultūras nozaru uzplaukums lielā mērā ir atkarīgs no pārrobežu mobilitātes nodrošināšanas iespējām un ka šajā nolūkā nepieciešams risināt ar Eiropas apcietināšanas orderi saistītās problēmas un izstrādāt attiecīgus noteikumus, un vēlreiz atgādina par prasībām, kas šajā sakarībā izklāstītas iepriekš minētajā rezolūcijā par mākslinieku sociālo statusu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka kultūras nozaru uzplaukums lielā mērā ir atkarīgs no pārrobežu mobilitātes nodrošināšanas iespējām un ka šajā nolūkā nepieciešams risināt ar Eiropas apcietināšanas orderi saistītās problēmas un izstrādāt attiecīgus noteikumus, un vēlreiz atgādina par prasībām, kas šajā sakarībā izklāstītas iepriekš minētajā rezolūcijā par mākslinieku sociālo statusu;

| 10. | atzinīgi vērtē ieceri par personu, preču un pakalpojumu mobilitātes veicināšanu radošajās nozarēs, ievērojot UNESCO Konvencijā par kultūru daudzveidību izklāstītos noteikumus un principus, un aicina Komisiju iesniegt Parlamentam Zaļo grāmatu par šo tematiku, atspoguļojot tajā radošo nozaru savdabīgo spēju vienlaikus būt gan kultūras, gan ekonomiskai vērtībai; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē ieceri par personu, preču un pakalpojumu mobilitātes veicināšanu radošajās nozarēs, ievērojot UNESCO Konvencijā par kultūru daudzveidību izklāstītos noteikumus un principus, un aicina Komisiju iesniegt Parlamentam Zaļo grāmatu par šo tematiku, atspoguļojot tajā radošo nozaru savdabīgo spēju vienlaikus būt gan kultūras, gan ekonomiskai vērtībai;

| 11. | norāda, ka ir nepieciešams izstrādāt sociāli ekonomisko modeli, ar ko paredzēt piemērotu drošības sistēmu radošiem uzņēmējiem, jo īpaši pašnodarbinātām personām, kuras darbojas kultūras un radošās tautsaimniecības jomās, kam līdz pat šai dienai raksturīgs augsts nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis un nestabili darba apstākļi; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka ir nepieciešams izstrādāt sociāli ekonomisko modeli, ar ko paredzēt piemērotu drošības sistēmu radošiem uzņēmējiem, jo īpaši pašnodarbinātām personām, kuras darbojas kultūras un radošās tautsaimniecības jomās, kam līdz pat šai dienai raksturīgs augsts nepilnas slodzes nodarbinātības līmenis un nestabili darba apstākļi;

| 12. | uzskata, ka labi organizētam autortiesību un blakustiesību pārrobežu kolektīvajam pārvaldījumam un uzņēmējdarbības modeļiem, kuros ievērotas visu tiesību turētāju tiesības, ir būtiska nozīme, lai optimāli izmantotu radošo potenciālu, nodrošinot pienācīgu atlīdzību visu veidu tiesību turētājiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka labi organizētam autortiesību un blakustiesību pārrobežu kolektīvajam pārvaldījumam un uzņēmējdarbības modeļiem, kuros ievērotas visu tiesību turētāju tiesības, ir būtiska nozīme, lai optimāli izmantotu radošo potenciālu, nodrošinot pienācīgu atlīdzību visu veidu tiesību turētājiem;

| 13. | atgādina Komisijai par iepriekš minēto 2007. gada 13. marta rezolūciju un pieprasa, lai Kopienas pieejā, pamatojoties uz līdztiesības principu, tiktu ņemtas vērā digitālā laikmeta īpatnības, Eiropas kultūru daudzveidības saglabāšanas nozīme, iesaistītās puses, kuru loma ir neliela, kā arī vietējais piedāvājums; |
| --- | --- |

13.

atgādina Komisijai par iepriekš minēto 2007. gada 13. marta rezolūciju un pieprasa, lai Kopienas pieejā, pamatojoties uz līdztiesības principu, tiktu ņemtas vērā digitālā laikmeta īpatnības, Eiropas kultūru daudzveidības saglabāšanas nozīme, iesaistītās puses, kuru loma ir neliela, kā arī vietējais piedāvājums;

| 14. | prasa Komisijai sistemātiski un iespējami drīz uzsākt EK līguma 151. panta 4. punkta pilnīgu piemērošanu, lai nodrošinātu, ka kultūra un kultūras nozare tiek ņemta vērā visās pārējās Kopienas politikas jomās, īpaši tajās, kas saistītas ar iekšējo tirgu, konkurenci, tirdzniecību, uzņēmumiem un pētniecību un attīstību, un labāk ņemt vērā kultūras nozares specifiku, gan īstenojot šīs politikas jomas, gan arī ārpolitikas jomā, slēdzot starptautiskus līgumus atbilstoši UNESCO Konvencijai par kultūru daudzveidību, kā arī darboties tālredzīgi un uzlabot starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

14.

prasa Komisijai sistemātiski un iespējami drīz uzsākt EK līguma 151. panta 4. punkta pilnīgu piemērošanu, lai nodrošinātu, ka kultūra un kultūras nozare tiek ņemta vērā visās pārējās Kopienas politikas jomās, īpaši tajās, kas saistītas ar iekšējo tirgu, konkurenci, tirdzniecību, uzņēmumiem un pētniecību un attīstību, un labāk ņemt vērā kultūras nozares specifiku, gan īstenojot šīs politikas jomas, gan arī ārpolitikas jomā, slēdzot starptautiskus līgumus atbilstoši UNESCO Konvencijai par kultūru daudzveidību, kā arī darboties tālredzīgi un uzlabot starptautisko sadarbību;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis “atdzīvināt”UNESCO Konvenciju par kultūru daudzveidību un savos iekšpolitiskajos un ārpolitiskajos pasākumos pilnībā ievērot šajā konvencijā paustos principus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis “atdzīvināt”UNESCO Konvenciju par kultūru daudzveidību un savos iekšpolitiskajos un ārpolitiskajos pasākumos pilnībā ievērot šajā konvencijā paustos principus;

| 16. | aicina Komisiju izveidot struktūru, kuras mērķis būtu ciešāk koordinēt darbības un politiskos pasākumus, kuri skar kultūras jomu un radošās nozares, kā arī dibināt darba grupu kultūras un radošās ekonomikas jomā, lai dziļāk izpētītu kultūras un radošo nozaru devumu Eiropas Savienības jauninājumu jomā, ekonomikas izaugsmē un sociālajā attīstībā; un sadarbībā ar Parlamentu ierosināt konkrētus ar Kopienas politiskajām darbībām saistītus pasākumus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju izveidot struktūru, kuras mērķis būtu ciešāk koordinēt darbības un politiskos pasākumus, kuri skar kultūras jomu un radošās nozares, kā arī dibināt darba grupu kultūras un radošās ekonomikas jomā, lai dziļāk izpētītu kultūras un radošo nozaru devumu Eiropas Savienības jauninājumu jomā, ekonomikas izaugsmē un sociālajā attīstībā; un sadarbībā ar Parlamentu ierosināt konkrētus ar Kopienas politiskajām darbībām saistītus pasākumus;

| 17. | ņemot vērā tehnoloģiju un tirgu straujo attīstību un nolūkā nodrošināt, ka kultūras nozares un radošie darbinieki gūst labumu no ciparu platformu izveides, mudina Komisiju pārdomāt kritisko intelektuālā īpašuma jautājumu no kultūras un ekonomikas viedokļa un aicināt visus šā sektora dalībniekus, jo īpaši telekomunikāciju operatorus un interneta pakalpojumu sniedzējus, kopīgi rast risinājumus, kas būtu taisnīgi gan lielām, gan mazām iesaistītajām pusēm, tiecoties panākt līdzsvaru starp iespējām piekļūt kultūras pasākumiem un resursiem un starp intelektuālā īpašuma aizsardzību, lai nodrošinātu gan taisnīgu un efektīvu atlīdzību visu veidu tiesību īpašniekiem, gan reālas izvēles iespējas patērētājiem, gan kultūru daudzveidību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka tādu patērētāju kriminalizēšana, kuri netiecas gūt saimniecisku labumu, nav pareizā metode, lai apkarotu digitālo pirātismu; |
| --- | --- |

17.

ņemot vērā tehnoloģiju un tirgu straujo attīstību un nolūkā nodrošināt, ka kultūras nozares un radošie darbinieki gūst labumu no ciparu platformu izveides, mudina Komisiju pārdomāt kritisko intelektuālā īpašuma jautājumu no kultūras un ekonomikas viedokļa un aicināt visus šā sektora dalībniekus, jo īpaši telekomunikāciju operatorus un interneta pakalpojumu sniedzējus, kopīgi rast risinājumus, kas būtu taisnīgi gan lielām, gan mazām iesaistītajām pusēm, tiecoties panākt līdzsvaru starp iespējām piekļūt kultūras pasākumiem un resursiem un starp intelektuālā īpašuma aizsardzību, lai nodrošinātu gan taisnīgu un efektīvu atlīdzību visu veidu tiesību īpašniekiem, gan reālas izvēles iespējas patērētājiem, gan kultūru daudzveidību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka tādu patērētāju kriminalizēšana, kuri netiecas gūt saimniecisku labumu, nav pareizā metode, lai apkarotu digitālo pirātismu;

| 18. | aicina Komisiju veikt profilakses, izglītošanas un patērētāju izpratnes veicināšanas pasākumus, jo īpaši skolu jauniešiem, par vērtībām, kas piemīt intelektuālajam īpašumam un radošajām spējām kopumā, un rosināt patērētājus ievērot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju veikt profilakses, izglītošanas un patērētāju izpratnes veicināšanas pasākumus, jo īpaši skolu jauniešiem, par vērtībām, kas piemīt intelektuālajam īpašumam un radošajām spējām kopumā, un rosināt patērētājus ievērot intelektuālā īpašuma tiesības;

| 19. | aicina Komisiju īpaši atbalstīt centienus veidot jaunus digitālā laikmeta uzņēmējdarbības modeļus, kas ļautu patērētājam pilnībā izmantot jauno tehnoloģiju priekšrocības, vienlaikus saglabājot leģitīmās tiesības saņemt atlīdzību par mākslas un kultūras vērtību radīšanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju īpaši atbalstīt centienus veidot jaunus digitālā laikmeta uzņēmējdarbības modeļus, kas ļautu patērētājam pilnībā izmantot jauno tehnoloģiju priekšrocības, vienlaikus saglabājot leģitīmās tiesības saņemt atlīdzību par mākslas un kultūras vērtību radīšanu;

| 20. | aicina Komisiju atzīt, ka sakarā ar interneta ieviešanu ir pilnībā mainījušies tradicionālie kultūras produktu un pakalpojumu izmantošanas veidi un ka ir būtiski nodrošināt neierobežotu piekļuvi tiešsaistē esošajiem kultūras resursiem un daudzveidīgajām kultūras izpausmēm, nevadoties tikai pēc rūpnieciskiem un ekonomiskiem apsvērumiem un turklāt garantējot taisnīgu atlīdzību visu veidu tiesību turētājiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju atzīt, ka sakarā ar interneta ieviešanu ir pilnībā mainījušies tradicionālie kultūras produktu un pakalpojumu izmantošanas veidi un ka ir būtiski nodrošināt neierobežotu piekļuvi tiešsaistē esošajiem kultūras resursiem un daudzveidīgajām kultūras izpausmēm, nevadoties tikai pēc rūpnieciskiem un ekonomiskiem apsvērumiem un turklāt garantējot taisnīgu atlīdzību visu veidu tiesību turētājiem;

| 21. | uzskata — lai sekmētu jaunradi un veicinātu kultūras resursu attīstību, ir būtiski nepieciešama intelektuālā īpašuma tiesību reforma; iesaka vadīties pēc Parīzes konvencijas principiem, lai panāktu taisnīgu interešu līdzsvaru starp kultūras radītājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

21.

uzskata — lai sekmētu jaunradi un veicinātu kultūras resursu attīstību, ir būtiski nepieciešama intelektuālā īpašuma tiesību reforma; iesaka vadīties pēc Parīzes konvencijas principiem, lai panāktu taisnīgu interešu līdzsvaru starp kultūras radītājiem un patērētājiem;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt nepieciešamos resursus, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt nepieciešamos resursus, lai nodrošinātu intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka interneta tīkls ir plaša platforma kultūras izpausmēm, piekļuvei zināšanām un demokrātiskai līdzdalībai Eiropas radošajā darbībā un ka tas ar informācijas sabiedrības palīdzību apvieno paaudzes; aicina Komisiju un dalībvalstis nepieļaut tādu pasākumu pieņemšanu, kuri ir pretrunā ar pilsoniskajām brīvībām un cilvēktiesībām, kā arī proporcionalitātes, efektivitātes un preventīvu pasākumu principiem, piemēram, interneta piekļuves pārtraukšanu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka interneta tīkls ir plaša platforma kultūras izpausmēm, piekļuvei zināšanām un demokrātiskai līdzdalībai Eiropas radošajā darbībā un ka tas ar informācijas sabiedrības palīdzību apvieno paaudzes; aicina Komisiju un dalībvalstis nepieļaut tādu pasākumu pieņemšanu, kuri ir pretrunā ar pilsoniskajām brīvībām un cilvēktiesībām, kā arī proporcionalitātes, efektivitātes un preventīvu pasākumu principiem, piemēram, interneta piekļuves pārtraukšanu;

| 24. | mudina, lai Komisija, cīnoties pret pirātismu, liek visām iesaistītajām pusēm, tostarp arī patērētājiem, izprast savu atbildību, kā arī īsteno izpratnes veicināšanas un izglītojošas kampaņas; |
| --- | --- |

24.

mudina, lai Komisija, cīnoties pret pirātismu, liek visām iesaistītajām pusēm, tostarp arī patērētājiem, izprast savu atbildību, kā arī īsteno izpratnes veicināšanas un izglītojošas kampaņas;

| 25. | uzskata, ka kultūras un radošajām nozarēm, kā arī radošajām apvienībām noteikti vajadzīgs atbilstošs finansējums, un aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai ieteiktu jauktus finansējuma un finansiālās drošības veidus un veicinātu kultūras nozarēm un radošajām apvienībām labvēlīgu tiesisko regulējumu un nodokļu sistēmu, jo īpaši nodokļu atlaižu un samazinātu PVN likmju piemērošanu visiem kultūras produktiem, tostarp tiešsaistē esošiem darbiem; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka kultūras un radošajām nozarēm, kā arī radošajām apvienībām noteikti vajadzīgs atbilstošs finansējums, un aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai ieteiktu jauktus finansējuma un finansiālās drošības veidus un veicinātu kultūras nozarēm un radošajām apvienībām labvēlīgu tiesisko regulējumu un nodokļu sistēmu, jo īpaši nodokļu atlaižu un samazinātu PVN likmju piemērošanu visiem kultūras produktiem, tostarp tiešsaistē esošiem darbiem;

| 26. | uzsver nozīmi, kāda attiecībā uz Eiropas radošajām nozarēm ir bezmaksas informācijas infrastruktūrām, piemēram, World Wide Web, kuru darbības pamatā ir atvērtas līdzdalības modeļi un atvērtie standarti, un aicina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju, kuras mērķis būtu radīt atvērtākas un sadarbspējīgākas infrastruktūras; |
| --- | --- |

26.

uzsver nozīmi, kāda attiecībā uz Eiropas radošajām nozarēm ir bezmaksas informācijas infrastruktūrām, piemēram, World Wide Web, kuru darbības pamatā ir atvērtas līdzdalības modeļi un atvērtie standarti, un aicina Komisiju nākt klajā ar stratēģiju, kuras mērķis būtu radīt atvērtākas un sadarbspējīgākas infrastruktūras;

| 27. | uzskata, ka ir nepieciešams, lai struktūrfondos, MVU domātās programmās un 7. pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007. — 2013. gads) būtu paredzēta īpaša vieta kultūras un radošo nozaru uzņēmumu, tostarp šajās jomās darbojošos mazo un vidējo uzņēmumu un individuālo mākslas uzņēmumu, attīstībai un pietiekamam finansējumam, un atkārtoti prasa, lai Komisija nāk klajā ar pētījumu par struktūrfondu un 7. pamatprogrammas finansējuma ietekmi kultūras un izglītības nozarēs; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir nepieciešams, lai struktūrfondos, MVU domātās programmās un 7. pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007. — 2013. gads) būtu paredzēta īpaša vieta kultūras un radošo nozaru uzņēmumu, tostarp šajās jomās darbojošos mazo un vidējo uzņēmumu un individuālo mākslas uzņēmumu, attīstībai un pietiekamam finansējumam, un atkārtoti prasa, lai Komisija nāk klajā ar pētījumu par struktūrfondu un 7. pamatprogrammas finansējuma ietekmi kultūras un izglītības nozarēs;

| 28. | atkārtoti uzsver Eiropas Investīciju bankas iniciatīvas Innovation 2010 (i2i) mērķu svarīgumu un prasa piešķirt šiem mērķiem prioritāru nozīmi; mudina Komisiju un dalībvalstis censties rast papildu iespējas, lai sniegtu finansiālu atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu darbības uzsākšanai un izvēršanai kultūras un radošo nozaru jomās (piemēram, izmantojot 7. pamatprogrammu); rosina izmantot struktūrfondus, lai sniegtu atbalstu tautas mākslas un kultūras mantojuma sfērām, kā arī kultūras industrijai un novatoriskām nozarēm; aicina Komisiju pārraudzīt šīs darbības un palīdzēt paraugprakses izplatīšanā; |
| --- | --- |

28.

atkārtoti uzsver Eiropas Investīciju bankas iniciatīvas Innovation 2010 (i2i) mērķu svarīgumu un prasa piešķirt šiem mērķiem prioritāru nozīmi; mudina Komisiju un dalībvalstis censties rast papildu iespējas, lai sniegtu finansiālu atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu darbības uzsākšanai un izvēršanai kultūras un radošo nozaru jomās (piemēram, izmantojot 7. pamatprogrammu); rosina izmantot struktūrfondus, lai sniegtu atbalstu tautas mākslas un kultūras mantojuma sfērām, kā arī kultūras industrijai un novatoriskām nozarēm; aicina Komisiju pārraudzīt šīs darbības un palīdzēt paraugprakses izplatīšanā;

| 29. | aicina Komisiju veicināt piekļuvi kultūras nozarēm saistībā ar tehniskās palīdzības programmām trešām valstīm, īpaši Ķīnai, Indijai un Latīņamerikas valstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju veicināt piekļuvi kultūras nozarēm saistībā ar tehniskās palīdzības programmām trešām valstīm, īpaši Ķīnai, Indijai un Latīņamerikas valstīm;

| 30. | aicina Komisiju veicināt un atbalstīt partnerību veidošanu starp kultūras nozaru jomām un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarēm, lai atbilstoši Lisabonas stratēģijai veicinātu sinerģiju starp radošo darbu un jauninājumu izstrādi; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju veicināt un atbalstīt partnerību veidošanu starp kultūras nozaru jomām un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju nozarēm, lai atbilstoši Lisabonas stratēģijai veicinātu sinerģiju starp radošo darbu un jauninājumu izstrādi;

| 31. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot MEDIA programmai līdzīgu programmu, pabeigt iniciatīvas “Eiropas digitālā bibliotēka” īstenošanai nepieciešamās procedūras, motivēt un atbalstīt mūzikas nozari un teātru un izdevniecību darbību, lai veicinātu darbu izplatīšanu pārrobežu mērogā, un vispirms programmā “Kultūra” izveidot mehānismu, kas ļautu tām kultūras nozaru jomām, kuras nav saistītas ar audiovizuālo nozari, saņemt Kopienas finansējumu, lai tādējādi popularizētu grāmatas (cita starpā kopīgos stendos grāmatu izstādēs), mūziku un profesionālo izglītību; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot MEDIA programmai līdzīgu programmu, pabeigt iniciatīvas “Eiropas digitālā bibliotēka” īstenošanai nepieciešamās procedūras, motivēt un atbalstīt mūzikas nozari un teātru un izdevniecību darbību, lai veicinātu darbu izplatīšanu pārrobežu mērogā, un vispirms programmā “Kultūra” izveidot mehānismu, kas ļautu tām kultūras nozaru jomām, kuras nav saistītas ar audiovizuālo nozari, saņemt Kopienas finansējumu, lai tādējādi popularizētu grāmatas (cita starpā kopīgos stendos grāmatu izstādēs), mūziku un profesionālo izglītību;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu tulkošanai, jo Eiropas kultūras programmām piešķirtie līdzekļi nav pietiekami, lai ļautu īstenot šo programmu mērķus; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt finansiālo atbalstu tulkošanai, jo Eiropas kultūras programmām piešķirtie līdzekļi nav pietiekami, lai ļautu īstenot šo programmu mērķus;

| 33. | uzskata, ka ir nepieciešams rosināt kultūras un radošās nozares, uzlabojot kvalifikācijas apguves, mācību prakses un apmācību sistēmas, šajā nolūkā īpaši tiecoties piedāvāt visos kultūras un mākslas izglītības līmeņos tādu izglītību, kas izglītojamās personas sagatavotu profesionālajai dzīvei, veicinot labāku sinerģiju starp attiecīgās nozares uzņēmumiem un mācību iestādēm un rosinot ciešāku saikni starp dalībvalstu mācību iestādēm un iestādēm, kuras jau darbojas šādā virzienā; uzskata, ka jāpanāk arī lielāks progress savstarpējā izglītības dokumentu atzīšanā saistībā ar mākslas studijām; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir nepieciešams rosināt kultūras un radošās nozares, uzlabojot kvalifikācijas apguves, mācību prakses un apmācību sistēmas, šajā nolūkā īpaši tiecoties piedāvāt visos kultūras un mākslas izglītības līmeņos tādu izglītību, kas izglītojamās personas sagatavotu profesionālajai dzīvei, veicinot labāku sinerģiju starp attiecīgās nozares uzņēmumiem un mācību iestādēm un rosinot ciešāku saikni starp dalībvalstu mācību iestādēm un iestādēm, kuras jau darbojas šādā virzienā; uzskata, ka jāpanāk arī lielāks progress savstarpējā izglītības dokumentu atzīšanā saistībā ar mākslas studijām;

| 34. | uzsver, ka nepieciešams saglabāt dažām kultūras, radošo un amatniecības nozaru profesijām un prasmēm piemītošo īpatnību nepārtrauktību, izmantojot piemērotus mehānismus zināšanu tālāknodošanai; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka nepieciešams saglabāt dažām kultūras, radošo un amatniecības nozaru profesijām un prasmēm piemītošo īpatnību nepārtrauktību, izmantojot piemērotus mehānismus zināšanu tālāknodošanai;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai uzlabotu tradicionālo prasmju statusu un līdz ar to Eiropas Savienībā rosinātu mobilitāti un veicinātu attiecīgajās nozarēs strādājošo personu nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus, lai uzlabotu tradicionālo prasmju statusu un līdz ar to Eiropas Savienībā rosinātu mobilitāti un veicinātu attiecīgajās nozarēs strādājošo personu nodarbinātības iespējas;

| 36. | mudina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību sieviešu atalgojuma līmenim kultūras nozarē, lai nodrošinātu, ka atalgojuma sistēmās nav dzimumu diskriminācijas izpausmju; |
| --- | --- |

36.

mudina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību sieviešu atalgojuma līmenim kultūras nozarē, lai nodrošinātu, ka atalgojuma sistēmās nav dzimumu diskriminācijas izpausmju;

| 37. | uzsver kultūras nozaru svarīgo lomu ar dzimumu saistītu stereotipu izskaušanā, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā un attieksmes mainīšanā; aicina dalībvalstis rosināt šo ideju popularizēšanu kultūras nozaru iniciatīvās; |
| --- | --- |

37.

uzsver kultūras nozaru svarīgo lomu ar dzimumu saistītu stereotipu izskaušanā, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā un attieksmes mainīšanā; aicina dalībvalstis rosināt šo ideju popularizēšanu kultūras nozaru iniciatīvās;

| 38. | aicina dalībvalstis un dalībvalstu pašvaldības nodrošināt labāku saziņu starp radošajām nozarēm un finansējuma sniedzējiem, attīstot uzņēmuma vadības konsultāciju, finanšu konsultāciju, informācijas un izglītības pakalpojumus, kas paredzēti mazajiem uzņēmumiem, uzņēmējiem un kultūras un radošo nozaru darbiniekiem; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis un dalībvalstu pašvaldības nodrošināt labāku saziņu starp radošajām nozarēm un finansējuma sniedzējiem, attīstot uzņēmuma vadības konsultāciju, finanšu konsultāciju, informācijas un izglītības pakalpojumus, kas paredzēti mazajiem uzņēmumiem, uzņēmējiem un kultūras un radošo nozaru darbiniekiem;

| 39. | norāda, cik svarīgi ir Direktīvas 2007/65/EK noteikumi, un aicina dalībvalstis nodrošināt tās savlaicīgu transponēšanu, kā arī aicina Komisiju informēt Parlamentu par minētās direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

39.

norāda, cik svarīgi ir Direktīvas 2007/65/EK noteikumi, un aicina dalībvalstis nodrošināt tās savlaicīgu transponēšanu, kā arī aicina Komisiju informēt Parlamentu par minētās direktīvas īstenošanu;

| 40. | uzsver, ka visaptveroši liela ātruma platjoslas sakari un jaunās bezvadu tehnoloģijas paver iespējas jaunu, inovatīvu kultūras pakalpojumu un kultūras resursu attīstīšanai un izplatīšanai visās 27 dalībvalstīs – gan lauku rajonos, gan pilsētās; turklāt aicina dalībvalstis piešķirt prioritāru nozīmi platjoslas tīklu attīstīšanai lauku rajonos un nomaļos apvidos, lai likvidētu digitālo plaisu; norāda, ka tehnoloģiskais progress paver patērētājiem iespējas ātrāk piekļūt kultūras resursiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka visaptveroši liela ātruma platjoslas sakari un jaunās bezvadu tehnoloģijas paver iespējas jaunu, inovatīvu kultūras pakalpojumu un kultūras resursu attīstīšanai un izplatīšanai visās 27 dalībvalstīs – gan lauku rajonos, gan pilsētās; turklāt aicina dalībvalstis piešķirt prioritāru nozīmi platjoslas tīklu attīstīšanai lauku rajonos un nomaļos apvidos, lai likvidētu digitālo plaisu; norāda, ka tehnoloģiskais progress paver patērētājiem iespējas ātrāk piekļūt kultūras resursiem;

| 41. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par līdzšinējo nostāju, ko tās paudušas starptautiskajās tirdzniecības sarunās saistībā ar audiovizuālajiem pakalpojumiem, un aicina tās arī turpmāk PTO VVPT sarunās nedz izteikt priekšlikumus par audiovizuālo pakalpojumu liberalizāciju, nedz prasīt, lai tiktu piešķirta atļauja atkāpties no vislielākās labvēlības režīma piemērošanas šiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

41.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm par līdzšinējo nostāju, ko tās paudušas starptautiskajās tirdzniecības sarunās saistībā ar audiovizuālajiem pakalpojumiem, un aicina tās arī turpmāk PTO VVPT sarunās nedz izteikt priekšlikumus par audiovizuālo pakalpojumu liberalizāciju, nedz prasīt, lai tiktu piešķirta atļauja atkāpties no vislielākās labvēlības režīma piemērošanas šiem pakalpojumiem;

| 42. | atzinīgi vērtē 2007. gadā izveidoto Eiropas ikgadējo kinobalvu (Prix LUX), lai stiprinātu kultūras politiku, sekmētu kultūras un valodu daudzveidību, saglabātu kultūras tradīcijas un veicinātu kultūras apmaiņu; prasa saistībā ar šo balvu īpaši ņemt vērā sieviešu līdzdalību un radošo darbību, lai paustu atzinību par viņu ieguldījumu Eiropas kino tapšanā un attīstībā; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē 2007. gadā izveidoto Eiropas ikgadējo kinobalvu (Prix LUX), lai stiprinātu kultūras politiku, sekmētu kultūras un valodu daudzveidību, saglabātu kultūras tradīcijas un veicinātu kultūras apmaiņu; prasa saistībā ar šo balvu īpaši ņemt vērā sieviešu līdzdalību un radošo darbību, lai paustu atzinību par viņu ieguldījumu Eiropas kino tapšanā un attīstībā;

| 43. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, UNESCO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

43.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, UNESCO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 332, 18.12.2007., 27. lpp.

(2)  OV L 201, 25.7.2006., 15. lpp.

(3)  OV C 76 E, 25.3.2004., 459. lpp.

(4)  OV C 92 E, 16.4.2004., 425. lpp.

(5)  OV C 301 E, 13.12.2007., 64. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0236.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/32

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisEiropas darba kārtība kultūras jomā globalizācijas apstākļos

P6_TA(2008)0124

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos (2007/2211(INI))

2009/C 247 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 151. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1855/2006/EK, ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.—2013.) (1),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas UNESCO 2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu),

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. maija Lēmumu 2006/515/EK, lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (2),

ņemot vērā Izglītības, jaunatnes un kultūras lietu padomes 2007. gada 24. un 25. maija sanāksmju secinājumus par kultūras un radošo nozaru pienesumu Lisabonas mērķu sasniegšanai (9021/2007),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa pasaulē — praktiski priekšlikumi lielākai saskaņotībai, efektivitātei un saskatāmībai” (COM(2006)0278),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 10. maija paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (COM(2007)0242) un ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2007)0570),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūciju par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra rezolūciju par sadarbību kultūras jomā Eiropas Savienībā (4),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra rezolūciju par kultūras nozarēm (5),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu 2005/737/EK par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu (6),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0075/2008),

| A. | tā kā, nenoliedzot to, ka kopumā vēlama pēc iespējas atvērtāka attieksme pret citām kultūrām, Eiropas Savienībai ir ļoti īpašs pienākums sargāt Eiropas kultūras bagātību, kas nozīmē, ka Eiropas kultūras mantojums visās tā izpausmēs ar visiem līdzekļiem ir jāsaglabā, jāpopularizē un par to jāizplata informācija gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām; |
| --- | --- |

A.

tā kā, nenoliedzot to, ka kopumā vēlama pēc iespējas atvērtāka attieksme pret citām kultūrām, Eiropas Savienībai ir ļoti īpašs pienākums sargāt Eiropas kultūras bagātību, kas nozīmē, ka Eiropas kultūras mantojums visās tā izpausmēs ar visiem līdzekļiem ir jāsaglabā, jāpopularizē un par to jāizplata informācija gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām;

| B. | tā kā māksla un kultūra ir līdzekļi, kas veicina izpausmi un pašapziņu personīgajā un sociālajā attīstībā un ļauj indivīdiem un kopienām izmantot savu mantojumu un pieredzi, kā arī konceptualizēt individuālo un kolektīvo nākotni; |
| --- | --- |

B.

tā kā māksla un kultūra ir līdzekļi, kas veicina izpausmi un pašapziņu personīgajā un sociālajā attīstībā un ļauj indivīdiem un kopienām izmantot savu mantojumu un pieredzi, kā arī konceptualizēt individuālo un kolektīvo nākotni;

| C. | tā kā māksla un kultūra paver iespējas jaunu veidu dialogiem un kultūru izpratnei un ļauj indivīdiem un grupām iziet ārpus savas identitātes ietvariem; |
| --- | --- |

C.

tā kā māksla un kultūra paver iespējas jaunu veidu dialogiem un kultūru izpratnei un ļauj indivīdiem un grupām iziet ārpus savas identitātes ietvariem;

| D. | tā kā, sniedzot iespējas apmaiņai, debatēm, jaunradei un idejām, māksla un kultūra veicina pilsonisko iesaistīšanos un līdzdalību; |
| --- | --- |

D.

tā kā, sniedzot iespējas apmaiņai, debatēm, jaunradei un idejām, māksla un kultūra veicina pilsonisko iesaistīšanos un līdzdalību;

| E. | tā kā Eiropas kultūras mantojums, kas ietver savu pirmavotu (tostarp gan grieķu un romiešu, gan jūdaisma un kristietības antīkās pasaules) dažādas izpausmes formas un kombinācijas, vēstures gaitā Eiropu salīdzinājumā ar pārējiem kontinentiem ir izvirzījis priekšplānā, tā kā šis mantojums ir nepārspēts jaunrades, attīstības un progresa virzītājspēks, izpaužoties visās jomās, un pat mūsdienās tas ir būtisks atskaites punkts attiecībā uz humānismu, garīgo attīstību un izaugsmi, demokrātiju, toleranci un pilsonību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas kultūras mantojums, kas ietver savu pirmavotu (tostarp gan grieķu un romiešu, gan jūdaisma un kristietības antīkās pasaules) dažādas izpausmes formas un kombinācijas, vēstures gaitā Eiropu salīdzinājumā ar pārējiem kontinentiem ir izvirzījis priekšplānā, tā kā šis mantojums ir nepārspēts jaunrades, attīstības un progresa virzītājspēks, izpaužoties visās jomās, un pat mūsdienās tas ir būtisks atskaites punkts attiecībā uz humānismu, garīgo attīstību un izaugsmi, demokrātiju, toleranci un pilsonību;

| F. | tā kā arvien vairāk globalizētā pasaulē patiesu Eiropas pievienoto vērtību sniedz Eiropas kultūras bagātības pamatā esošās izcilās iezīmes, kuru loma identitātes veidošanā Eiropai un Eiropas Savienībai ir būtiska, lai palīdzētu izprast pasauli, nodrošināt iekšējo kohēziju, uzsvērt savu unikalitāti un gūt citu tautu atzinību; |
| --- | --- |

F.

tā kā arvien vairāk globalizētā pasaulē patiesu Eiropas pievienoto vērtību sniedz Eiropas kultūras bagātības pamatā esošās izcilās iezīmes, kuru loma identitātes veidošanā Eiropai un Eiropas Savienībai ir būtiska, lai palīdzētu izprast pasauli, nodrošināt iekšējo kohēziju, uzsvērt savu unikalitāti un gūt citu tautu atzinību;

| G. | tā kā radošo profesiju darbam ir raksturīga gan elastība, gan mobilitāte; |
| --- | --- |

G.

tā kā radošo profesiju darbam ir raksturīga gan elastība, gan mobilitāte;

| H. | tā kā radošos projektos piedalās gan Eiropas, gan citu valstu mākslinieki un tā kā mākslinieku mobilitāti ierobežo valstu politika, kas prasa vīzas personām, kuras pārvietojas ES teritorijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā radošos projektos piedalās gan Eiropas, gan citu valstu mākslinieki un tā kā mākslinieku mobilitāti ierobežo valstu politika, kas prasa vīzas personām, kuras pārvietojas ES teritorijā;

| I. | tā kā saistībā ar īpašajiem veidiem, kādos Eiropas kultūras mantojums vēstures gaitā ir ietekmējis citus kontinentus, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas uzsver faktorus, kuri palīdz veidot civilizāciju, savstarpēju sapratni un konstruktīvu pieeju starp tautām, kas saistītas ar šo mantojumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā saistībā ar īpašajiem veidiem, kādos Eiropas kultūras mantojums vēstures gaitā ir ietekmējis citus kontinentus, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas uzsver faktorus, kuri palīdz veidot civilizāciju, savstarpēju sapratni un konstruktīvu pieeju starp tautām, kas saistītas ar šo mantojumu;

| J. | tā kā vietējām un reģionālām iestādēm ir īpaši svarīga loma kultūras attīstībā un konsolidācijā, it sevišķi sargājot kultūras mantojumu un atbalstot māksliniecisku jaunradi savā teritorijā, un šis faktors pienācīgi jāņem vērā, reorganizējot Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos; |
| --- | --- |

J.

tā kā vietējām un reģionālām iestādēm ir īpaši svarīga loma kultūras attīstībā un konsolidācijā, it sevišķi sargājot kultūras mantojumu un atbalstot māksliniecisku jaunradi savā teritorijā, un šis faktors pienācīgi jāņem vērā, reorganizējot Eiropas darba kārtību kultūras jomā globalizācijas apstākļos;

| K. | tā kā imigrantiem, tūristiem un citiem viesiem, kas ieradušies no valstīm ārpus Eiropas, ir jāciena Eiropas kultūras mantojums, kuram dalībvalstīs ir priviliģēts statuss; |
| --- | --- |

K.

tā kā imigrantiem, tūristiem un citiem viesiem, kas ieradušies no valstīm ārpus Eiropas, ir jāciena Eiropas kultūras mantojums, kuram dalībvalstīs ir priviliģēts statuss;

| L. | tā kā, no vienas puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvjiem, māksliniekiem un kultūras nozares darbiniekiem ir izšķiroša nozīme Eiropas kultūras identitātes radīšanā, kopēju vērtību izplatīšanā un pastāvīgā Eiropas pilsonības jēdziena veidošanā, pārsniedzot nacionālas valsts robežas, kā arī atzīstot Eiropas, valstu, reģionālo un lingvistisko kultūras daudzveidību; |
| --- | --- |

L.

tā kā, no vienas puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvjiem, māksliniekiem un kultūras nozares darbiniekiem ir izšķiroša nozīme Eiropas kultūras identitātes radīšanā, kopēju vērtību izplatīšanā un pastāvīgā Eiropas pilsonības jēdziena veidošanā, pārsniedzot nacionālas valsts robežas, kā arī atzīstot Eiropas, valstu, reģionālo un lingvistisko kultūras daudzveidību;

| M. | tā kā, no otras puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvji, mākslinieki un kultūras nozares darbinieki Eiropas Savienībā ietekmē arī ekonomikas ieņēmumus, labklājības avotus un darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā, no otras puses, Eiropas radošo profesiju pārstāvji, mākslinieki un kultūras nozares darbinieki Eiropas Savienībā ietekmē arī ekonomikas ieņēmumus, labklājības avotus un darbavietu radīšanu;

| N. | tā kā, attīstoties tehnoloģijai, kultūras produktus aizvien vairāk rada, izplata un patērē digitālā formātā, un šī tendence jāņem vērā politikas izstrādē; |
| --- | --- |

N.

tā kā, attīstoties tehnoloģijai, kultūras produktus aizvien vairāk rada, izplata un patērē digitālā formātā, un šī tendence jāņem vērā politikas izstrādē;

| O. | tā kā Eiropas kultūras nozarē strādājošie atrodas aizsargātā vidē, ņemot vērā tirdzniecības noteikumus, kas pienācīgi atspoguļo Eiropas nostāju, ka kultūras produkti un pakalpojumi atšķiras no cita veida precēm un pakalpojumiem un tiem ir nepieciešami īpaši noteikumi; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas kultūras nozarē strādājošie atrodas aizsargātā vidē, ņemot vērā tirdzniecības noteikumus, kas pienācīgi atspoguļo Eiropas nostāju, ka kultūras produkti un pakalpojumi atšķiras no cita veida precēm un pakalpojumiem un tiem ir nepieciešami īpaši noteikumi;

| P. | tā kā lielākie ES līmeņa muzeji un kultūras iestādes aizvien vairāk veic ekonomiski nozīmīgas apmaiņas ar līdzīgām iestādēm visā pasaulē, gūstot ievērojamus ieņēmumus, kas pārsniedz tūrisma nozares ieņēmumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā lielākie ES līmeņa muzeji un kultūras iestādes aizvien vairāk veic ekonomiski nozīmīgas apmaiņas ar līdzīgām iestādēm visā pasaulē, gūstot ievērojamus ieņēmumus, kas pārsniedz tūrisma nozares ieņēmumus;

| Q. | tā kā dalībvalstu vēsturiskais, kultūras un arheoloģiskais mantojums vislielākajā mērā ir jāaizsargā no nelegāla eksporta un nelikumīgas tirdzniecības apdraudējumiem, kā tas paredzēts 1970. gada 14. novembra Konvencijā par līdzekļiem, kā aizliegt un novērst kultūrvēsturisko vērtību nelegālu importu, eksportu un īpašumtiesību maiņu, un citos piemērojamos starptautiskos instrumentos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dalībvalstu vēsturiskais, kultūras un arheoloģiskais mantojums vislielākajā mērā ir jāaizsargā no nelegāla eksporta un nelikumīgas tirdzniecības apdraudējumiem, kā tas paredzēts 1970. gada 14. novembra Konvencijā par līdzekļiem, kā aizliegt un novērst kultūrvēsturisko vērtību nelegālu importu, eksportu un īpašumtiesību maiņu, un citos piemērojamos starptautiskos instrumentos;

| R. | tā kā ES ir jābūt solidārai, aizsargājot trešo valstu kultūras mantojumu, īpaši attiecībā uz valstīm, kurās kultūras nozare ir mazattīstīta, un aktīvi jānovērš tādu mākslas darbu nelegāls imports, kuriem izcelsmes valstī ir aizsargājama objekta statuss; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES ir jābūt solidārai, aizsargājot trešo valstu kultūras mantojumu, īpaši attiecībā uz valstīm, kurās kultūras nozare ir mazattīstīta, un aktīvi jānovērš tādu mākslas darbu nelegāls imports, kuriem izcelsmes valstī ir aizsargājama objekta statuss;

| S. | tā kā ES kultūras preču un pakalpojumu tirdzniecības bilance ir negatīva; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES kultūras preču un pakalpojumu tirdzniecības bilance ir negatīva;

| T. | tā kā ekonomikas globalizācija un globālas kultūras nozares veidošanās rada jaunus uzdevumus tādā jomā kā valodas un kultūras daudzveidība, kas ir pašsaprotama vērtība, un tāpēc ir būtiski šiem uzdevumiem rast kopēju Eiropas pieeju; |
| --- | --- |

T.

tā kā ekonomikas globalizācija un globālas kultūras nozares veidošanās rada jaunus uzdevumus tādā jomā kā valodas un kultūras daudzveidība, kas ir pašsaprotama vērtība, un tāpēc ir būtiski šiem uzdevumiem rast kopēju Eiropas pieeju;

| U. | tā kā tūrisma nozare un ar to saistītie pakalpojumi ir viena no jomām, kurā starptautiskā tirdzniecība saskaras ar kultūru, un tūrisms ES un trešo valstu attiecībās var būt labākais līdzeklis, lai popularizētu Eiropas kultūrtūrisma galamērķus un vienlaikus veicinātu tirdzniecību, tādējādi sekmējot sociālo, kultūras un vides ilgtspējību; |
| --- | --- |

U.

tā kā tūrisma nozare un ar to saistītie pakalpojumi ir viena no jomām, kurā starptautiskā tirdzniecība saskaras ar kultūru, un tūrisms ES un trešo valstu attiecībās var būt labākais līdzeklis, lai popularizētu Eiropas kultūrtūrisma galamērķus un vienlaikus veicinātu tirdzniecību, tādējādi sekmējot sociālo, kultūras un vides ilgtspējību;

| V. | tā kā tikpat kā nav ticamu un būtisku datu par kultūras preču un pakalpojumu starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

V.

tā kā tikpat kā nav ticamu un būtisku datu par kultūras preču un pakalpojumu starptautisko tirdzniecību;

| W. | tā kā digitālās tehnoloģijas var uzskatīt par jaunu iespēju kultūras produktu un pakalpojumu izplatīšanai visā pasaulē un tās var veicināt starpkultūru izpratni, ja tiek ievēroti brīvas un godīgas piekļuves un kultūru un valodu dažādības principi; |
| --- | --- |

W.

tā kā digitālās tehnoloģijas var uzskatīt par jaunu iespēju kultūras produktu un pakalpojumu izplatīšanai visā pasaulē un tās var veicināt starpkultūru izpratni, ja tiek ievēroti brīvas un godīgas piekļuves un kultūru un valodu dažādības principi;

| X. | tā kā jaunās plašsaziņas līdzekļu tehnoloģijas, tostarp atklāti pieejamie interneta portāli, pakalpojumi un to attīstība prasa apgūt aizvien lielāku informācijas daudzumu, lai saglabātu konkurētspēju; |
| --- | --- |

X.

tā kā jaunās plašsaziņas līdzekļu tehnoloģijas, tostarp atklāti pieejamie interneta portāli, pakalpojumi un to attīstība prasa apgūt aizvien lielāku informācijas daudzumu, lai saglabātu konkurētspēju;

| Y. | tā kā šīs tendences prasa jaunu pieeju tam, kā pārvaldīt un reglamentēt ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, pirātismu un neatļautu digitalizāciju saistītus jautājumus, ņemot vērā vajadzību brīvu un godīgu piekļuvi kultūras produktiem un pakalpojumiem pienācīgi līdzsvarot ar jauna veida māksliniecisko un intelektuālo jaunradi; |
| --- | --- |

Y.

tā kā šīs tendences prasa jaunu pieeju tam, kā pārvaldīt un reglamentēt ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, pirātismu un neatļautu digitalizāciju saistītus jautājumus, ņemot vērā vajadzību brīvu un godīgu piekļuvi kultūras produktiem un pakalpojumiem pienācīgi līdzsvarot ar jauna veida māksliniecisko un intelektuālo jaunradi;

| Z. | tā kā kultūras preču viltošana un pirātisms izraisa darbavietu zudumu ES un apdraud kultūras nozares konkurētspēju un ražojumu kvalitāti, kas īpaši ietekmē dalībvalstis, kuras galvenos ieņēmumus gūst no kultūras preču ražošanas un izmantošanas ekonomiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā kultūras preču viltošana un pirātisms izraisa darbavietu zudumu ES un apdraud kultūras nozares konkurētspēju un ražojumu kvalitāti, kas īpaši ietekmē dalībvalstis, kuras galvenos ieņēmumus gūst no kultūras preču ražošanas un izmantošanas ekonomiskiem mērķiem;

| AA. | tā kā Komisijai ir deleģētas plašas pilnvaras, lai Eiropas nozaru intelektuālā īpašuma tiesības aizsargātu visos starptautiskajos forumos, kā arī attiecībās ar tiem tirdzniecības partneriem, kuriem šajā jomā nav atbilstīgu tiesību aktu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Komisijai ir deleģētas plašas pilnvaras, lai Eiropas nozaru intelektuālā īpašuma tiesības aizsargātu visos starptautiskajos forumos, kā arī attiecībās ar tiem tirdzniecības partneriem, kuriem šajā jomā nav atbilstīgu tiesību aktu;

| AB. | tā kā kultūra kā atsevišķa joma ir iekļauta ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) un citos tirdzniecības instrumentos; |
| --- | --- |

AB.

tā kā kultūra kā atsevišķa joma ir iekļauta ES brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) un citos tirdzniecības instrumentos;

| AC. | tā kā kultūra un valoda ir reģionālās attīstības dzinējspēks un lielā mērā palīdz piesaistīt ieguldījumus, jo īpaši mazākattīstītiem reģioniem, kuros ir maz dabas resursu un apskates objektu tūristiem, un tā kā radošo profesiju pārstāvjiem un kultūras iestādēm ir izšķiroša nozīme, veidojot reģionu identitāti un veicinot to pievilcību, kā arī sekmējot Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

AC.

tā kā kultūra un valoda ir reģionālās attīstības dzinējspēks un lielā mērā palīdz piesaistīt ieguldījumus, jo īpaši mazākattīstītiem reģioniem, kuros ir maz dabas resursu un apskates objektu tūristiem, un tā kā radošo profesiju pārstāvjiem un kultūras iestādēm ir izšķiroša nozīme, veidojot reģionu identitāti un veicinot to pievilcību, kā arī sekmējot Eiropas integrāciju;

| AD. | tā kā kultūrai ir ļoti svarīga nozīme pilsētu (īpaši mazo un vidēji lielo pilsētu) un lauku teritoriju attīstībā kā nozarei, kas gan nodrošina darba vietas, gan sekmē ekonomikas izaugsmi, un tā kā sociālajā jomā kultūras identitāte ir svarīgs faktors, kas veicina reģionu un vietējo kopienu integrāciju un lielāku sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

AD.

tā kā kultūrai ir ļoti svarīga nozīme pilsētu (īpaši mazo un vidēji lielo pilsētu) un lauku teritoriju attīstībā kā nozarei, kas gan nodrošina darba vietas, gan sekmē ekonomikas izaugsmi, un tā kā sociālajā jomā kultūras identitāte ir svarīgs faktors, kas veicina reģionu un vietējo kopienu integrāciju un lielāku sociālo kohēziju;

| AE. | tā kā saistībā ar kohēzijas un lauku attīstības politiku ir jāsniedz atbalsts, lai atjaunotu kultūras mantojumu un popularizētu radošās profesijas, tādējādi palielinot reģionu pievilcību; |
| --- | --- |

AE.

tā kā saistībā ar kohēzijas un lauku attīstības politiku ir jāsniedz atbalsts, lai atjaunotu kultūras mantojumu un popularizētu radošās profesijas, tādējādi palielinot reģionu pievilcību;

| AF. | tā kā kultūras jomā aizvien lielākai nozīmei ir jābūt MVU un privātajam kapitālam, kas jāiesaista projektu un pasākumu īstenošanā šajā jomā, jo īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību, |
| --- | --- |

AF.

tā kā kultūras jomā aizvien lielākai nozīmei ir jābūt MVU un privātajam kapitālam, kas jāiesaista projektu un pasākumu īstenošanā šajā jomā, jo īpaši ar publiskā un privātā sektora partnerības starpniecību,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai un apstiprina tajā izklāstītos mērķus; atgādina, ka vairākkārt ir norādījis uz kultūras būtisko lomu Lisabonas stratēģijas īstenošanas strukturēšanā un jauna globālās pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pīlāra izveidē; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai un apstiprina tajā izklāstītos mērķus; atgādina, ka vairākkārt ir norādījis uz kultūras būtisko lomu Lisabonas stratēģijas īstenošanas strukturēšanā un jauna globālās pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības pīlāra izveidē;

| 2. | tāpat atzinīgi vērtē to, ka minēto Komisijas paziņojumu Padome uzņēma labvēlīgi, kas atspoguļots Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūcijā; |
| --- | --- |

2.

tāpat atzinīgi vērtē to, ka minēto Komisijas paziņojumu Padome uzņēma labvēlīgi, kas atspoguļots Padomes 2007. gada 16. novembra rezolūcijā;

| 3. | uzsver, ka vietējām, reģionālām un valstu iestādēm ir būtiska loma kultūras attīstībā un stiprināšanā, it īpaši aizsargājot kultūras mantojumu, kā arī veicinot māksliniecisku jaunradi un radošās nozares; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka vietējām, reģionālām un valstu iestādēm ir būtiska loma kultūras attīstībā un stiprināšanā, it īpaši aizsargājot kultūras mantojumu, kā arī veicinot māksliniecisku jaunradi un radošās nozares;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievēršas mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitātei; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievēršas mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitātei;

| 5. | norāda uz vajadzību atbalstīt jaunu Eiropas mākslinieku izvirzīšanos un mobilitāti; |
| --- | --- |

5.

norāda uz vajadzību atbalstīt jaunu Eiropas mākslinieku izvirzīšanos un mobilitāti;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas darba kārtībā kultūrai augošas globalizācijas apstākļos nav iekļauta norāde uz lomu, kas ir daudzajām pilsētu, vietējo pašvaldību un reģionu partnerattiecībām; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka Eiropas darba kārtībā kultūrai augošas globalizācijas apstākļos nav iekļauta norāde uz lomu, kas ir daudzajām pilsētu, vietējo pašvaldību un reģionu partnerattiecībām;

| 7. | uzsver, ka kultūras nozarei ir svarīga loma atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, un pievērš uzmanību kultūras nozīmei labas un dinamiskas dzīves vides izveidē, it īpaši kultūrtūrisma sniegtās plašās iespējas daudzu reģionu ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka kultūras nozarei ir svarīga loma atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, un pievērš uzmanību kultūras nozīmei labas un dinamiskas dzīves vides izveidē, it īpaši kultūrtūrisma sniegtās plašās iespējas daudzu reģionu ekonomiskajai attīstībai;

| 8. | norāda, ka atbilstīgi līguma 151. pantam rīcībai kultūras nozarē, neierobežojot kultūras daudzveidību un nacionālo identitāti, jāizpaužas dalībvalstu sadarbības politikā un partnerības nolīgumos; norāda arī, ka ES reģioniem ir svarīga loma kultūras sadarbībā; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka atbilstīgi līguma 151. pantam rīcībai kultūras nozarē, neierobežojot kultūras daudzveidību un nacionālo identitāti, jāizpaužas dalībvalstu sadarbības politikā un partnerības nolīgumos; norāda arī, ka ES reģioniem ir svarīga loma kultūras sadarbībā;

| 9. | pauž bažas par to, ka paziņojumā nav skaidrota joprojām pastāvošā problēma saistībā ar domstarpībām par kultūru attiecībā uz moderno un tradicionālo mākslu, Eiropas mantojumu un uz peļņu orientētām un peļņu nesošām “radošajām industrijām”; turklāt darba kārtībā izvirzītie mērķi kopumā parāda, ka kultūrai ir svarīga sociāla, ekonomiska, politiska un, izsakoties vispārīgāk, “praktiska” vērtība, bet neuzskata kultūru par patstāvīgu vērtību; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par to, ka paziņojumā nav skaidrota joprojām pastāvošā problēma saistībā ar domstarpībām par kultūru attiecībā uz moderno un tradicionālo mākslu, Eiropas mantojumu un uz peļņu orientētām un peļņu nesošām “radošajām industrijām”; turklāt darba kārtībā izvirzītie mērķi kopumā parāda, ka kultūrai ir svarīga sociāla, ekonomiska, politiska un, izsakoties vispārīgāk, “praktiska” vērtība, bet neuzskata kultūru par patstāvīgu vērtību;

| 10. | pauž bažas par to, ka debatēs par starpkultūru dialogu un kultūras dialogu ar vārdu “kultūra” bieži saprot to, kas cilvēkus apvieno, nevis to, kas kalpo par atšķirību starpnieku; šajā kontekstā varētu citēt Žanu Monē – tie jaunieši, “kas iepazinuši labo un vērtīgo dažādās kultūrās, nepārstājot ar mīlestību un lepnumu raudzīties uz savu zemi, kļūs par eiropiešiem”; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par to, ka debatēs par starpkultūru dialogu un kultūras dialogu ar vārdu “kultūra” bieži saprot to, kas cilvēkus apvieno, nevis to, kas kalpo par atšķirību starpnieku; šajā kontekstā varētu citēt Žanu Monē – tie jaunieši, “kas iepazinuši labo un vērtīgo dažādās kultūrās, nepārstājot ar mīlestību un lepnumu raudzīties uz savu zemi, kļūs par eiropiešiem”;

| 11. | uzskata, ka, pilnībā un saskaņoti īstenojot līguma 151. panta 4. punktu, jāņem vērā kultūras nozarei raksturīgās iezīmes, jo īpaši jaunrades un novatorisma potenciāls, un kultūras un ekonomikas ieguvumu sociālā nozīmība, lai kultūra varētu pilnībā ieņemt pienācīgu vietu Lisabonas stratēģijā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, pilnībā un saskaņoti īstenojot līguma 151. panta 4. punktu, jāņem vērā kultūras nozarei raksturīgās iezīmes, jo īpaši jaunrades un novatorisma potenciāls, un kultūras un ekonomikas ieguvumu sociālā nozīmība, lai kultūra varētu pilnībā ieņemt pienācīgu vietu Lisabonas stratēģijā;

| 12. | uzskata, ka Komisijas mērķis turpināt attīstīt dialogu ar pilsonisko sabiedrību kultūras jomā ir būtisks, lai izstrādātu saskaņotu Eiropas darba kārtību kultūras jomā, un ka tikai ar šāda strukturēta dialoga palīdzību Eiropas politika var patiesi atbilst Eiropas mākslinieku un kultūras darbinieku realitātei un vajadzībām; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Komisijas mērķis turpināt attīstīt dialogu ar pilsonisko sabiedrību kultūras jomā ir būtisks, lai izstrādātu saskaņotu Eiropas darba kārtību kultūras jomā, un ka tikai ar šāda strukturēta dialoga palīdzību Eiropas politika var patiesi atbilst Eiropas mākslinieku un kultūras darbinieku realitātei un vajadzībām;

| 13. | aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par tādu digitālo tiesību pārvaldības sistēmu aizsardzību, kas vienlīdz ņem vērā prasības, ko nosaka ES iekšējais tirgus un UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju iesniegt ieteikumus par tādu digitālo tiesību pārvaldības sistēmu aizsardzību, kas vienlīdz ņem vērā prasības, ko nosaka ES iekšējais tirgus un UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību;

| 14. | uzsver, ka kultūras ražība un mākslinieku jaunrade ir jānodrošina ilgtspējīgā veidā, tāpēc mākslinieku sociālajam stāvoklim ir jābūt drošam, tostarp jābūt pienācīgam tiesiskajam regulējumam tiesību aktos nodokļu, darba, sociālās drošības un autortiesību jomā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka kultūras ražība un mākslinieku jaunrade ir jānodrošina ilgtspējīgā veidā, tāpēc mākslinieku sociālajam stāvoklim ir jābūt drošam, tostarp jābūt pienācīgam tiesiskajam regulējumam tiesību aktos nodokļu, darba, sociālās drošības un autortiesību jomā;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot dzīvē UNESCO Konvenciju par kultūru daudzveidības aizsardzību un to iekšpolitiskajos un ārpolitiskajos pasākumos pilnībā ievērot šajā konvencijā paustos principus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot dzīvē UNESCO Konvenciju par kultūru daudzveidības aizsardzību un to iekšpolitiskajos un ārpolitiskajos pasākumos pilnībā ievērot šajā konvencijā paustos principus;

| 16. | atgādina Komisijai, ka Kopienai ir pienākums ievērot UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidības aizsardzību, īstenojot savu darbību politikas jomās, uz kurām attiecas konvencija, t. i., “kopējā tirdzniecības politika, attīstības sadarbības politika, ekonomiskā, finansiālā un tehniskā sadarbība ar trešām valstīm, preču, personu, pakalpojumu un kapitāla pārvietošanās brīvība, iekšējais tirgus, tostarp intelektuālais īpašums” (7); |
| --- | --- |

16.

atgādina Komisijai, ka Kopienai ir pienākums ievērot UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidības aizsardzību, īstenojot savu darbību politikas jomās, uz kurām attiecas konvencija, t. i., “kopējā tirdzniecības politika, attīstības sadarbības politika, ekonomiskā, finansiālā un tehniskā sadarbība ar trešām valstīm, preču, personu, pakalpojumu un kapitāla pārvietošanās brīvība, iekšējais tirgus, tostarp intelektuālais īpašums” (7);

| 17. | uzskata, ka patlaban Kopienas programmas kultūras nozarē nepilnīgi atbilst situācijai saistībā ar Eiropas kopīgo kultūras mantojumu, un tādēļ aicina Komisiju ierosināt tādu īpašu programmu izstrādi, kuras ļautu atbalstīt māksliniecisko jaunradi, plašāk un dziļāk uzturēt saikni ar materiāliem un nemateriāliem Eiropas kultūras mantojuma produktiem un vērtībām un ļautu šiem produktiem un vērtībām mijiedarboties saskaņā ar humānistu izpratni par identitāti un atšķirībām mūsdienu kultūrā, tādējādi ļaujot gūt no tā labumu un kopīgi izmantot šos produktus; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka patlaban Kopienas programmas kultūras nozarē nepilnīgi atbilst situācijai saistībā ar Eiropas kopīgo kultūras mantojumu, un tādēļ aicina Komisiju ierosināt tādu īpašu programmu izstrādi, kuras ļautu atbalstīt māksliniecisko jaunradi, plašāk un dziļāk uzturēt saikni ar materiāliem un nemateriāliem Eiropas kultūras mantojuma produktiem un vērtībām un ļautu šiem produktiem un vērtībām mijiedarboties saskaņā ar humānistu izpratni par identitāti un atšķirībām mūsdienu kultūrā, tādējādi ļaujot gūt no tā labumu un kopīgi izmantot šos produktus;

| 18. | norāda, ka Eiropas Savienībai ir būtiska loma tādu praktisku pasākumu īstenošanā, kuri patiesi veicinātu Eiropas un ārpuskopienas mākslinieku mobilitāti; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka Eiropas Savienībai ir būtiska loma tādu praktisku pasākumu īstenošanā, kuri patiesi veicinātu Eiropas un ārpuskopienas mākslinieku mobilitāti;

| 19. | uzsver, ka visas kultūras nozares programmas ievērojami veicinās kohēziju, patiesu konverģenci, ekonomisko izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību, novatorismu, nodarbinātību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka visas kultūras nozares programmas ievērojami veicinās kohēziju, patiesu konverģenci, ekonomisko izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību, novatorismu, nodarbinātību un konkurētspēju;

| 20. | aicina izveidot īpašu vīzu māksliniekiem, lai viņi varētu nekavējoties pieņemt ļoti īslaicīgas profesionālas darbības piedāvājumus; |
| --- | --- |

20.

aicina izveidot īpašu vīzu māksliniekiem, lai viņi varētu nekavējoties pieņemt ļoti īslaicīgas profesionālas darbības piedāvājumus;

| 21. | atkārtoti uzsver, cik stratēģiski nozīmīgs ir interesantais ES kultūras projekts “Eiropas kultūras galvaspilsētas”, kas ievērojami veicina pilsētu un reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, sniedzot Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti uzsver, cik stratēģiski nozīmīgs ir interesantais ES kultūras projekts “Eiropas kultūras galvaspilsētas”, kas ievērojami veicina pilsētu un reģionu sociālo un ekonomisko attīstību, sniedzot Eiropas pievienoto vērtību;

| 22. | aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst spēcīgai un efektīvai sadarbībai starp 2007.—2011. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām un “2010. gada kultūras pilsētu tīklu”, kas vairāk nekā 20 pilsētas un lielpilsētas Ungārijā, Vācijā un Turcijā apvieno kopīgam darbam Eiropas kultūras mērķu sasniegšanā, atbalstīt kultūras galvaspilsētu gatavošanos 2010. gadam un iesniegt to projektus vienlaicīgi daudzās dažādās vietās; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst spēcīgai un efektīvai sadarbībai starp 2007.—2011. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām un “2010. gada kultūras pilsētu tīklu”, kas vairāk nekā 20 pilsētas un lielpilsētas Ungārijā, Vācijā un Turcijā apvieno kopīgam darbam Eiropas kultūras mērķu sasniegšanā, atbalstīt kultūras galvaspilsētu gatavošanos 2010. gadam un iesniegt to projektus vienlaicīgi daudzās dažādās vietās;

| 23. | uzskata, ka mobilitāte un elastība ir vienīgie līdzekļi, lai vienlaikus nodrošinātu radošās darbības saglabāšanu dalībvalstīs un stiprinātu Eiropas kultūras identitāti; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka mobilitāte un elastība ir vienīgie līdzekļi, lai vienlaikus nodrošinātu radošās darbības saglabāšanu dalībvalstīs un stiprinātu Eiropas kultūras identitāti;

| 24. | iesaka Padomei un Komisijai izstrādāt programmu, lai uzlabotu visu dimensiju un visu gadsimtu Eiropas klasiskā kultūras mantojuma un nacionālo kultūru vēsturisko ieguldījumu prestižu, īstenojot šādu programmu paralēli pamatprogrammai “Kultūra (2007.—2013.)” un papildinot to, kā arī izskatot kultūras nozares turpmākās vajadzības; |
| --- | --- |

24.

iesaka Padomei un Komisijai izstrādāt programmu, lai uzlabotu visu dimensiju un visu gadsimtu Eiropas klasiskā kultūras mantojuma un nacionālo kultūru vēsturisko ieguldījumu prestižu, īstenojot šādu programmu paralēli pamatprogrammai “Kultūra (2007.—2013.)” un papildinot to, kā arī izskatot kultūras nozares turpmākās vajadzības;

| 25. | aicina Komisiju pastiprināt programmā “Kultūra (2007.—2013.)” paredzēto atbalstu literāro darbu tulkojumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pastiprināt programmā “Kultūra (2007.—2013.)” paredzēto atbalstu literāro darbu tulkojumiem;

| 26. | aicina Komisiju izstrādāt programmu, kuras mērķis būtu veicināt Eiropas valodu popularizēšanu pasaulē un šo valodu lomu kultūras jaunradē citos kontinentos, lai tādā veidā sekmētu gan savstarpējas zināšanas un sapratni, gan mijiedarbību kultūras jomā, ko šīs valodas rada un virza uz priekšu ārpus Eiropas robežām; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju izstrādāt programmu, kuras mērķis būtu veicināt Eiropas valodu popularizēšanu pasaulē un šo valodu lomu kultūras jaunradē citos kontinentos, lai tādā veidā sekmētu gan savstarpējas zināšanas un sapratni, gan mijiedarbību kultūras jomā, ko šīs valodas rada un virza uz priekšu ārpus Eiropas robežām;

| 27. | aicina Komisiju uzlabot un veicināt starptautiskas kultūras apmaiņas un kultūras iemaņu apguvi un daudzvalodību Eiropas Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju uzlabot un veicināt starptautiskas kultūras apmaiņas un kultūras iemaņu apguvi un daudzvalodību Eiropas Savienības pilsoņiem;

| 28. | uzsver, ka, pēc 2008. gada nosaukšanas par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, Eiropas Savienībai starpkultūru dialoga vērtības jāizmanto praksē, jābūt atvērtai citām kultūrām un jāveicina un jāveido sadarbības iespējas, ierosinot interesantas kultūras programmas Eiropas valstīm, kuras nav ES, it īpaši tām, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) un kurām iesaistīšanās kopīgās kultūras programmās radītu ārkārtīgi svarīgu mobilizējošu ietekmi; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka, pēc 2008. gada nosaukšanas par Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, Eiropas Savienībai starpkultūru dialoga vērtības jāizmanto praksē, jābūt atvērtai citām kultūrām un jāveicina un jāveido sadarbības iespējas, ierosinot interesantas kultūras programmas Eiropas valstīm, kuras nav ES, it īpaši tām, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) un kurām iesaistīšanās kopīgās kultūras programmās radītu ārkārtīgi svarīgu mobilizējošu ietekmi;

| 29. | ierosina Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm iesaistīties tādu apstākļu izveidē, kas patiešām būtu labvēlīgi kultūrai un jaunradei visos ES dzīves aspektos, jo īpaši attiecībā uz ģimeni, skolu, mūžizglītību, saziņu ar sabiedrību un digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

29.

ierosina Parlamentam, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm iesaistīties tādu apstākļu izveidē, kas patiešām būtu labvēlīgi kultūrai un jaunradei visos ES dzīves aspektos, jo īpaši attiecībā uz ģimeni, skolu, mūžizglītību, saziņu ar sabiedrību un digitālajām tehnoloģijām;

| 30. | uzskata, ka Eiropas līmenī jāturpina veicināt īpašus kultūras projektus, piemēram, Eiropas digitālo bibliotēku; aicina šo bibliotēku izveidot ātrāk; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka Eiropas līmenī jāturpina veicināt īpašus kultūras projektus, piemēram, Eiropas digitālo bibliotēku; aicina šo bibliotēku izveidot ātrāk;

| 31. | atbalsta daudzos kultūras partnerības nolīgumus starp pilsētām, kopienām un reģioniem, kas ir ļoti svarīgi reģionu sociālajai attīstībai un kultūras novatorisma veicināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu vietējām, reģionālām un starpreģionālām kultūras iniciatīvām, jo tām būtiska nozīme reģionālās un Eiropas integrācijas procesā, ņemot vērā globālos uzdevumus; |
| --- | --- |

31.

atbalsta daudzos kultūras partnerības nolīgumus starp pilsētām, kopienām un reģioniem, kas ir ļoti svarīgi reģionu sociālajai attīstībai un kultūras novatorisma veicināšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu vietējām, reģionālām un starpreģionālām kultūras iniciatīvām, jo tām būtiska nozīme reģionālās un Eiropas integrācijas procesā, ņemot vērā globālos uzdevumus;

| 32. | uzsver, ka mākslas un literatūras mācīšanai ir svarīga loma jauniešu personību izveidē, veicinot profesionālā aicinājuma atklāšanu un attīstību un ļaujot pilnvērtīgi baudīt kultūras izpausmes un vērtības; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka mākslas un literatūras mācīšanai ir svarīga loma jauniešu personību izveidē, veicinot profesionālā aicinājuma atklāšanu un attīstību un ļaujot pilnvērtīgi baudīt kultūras izpausmes un vērtības;

| 33. | uzsver, ka visu dalībvalstu skolu mācību programmās jāiekļauj Eiropas Savienības kopējā vēsture, lai globalizācijas apstākļos veicinātu Eiropas identitāti un kultūru; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka visu dalībvalstu skolu mācību programmās jāiekļauj Eiropas Savienības kopējā vēsture, lai globalizācijas apstākļos veicinātu Eiropas identitāti un kultūru;

| 34. | norāda uz to, cik svarīgi ir gan skolā, gan sabiedrībā veidot novatoriskas saiknes starp kultūru un pētniecību, zinātni un tehnoloģijām, kā arī norāda uz vajadzību izstrādāt programmas, kas attiecas uz šiem aspektiem; |
| --- | --- |

34.

norāda uz to, cik svarīgi ir gan skolā, gan sabiedrībā veidot novatoriskas saiknes starp kultūru un pētniecību, zinātni un tehnoloģijām, kā arī norāda uz vajadzību izstrādāt programmas, kas attiecas uz šiem aspektiem;

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt piemērotu instrumentu, ar ko konstatēt krīzes Eiropas kultūras nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot izdevējdarbības tirgum, kura attīstība ir novedusi pie augstvērtīgas literārās darbības apdraudējuma, priekšroku dodot bestselleriem, kā arī jaunradei mūzikā, kuras kvalitāti un daudzveidību līdzīgā veidā ar koncentrācijas procesiem, kas saistīti ar kolektīvo tiesību pārvaldību, un pirātismu sākusi apdraudēt digitālo tehnoloģiju izplatība pasaulē; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju izstrādāt piemērotu instrumentu, ar ko konstatēt krīzes Eiropas kultūras nozarēs, īpašu uzmanību pievēršot izdevējdarbības tirgum, kura attīstība ir novedusi pie augstvērtīgas literārās darbības apdraudējuma, priekšroku dodot bestselleriem, kā arī jaunradei mūzikā, kuras kvalitāti un daudzveidību līdzīgā veidā ar koncentrācijas procesiem, kas saistīti ar kolektīvo tiesību pārvaldību, un pirātismu sākusi apdraudēt digitālo tehnoloģiju izplatība pasaulē;

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt nepieciešamos resursus, lai nodrošinātu literārā un mākslinieciskā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību, it īpaši digitālajā vidē; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt nepieciešamos resursus, lai nodrošinātu literārā un mākslinieciskā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību, it īpaši digitālajā vidē;

| 37. | uzskata, ka jāizveido pamats patiesai Eiropas kultūras diplomātijai, un aicina dalībvalstis un Kopienas iestādes stiprināt savu diplomātisko pārstāvniecību kultūras dimensiju un regulāri izstrādāt Eiropas kultūrai veltītas iniciatīvas; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka jāizveido pamats patiesai Eiropas kultūras diplomātijai, un aicina dalībvalstis un Kopienas iestādes stiprināt savu diplomātisko pārstāvniecību kultūras dimensiju un regulāri izstrādāt Eiropas kultūrai veltītas iniciatīvas;

| 38. | aicina dalībvalstis un Kopienas iestādes atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir attīstīt kultūrtūrismu; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis un Kopienas iestādes atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir attīstīt kultūrtūrismu;

| 39. | iesaka Padomei un Komisijai izveidot un popularizēt sarakstu, kurā ietvertu visās dalībvalstīs esošās “kultūras svētceļojumu vietas”, lai īstenotu konkrētas iniciatīvas un pasākumus, kas regulāri notiktu šajās kultūras pieminekļu un jaunrades vietās; |
| --- | --- |

39.

iesaka Padomei un Komisijai izveidot un popularizēt sarakstu, kurā ietvertu visās dalībvalstīs esošās “kultūras svētceļojumu vietas”, lai īstenotu konkrētas iniciatīvas un pasākumus, kas regulāri notiktu šajās kultūras pieminekļu un jaunrades vietās;

| 40. | uzskata, ka, lai uzsvērtu Eiropas vēsturi un mantojumu apliecinošu kultūras preču, pieminekļu, memoriālu un piemiņas vietu Eiropas dimensiju, jāizveido Eiropas kultūras mantojuma zīme; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka, lai uzsvērtu Eiropas vēsturi un mantojumu apliecinošu kultūras preču, pieminekļu, memoriālu un piemiņas vietu Eiropas dimensiju, jāizveido Eiropas kultūras mantojuma zīme;

| 41. | iesaka Padomei un Komisijai atbalstīt un veicināt Eiropas Padomes 1987. gadā uzsākto programmu “Eiropas kultūras ceļi”, jo šī programma ir paraugs tīkliem, kas aptver reģionus un vietējās kopienas, kā arī apliecina Eiropas mantojumu un kopējo vēsturi; |
| --- | --- |

41.

iesaka Padomei un Komisijai atbalstīt un veicināt Eiropas Padomes 1987. gadā uzsākto programmu “Eiropas kultūras ceļi”, jo šī programma ir paraugs tīkliem, kas aptver reģionus un vietējās kopienas, kā arī apliecina Eiropas mantojumu un kopējo vēsturi;

| 42. | ierosina Padomei un Komisijai izveidot Eiropas mākslas sponsorēšanas sistēmu un iecelt “Eiropas mākslas mecenātu”, lai ieviestu efektīvus publiskā un privātā sektora partnerības mehānismus atbilstoši Komisijas ierosināto pasākumu mērķiem; |
| --- | --- |

42.

ierosina Padomei un Komisijai izveidot Eiropas mākslas sponsorēšanas sistēmu un iecelt “Eiropas mākslas mecenātu”, lai ieviestu efektīvus publiskā un privātā sektora partnerības mehānismus atbilstoši Komisijas ierosināto pasākumu mērķiem;

| 43. | papildus ierosina izveidot prestižas Eiropas balvas, ko regulāri piešķirt visās mākslinieciskās jaunrades jomās; |
| --- | --- |

43.

papildus ierosina izveidot prestižas Eiropas balvas, ko regulāri piešķirt visās mākslinieciskās jaunrades jomās;

| 44. | iesaka arī vairāk popularizēt pašreizējās balvas un novērtēt to ietekmi; |
| --- | --- |

44.

iesaka arī vairāk popularizēt pašreizējās balvas un novērtēt to ietekmi;

| 45. | ņemot vērā 200. gadadienu kopš Frederika Šopēna dzimšanas un to, ka šis izcilais komponists sniedzis nenoliedzamu ieguldījumu pasaules kultūrā, iesaka 2010. gadu nosaukt par Eiropas gadu, kas veltīts Frederikam Šopēnam; |
| --- | --- |

45.

ņemot vērā 200. gadadienu kopš Frederika Šopēna dzimšanas un to, ka šis izcilais komponists sniedzis nenoliedzamu ieguldījumu pasaules kultūrā, iesaka 2010. gadu nosaukt par Eiropas gadu, kas veltīts Frederikam Šopēnam;

| 46. | iesaka 2011. gadu noteikt par “Grieķu un romiešu klasikas Eiropas gadu”, lai pievērstu ES iedzīvotāju uzmanību būtiskajam kultūras mantojumam, kas mūsdienās ir pakļauts aizmirstības riskam; |
| --- | --- |

46.

iesaka 2011. gadu noteikt par “Grieķu un romiešu klasikas Eiropas gadu”, lai pievērstu ES iedzīvotāju uzmanību būtiskajam kultūras mantojumam, kas mūsdienās ir pakļauts aizmirstības riskam;

| 47. | iesaka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, lai popularizētu Eiropas kultūras vērtības un demonstrētu atbalstu kultūrai, sākt regulāri organizēt un atbalstīt “Eiropas gadus”, kas atgādinātu par kādu ievērojamu Eiropas personību, mākslas jomu vai kultūras notikumu; |
| --- | --- |

47.

iesaka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, lai popularizētu Eiropas kultūras vērtības un demonstrētu atbalstu kultūrai, sākt regulāri organizēt un atbalstīt “Eiropas gadus”, kas atgādinātu par kādu ievērojamu Eiropas personību, mākslas jomu vai kultūras notikumu;

| 48. | iesaka uzlabot šo pasākumu reklamēšanu, pieejamību un publicitāti; |
| --- | --- |

48.

iesaka uzlabot šo pasākumu reklamēšanu, pieejamību un publicitāti;

| 49. | norāda Padomei, ka pastāv pienākums pārskatīt budžeta finansējumu Komisijas paziņojumā paredzēto un pašreizējo pasākumu atbalstam, un ka šāda pārskatīšana jāveic steidzamības kārtā; |
| --- | --- |

49.

norāda Padomei, ka pastāv pienākums pārskatīt budžeta finansējumu Komisijas paziņojumā paredzēto un pašreizējo pasākumu atbalstam, un ka šāda pārskatīšana jāveic steidzamības kārtā;

| 50. | prasa Komisijai un Padomei nodrošināt, lai noteikumi, kas reglamentē gan divpusējās, gan daudzpusējās tirdzniecības attiecības, būtu pārredzami, taisnīgi, atklāti un orientēti uz piekļuvi tirgum; turklāt prasa, lai šie noteikumi pilnā mērā ļautu attīstīt Eiropas kultūras nozares potenciālu, jo īpaši audiovizuālajā, mūzikas un izdevējdarbības jomā; |
| --- | --- |

50.

prasa Komisijai un Padomei nodrošināt, lai noteikumi, kas reglamentē gan divpusējās, gan daudzpusējās tirdzniecības attiecības, būtu pārredzami, taisnīgi, atklāti un orientēti uz piekļuvi tirgum; turklāt prasa, lai šie noteikumi pilnā mērā ļautu attīstīt Eiropas kultūras nozares potenciālu, jo īpaši audiovizuālajā, mūzikas un izdevējdarbības jomā;

| 51. | aicina Komisiju pārskatīt muitas kontroles un informācijas apmaiņas mehānismus dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo instrumentu maksimālu efektivitāti, apkarojot mākslas darbu un citu aizsargājamu kultūras preču nelegālu eksportu un importu; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju pārskatīt muitas kontroles un informācijas apmaiņas mehānismus dalībvalstīs, lai nodrošinātu šo instrumentu maksimālu efektivitāti, apkarojot mākslas darbu un citu aizsargājamu kultūras preču nelegālu eksportu un importu;

| 52. | aicina Komisiju veikt piemērotus pasākumus, lai sāktu rūpīgi pārskatīt noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību nolūkā acquis communautaire, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumos un ES divpusējos nolīgumos panākt labāku līdzsvaru starp pretrunīgajiem tiesību subjekta aizsardzības mērķiem un brīvu un godīgu piekļuvi kultūras produktiem un pakalpojumiem, tādējādi izskaužot viltošanas un pirātisma rašanās galvenos iemeslus; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju veikt piemērotus pasākumus, lai sāktu rūpīgi pārskatīt noteikumus par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību nolūkā acquis communautaire, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumos un ES divpusējos nolīgumos panākt labāku līdzsvaru starp pretrunīgajiem tiesību subjekta aizsardzības mērķiem un brīvu un godīgu piekļuvi kultūras produktiem un pakalpojumiem, tādējādi izskaužot viltošanas un pirātisma rašanās galvenos iemeslus;

| 53. | aicina Komisiju izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka visi tirdzniecības partneri ievēro PTO nolīgumos un starptautiskajās tirdzniecības tiesībās iekļautos noteikumus, paredzot arī starptautiskajos nolīgumos ietverto strīdu izšķiršanas instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka visi tirdzniecības partneri ievēro PTO nolīgumos un starptautiskajās tirdzniecības tiesībās iekļautos noteikumus, paredzot arī starptautiskajos nolīgumos ietverto strīdu izšķiršanas instrumentu izmantošanu;

| 54. | aicina Komisiju izstrādāt ticamu un saskaņotu rādītāju un instrumentu kopumu, lai novērtētu starptautisko tirdzniecību ar kultūras precēm un noteiktu tās apjomu; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju izstrādāt ticamu un saskaņotu rādītāju un instrumentu kopumu, lai novērtētu starptautisko tirdzniecību ar kultūras precēm un noteiktu tās apjomu;

| 55. | ņemot vērā, ka kultūrtūrisms ir kultūras nozares segments, kas strauji attīstās visā pasaulē, aicina Komisiju ES tirdzniecības politikas nolīgumos iekļaut klauzulas par tādu produktu izplatīšanu un tirdzniecību, kam ir kultūras un vēsturiska vērtība; |
| --- | --- |

55.

ņemot vērā, ka kultūrtūrisms ir kultūras nozares segments, kas strauji attīstās visā pasaulē, aicina Komisiju ES tirdzniecības politikas nolīgumos iekļaut klauzulas par tādu produktu izplatīšanu un tirdzniecību, kam ir kultūras un vēsturiska vērtība;

| 56. | aicina Komisiju un dalībvalstis, pārraugot tirdzniecības nolīgumus, lielākā mērā ņemt vērā ES BTN un citos tirdzniecības instrumentos ietvertās klauzulas, kas reglamentē kultūras preču tirdzniecību; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju un dalībvalstis, pārraugot tirdzniecības nolīgumus, lielākā mērā ņemt vērā ES BTN un citos tirdzniecības instrumentos ietvertās klauzulas, kas reglamentē kultūras preču tirdzniecību;

| 57. | uzsver, cik būtiski ir atbalstīt kultūras produktu pārrobežu apriti, kultūras jomā veicinot mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti; uzskata, ka pārrobežu mobilitātei ir būtiska nozīme Eiropas mākslas un kultūras jomā, lai izplatītu Eiropas vērtības, kā arī uzturētu un veidotu kultūras daudzveidību un starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

57.

uzsver, cik būtiski ir atbalstīt kultūras produktu pārrobežu apriti, kultūras jomā veicinot mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti; uzskata, ka pārrobežu mobilitātei ir būtiska nozīme Eiropas mākslas un kultūras jomā, lai izplatītu Eiropas vērtības, kā arī uzturētu un veidotu kultūras daudzveidību un starpkultūru dialogu;

| 58. | aicina Komisiju apzināt iespējamās beztarifu barjeras, kas ierobežo trešo valstu tirdzniecības darījumus ar atsevišķām Eiropas kultūras precēm un pakalpojumiem, un vajadzības gadījumā veikt pasākumus šo barjeru atcelšanai; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju apzināt iespējamās beztarifu barjeras, kas ierobežo trešo valstu tirdzniecības darījumus ar atsevišķām Eiropas kultūras precēm un pakalpojumiem, un vajadzības gadījumā veikt pasākumus šo barjeru atcelšanai;

| 59. | šajā ziņā uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta un jāveicina jaunattīstības valstu piekļuve ES kultūras preču un pakalpojumu tirgum, īpašu uzmanību pievēršot tam, ka šāda piekļuve jaunattīstības valstu kultūras nozarē radītu darbavietas un uzlabotu tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

59.

šajā ziņā uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta un jāveicina jaunattīstības valstu piekļuve ES kultūras preču un pakalpojumu tirgum, īpašu uzmanību pievēršot tam, ka šāda piekļuve jaunattīstības valstu kultūras nozarē radītu darbavietas un uzlabotu tehnoloģiju attīstību;

| 60. | aicina Komisiju ierosināt konkrētas darbības un pasākumus kultūras jomā, lai atbalstītu Eiropas kultūru jaunattīstības valstīs, vienlaikus nosakot kultūru par prioritāti attīstības politikā; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju ierosināt konkrētas darbības un pasākumus kultūras jomā, lai atbalstītu Eiropas kultūru jaunattīstības valstīs, vienlaikus nosakot kultūru par prioritāti attīstības politikā;

| 61. | atbalsta kultūras dimensijas un dažādu kultūras aspektu sistemātisku integrēšanu visos ārējo attiecību un attīstības politikas virzienos, projektos un programmās, lai uzlabotu Komisijas diplomātiskā darba kvalitāti, kā arī dzīvotspēju un ilgtspējību visām ES darbībām sadarbības jomā un pastiprinātu pasākumus, kas veicina sabiedrības izpratni par attīstības pasākumu kultūras aspekta nozīmi; |
| --- | --- |

61.

atbalsta kultūras dimensijas un dažādu kultūras aspektu sistemātisku integrēšanu visos ārējo attiecību un attīstības politikas virzienos, projektos un programmās, lai uzlabotu Komisijas diplomātiskā darba kvalitāti, kā arī dzīvotspēju un ilgtspējību visām ES darbībām sadarbības jomā un pastiprinātu pasākumus, kas veicina sabiedrības izpratni par attīstības pasākumu kultūras aspekta nozīmi;

| 62. | atzinīgi vērtē īpašu savstarpēji atkarīgu kultūras sadarbības programmu izveidi ar atsevišķām partnervalstīm Eiropas kaimiņattiecību politikas attiecīgajā reģionā, Āzijā un citos reģionos, piemēram, kultūras fondu Indijai; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē īpašu savstarpēji atkarīgu kultūras sadarbības programmu izveidi ar atsevišķām partnervalstīm Eiropas kaimiņattiecību politikas attiecīgajā reģionā, Āzijā un citos reģionos, piemēram, kultūras fondu Indijai;

| 63. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot ES un ĀKK valstu kultūras fondu kā kopēju ES ieguldījumu ĀKK valstu kultūras preču izplatīšanas un ražošanas atbalstam, piezīmējot, ka 10. Eiropas Attīstības fonds nodrošinās sākotnējo finansējumu, kuru papildinās ar dalībvalstu iemaksām; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot ES un ĀKK valstu kultūras fondu kā kopēju ES ieguldījumu ĀKK valstu kultūras preču izplatīšanas un ražošanas atbalstam, piezīmējot, ka 10. Eiropas Attīstības fonds nodrošinās sākotnējo finansējumu, kuru papildinās ar dalībvalstu iemaksām;

| 64. | lai nodrošinātu kultūras brīvību un aizsargātu tās daudzveidību un dažādus izpausmes veidus pret tirgus liberalizācijas plāniem, kas apdraud kultūras daudzveidību jaunattīstības valstīs, aicina Komisiju veicināt tādu starptautisko nolīgumu un citu juridisko instrumentu atbilstību, kuri attiecas uz kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

64.

lai nodrošinātu kultūras brīvību un aizsargātu tās daudzveidību un dažādus izpausmes veidus pret tirgus liberalizācijas plāniem, kas apdraud kultūras daudzveidību jaunattīstības valstīs, aicina Komisiju veicināt tādu starptautisko nolīgumu un citu juridisko instrumentu atbilstību, kuri attiecas uz kultūras tiesībām;

| 65. | aicina Komisiju sekmēt kultūras apmaiņu starp ES un trešām valstīm, kā arī reģioniem; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju sekmēt kultūras apmaiņu starp ES un trešām valstīm, kā arī reģioniem;

| 66. | aicina Komisiju sekmēt kultūras politikas virzienu integrēšanu attīstības sadarbības politikā, īpaši saistībā ar sociālo un ekonomikas politiku; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju sekmēt kultūras politikas virzienu integrēšanu attīstības sadarbības politikā, īpaši saistībā ar sociālo un ekonomikas politiku;

| 67. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visās tās sadarbības programmās un projektos ņem vērā vietējo kultūru un sekmē plašāku piekļuvi kultūrai un kultūras izpausmes veidiem, kā arī aicina cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību; uzsver izglītības nozīmi, tostarp atbalstu kultūras integrācijai izglītības programmās visos līmeņos jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visās tās sadarbības programmās un projektos ņem vērā vietējo kultūru un sekmē plašāku piekļuvi kultūrai un kultūras izpausmes veidiem, kā arī aicina cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību; uzsver izglītības nozīmi, tostarp atbalstu kultūras integrācijai izglītības programmās visos līmeņos jaunattīstības valstīs;

| 68. | atgādina Komisijai, ka kultūras mantojuma attīstība ir cieši saistīta ar vispārēju tās izmantošanu un baudīšanu un ka kultūras mantojums, ņemot vērā tā trauslo dabu, ir jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata arī, ka kultūras mantojuma pārvaldībai noteikti jābūt ekonomiski rentablai un līdz ar to jāveicina iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanās; |
| --- | --- |

68.

atgādina Komisijai, ka kultūras mantojuma attīstība ir cieši saistīta ar vispārēju tās izmantošanu un baudīšanu un ka kultūras mantojums, ņemot vērā tā trauslo dabu, ir jāpārvalda ilgtspējīgi; uzskata arī, ka kultūras mantojuma pārvaldībai noteikti jābūt ekonomiski rentablai un līdz ar to jāveicina iedzīvotāju sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanās;

| 69. | atbalsta aktīvu ES iesaistīšanos to starptautisko organizāciju darbā, kuras strādā kultūras jomā, un ANO “Civilizāciju alianses” procesā; |
| --- | --- |

69.

atbalsta aktīvu ES iesaistīšanos to starptautisko organizāciju darbā, kuras strādā kultūras jomā, un ANO “Civilizāciju alianses” procesā;

| 70. | atzīst Eiropas kultūras darba kārtībā paredzēto plānu svarīgumu, taču atzīmē, ka Komisijas paziņojumā par šo darba kārtību nav sniegta informācija attiecībā uz finansējumu vai ietverts jebkāds praktisks plāns atklātās koordinācijas metodes izmantošanai; aicina Komisiju pēc iespējas drīz sniegt šo informāciju; |
| --- | --- |

70.

atzīst Eiropas kultūras darba kārtībā paredzēto plānu svarīgumu, taču atzīmē, ka Komisijas paziņojumā par šo darba kārtību nav sniegta informācija attiecībā uz finansējumu vai ietverts jebkāds praktisks plāns atklātās koordinācijas metodes izmantošanai; aicina Komisiju pēc iespējas drīz sniegt šo informāciju;

| 71. | Ierosina dalībvalstīm iesaistīt vietējās un reģionālās varasiestādes ne tikai rezultātu uzraudzībā, bet arī ES jaunās kultūras darba kārtības ieviešanā, lai reāli īstenotā kultūras politika atspoguļotu reģionu īpašās vēlmes un vajadzības; |
| --- | --- |

71.

Ierosina dalībvalstīm iesaistīt vietējās un reģionālās varasiestādes ne tikai rezultātu uzraudzībā, bet arī ES jaunās kultūras darba kārtības ieviešanā, lai reāli īstenotā kultūras politika atspoguļotu reģionu īpašās vēlmes un vajadzības;

| 72. | vērš uzmanību uz vajadzību veicināt kultūras daudzveidību un nodrošināt būtisku kultūras ietekmi ne tikai starpvalstu dialogā, bet arī starpreģionu dialogā visā pasaulē, veicinot kultūras sakarus un iekļaujot kultūras jomu attīstības programmās; atbalsta ideju par integrēto pieeju, lai izstrādātu stratēģijas kultūrai, tostarp visām nozarēm un faktoriem, kas tieši vai netieši ietekmē kultūras attīstību; |
| --- | --- |

72.

vērš uzmanību uz vajadzību veicināt kultūras daudzveidību un nodrošināt būtisku kultūras ietekmi ne tikai starpvalstu dialogā, bet arī starpreģionu dialogā visā pasaulē, veicinot kultūras sakarus un iekļaujot kultūras jomu attīstības programmās; atbalsta ideju par integrēto pieeju, lai izstrādātu stratēģijas kultūrai, tostarp visām nozarēm un faktoriem, kas tieši vai netieši ietekmē kultūras attīstību;

| 73. | uzsver, ka kultūrtūrismam ir liela nozīme reģionu ekonomikas izaugsmē un to bagātības radīšanā, kā arī Eiropas kultūras mantojuma vērtības palielināšanā un ka šajā procesā jāiesaista reģionālās kultūras asociācijas un kultūras politikas jomā aktīvie iedzīvotāji; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka kultūrtūrismam ir liela nozīme reģionu ekonomikas izaugsmē un to bagātības radīšanā, kā arī Eiropas kultūras mantojuma vērtības palielināšanā un ka šajā procesā jāiesaista reģionālās kultūras asociācijas un kultūras politikas jomā aktīvie iedzīvotāji;

| 74. | pauž nožēlu, ka Komisija pievērš pārāk mazu uzmanību pilsētu, pašvaldību un reģionu sadraudzības nolīgumiem, kas daudzus gadus ir kalpojuši par lielisku pamatu kultūras sadarbībai un informācijas apmaiņai; |
| --- | --- |

74.

pauž nožēlu, ka Komisija pievērš pārāk mazu uzmanību pilsētu, pašvaldību un reģionu sadraudzības nolīgumiem, kas daudzus gadus ir kalpojuši par lielisku pamatu kultūras sadarbībai un informācijas apmaiņai;

| 75. | uzsver vietējo un reģionālo varasiestāžu nozīmi vispārējā kultūras veicināšanā un aizsargāšanā savās teritorijās, galvenokārt kultūras mantojuma jomā un mākslinieciskās jaunrades atbalstīšanā, kā iestādēm, kas atbildīgas par kultūras iespēju, iniciatīvu un izglītības un apmācības nodrošināšanu un sponsorēšanu, un kā festivālu un kultūras tikšanos organizētājām; |
| --- | --- |

75.

uzsver vietējo un reģionālo varasiestāžu nozīmi vispārējā kultūras veicināšanā un aizsargāšanā savās teritorijās, galvenokārt kultūras mantojuma jomā un mākslinieciskās jaunrades atbalstīšanā, kā iestādēm, kas atbildīgas par kultūras iespēju, iniciatīvu un izglītības un apmācības nodrošināšanu un sponsorēšanu, un kā festivālu un kultūras tikšanos organizētājām;

| 76. | aicina Komisiju visā Eiropā popularizēt kultūras pasākumu rīkošanas paraugpraksi, pievēršot uzmanību tam, ka šajā jomā visvairāk paraugprakses rada reģioni; ierosina organizēt tematiskas konferences un izveidot paraugprakses datubāzes, kas būtu publiski pieejamas visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju visā Eiropā popularizēt kultūras pasākumu rīkošanas paraugpraksi, pievēršot uzmanību tam, ka šajā jomā visvairāk paraugprakses rada reģioni; ierosina organizēt tematiskas konferences un izveidot paraugprakses datubāzes, kas būtu publiski pieejamas visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās;

| 77. | ņemot vērā pašreizējo Eiropas starpkultūru dialoga gadu, uzsver reģionu nozīmi, ko tie var iegūt kā kultūru tikšanās vietas; aicina Komisiju iesniegt spēcīgus priekšlikumus 2008. gada darbībām un aktīvi iesaistīt reģionus to plānošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

77.

ņemot vērā pašreizējo Eiropas starpkultūru dialoga gadu, uzsver reģionu nozīmi, ko tie var iegūt kā kultūru tikšanās vietas; aicina Komisiju iesniegt spēcīgus priekšlikumus 2008. gada darbībām un aktīvi iesaistīt reģionus to plānošanā un īstenošanā;

| 78. | piekrīt Komisijai, ka ES kultūras un valodu daudzveidība rada ievērojamas konkurētspējas priekšrocības; atgādina dalībvalstīm, ka valodu mācīšanai un izglītības un kultūras apmaiņu programmām Eiropas Savienības iekšienē un ārpus tās nepieciešams nepārtraukts atbalsts; atgādina par televīzijas apraides nozīmi kultūru apmaiņā; |
| --- | --- |

78.

piekrīt Komisijai, ka ES kultūras un valodu daudzveidība rada ievērojamas konkurētspējas priekšrocības; atgādina dalībvalstīm, ka valodu mācīšanai un izglītības un kultūras apmaiņu programmām Eiropas Savienības iekšienē un ārpus tās nepieciešams nepārtraukts atbalsts; atgādina par televīzijas apraides nozīmi kultūru apmaiņā;

| 79. | aicina Komisiju atbalstīt reģionālās sadarbības projektu kultūras iniciatīvas, tostarp pilsētās (jo īpaši mazās un vidēji lielās pilsētās), cita starpā ar Interreg IV C programmas palīdzību, un ietvert kultūras aspektu iniciatīvā “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju atbalstīt reģionālās sadarbības projektu kultūras iniciatīvas, tostarp pilsētās (jo īpaši mazās un vidēji lielās pilsētās), cita starpā ar Interreg IV C programmas palīdzību, un ietvert kultūras aspektu iniciatīvā “Reģioni ekonomiskām pārmaiņām”;

| 80. | aicina dalībvalstis atbalstīt kultūru reģionos, ieguldot kultūras infrastruktūrā, izmantojot struktūrfondu finansējumu un, apspriežoties ar kultūras un izglītības iestādēm un pilsonisko sabiedrību, izstrādāt reģionālās kultūras attīstības programmas; |
| --- | --- |

80.

aicina dalībvalstis atbalstīt kultūru reģionos, ieguldot kultūras infrastruktūrā, izmantojot struktūrfondu finansējumu un, apspriežoties ar kultūras un izglītības iestādēm un pilsonisko sabiedrību, izstrādāt reģionālās kultūras attīstības programmas;

| 81. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt vienkāršus, pārredzamus un precīzus publiskā un privātā sektora partnerības īstenošanas noteikumus, lai šāda partnerība kļūtu par efektīvu kultūras pasākumu finansēšanas līdzekli reģionos un veicinātu MVU iesaistīšanos; |
| --- | --- |

81.

aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt vienkāršus, pārredzamus un precīzus publiskā un privātā sektora partnerības īstenošanas noteikumus, lai šāda partnerība kļūtu par efektīvu kultūras pasākumu finansēšanas līdzekli reģionos un veicinātu MVU iesaistīšanos;

| 82. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot ES un ĀKK valstu Kultūras fondu, kas būtu ES ieguldījums ĀKK valstu un aizjūras zemju un teritoriju kultūras preču izplatīšanā; uzskata, ka līdzīgi pasākumi īpaši ir jāparedz valstīs, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot ES un ĀKK valstu Kultūras fondu, kas būtu ES ieguldījums ĀKK valstu un aizjūras zemju un teritoriju kultūras preču izplatīšanā; uzskata, ka līdzīgi pasākumi īpaši ir jāparedz valstīs, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika;

| 83. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNESCO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

83.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī UNESCO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 201, 25.7.2006., 15. lpp.

(3)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(4)  OV C 72 E, 21.3.2002., 142. lpp.

(5)  OV C 76 E, 25.3.2004., 459. lpp.

(6)  OV C 301 E, 13.12.2007., 64. lpp.

(7)  Atbilde uz rakstisku jautājumu P-5554/07.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/41

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisAdaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES Rīcības varianti.

P6_TA(2008)0125

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par Komisijas Zaļo grāmatu Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti (COM(2007)0354 galīgā redakcija)

2009/C 247 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām Eiropā. ES rīcības varianti” (COM(2007)0354) (Zaļā grāmata par adaptāciju klimata pārmaiņām),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un īpaši tās 2. pantu un 4. panta 1. punkta b), e) un f) apakšpunktu, UNFCCC Kioto protokolu un tā īstenošanas procedūras,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģija nomaļajiem reģioniem: sasniegumi un nākotnes perspektīvas” (COM(2007)0507),

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ceturto novērtējuma ziņojumu (AR4) un jo īpaši II darba grupas ieguldījumu šā ziņojuma sagatavošanā,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2007. gada 17. aprīļa debates par klimata pārmaiņu ietekmi uz mieru un drošību,

ņemot vērā gaidāmo UNFCCC Pušu 13. konferenci (COP 13) un Pušu trešo konferenci, kuru rīko kā Kioto Protokola Pušu sanāksmi (COP/MOP 3), kas notika Bali, Indonēzijā, no 2007. gada 3. līdz 15. decembrim,

ņemot vērā iepriekš pieņemtās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2005. gada 16. novembra rezolūciju par stratēģiju cīņai ar klimata pārmaiņām pasaulē (1), 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (2), kurā tika izvērtēti Monreālas Konferences rezultāti (COP 11-COP/MOP 1) un 2006. gada 4. jūlija rezolūciju par aviācijas radīto klimata pārmaiņu ietekmes samazināšanu (3), kā arī 2007. gada 14. februāra rezolūciju par klimata pārmaiņām (4), 2007. gada 15. novembra rezolūciju par globālo klimata pārmaiņu ierobežošanu līdz 2 grādiem pēc Celsija — turpmākā rīcība līdz Bali konferencei par klimata pārmaiņām un pēc tam īstenojamie pasākumi (COP 13 un COP/MOP 3) (5),

ņemot vērā Pagaidu komitejas par klimata pārmaiņām mutisko jautājumu B6-0014/2008, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 108. pantu, kā arī ņemot vērā Padomes un Komisijas paziņojumus šajā kontekstā,

ņemot vērā Eiropadomes sanāksmes Briselē 2007. gada 8. — 9. martā prezidentūras secinājumus,

ņemot vērā Komisijas darba programmu 2008. gadam,

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar II darba grupas sagatavoto Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) AR4 tiek sagaidīts, ka gandrīz visus Eiropas reģionus skars turpmākās klimata pārmaiņas; tā kā daudzām ekonomikas nozarēm šī ietekme radīs problēmas, bet līdz ar to arī turpmāku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai Eiropā un kavēs sociālo attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar II darba grupas sagatavoto Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) AR4 tiek sagaidīts, ka gandrīz visus Eiropas reģionus skars turpmākās klimata pārmaiņas; tā kā daudzām ekonomikas nozarēm šī ietekme radīs problēmas, bet līdz ar to arī turpmāku apdraudējumu bioloģiskajai daudzveidībai Eiropā un kavēs sociālo attīstību;

| B. | tā kā reģionālie zinātniskie novērojumi, kas iegūti no visiem kontinentiem un okeāniem, sniedz pieradījumus par to, ka dabu ietekmē klimata pārmaiņas, galvenokārt temperatūras paaugstināšanās, bet arī citas klimata pārmaiņu ietekmes; tā kā cilvēku darbība izraisa novēroto temperatūras paaugstināšanos un ietekmē fiziskās un bioloģiskās sistēmas; |
| --- | --- |

B.

tā kā reģionālie zinātniskie novērojumi, kas iegūti no visiem kontinentiem un okeāniem, sniedz pieradījumus par to, ka dabu ietekmē klimata pārmaiņas, galvenokārt temperatūras paaugstināšanās, bet arī citas klimata pārmaiņu ietekmes; tā kā cilvēku darbība izraisa novēroto temperatūras paaugstināšanos un ietekmē fiziskās un bioloģiskās sistēmas;

| C. | tā kā ES ir jāapsver, kādā mērā pielāgošanās klimata pārmaiņām varētu pavērt iespējas jaunam ekonomiskās izaugsmes un attīstības modelim, kas aizsargātu vidi, veicinātu nodarbinātību un dotu iespēju jaunai sociālās politikas dimensijai, |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir jāapsver, kādā mērā pielāgošanās klimata pārmaiņām varētu pavērt iespējas jaunam ekonomiskās izaugsmes un attīstības modelim, kas aizsargātu vidi, veicinātu nodarbinātību un dotu iespēju jaunai sociālās politikas dimensijai,

| D. | tā kā klimata pārmaiņas ir problēma, kas skar moderno sabiedrību kopumā, un tādējādi visiem pārvaldības līmeņiem, sākot no ES līmeņa un valsts iestādēm līdz pat pilsoņiem individuāli ir nozīmīgi jāiesaistās pielāgošanās pasākumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņas ir problēma, kas skar moderno sabiedrību kopumā, un tādējādi visiem pārvaldības līmeņiem, sākot no ES līmeņa un valsts iestādēm līdz pat pilsoņiem individuāli ir nozīmīgi jāiesaistās pielāgošanās pasākumos;

| E. | tā kā pielāgošanās pasākumi kaitējuma novēršanai ir vajadzīgi ne tikai tādēļ, lai piemērotos turpmākajām klimata pārmaiņām Eiropā un ārpus tās, bet tie arī pašreiz ir jāizstrādā un jāpiemēro, lai reģionos un vietējā mērogā piemērotos sekām, ko izraisījis globālās sasilšanas pašreizējais līmenis siltumnīcefekta gāzes emisijas dēļ; tā kā šādiem pielāgošanās pasākumiem jābūt patiesi vispusīgiem un jāiekļauj sociālie, ekonomikas un vides aspekti plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pielāgošanās pasākumi kaitējuma novēršanai ir vajadzīgi ne tikai tādēļ, lai piemērotos turpmākajām klimata pārmaiņām Eiropā un ārpus tās, bet tie arī pašreiz ir jāizstrādā un jāpiemēro, lai reģionos un vietējā mērogā piemērotos sekām, ko izraisījis globālās sasilšanas pašreizējais līmenis siltumnīcefekta gāzes emisijas dēļ; tā kā šādiem pielāgošanās pasākumiem jābūt patiesi vispusīgiem un jāiekļauj sociālie, ekonomikas un vides aspekti plašākā nozīmē;

| F. | tā kā reģionālajā un vietējā mērogā ir veikti daudzi pētījumi un demonstrējumi par klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi; tā kā daudzos šādos pētījumos trūkst līdzvērtīgu sociāli ekonomiskās dimensijas pētījumu un pētījumu par iespējamo ietekmi uz attiecīgā reģiona iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā reģionālajā un vietējā mērogā ir veikti daudzi pētījumi un demonstrējumi par klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi; tā kā daudzos šādos pētījumos trūkst līdzvērtīgu sociāli ekonomiskās dimensijas pētījumu un pētījumu par iespējamo ietekmi uz attiecīgā reģiona iedzīvotājiem;

| G. | tā kā ES līmenī klimata pārmaiņu monitoringam un koordinācijas pasākumiem ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā ir jābūt prioritātei, lai tādējādi veicinātu kopējas stratēģijas izveidi attiecībā uz šo problēmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES līmenī klimata pārmaiņu monitoringam un koordinācijas pasākumiem ar klimata pārmaiņām saistīto jautājumu risināšanā ir jābūt prioritātei, lai tādējādi veicinātu kopējas stratēģijas izveidi attiecībā uz šo problēmu;

| H. | tā kā sevišķi svarīga nozīme būs gan publiskiem, gan privātiem ieguldījumi pētniecības un attīstības darbībās saistībā ar klimata pārmaiņām, nodrošinot, ka pielāgošanās un klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi ir iespējami efektīvi klimata pārmaiņu seku ierobežošanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā sevišķi svarīga nozīme būs gan publiskiem, gan privātiem ieguldījumi pētniecības un attīstības darbībās saistībā ar klimata pārmaiņām, nodrošinot, ka pielāgošanās un klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumi ir iespējami efektīvi klimata pārmaiņu seku ierobežošanā;

| I. | tā kā valstu pētījumiem par klimata pārmaiņām jābūt koordinētiem ar pētniecību, kuru veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu; |
| --- | --- |

I.

tā kā valstu pētījumiem par klimata pārmaiņām jābūt koordinētiem ar pētniecību, kuru veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu;

| J. | tā kā publiskajās debatēs pielāgošanās klimata pārmaiņām ir mazāk aplūkota, pievēršot uzmanību nepieciešamajiem klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai ierobežotu globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā publiskajās debatēs pielāgošanās klimata pārmaiņām ir mazāk aplūkota, pievēršot uzmanību nepieciešamajiem klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai ierobežotu globālo sasilšanu;

| K. | tā kā ES noteiktais mērķa sasniegšana — ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 grādiem pēc Celsija — joprojām nozīmētu, ka Eiropa saskartos ar nozīmīgām klimata pārmaiņām, kuras izraisa globālā sasilšana, vairākām sekām, kas skartu attiecīgos iedzīvotājus, vietējo un reģionālo ekonomiku, kā arī vidi, un tas izraisītu turpmāku pašreizējās nevienlīdzības un reģionālo atšķirību paplašināšanos attiecībā uz resursiem un līdzekļiem Eiropā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES noteiktais mērķa sasniegšana — ierobežot globālo sasilšanu līdz 2 grādiem pēc Celsija — joprojām nozīmētu, ka Eiropa saskartos ar nozīmīgām klimata pārmaiņām, kuras izraisa globālā sasilšana, vairākām sekām, kas skartu attiecīgos iedzīvotājus, vietējo un reģionālo ekonomiku, kā arī vidi, un tas izraisītu turpmāku pašreizējās nevienlīdzības un reģionālo atšķirību paplašināšanos attiecībā uz resursiem un līdzekļiem Eiropā;

| L. | tā kā ir jāpastiprina ekstremālu laika apstākļu priekšnosacījumu izpēte un izpratne, kā nepieciešams aizsargpasākumu un darbību, tostarp agro brīdinājuma sistēmu, pamats, lai turpmāk novērstu zaudējumus un kaitējumu cilvēkiem, īpašumiem, bioloģiskajai daudzveidībai un videi, un tā kā ir jāizstrādā instrumenti šādu pasākumu efektivitātes novērtēšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir jāpastiprina ekstremālu laika apstākļu priekšnosacījumu izpēte un izpratne, kā nepieciešams aizsargpasākumu un darbību, tostarp agro brīdinājuma sistēmu, pamats, lai turpmāk novērstu zaudējumus un kaitējumu cilvēkiem, īpašumiem, bioloģiskajai daudzveidībai un videi, un tā kā ir jāizstrādā instrumenti šādu pasākumu efektivitātes novērtēšanai;

| M. | tā kā pieeja, kas balstās tikai uz izmaksu un ieguvumu analīzi, attiecībā uz pielāgošanās mehānismu, nešķiet piemērota, jo ir paredzams, ka arī Eiropā vairāk tiks skarti visnabadzīgākie reģioni, jo parasti tiem nav pietiekama nodrošinājuma, informācijas un mobilitātes, lai piemērotos vides pārmaiņām; |
| --- | --- |

M.

tā kā pieeja, kas balstās tikai uz izmaksu un ieguvumu analīzi, attiecībā uz pielāgošanās mehānismu, nešķiet piemērota, jo ir paredzams, ka arī Eiropā vairāk tiks skarti visnabadzīgākie reģioni, jo parasti tiem nav pietiekama nodrošinājuma, informācijas un mobilitātes, lai piemērotos vides pārmaiņām;

| N. | tā kā augšupēja pieeja, aicinot kopienas, kuras skar klimata pārmaiņu negatīvās sekas, iepazīstināt ar darba paņēmieniem, kurus tās ir atzinušas par lietderīgiem klimata pārmaiņu radīto seku apkarošanā, būtu noderīgs paņēmiens, lai ES darbotos kā visaptveroša struktūra, kas sekmē stratēģijas, izstrādā attiecīgas atbalsta programmas un vada politiku koordinēšanu, izmantojot zinātnes, reģionālos un vietējos tīklus, kā arī partnerību; |
| --- | --- |

N.

tā kā augšupēja pieeja, aicinot kopienas, kuras skar klimata pārmaiņu negatīvās sekas, iepazīstināt ar darba paņēmieniem, kurus tās ir atzinušas par lietderīgiem klimata pārmaiņu radīto seku apkarošanā, būtu noderīgs paņēmiens, lai ES darbotos kā visaptveroša struktūra, kas sekmē stratēģijas, izstrādā attiecīgas atbalsta programmas un vada politiku koordinēšanu, izmantojot zinātnes, reģionālos un vietējos tīklus, kā arī partnerību;

| O. | tā kā attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi vissvarīgākais ir paplašināt un uzlabot profesionālo un sabiedrības izglītību par pielāgošanās pasākumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā attiecībā uz klimata pārmaiņu ietekmi vissvarīgākais ir paplašināt un uzlabot profesionālo un sabiedrības izglītību par pielāgošanās pasākumiem;

| P. | tā kā klimata pārmaiņas ietekmē attīstības sasniegumus un apdraud sekmīgu attīstību Eiropā, un vēl vairāk ietekmē jaunattīstības valstis; tā kā gan ES, gan saistībā ar atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, ir sīkāk jānovērtē jautājums par pielāgošanās pasākumu finansēšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā klimata pārmaiņas ietekmē attīstības sasniegumus un apdraud sekmīgu attīstību Eiropā, un vēl vairāk ietekmē jaunattīstības valstis; tā kā gan ES, gan saistībā ar atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, ir sīkāk jānovērtē jautājums par pielāgošanās pasākumu finansēšanu;

| Q. | tā kā saskaņā ar iesaistīšanas jēdzienu pielāgošanās klimata pārmaiņām ir jāiekļauj lēmumu pieņemšanas procesā, ņemot vērā tādus jautājumus kā ieguldījumu apmērs un jomas; tā kā debatēs šī lēmuma pieņemšanas procesa gaitā ir jāiesaista vietējās un reģionālās ieinteresētās puses, kā arī lēmumu pieņēmēji; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar iesaistīšanas jēdzienu pielāgošanās klimata pārmaiņām ir jāiekļauj lēmumu pieņemšanas procesā, ņemot vērā tādus jautājumus kā ieguldījumu apmērs un jomas; tā kā debatēs šī lēmuma pieņemšanas procesa gaitā ir jāiesaista vietējās un reģionālās ieinteresētās puses, kā arī lēmumu pieņēmēji;

| R. | tā kā Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav īpaši uzsvērta ne to ES attālāko reģionu ģeogrāfiskā un klimatiskā un attīstības specifika, kurus klimata pārmaiņas varētu skart atšķirīgā veidā nekā Eiropas kontinentālo daļu, ne arī īpaši izpētīti klimatiskie apstākļi pilsētu teritorijās vai blīvi apdzīvotos reģionos Eiropā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav īpaši uzsvērta ne to ES attālāko reģionu ģeogrāfiskā un klimatiskā un attīstības specifika, kurus klimata pārmaiņas varētu skart atšķirīgā veidā nekā Eiropas kontinentālo daļu, ne arī īpaši izpētīti klimatiskie apstākļi pilsētu teritorijās vai blīvi apdzīvotos reģionos Eiropā;

| S. | tā kā klimata pārmaiņas visticamāk skars tos reģionus, kuri, ņemot vērā to topogrāfiskās iezīmes, ir visvairāk atkarīgi no dabas dinamikas (cita starpā ledāju zonas un kalnainus reģionus), pakļaujot vietējo ekonomiku, kultūru un iedzīvotājus lielām slodzēm un pielāgošanās izmaksām, tādējādi vēl vairāk saasinot reģionālās nevienādības; |
| --- | --- |

S.

tā kā klimata pārmaiņas visticamāk skars tos reģionus, kuri, ņemot vērā to topogrāfiskās iezīmes, ir visvairāk atkarīgi no dabas dinamikas (cita starpā ledāju zonas un kalnainus reģionus), pakļaujot vietējo ekonomiku, kultūru un iedzīvotājus lielām slodzēm un pielāgošanās izmaksām, tādējādi vēl vairāk saasinot reģionālās nevienādības;

| T. | tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir divas visneaizsargātākās teritorijas Eiropā, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Dienvideiropa un Vidusjūras baseins ir divas visneaizsargātākās teritorijas Eiropā, kuras jau cieš no ūdens trūkuma, sausuma un meža ugunsgrēkiem;

| U. | tā kā veiksmīgu stratēģiju īstenošana, pielāgojoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām, ir atkarīga no izglītības un saziņas jomas atbalsta, iesaistoties plašsaziņas līdzekļiem un pilsoņiem piedaloties vides jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā veiksmīgu stratēģiju īstenošana, pielāgojoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām, ir atkarīga no izglītības un saziņas jomas atbalsta, iesaistoties plašsaziņas līdzekļiem un pilsoņiem piedaloties vides jautājumu risināšanā;

| V. | tā kā Pasaules Veselības organizācija lēš, ka jau patlaban 60 000 nāves gadījumu viena gada laikā notiek ar klimatu saistītu dabas katastrofu dēļ; tā kā IPCC AR4 ziņojumā ir uzsvērta klimata pārmaiņu ietekme uz sabiedrības veselību; tā kā ir ļoti nopietnas bažas par tropisko slimību un to pārnēsātāju izplatīšanos reģionos ar mērenu klimatu; tā kā tieši šī iemesla dēļ vislielākā mērā pielāgoties klimata pārmaiņām nāksies tām veselības aprūpes struktūrām, kuras aprūpē visneaizsargātākos sabiedrības locekļus; |
| --- | --- |

V.

tā kā Pasaules Veselības organizācija lēš, ka jau patlaban 60 000 nāves gadījumu viena gada laikā notiek ar klimatu saistītu dabas katastrofu dēļ; tā kā IPCC AR4 ziņojumā ir uzsvērta klimata pārmaiņu ietekme uz sabiedrības veselību; tā kā ir ļoti nopietnas bažas par tropisko slimību un to pārnēsātāju izplatīšanos reģionos ar mērenu klimatu; tā kā tieši šī iemesla dēļ vislielākā mērā pielāgoties klimata pārmaiņām nāksies tām veselības aprūpes struktūrām, kuras aprūpē visneaizsargātākos sabiedrības locekļus;

| W. | tā kā klimata pārmaiņas turpinās nodarīt nopietnu kaitējumu jau tā jutīgajām un apdraudētajām ekosistēmām un ietekmēs Eiropas bioloģisko daudzveidību; tā kā visskarbāk šis kaitējums būs sajūtams netieši – tiekot degradētiem tiem ekosistēmu pakalpojumiem, kas ir vissvarīgākie cilvēku labklājībai; tā kā ekosistēmu aizsardzībai tāpēc jābūt ES pielāgošanās stratēģijas pamatā; tā kā augsne ir lielākais organiskā oglekļa rezervuārs un neatbilstīga augsnes pārvaldība samazina šo rezervuāru; tā kā nepieciešamība apturēt šo tendenci un nodrošināt atbilstīgus pasākumus, lai uzturētu un, ja iespējams, palielinātu augsnes organiskā oglekļa sastāvu ir neatņemama daļa no ES pielāgošanās stratēģijas, |
| --- | --- |

W.

tā kā klimata pārmaiņas turpinās nodarīt nopietnu kaitējumu jau tā jutīgajām un apdraudētajām ekosistēmām un ietekmēs Eiropas bioloģisko daudzveidību; tā kā visskarbāk šis kaitējums būs sajūtams netieši – tiekot degradētiem tiem ekosistēmu pakalpojumiem, kas ir vissvarīgākie cilvēku labklājībai; tā kā ekosistēmu aizsardzībai tāpēc jābūt ES pielāgošanās stratēģijas pamatā; tā kā augsne ir lielākais organiskā oglekļa rezervuārs un neatbilstīga augsnes pārvaldība samazina šo rezervuāru; tā kā nepieciešamība apturēt šo tendenci un nodrošināt atbilstīgus pasākumus, lai uzturētu un, ja iespējams, palielinātu augsnes organiskā oglekļa sastāvu ir neatņemama daļa no ES pielāgošanās stratēģijas,

| 1. | atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu par adaptāciju klimata pārmaiņām un ieinteresēto pušu konsultāciju procesu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Zaļo grāmatu par adaptāciju klimata pārmaiņām un ieinteresēto pušu konsultāciju procesu;

| 2. | uzsver ciešas savstarpējas saiknes nozīmību starp pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai izmantotu sinerģijas klimata pārmaiņu seku ierobežošanai; aicina Komisiju izpētīt abu šo pasākumu līdzsvarošanu, savstarpēji uzlabojot to efektivitāti, lai izstrādātu skaidru holistisku stratēģiju; |
| --- | --- |

2.

uzsver ciešas savstarpējas saiknes nozīmību starp pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, lai izmantotu sinerģijas klimata pārmaiņu seku ierobežošanai; aicina Komisiju izpētīt abu šo pasākumu līdzsvarošanu, savstarpēji uzlabojot to efektivitāti, lai izstrādātu skaidru holistisku stratēģiju;

| 3. | atzīst – lai arī Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām jautājumi ir izskatīti atbilstīgi nozarēm, daudzas taja minētas nozares ir savstarpēji cieši saistītas; uzskata, ka ietekme uz vienu nozari, kā arī vienā nozarē pieņemti lēmumi bieži vien ietekmēs citas nozares, un tādēļ lūdz Komisiju, īstenojot pielāgošanās pasākumus, ņemt vērā šādu mijiedarbību; |
| --- | --- |

3.

atzīst – lai arī Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām jautājumi ir izskatīti atbilstīgi nozarēm, daudzas taja minētas nozares ir savstarpēji cieši saistītas; uzskata, ka ietekme uz vienu nozari, kā arī vienā nozarē pieņemti lēmumi bieži vien ietekmēs citas nozares, un tādēļ lūdz Komisiju, īstenojot pielāgošanās pasākumus, ņemt vērā šādu mijiedarbību;

| 4. | apstiprina nepieciešamību sekmēt uz risku balstītas pieejas zinātnisku modelēšanu un pētījumus, lai labāk analizētu, izprastu un noteiktu klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un sociālo ietekmi saistībā ar ES mērķi – ierobežot klimata pārmaiņas līdz 2 grādiem pēc Celsija un saistībā ar vietējā vai reģionālā līmenī nepieciešamās pielāgošanās dimensiju; |
| --- | --- |

4.

apstiprina nepieciešamību sekmēt uz risku balstītas pieejas zinātnisku modelēšanu un pētījumus, lai labāk analizētu, izprastu un noteiktu klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēkiem un sociālo ietekmi saistībā ar ES mērķi – ierobežot klimata pārmaiņas līdz 2 grādiem pēc Celsija un saistībā ar vietējā vai reģionālā līmenī nepieciešamās pielāgošanās dimensiju;

| 5. | prasa Komisijai veikt pētījumu par pielāgošanās finansiālo pusi, izstrādāt scenārijus, nosakot pielāgošanās izmaksu un ieguvumu bilanci, un stimulēt un paredzēt saimniecisko darbību; uzsver, cik svarīgi ir izmantot uz nozarēm orientētu augšupēju pieeju, kurā ņemtas vērā Eiropas dabisko dzīvotņu atšķirības, piemēram, kalnu vai salu rajoni; aicina Komisiju sagatavot plānu par izmaiņām nodarbinātībā gan nozarēs, kas paplašinās, gan nozarēs, kuras samazinās; |
| --- | --- |

5.

prasa Komisijai veikt pētījumu par pielāgošanās finansiālo pusi, izstrādāt scenārijus, nosakot pielāgošanās izmaksu un ieguvumu bilanci, un stimulēt un paredzēt saimniecisko darbību; uzsver, cik svarīgi ir izmantot uz nozarēm orientētu augšupēju pieeju, kurā ņemtas vērā Eiropas dabisko dzīvotņu atšķirības, piemēram, kalnu vai salu rajoni; aicina Komisiju sagatavot plānu par izmaiņām nodarbinātībā gan nozarēs, kas paplašinās, gan nozarēs, kuras samazinās;

| 6. | aicina Komisiju koordinēt un atbalstīt kopējas Eiropas datu bāzes sagatavošanu par neaizsargātākām vietām, lai izprastu ietekmi uz sabiedrības grupām, kā arī uz Eiropas un valsts kultūras mantojumu, un izprastu kā sabiedrība varētu reaģēt uz turpmākām klimata pārmaiņu sekām; uzskata, ka jāizveido datu bāzes arī par citu nozīmīgu informāciju attiecībā uz pielāgošanās darbībām un politikas virzieniem, piemēram, rādītājiem, politikas virzieniem un pasākumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju koordinēt un atbalstīt kopējas Eiropas datu bāzes sagatavošanu par neaizsargātākām vietām, lai izprastu ietekmi uz sabiedrības grupām, kā arī uz Eiropas un valsts kultūras mantojumu, un izprastu kā sabiedrība varētu reaģēt uz turpmākām klimata pārmaiņu sekām; uzskata, ka jāizveido datu bāzes arī par citu nozīmīgu informāciju attiecībā uz pielāgošanās darbībām un politikas virzieniem, piemēram, rādītājiem, politikas virzieniem un pasākumiem;

| 7. | aicina Komisiju koordinēt pašreizējos vides datu monitoringa tīklus un attiecīgā gadījumā sasaistīt tos ar jaunām struktūrām, lai savienotu viendabīgu mērījumu datu bāzes, kuras varētu izmantot izstrādājot modeļus, kuri dotu iespēju noteikt, kāda rīcība ir vissteidzamākā un nepieciešamākā kontinentālā, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju koordinēt pašreizējos vides datu monitoringa tīklus un attiecīgā gadījumā sasaistīt tos ar jaunām struktūrām, lai savienotu viendabīgu mērījumu datu bāzes, kuras varētu izmantot izstrādājot modeļus, kuri dotu iespēju noteikt, kāda rīcība ir vissteidzamākā un nepieciešamākā kontinentālā, reģionālā un vietējā līmenī;

| 8. | aicina Komisiju izpētīt, kā turpmāk attīstīt un atbalstīt Viseiropas universitāšu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, operatīvo organizāciju, jo īpaši valstu meteoroloģiskos dienestu, kuru rīcībā ir plaši datu resursi, tīklu un lēmumu pieņēmējus vietējā un reģionu līmenī, lai veicinātu starpnozaru partnerības par pielāgošanos un lai apmainītos ar zināšanām un politikām, kā arī lai izstrādātu instrumentus pieņemto pasākumu novērtēšanai un informētu sabiedrību par zinātniskiem atzinumiem un plāniem attiecībā uz nepieciešamo pielāgošanos klimata pārmaiņām vai tos izplatītu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju izpētīt, kā turpmāk attīstīt un atbalstīt Viseiropas universitāšu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, operatīvo organizāciju, jo īpaši valstu meteoroloģiskos dienestu, kuru rīcībā ir plaši datu resursi, tīklu un lēmumu pieņēmējus vietējā un reģionu līmenī, lai veicinātu starpnozaru partnerības par pielāgošanos un lai apmainītos ar zināšanām un politikām, kā arī lai izstrādātu instrumentus pieņemto pasākumu novērtēšanai un informētu sabiedrību par zinātniskiem atzinumiem un plāniem attiecībā uz nepieciešamo pielāgošanos klimata pārmaiņām vai tos izplatītu;

| 9. | uzskata — lai zinātnisko izpēti par klimata pārmaiņu ietekmi padarītu efektīvāku, pētījumi, kas veikti saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jākoordinē ar pētījumiem valstu līmenī (jo īpaši Zemes novērošanas programmas no kosmosa); |
| --- | --- |

9.

uzskata — lai zinātnisko izpēti par klimata pārmaiņu ietekmi padarītu efektīvāku, pētījumi, kas veikti saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jākoordinē ar pētījumiem valstu līmenī (jo īpaši Zemes novērošanas programmas no kosmosa);

| 10. | uzskata, ka ES ir jāuzņemas būtiski centieni, lai paplašinātu tehnoloģisko attīstību pielāgošanās pasākumu jomā, lai atbalstītu mūsu pašu ekonomiku un nodotu tālāk šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm; uzskata, ka efektīvu, drošu un lētu tehnoloģiju attīstīšana ir būtisks veids, kā pielāgoties klimata pārmaiņām un uzskata, ka nākamajā pušu konferencē/sanāksmē Poznaņā (COP 14) šim jautājumam jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ES ir jāuzņemas būtiski centieni, lai paplašinātu tehnoloģisko attīstību pielāgošanās pasākumu jomā, lai atbalstītu mūsu pašu ekonomiku un nodotu tālāk šīs tehnoloģijas jaunattīstības valstīm; uzskata, ka efektīvu, drošu un lētu tehnoloģiju attīstīšana ir būtisks veids, kā pielāgoties klimata pārmaiņām un uzskata, ka nākamajā pušu konferencē/sanāksmē Poznaņā (COP 14) šim jautājumam jāpievērš īpaša uzmanība;

| 11. | lūdz Komisijai, izstrādājot un pārveidojot esošos un visus turpmākos tiesību aktus, stratēģijas un finansējamos projektus ar teritoriālu ietekmi iestrādāt pielāgošanās aspektu, lai tādējādi mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par pašreizējiem Eiropas finanšu instrumentiem un par to iespējamu izmantošanu pielāgošanās pasākumos klimata pārmaiņām atbilstoši to piemērošanas jomām un norādīt, kur būtu nepieciešams papildu finansējums; |
| --- | --- |

11.

lūdz Komisijai, izstrādājot un pārveidojot esošos un visus turpmākos tiesību aktus, stratēģijas un finansējamos projektus ar teritoriālu ietekmi iestrādāt pielāgošanās aspektu, lai tādējādi mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi; aicina Komisiju veikt visaptverošu analīzi par pašreizējiem Eiropas finanšu instrumentiem un par to iespējamu izmantošanu pielāgošanās pasākumos klimata pārmaiņām atbilstoši to piemērošanas jomām un norādīt, kur būtu nepieciešams papildu finansējums;

| 12. | neatlaidīgi mudina Padomi bez turpmākas kavēšanās pieņemt lēmumu par priekšlikumu regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF), ņemot vērā to, ka Parlaments jau 2006. gada 18. maijā pieņēma savu nostāju (6); uzskata, ka ar piedāvāto regulu, kurā — citu pasākumu kopumā — noteikts pazemināts slieksnis ESSF mobilizācijai, dos iespēju risināt dabas un cilvēku izraisīto katastrofu postījumu problēmu efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk; uzstāj, ka šāds finanšu instruments ir ļoti svarīgs, jo īpaši tādēļ, ka sagaidāms dabas katastrofu pieaugums nākotnē arī klimata pārmaiņu dēļ; |
| --- | --- |

12.

neatlaidīgi mudina Padomi bez turpmākas kavēšanās pieņemt lēmumu par priekšlikumu regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF), ņemot vērā to, ka Parlaments jau 2006. gada 18. maijā pieņēma savu nostāju (6); uzskata, ka ar piedāvāto regulu, kurā — citu pasākumu kopumā — noteikts pazemināts slieksnis ESSF mobilizācijai, dos iespēju risināt dabas un cilvēku izraisīto katastrofu postījumu problēmu efektīvāk, elastīgāk un savlaicīgāk; uzstāj, ka šāds finanšu instruments ir ļoti svarīgs, jo īpaši tādēļ, ka sagaidāms dabas katastrofu pieaugums nākotnē arī klimata pārmaiņu dēļ;

| 13. | aicina Komisiju nākošajos reģionālo politiku un struktūrfondu ilgtermiņa finanšu plānos apsvērt finansiālu pasākumu iekļaušanu, kā arī ierosināt papildu līdzekļu piešķiršanu tam, lai rastu novatoriskus risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju nākošajos reģionālo politiku un struktūrfondu ilgtermiņa finanšu plānos apsvērt finansiālu pasākumu iekļaušanu, kā arī ierosināt papildu līdzekļu piešķiršanu tam, lai rastu novatoriskus risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai;

| 14. | norāda uz to, ka ES kohēzijas politikas stratēģiskās vadlīnijas skaidri norāda uz nepieciešamību stiprināt sinerģijas starp vidi un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka reģionālās politikas programmas veic ieguldījumus infrastruktūrā ūdens, atkritumu un gaisa jomās, bioloģiskās daudzveidības jomā, teritorijas apsaimniekošanas veicināšanā un sabiedriskā transporta jomā; uzsver, ka šīs programmas sniedz ieguldījumu saistību sasniegšanā attiecībā uz klimatu, kā arī atbalsta riska novēršanas pasākumus ar novatoriskiem sabiedrības pārvaldes politikas virzieniem, tostarp, piemēram, ar profilaktisko uzraudzību; atzīmē arī, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina koordinācija civilās aizsardzības organizācijas un neparedzētu izdevumu plānošanas jomā; šajā sakarā atsaucas uz ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanā programmas darbību; |
| --- | --- |

14.

norāda uz to, ka ES kohēzijas politikas stratēģiskās vadlīnijas skaidri norāda uz nepieciešamību stiprināt sinerģijas starp vidi un ekonomisko izaugsmi; uzsver, ka reģionālās politikas programmas veic ieguldījumus infrastruktūrā ūdens, atkritumu un gaisa jomās, bioloģiskās daudzveidības jomā, teritorijas apsaimniekošanas veicināšanā un sabiedriskā transporta jomā; uzsver, ka šīs programmas sniedz ieguldījumu saistību sasniegšanā attiecībā uz klimatu, kā arī atbalsta riska novēršanas pasākumus ar novatoriskiem sabiedrības pārvaldes politikas virzieniem, tostarp, piemēram, ar profilaktisko uzraudzību; atzīmē arī, ka Komisijai un dalībvalstīm jāveicina koordinācija civilās aizsardzības organizācijas un neparedzētu izdevumu plānošanas jomā; šajā sakarā atsaucas uz ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanā programmas darbību;

| 15. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izmantot lauku attīstības fondus, lai uzlabotu piemērošanos klimata pārmaiņām lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs; atgādina par augsnes organisko vielu nozīmi, lai nodrošinātu augsnes auglību un ūdens uzturēšanas spēju, kā arī lai tā būtu oglekli absorbējoša, un aicina Kopienu pieņemt atbalstu attiecīgām augsnes pārvaldības praksēm, ar kuru palīdzību Eiropas augsnē tiek uzturēts organisko vielu līmenis, kā efektīvu veidu, lai pielāgotos pieaugošai temperatūrai un izmaiņām nokrišņu ziņā; uzsver piemērotu krīzes novēršanas un riska pārvaldības mehānismu nepieciešamību Kopienā, kā arī valsts un reģionu līmenī, jo krīzes turpmāk noteikti radīsies, īpašu uzmanību veltot sistemātiskiem zemes apsaimniekošanas pasākumiem, lai nodrošinātu ilgāku ūdens aiztures laiku un mazāku ugunsgrēku slodzi mežiem; uzskata, ka riska pārvaldība jāpadara par neatņemamu un nepārprotamu ES kohēzijas politikas daļu; |
| --- | --- |

15.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm izmantot lauku attīstības fondus, lai uzlabotu piemērošanos klimata pārmaiņām lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēs; atgādina par augsnes organisko vielu nozīmi, lai nodrošinātu augsnes auglību un ūdens uzturēšanas spēju, kā arī lai tā būtu oglekli absorbējoša, un aicina Kopienu pieņemt atbalstu attiecīgām augsnes pārvaldības praksēm, ar kuru palīdzību Eiropas augsnē tiek uzturēts organisko vielu līmenis, kā efektīvu veidu, lai pielāgotos pieaugošai temperatūrai un izmaiņām nokrišņu ziņā; uzsver piemērotu krīzes novēršanas un riska pārvaldības mehānismu nepieciešamību Kopienā, kā arī valsts un reģionu līmenī, jo krīzes turpmāk noteikti radīsies, īpašu uzmanību veltot sistemātiskiem zemes apsaimniekošanas pasākumiem, lai nodrošinātu ilgāku ūdens aiztures laiku un mazāku ugunsgrēku slodzi mežiem; uzskata, ka riska pārvaldība jāpadara par neatņemamu un nepārprotamu ES kohēzijas politikas daļu;

| 16. | Aicina Komisiju ierosināt ES mēroga pielāgošanās un sagatavotības sistēmu; uzsver, ka pienācīgi jāņem vērā subsidiaritātes principu cīņā ar klimata pārmaiņu sekām, izmantojot konkrētus pielāgošanās pasākumus, jo reģioni un vietējās kopienas Eiropā spēs rast politisku atbildi uz pašu pieredzētajām problēmām; bet tomēr uzsver vienotības un koordinācijas nepieciešamību attiecībā uz pielāgošanās plāniem ES līmenī; |
| --- | --- |

16.

Aicina Komisiju ierosināt ES mēroga pielāgošanās un sagatavotības sistēmu; uzsver, ka pienācīgi jāņem vērā subsidiaritātes principu cīņā ar klimata pārmaiņu sekām, izmantojot konkrētus pielāgošanās pasākumus, jo reģioni un vietējās kopienas Eiropā spēs rast politisku atbildi uz pašu pieredzētajām problēmām; bet tomēr uzsver vienotības un koordinācijas nepieciešamību attiecībā uz pielāgošanās plāniem ES līmenī;

| 17. | uzsver vietējo kopienu nozīmīgo lomu klimata pārmaiņu apkarošanā, un tādēļ aicina īstenot integrētas, ilgtspējīgas pilsētu, reģionu un lauku attīstības stratēģijas, kurās pilnībā ņemti vērā pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumi un klimata pārmaiņu mazināšana, un aicina veikt zinātniskus pētījumus, lai analizētu, kāda infrastruktūra būtu vispiemērotākā ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

17.

uzsver vietējo kopienu nozīmīgo lomu klimata pārmaiņu apkarošanā, un tādēļ aicina īstenot integrētas, ilgtspējīgas pilsētu, reģionu un lauku attīstības stratēģijas, kurās pilnībā ņemti vērā pielāgošanās klimata pārmaiņām pasākumi un klimata pārmaiņu mazināšana, un aicina veikt zinātniskus pētījumus, lai analizētu, kāda infrastruktūra būtu vispiemērotākā ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanā;

| 18. | aicina Eiropas institūcijas un reģionu un vietējās varas iestādes ciešāk sadarboties un apmainīties ar paraugpraksi, lai izveidotu objektus, struktūras un pakalpojumus, kuru mērķis ir panākt attiecīgajos reģionos neitrālu oglekļa līmeni, piemēram, rajona apkures sistēmas, uzlabotus pārstrādes pakalpojumus, integrētu sabiedrisko transportu, energoefektīvas un ūdeni efektīvi izmantojošas ēkas, ražot vairāk alternatīvu enerģiju un to izmantot, kā arī vairāk informēt sabiedrību par enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

18.

aicina Eiropas institūcijas un reģionu un vietējās varas iestādes ciešāk sadarboties un apmainīties ar paraugpraksi, lai izveidotu objektus, struktūras un pakalpojumus, kuru mērķis ir panākt attiecīgajos reģionos neitrālu oglekļa līmeni, piemēram, rajona apkures sistēmas, uzlabotus pārstrādes pakalpojumus, integrētu sabiedrisko transportu, energoefektīvas un ūdeni efektīvi izmantojošas ēkas, ražot vairāk alternatīvu enerģiju un to izmantot, kā arī vairāk informēt sabiedrību par enerģijas patēriņu;

| 19. | uzsver, ka lauksaimniecības nozare ir viena no neaizsargātākajām pret klimata pārmaiņām, bet tajā pašā laikā nozare tiek apsūdzēta par kaitējumu videi; uzskata, ka pielāgošanās pasākumiem šajā nozarē ir jābūt tādiem, kas mazinātu neaizsargātību un stiprinātu ilgtspējību gan attiecībā uz vidi, gan ekonomiskā ziņā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka lauksaimniecības nozare ir viena no neaizsargātākajām pret klimata pārmaiņām, bet tajā pašā laikā nozare tiek apsūdzēta par kaitējumu videi; uzskata, ka pielāgošanās pasākumiem šajā nozarē ir jābūt tādiem, kas mazinātu neaizsargātību un stiprinātu ilgtspējību gan attiecībā uz vidi, gan ekonomiskā ziņā;

| 20. | uzsver, ka saistībā ar pašreizējo “veselības pārbaudi” ir jāizskata lauksaimniecības nozares pakāpeniska piemērošanās jaunajām vajadzībām, kas radušās klimata pārmaiņu rezultātā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka saistībā ar pašreizējo “veselības pārbaudi” ir jāizskata lauksaimniecības nozares pakāpeniska piemērošanās jaunajām vajadzībām, kas radušās klimata pārmaiņu rezultātā;

| 21. | uzsver, ka lauksamniecības nozare var piemēroties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu sekas, ieviešot tiesību aktus, kas veicina ilgtspējību un sekmē jaunus paņēmienus ūdens resursu un citu dabas resursu izmantošanai un pārvaldīšanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka lauksamniecības nozare var piemēroties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu sekas, ieviešot tiesību aktus, kas veicina ilgtspējību un sekmē jaunus paņēmienus ūdens resursu un citu dabas resursu izmantošanai un pārvaldīšanai;

| 22. | uzsver dalībvalstu un Komisijas nozīmi tās transporta infrastruktūras noteikšanā, kuru mainīgie klimatiskie apstākļi var visvairāk ietekmēt un kurā papildu pasākumi un ieguldījumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu nepārtrauktu un drošu darbību; |
| --- | --- |

22.

uzsver dalībvalstu un Komisijas nozīmi tās transporta infrastruktūras noteikšanā, kuru mainīgie klimatiskie apstākļi var visvairāk ietekmēt un kurā papildu pasākumi un ieguldījumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu nepārtrauktu un drošu darbību;

| 23. | atzinīgi vērtē MOP 3 Bali konferencē panākto ievērojamo rezultātu uzsākt Pielāgošanās fonda darbību, apkopojot konkrētus pielāgošanās projektus ar finanšu līdzekļiem, kas iegūti no nodevas par Tīra attīstības mehānisma (CDM) projektiem, kuri uzsākti Kioto Protokola pušu jaunattīstības valstīs; uzsver, ka nozīmīgo lēmumu par pielāgošanās finansēšanu jaunattīstības valstīs neatkarīgi no donoriem pieņēma pirms Bali rīcības plāna pieņemšanas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē MOP 3 Bali konferencē panākto ievērojamo rezultātu uzsākt Pielāgošanās fonda darbību, apkopojot konkrētus pielāgošanās projektus ar finanšu līdzekļiem, kas iegūti no nodevas par Tīra attīstības mehānisma (CDM) projektiem, kuri uzsākti Kioto Protokola pušu jaunattīstības valstīs; uzsver, ka nozīmīgo lēmumu par pielāgošanās finansēšanu jaunattīstības valstīs neatkarīgi no donoriem pieņēma pirms Bali rīcības plāna pieņemšanas;

| 24. | uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt, kas visās celtniecības atļaujās un pilsētu plānos ņem vērā dažādus pielāgošanās plānus kā ietekmes uz vidi novērtējuma daļu, lai neveiktu ieguldījumus nesaderīgā infrastruktūrā; norāda, ka vairumā gadījumu atbilstīgāk būtu neattīstīt īpaši neaizsargātās teritorijas vai atkal pārveidot jau attīstītās teritorijas, nekā izveidot aizsardzību, lai sagatavotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt, kas visās celtniecības atļaujās un pilsētu plānos ņem vērā dažādus pielāgošanās plānus kā ietekmes uz vidi novērtējuma daļu, lai neveiktu ieguldījumus nesaderīgā infrastruktūrā; norāda, ka vairumā gadījumu atbilstīgāk būtu neattīstīt īpaši neaizsargātās teritorijas vai atkal pārveidot jau attīstītās teritorijas, nekā izveidot aizsardzību, lai sagatavotos klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei;

| 25. | uzskata, ka ir vajadzīga sadarbība, lai atbalstītu Eiropas nabadzīgākos reģionus un jaunattīstības valstis, jo klimata pārmaiņas var visvairāk skart tieši šos reģionus, bet tiem jāspēj risināt klimata pārmaiņu radītās sekas; pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav pienācīgi uzsvērta sadarbības nepieciešamība starp ES un jaunattīstības valstīm attiecībā uz pielāgošanos; jo īpaši uzsver tehnoloģiju nodošanas un veiktspējas palielināšanas nepieciešamību; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Globālo klimata pārmaiņu aliansi, bet uzsver, ka pašreiz tai pietrūkst finansējuma; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir vajadzīga sadarbība, lai atbalstītu Eiropas nabadzīgākos reģionus un jaunattīstības valstis, jo klimata pārmaiņas var visvairāk skart tieši šos reģionus, bet tiem jāspēj risināt klimata pārmaiņu radītās sekas; pauž nožēlu, ka Zaļajā grāmatā par adaptāciju klimata pārmaiņām nav pienācīgi uzsvērta sadarbības nepieciešamība starp ES un jaunattīstības valstīm attiecībā uz pielāgošanos; jo īpaši uzsver tehnoloģiju nodošanas un veiktspējas palielināšanas nepieciešamību; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Globālo klimata pārmaiņu aliansi, bet uzsver, ka pašreiz tai pietrūkst finansējuma;

| 26. | atzīst atgriezenisko saiti starp attīstības mērķiem un klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem; uzsver, ka klimata pārmaiņu jautājums ir jāiekļauj visos ES attīstības sadarbības instrumentos, tostarp pašreizējās partnerattiecību programmās, piemēram Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības dialogā vai ES — Āfrikas partnerībā enerģētikas jomā; uzsver, ka liela nozīme arī ir partnerības stiprināšanai ar jaunattīstības valstīm, lai pastiprinātu pasākumus mežu izciršanas novēršanai, nodrošinot ieguvumus gan no klimata pārmaiņu mazināšanas, gan no pielāgošanās klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

26.

atzīst atgriezenisko saiti starp attīstības mērķiem un klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem; uzsver, ka klimata pārmaiņu jautājums ir jāiekļauj visos ES attīstības sadarbības instrumentos, tostarp pašreizējās partnerattiecību programmās, piemēram Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības dialogā vai ES — Āfrikas partnerībā enerģētikas jomā; uzsver, ka liela nozīme arī ir partnerības stiprināšanai ar jaunattīstības valstīm, lai pastiprinātu pasākumus mežu izciršanas novēršanai, nodrošinot ieguvumus gan no klimata pārmaiņu mazināšanas, gan no pielāgošanās klimata pārmaiņām;

| 27. | aicina izstrādāt stabilus un plānojamus finanšu instrumentus saistībā ar ES politikām, piemēram, emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS), lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, kā arī lai nodrošinātu līdzekļus pielāgošanās politikām dalībvalstīs; |
| --- | --- |

27.

aicina izstrādāt stabilus un plānojamus finanšu instrumentus saistībā ar ES politikām, piemēram, emisiju tirdzniecības sistēmu (ETS), lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pielāgoties klimata pārmaiņu sekām, kā arī lai nodrošinātu līdzekļus pielāgošanās politikām dalībvalstīs;

| 28. | norāda uz to, ka klimata pārmaiņas varētu paātrināt dabas resursu pieejamības samazināšanos; aicina Komisiju izskatīt turpmākos pasākumus, lai pielāgotos jaunajām pārmaiņām, nodrošinot apgādes ar pārtiku un energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

28.

norāda uz to, ka klimata pārmaiņas varētu paātrināt dabas resursu pieejamības samazināšanos; aicina Komisiju izskatīt turpmākos pasākumus, lai pielāgotos jaunajām pārmaiņām, nodrošinot apgādes ar pārtiku un energoapgādes drošību;

| 29. | aicina Komisiju Eiropas un starptautiskajā līmenī izpētīt kā attīstības plānos un sarunās par budžetu inkorporēt pielāgošanās klimata pārmaiņām jautājumus; aicina Komisiju izpētīt kā šādus pasākumus piemērot nozaru politikām, lai piesaistītu publisko un privāto finansējumu, kā arī ieguldījumus; uzsver, ka šādai inkorporācijai jāattiecas uz zinātnes jomu, iesaistīšanu, informētības palielināšanu, informācijas sniegšanu, sadarbību un uzraudzību, precīzi ievērojot noteiktos kritērijus, kurus regulāri jāpārbauda, lai būtu pamatojums turpmāka atbalsta sniegšanai, un par to sniedzot ziņojumus Parlamentam un Padomei; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju Eiropas un starptautiskajā līmenī izpētīt kā attīstības plānos un sarunās par budžetu inkorporēt pielāgošanās klimata pārmaiņām jautājumus; aicina Komisiju izpētīt kā šādus pasākumus piemērot nozaru politikām, lai piesaistītu publisko un privāto finansējumu, kā arī ieguldījumus; uzsver, ka šādai inkorporācijai jāattiecas uz zinātnes jomu, iesaistīšanu, informētības palielināšanu, informācijas sniegšanu, sadarbību un uzraudzību, precīzi ievērojot noteiktos kritērijus, kurus regulāri jāpārbauda, lai būtu pamatojums turpmāka atbalsta sniegšanai, un par to sniedzot ziņojumus Parlamentam un Padomei;

| 30. | uzsver, cik nozīmīga ir nepieciešamība pēc tā, lai ūdens tiktu patērēts racionāli, izmantojot “ūdens pieprasījuma pārvaldību”, jo ūdens kļūst par ierobežotu resursu; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt integrējošus pasākumus, lai nodrošinātu ūdens pieejamību un tā lietošanas iespējas, kā arī saglabāšanu, un veicināt novatoriskas tehnoloģijas un prakses, tostarp izmēģinājuma projektus, kas palīdzētu mazināt sausuma nodarīto kaitējumu un plūdu risku; šajā sakarā atzīst ekosistēmiskās pieejas nozīmību, novēršot vai mazinot augsnes eroziju, plūdus, pārtuksnešošanos, jūras līmeņa paaugstināšanos, invazīvu svešu sugu izplatību un paaugstinot mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik nozīmīga ir nepieciešamība pēc tā, lai ūdens tiktu patērēts racionāli, izmantojot “ūdens pieprasījuma pārvaldību”, jo ūdens kļūst par ierobežotu resursu; aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt integrējošus pasākumus, lai nodrošinātu ūdens pieejamību un tā lietošanas iespējas, kā arī saglabāšanu, un veicināt novatoriskas tehnoloģijas un prakses, tostarp izmēģinājuma projektus, kas palīdzētu mazināt sausuma nodarīto kaitējumu un plūdu risku; šajā sakarā atzīst ekosistēmiskās pieejas nozīmību, novēršot vai mazinot augsnes eroziju, plūdus, pārtuksnešošanos, jūras līmeņa paaugstināšanos, invazīvu svešu sugu izplatību un paaugstinot mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem;

| 31. | atzīst, ka klimata pārmaiņas palielina saslimstību un priekšlaicīgu mirstību, visvairāk skarot vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas; aicina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai veicinātu veselības aizsardzības sistēmu spēju pielāgoties klimata pārmaiņu kaitīgajai ietekmei; aicina Komisiju izveidot ES mēroga sistēmu klimata pārmaiņu ietekmes uz veselību monitoringam un uzraudzībai; aicina Komisiju nodrošināt, lai ES pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas politikas centrā būtu klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums cilvēka veselībai; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka klimata pārmaiņas palielina saslimstību un priekšlaicīgu mirstību, visvairāk skarot vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas; aicina dalībvalstis apsvērt pasākumus, lai veicinātu veselības aizsardzības sistēmu spēju pielāgoties klimata pārmaiņu kaitīgajai ietekmei; aicina Komisiju izveidot ES mēroga sistēmu klimata pārmaiņu ietekmes uz veselību monitoringam un uzraudzībai; aicina Komisiju nodrošināt, lai ES pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas politikas centrā būtu klimata pārmaiņu izraisītais apdraudējums cilvēka veselībai;

| 32. | uzsver, ka nepieciešama diferencēta pieeja klimata un attīstības jautājumiem attiecībā uz teritorijām un reģioniem, kas ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām, kā kalnu un piekrastes teritorijas, salas vai, piemēram, ES septiņi visattālākie reģioni, kuri savu topogrāfisko iezīmju un strukturālo trūkumu dēļ ir īpaši atkarīgi no tā, kas notiek dabā; šajā sakarā aicina Komisiju paplašināt vismazāk aizsargāto teritoriju sarakstu un sadarboties ar pašreizējām reģionālajām iniciatīvām, piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju, lai iespējami labāk izmantotu zināšanas, kas iegūtas pateicoties šādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka nepieciešama diferencēta pieeja klimata un attīstības jautājumiem attiecībā uz teritorijām un reģioniem, kas ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām, kā kalnu un piekrastes teritorijas, salas vai, piemēram, ES septiņi visattālākie reģioni, kuri savu topogrāfisko iezīmju un strukturālo trūkumu dēļ ir īpaši atkarīgi no tā, kas notiek dabā; šajā sakarā aicina Komisiju paplašināt vismazāk aizsargāto teritoriju sarakstu un sadarboties ar pašreizējām reģionālajām iniciatīvām, piemēram, Alpu konvenciju un Karpatu konvenciju, lai iespējami labāk izmantotu zināšanas, kas iegūtas pateicoties šādām iniciatīvām;

| 33. | aicina Komisiju ņemt vērā to, cik būtiska nozīme pielāgošanās politikā ir veselīgām ekosistēmām; uzsver to, ka spēkā esošie ES tiesību akti, (piemēram, Putnu direktīva (7), Dzīvotņu direktīva (8), “Natura 2000”, Ūdens pamatdirektīva (9)) var palīdzēt risināt šo problēmu Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt visaugstāko prioritāti šīs politikas īstenošanai, lai nodrošinātu strauju un efektīvu pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju ņemt vērā to, cik būtiska nozīme pielāgošanās politikā ir veselīgām ekosistēmām; uzsver to, ka spēkā esošie ES tiesību akti, (piemēram, Putnu direktīva (7), Dzīvotņu direktīva (8), “Natura 2000”, Ūdens pamatdirektīva (9)) var palīdzēt risināt šo problēmu Eiropā; aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt visaugstāko prioritāti šīs politikas īstenošanai, lai nodrošinātu strauju un efektīvu pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas padomdevēju grupu par pielāgošanos klimata pārmaiņām un uzsver šādas ekspertu grupas nepieciešamību, lai nodrošinātu iespējas saskaņotu starpnozaru stratēģiju īstenošanai ES līmenī, kā arī lai uzlabotu pamatpolitikas, kas varētu nodrošināt stimulus veikt ieguldījumus pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas darbībās; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas padomdevēju grupu par pielāgošanos klimata pārmaiņām un uzsver šādas ekspertu grupas nepieciešamību, lai nodrošinātu iespējas saskaņotu starpnozaru stratēģiju īstenošanai ES līmenī, kā arī lai uzlabotu pamatpolitikas, kas varētu nodrošināt stimulus veikt ieguldījumus pielāgošanās un klimata pārmaiņu mazināšanas darbībās;

| 35. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai kā Parlamenta devumu ieinteresēto pušu konsultācijas procesā par Komisijas ierosināto Zaļo grāmatu. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai kā Parlamenta devumu ieinteresēto pušu konsultācijas procesā par Komisijas ierosināto Zaļo grāmatu.

---

(1)  OV C 280 E, 18.11.2006., 120. lpp.

(2)  OV C 287 E, 24.11.2006., 182. lpp.

(3)  OV C 303 E, 13.12.2006., 119. lpp.

(4)  OV C 287 E, 29.11.2007., 344. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0537.

(6)  OV C 297 E, 7.12.2006., 331. lpp.

(7)  Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).

(8)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992, 7. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva Nr. 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/32/EK (OV L 81, 20.3.2008., 60. lpp.).

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/48

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisVisu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšana ES

P6_TA(2008)0127

Eiropas Parlamenta deklarācija par visu sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšanu ES

2009/C 247 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 3., 13., 149. un 151. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā Eiropas Savienībai ir jānodrošina saviem pilsoņiem vienlīdzīga piekļuve informācijai, izglītībai un kultūrai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībai ir jānodrošina saviem pilsoņiem vienlīdzīga piekļuve informācijai, izglītībai un kultūrai;

| B. | tā kā no daļēja vai pilnīga dzirdes trūkuma Eiropā cieš vairāk nekā 83 miljoni iedzīvotāju; tā kā, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos, šī problēma aizvien vairāk pieaugs; |
| --- | --- |

B.

tā kā no daļēja vai pilnīga dzirdes trūkuma Eiropā cieš vairāk nekā 83 miljoni iedzīvotāju; tā kā, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos, šī problēma aizvien vairāk pieaugs;

| C. | tā kā televīzija Eiropā ir vispārēji pieejama; tā kā sabiedriskās televīzijas pamatuzdevums ir sniegt sabiedrībai pakalpojumus, kas cita starpā nozīmē skatītāju informēšanu un izglītošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā televīzija Eiropā ir vispārēji pieejama; tā kā sabiedriskās televīzijas pamatuzdevums ir sniegt sabiedrībai pakalpojumus, kas cita starpā nozīmē skatītāju informēšanu un izglītošanu;

| D. | tā kā mūsdienu tehnoloģijas ļauj raidīšanas laikā televīzijas programmām (tostarp tiešraides programmām) nodrošināt subtitrus, kā to piemēram dara BBC, kas kopš 2008. gada aprīļa ir apņēmusies veikt visu programmu subtitrēšanu, |
| --- | --- |

D.

tā kā mūsdienu tehnoloģijas ļauj raidīšanas laikā televīzijas programmām (tostarp tiešraides programmām) nodrošināt subtitrus, kā to piemēram dara BBC, kas kopš 2008. gada aprīļa ir apņēmusies veikt visu programmu subtitrēšanu,

| 1. | uzskata, ka sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšana Eiropas Savienībā ir būtiska, lai nodrošinātu, ka visiem skatītājiem, tostarp nedzirdīgiem un vājdzirdīgiem, šī televīzija būtu pilnībā pieejama; uzskata, ka tas palīdzētu arī apgūt svešvalodas; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka sabiedriskās televīzijas programmu subtitrēšana Eiropas Savienībā ir būtiska, lai nodrošinātu, ka visiem skatītājiem, tostarp nedzirdīgiem un vājdzirdīgiem, šī televīzija būtu pilnībā pieejama; uzskata, ka tas palīdzētu arī apgūt svešvalodas;

| 2. | aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kurā sabiedriskās televīzijas raidorganizācijām Eiropas Savienībā pieprasa subtitrēt visas to programmas; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kurā sabiedriskās televīzijas raidorganizācijām Eiropas Savienībā pieprasa subtitrēt visas to programmas;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

Parakstīja

| | Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka |
| --- | --- |

Gabriele Albertini, Jan Andersson, Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Peter Baco, Maria Badia i Cutchet, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Irena Belohorská, Monika Beňová, Rolf Berend, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Adam Bielan, Slavi Binev, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Jens-Peter Bonde, Vito Bonsignore, Josep Borrell Fontelles, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Jan Březina, Elmar Brok, Danutė Budreikaitė, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Carlos Carnero González, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Paolo Costa, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Jolanta Dičkutė, Alexandra Dobolyi, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Petr Duchoň, Bárbara Dührkop Dührkop, Cristian Dumitrescu, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Göran Färm, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Norbert Glante, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, Klaus Hänsch, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Joel Hasse Ferreira, Satu Hassi, Jutta Haug, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Edit Herczog, Jim Higgins, Krzysztof Hołowczyc, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Alain Hutchinson, Iliana Malinova Iotova, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Stanisław Jałowiecki, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Anne E. Jensen, Karin Jöns, Dan Jørgensen, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Sajjad Karim, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Constanze Angela Krehl, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Helmut Kuhne, Jan Jerzy Kułakowski, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Henrik Lax, Roselyne Lefrançois, Klaus-Heiner Lehne, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Andrea Losco, Caroline Lucas, Astrid Lulling, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Erika Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, Sérgio Marques, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Hartmut Nassauer, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, James Nicholson, null Nicholson of Winterbourne, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Reino Paasilinna, Borut Pahor, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Maria Petre, Rihards Pīks, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Jacek Saryusz-Wolski, Christel Schaldemose, Karin Scheele, Olle Schmidt, György Schöpflin, Jürgen Schröder, Inger Segelström, Esko Seppänen, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Francesco Enrico Speroni, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Margie Sudre, László Surján, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Frank Vanhecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Diana Wallis, Graham Watson, Renate Weber, Jan Marinus Wiersma, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Roberts Zīle, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2008. gada 9. aprīlis

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/50

---

Trešdiena, 2008. gada 9. aprīlis
  Androula Vassiliou iecelšanas apstiprināšana Komisijas locekles amatā

P6_TA(2008)0108

Eiropas Parlamenta 2008. gada 9. aprīļa lēmums par Androula Vassiliou apstiprināšanu Komisijas locekles amatā.

2009/C 247 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 214. panta 2. punkta trešo daļu un 215. pantu,

ņemot vērā Pamatnolīguma par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisijas attiecībām 4. pantu (1),

ņemot vērā Markos Kyprianou paziņojumu par atkāpšanos no Komisijas locekļa amata, kas iesniegts 2008. gada 28. februārī,

ņemot vērā to, ka Kipras Republikas valdība nominēja Androula Vassiliou iecelšanai par Komisijas locekli,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. februāra lēmumu 2008/184/EK, ar kuru ieceļ jaunu Eiropas Kopienu Komisijas locekli (2),

ņemot vērā komisāra amatam izvirzītā kandidāta uzklausīšanu kompetentajā Parlamenta komitejā, kas notika 2008. gada 1. aprīlī,

ņemot vērā Reglamenta 99. pantu,

| 1. | apstiprina Androula Vassiliou iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Androula Vassiliou iecelšanu par Komisijas locekli uz atlikušo Komisijas pilnvaru laiku līdz 2009. gada 31. oktobrim;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

(2)  OV L 59, 4.3.2008., 18. lpp.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/51

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisDzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai ***I

P6_TA(2008)0109

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu (COM(2007)0572 — C6-0334/2007 — 2007/0202(COD))

2009/C 247 E/11

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0572),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 37. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0334/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0051/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisP6_TC1-COD(2007)0202

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2008. gada 10. aprīlī lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. .../2008/EK, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu

2009/C 247 E/12

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta pirmā lasījuma nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 454/2008.)

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/52

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisEiropas Migrācijas tīkls *

P6_TA(2008)0110

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu (COM(2007)0466 — C6-0303/2007 — 2007/0167(CNS))

2009/C 247 E/13

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0466),

ņemot vērā EK līguma 66. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0303/2007),

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0066/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Virsraksts |
| Priekšlikums
  PADOMES LĒMUMS
  ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu | Priekšlikums
  PADOMES LĒMUMS
  ar ko izveido Eiropas Migrācijas
  un patvēruma
  tīklu |
| Grozījums Nr. 2 |
| 6. apsvērums |
| (6) | Jāraugās, lai
  EMT
  darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm,
  kā arī
  saikni ar akadēmisko sabiedrību un rezultātu publisku pieejamību. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

Virsraksts

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

ar ko izveido Eiropas Migrācijas tīklu

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

ar ko izveido Eiropas Migrācijas
  un patvēruma
  tīklu

Grozījums Nr. 2

6. apsvērums

(6)

Jāraugās, lai
  EMT
  darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm,
  kā arī
  saikni ar akadēmisko sabiedrību un rezultātu publisku pieejamību.

| (6) | Jāraugās, lai
  EMPT
  darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā
  neitralitāti,
  plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm, saikni ar akadēmisko sabiedrību
  , nevalstiskajām organizācijām (NVO), starptautiskajām organizācijām un valsts pārvaldes iestādēm,
  un rezultātu publisku pieejamību.

  (Grozījums attiecībā uz saīsinājumu “EMPT” attiecas uz pilnīgi visu tekstu, izņemot 1. līdz 5. apsvērumu.) |
| --- | --- |

(6)

Jāraugās, lai
  EMPT
  darbība nepārklātos ar esošajiem Kopienas instrumentiem vai struktūrām, kuru mērķis ir apkopot informāciju migrācijas un patvēruma jomā un veikt tās apmaiņu, kā arī lai tīkla darbībai salīdzinājumā ar tiem būtu papildu vērtība, īpaši ņemot vērā tā
  neitralitāti,
  plašo uzdevumu loku, mērķtiecīgo pievēršanos analīzēm, saikni ar akadēmisko sabiedrību
  , nevalstiskajām organizācijām (NVO), starptautiskajām organizācijām un valsts pārvaldes iestādēm,
  un rezultātu publisku pieejamību.

(Grozījums attiecībā uz saīsinājumu “EMPT” attiecas uz pilnīgi visu tekstu, izņemot 1. līdz 5. apsvērumu.)

Grozījums Nr. 3

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību (1) kopā ar citiem spēkā esošiem instrumentiem un struktūrām veido svarīgu pamatprincipu kopumu Eiropas Migrācijas tīkla darbībai. Jāņem vērā arī CIREFI (2) darbības nozīme, kā arī Padomes 2005. gada 16. marta Lēmums 2005/267/EK, ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (3) (“ICOnet”). |
| --- | --- |

(6a)

Grozījums Nr. 4

8. apsvērums

| (8) | Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem, kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm
  vai jebkuras citas organizācijas
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem, kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm
  vai jebkuras citas organizācijas
  .

| (8) | Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem,
  kuri pārstāv dažādas sfēras (valsts pārvaldes iestādes, nevalstiskās organizācijas un augstskolas) un
  kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm
  , NVO, augstskolām vai zinātniskās pētniecības centriem. Ikvienā valsts kontaktpunktā, kopumā jābūt atbilstošai pieredzei informācijas tehnoloģiju jomā, sadarbības modeļu izstrādē, saikņu veidošanā ar citām valsts organizācijām un struktūrām, kā arī Eiropas mēroga sadarbības īstenošanā daudzvalodu vidē. |
| --- | --- |

(8)

Lai valstu kontaktpunkti būtu pietiekami lietpratīgi, strādājot ar migrācijas un patvēruma lietām visos to daudzpusīgajos aspektos, tajos jābūt vismaz trim ekspertiem,
  kuri pārstāv dažādas sfēras (valsts pārvaldes iestādes, nevalstiskās organizācijas un augstskolas) un
  kuri kopā vai atsevišķi ir kompetenti politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jomā. Šie eksperti var būt no dalībvalstu pārvaldes iestādēm
  , NVO, augstskolām vai zinātniskās pētniecības centriem. Ikvienā valsts kontaktpunktā, kopumā jābūt atbilstošai pieredzei informācijas tehnoloģiju jomā, sadarbības modeļu izstrādē, saikņu veidošanā ar citām valsts organizācijām un struktūrām, kā arī Eiropas mēroga sadarbības īstenošanā daudzvalodu vidē.

Grozījums Nr. 5

9. apsvērums

| (9) | Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un indivīdi, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā
  , tostarp
  universitātes, pētniecības organizācijas un
  darbinieki
  , valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(9)

Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un indivīdi, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā
  , tostarp
  universitātes, pētniecības organizācijas un
  darbinieki
  , valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas.

| (9) | Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un privātpersonas, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā
  . Lai nodrošinātu, ka tīkla sniegtā informācija par migrācijas un patvēruma jautājumiem ir ticama un salīdzināma, valsts kontaktpunktos jāiesaista personas, kas pārstāv, piemēram,
  universitātes, pētniecības organizācijas un
  pētniekus
  , valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(9)

Katram valsts kontaktpunktam jāizveido valsts migrācijas tīkls, kurā ietilpst organizācijas un privātpersonas, kas aktīvi darbojas migrācijas un patvēruma jomā
  . Lai nodrošinātu, ka tīkla sniegtā informācija par migrācijas un patvēruma jautājumiem ir ticama un salīdzināma, valsts kontaktpunktos jāiesaista personas, kas pārstāv, piemēram,
  universitātes, pētniecības organizācijas un
  pētniekus
  , valsts un nevalstiskās organizācijas, kā arī starptautiskās organizācijas, lai varētu uzklausīt visas ieinteresētās personas.

Grozījums Nr. 6

12. apsvērums

| (12) | Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāvelta labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika. |
| --- | --- |

(12)

Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāvelta labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika.

| (12) | Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāveltī labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika, un Krievijā

  , kā arī ar starptautiskajām organizācijām, tostarp NVO, augstskolām un pētniecības centriem un ar patvēruma meklētāju un migrantu izcelsmes un tranzīta valstīm
  . |
| --- | --- |

(12)

Ja tas ir svarīgi EMT darbības mērķu sasniegšanai, tam jāspēj veidot sadarbību ar citām organizācijām, kas darbojas migrācijas un patvēruma jomā. Veidojot šādu sadarbību, īpaša uzmanība jāveltī labas sadarbības nodrošināšanai ar organizācijām Dānijā, Norvēģijā, Islandē, Šveicē, kandidātvalstīs un valstīs, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību politika, un Krievijā

  , kā arī ar starptautiskajām organizācijām, tostarp NVO, augstskolām un pētniecības centriem un ar patvēruma meklētāju un migrantu izcelsmes un tranzīta valstīm
  .

Grozījums Nr. 7

14. apsvērums

| (14) | Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

| (14) | Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz EMT informācijas apmaiņas sistēmu jāpiemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4)

  , Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

Grozījums Nr. 8

14.a apsvērums (jauns)

| (14a) | Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju 1. un 2. pantu un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums un tā piemērošana tai nav saistoši. |
| --- | --- |

(14a)

Grozījums Nr. 9

14.b apsvērums (jauns)

| (14b) | Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju 1. un 2. pantu un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums un tā piemērošana tai nav saistoši. |
| --- | --- |

(14b)

Grozījums Nr. 10

1. panta 2. daļa

EMT mērķis ir nodrošināt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju,
  kā arī
  plašas sabiedrības informācijas vajadzības migrācijas un patvēruma
  jomā
  , sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju
  un
  patvērumu, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu šajās jomās.

EMT mērķis ir nodrošināt Kopienas iestāžu, dalībvalstu iestāžu un institūciju, plašas sabiedrības
  , kā arī trešo valstu un starptautisko organizāciju
  informācijas vajadzības
  par visiem
  migrācijas un patvēruma
  aspektiem
  , sniedzot aktuālu, objektīvu, ticamu un salīdzināmu informāciju par migrāciju
  ,
  patvērumu
  un integrāciju, tostarp sniedzot izsmeļošu statistisko informāciju par ES tiesību aktu ietekmi
  , lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesu šajās jomās.

Grozījums Nr. 11

12. panta a) apakšpunkts

| (a) | no dažādiem, tostarp akadēmiskiem, avotiem apkopo aktuālus datus un informāciju un veic to apmaiņu; |
| --- | --- |

(a)

no dažādiem, tostarp akadēmiskiem, avotiem apkopo aktuālus datus un informāciju un veic to apmaiņu;

| (a) | no dažādiem avotiem, tostarp akadēmiskiem avotiem
  un NVO,
  apkopo aktuālus
  un ticamus
  datus un informāciju un veic šo datu un informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

(a)

no dažādiem avotiem, tostarp akadēmiskiem avotiem
  un NVO,
  apkopo aktuālus
  un ticamus
  datus un informāciju un veic šo datu un informācijas apmaiņu;

Grozījums Nr. 12

2. panta b) apakšpunkts

| (b) | analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā formātā; |
| --- | --- |

(b)

analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā formātā;

| (b) | analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā
  , saprotamā un salīdzināmā
  formātā; |
| --- | --- |

(b)

analizē a) apakšpunktā minētos datus un informāciju un sniedz tos viegli pieejamā
  , saprotamā un salīdzināmā
  formātā;

Grozījums Nr. 13

2. panta c) apakšpunkts

| (c) | izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku; |
| --- | --- |

(c)

izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku;

| (c) | izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku
  un patvēruma jautājumiem (piemēram, dati un statistiskā informācija par legālo un nelegālo imigrantu skaitu, atpakaļnosūtīšanas gadījumiem, pieņemtiem un noraidītiem patvēruma pieprasījumiem un par izcelsmes valstīm), lai, sadarbojoties ar citām kompetentām Eiropas struktūrām, panāktu šo rādītāju un kritēriju saskaņošanu Eiropas līmenī
  ; |
| --- | --- |

(c)

izstrādā metodes, lai Kopienas līmenī uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un ticamību, nosakot rādītājus un kritērijus, kas uzlabotu informācijas konsekvenci un atbilstību un palīdzētu izstrādāt Kopienas darbības, kuras saistītas ar migrācijas statistiku
  un patvēruma jautājumiem (piemēram, dati un statistiskā informācija par legālo un nelegālo imigrantu skaitu, atpakaļnosūtīšanas gadījumiem, pieņemtiem un noraidītiem patvēruma pieprasījumiem un par izcelsmes valstīm), lai, sadarbojoties ar citām kompetentām Eiropas struktūrām, panāktu šo rādītāju un kritēriju saskaņošanu Eiropas līmenī
  ;

Grozījums Nr. 14

2. panta d) apakšpunkts

| (d) | publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(d)

publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs;

| (d) | izstrādā un
  publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(d)

izstrādā un
  publicē periodiskus ziņojumus par stāvokli migrācijas un patvēruma jomā Kopienā un tās dalībvalstīs;

Grozījums Nr. 15

2. panta da) apakšpunkts (jauns)

| (da) | apkopo un publicē Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktus migrācijas un patvēruma jomā, kā arī citu būtisku ar šo jomu saistītu informāciju (kvotas, legalizācija, nosacījumi, pieteikuma iesniegšanas nosacījumi bēgļa statusa piešķiršanai, prakse un attiecīgi tiesu nolēmumi utt.). Īstenojot informācijas apmaiņu par dalībvalstu atšķirīgajām darba tirgus vajadzībām, varētu panākt progresu ekonomisko migrantu pārvaldībā, kas uzskatāma par daļu no vispusīgas ES mēroga pieejas; |
| --- | --- |

(da)

Grozījums Nr. 16

2. panta db) apakšpunkts (jauns)

| (db) | pēc Komisijas, Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma analizē un izvērtē EK migrācijas un patvēruma direktīvu īstenošanu dalībvalstīs un valstu tiesību normu atbilstību Eiropas un starptautiskajām tiesību normām, un izstrādā attiecīgus ieteikumus un secinājumus, lai sniegtu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei atbalstu to funkciju īstenošanā; |
| --- | --- |

(db)

Grozījums Nr. 17

2. panta f) apakšpunkts

| (f) | palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tajā apkopotajai informācijai un izplatot EMT darbības rezultātus; |
| --- | --- |

(f)

palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tajā apkopotajai informācijai un izplatot EMT darbības rezultātus;

| (f) | palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tā apkopotajai informācijai un
  iespējami plaši
  izplatot EMT darbības rezultātus; |
| --- | --- |

(f)

palielina informētību par EMT, nodrošinot piekļuvi tā apkopotajai informācijai un
  iespējami plaši
  izplatot EMT darbības rezultātus;

Grozījums Nr. 18

2. panta g) apakšpunkts

| (g) | koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām Eiropas un starptautiskajām struktūrām. |
| --- | --- |

(g)

koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām Eiropas un starptautiskajām struktūrām.

| (g) | koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām
  dalībvalstu,
  Eiropas un starptautiskajām
  valsts un nevalstiskajām
  struktūrām. |
| --- | --- |

(g)

koordinē informāciju un sadarbojas ar citām attiecīgajām
  dalībvalstu,
  Eiropas un starptautiskajām
  valsts un nevalstiskajām
  struktūrām.

Grozījums Nr. 19

2. panta 1.a punkts (jauns)

EMT nodrošina, ka tā darbības ir saderīgas un saskaņotas ar attiecīgajiem Kopienas instrumentiem un struktūrām migrācijas un patvēruma jomā.

Grozījums Nr. 20

4. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| (a) | piedalās
  EMT gada darbības programmas sagatavošanā, par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu; |
| --- | --- |

(a)

piedalās
  EMT gada darbības programmas sagatavošanā, par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu;

| (a) | par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu,dod ieguldījumu
  EMT gada darbības programmas sagatavošanā,
  tostarp paredzot indikatīvu katras valsts kontaktpunkta minimālo un maksimālo budžetu un tādējādi garantējot pamatfinansējumu, kas nepieciešams EMT pienācīgai darbībai, kā minēts 5. pantā, un apstiprina šo programmu
  ; |
| --- | --- |

(a)

par pamatu izmantojot priekšsēdētāja sagatavoto projektu,dod ieguldījumu
  EMT gada darbības programmas sagatavošanā,
  tostarp paredzot indikatīvu katras valsts kontaktpunkta minimālo un maksimālo budžetu un tādējādi garantējot pamatfinansējumu, kas nepieciešams EMT pienācīgai darbībai, kā minēts 5. pantā, un apstiprina šo programmu
  ;

Grozījums Nr. 21

4. panta 2. punkta d) apakšpunkts

| (d) | nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā; |
| --- | --- |

(d)

nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā;

| (d) | nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām
  dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām valsts un nevalstiskajām
  struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā; |
| --- | --- |

(d)

nosaka, kāda ir vispiemērotākā stratēģiskā sadarbība ar citām
  dalībvalstu, Eiropas un starptautiskām valsts un nevalstiskajām
  struktūrām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā, un vajadzības gadījumā apstiprina administratīvo kārtību šādas sadarbības veidošanai, kā minēts 10. pantā;

Grozījums Nr. 22

5. panta 1. punkts

| 1. | Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts ieceļ vienu struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts.

| 1. | Katra dalībvalsts ieceļ vienu
  neitrālu
  struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts ieceļ vienu
  neitrālu
  struktūru, kas darbojas kā valsts kontaktpunkts.

Lai veicinātu EMT darbību un nodrošinātu tā mērķu sasniegšanu, dalībvalstis ņem vērā, ka attiecīgos gadījumos var būt nepieciešama koordinācija starp valsts kontaktpunktu un attiecīgās dalībvalsts pārstāvi vadības padomē.

Valsts kontaktpunktu veido vismaz trīs eksperti. Viens no šiem ekspertiem, kurš ir valsts koordinators, ir ieceltās struktūras ierēdnis vai darbinieks.Pārējie eksperti var būt no minētās struktūras vai no citām valsts vai starptautiska mēroga publiskām vai privātām organizācijām, kas atrodas attiecīgajā dalībvalstī.

Valsts kontaktpunktu veido vismaz trīs eksperti,
  kuri pārstāv dažādas sfēras (valsts pārvaldes iestādes, NVO un augstskolas)
  . Viens no šiem ekspertiem, kurš pilda valsts koordinatora pienākumus, ir ieceltās struktūras ierēdnis vai darbinieks.

Valstu kontaktpunkti visās savas kompetences jomās ievēro neitralitātes un objektivitātes principu.

Grozījums Nr. 23

5. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| (a) | pieredze patvēruma un migrācijas jomā, kas ietver politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas aspektus; |
| --- | --- |

(a)

pieredze patvēruma un migrācijas jomā, kas ietver politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas aspektus;

| (a) | daudzpusīga
  pieredze patvēruma un migrācijas jomā, tostarp politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jautājumos; |
| --- | --- |

(a)

daudzpusīga
  pieredze patvēruma un migrācijas jomā, tostarp politikas veidošanas, tiesību, pētniecības un statistikas jautājumos;

Grozījums Nr. 24

5. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| (b) | ievada valsts datus 8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā; |
| --- | --- |

(b)

ievada valsts datus 8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā;

| (b) | iekļauj valsts datus
  , analīzes un vērtējumus
  8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā; |
| --- | --- |

(b)

iekļauj valsts datus
  , analīzes un vērtējumus
  8. pantā minētajā informācijas apmaiņas sistēmā;

Grozījums Nr. 25

5. panta 3. punkta c) apakšpunkts

| (c) | izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu uz šādiem pieprasījumiem no citiem valstu kontaktpunktiem; |
| --- | --- |

(c)

izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu uz šādiem pieprasījumiem no citiem valstu kontaktpunktiem;

| (c) | izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu
  gan
  uz šādiem pieprasījumiem no citu valstu kontaktpunktiem
  , gan uz pieprasījumiem no Komisijas, Eiropas Parlamenta vai Padomes
  ; |
| --- | --- |

(c)

izveido mehānismu, lai iesniegtu ad hoc pieprasījumus tīklā un ātri atbildētu
  gan
  uz šādiem pieprasījumiem no citu valstu kontaktpunktiem
  , gan uz pieprasījumiem no Komisijas, Eiropas Parlamenta vai Padomes
  ;

Grozījums Nr. 26

5. panta 3. punkta d) apakšpunkts

| (d) | veido valstu migrācijas tīklu, kurā ietilpst
  plašs migrācijas un patvēruma jomā aktīvi darbojošos
  organizāciju un
  privātpersonu loks un ir pārstāvētas
  visas attiecīgās ieinteresētās personas. Valsts migrācijas tīkla locekļus
  var aicināt
  piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

(d)

veido valstu migrācijas tīklu, kurā ietilpst
  plašs migrācijas un patvēruma jomā aktīvi darbojošos
  organizāciju un
  privātpersonu loks un ir pārstāvētas
  visas attiecīgās ieinteresētās personas. Valsts migrācijas tīkla locekļus
  var aicināt
  piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu.

| (d) | veido valsts migrācijas
  un patvēruma
  tīklu, kurā ietilpst
  virkne valsts un nevalstisko
  organizāciju
  , jo īpaši augstskolas, zinātniskās pētniecības centri un profesionālās apvienības,
  un
  privātpersonas, kas darbojas dažādās ar migrāciju un patvērumu saistītās jomās, pārstāv
  visas attiecīgās ieinteresētās personas
  un var likt lietā īpašas zināšanas
  . Valsts migrācijas
  un patvēruma
  tīkla locekļus
  aicina
  piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

(d)

veido valsts migrācijas
  un patvēruma
  tīklu, kurā ietilpst
  virkne valsts un nevalstisko
  organizāciju
  , jo īpaši augstskolas, zinātniskās pētniecības centri un profesionālās apvienības,
  un
  privātpersonas, kas darbojas dažādās ar migrāciju un patvērumu saistītās jomās, pārstāv
  visas attiecīgās ieinteresētās personas
  un var likt lietā īpašas zināšanas
  . Valsts migrācijas
  un patvēruma
  tīkla locekļus
  aicina
  piedalīties EMT darbībās, īpaši attiecībā uz 8. un 9. pantu.

Grozījums Nr. 27

6. panta 3. punkts

| 3. | Komisija, apspriedusies ar vadības padomi un valstu kontaktpunktiem, pieņem EMT gada darbības programmu, nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību. |
| --- | --- |

3.

Komisija, apspriedusies ar vadības padomi un valstu kontaktpunktiem, pieņem EMT gada darbības programmu, nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību.

| 3. | Komisija, apspriedusies ar valstu kontaktpunktiem
  un Eiropas Parlamentu un saņēmusi vadības padomes apstiprinājumu
  , pieņem EMT gada darbības programmu,
  pienācīgi ņemot vērā pieejamos finanšu resursus un
  nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību. |
| --- | --- |

3.

Komisija, apspriedusies ar valstu kontaktpunktiem
  un Eiropas Parlamentu un saņēmusi vadības padomes apstiprinājumu
  , pieņem EMT gada darbības programmu,
  pienācīgi ņemot vērā pieejamos finanšu resursus un
  nepārsniedzot 1. un 2. pantā minēto vispārējo mērķi un uzdevumus. Programmā sīkāk norāda mērķus un tematiskās prioritātes. Komisija pārrauga gada darbības programmas izpildi un regulāri ziņo vadības padomei par tās izpildi un EMT attīstību.

Grozījums Nr. 28

7. panta 5.a punkts (jauns)

| 5.a | Valstu kontaktpunktus savlaicīgi informē par 5. punktā minētajiem pasākumiem, ja tie nav iekļauti EMT gada darbības programmā. |
| --- | --- |

5.a

Grozījums Nr. 29

8. panta virsraksts

Informācijas
  apmaiņas sistēma

Informācijas
  publicēšana, izplatīšana un apmaiņa

Grozījums Nr. 30

8. panta 1. punkts

| 1. | Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.

| 1. | Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas
  publicēšanas, izplatīšanas un
  apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar šo pantu internetā izveido informācijas
  publicēšanas, izplatīšanas un
  apmaiņas sistēmu, kas pieejama, izmantojot šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.

Grozījums Nr. 31

8. panta 2. punkta 1. daļa

| 2. | Šīs informācijas apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks. |
| --- | --- |

2.

Šīs informācijas apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks.

| 2. | Šīs informācijas
  publicēšanas, izplatīšanas un
  apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks. |
| --- | --- |

2.

Šīs informācijas
  publicēšanas, izplatīšanas un
  apmaiņas sistēmas saturs parasti ir publisks.

Grozījums Nr. 32

8. panta 3. punkta f) apakšpunkts

| (f) | direktorija, kurā norādīti pētniecības darbinieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

(f)

direktorija, kurā norādīti pētniecības darbinieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā.

| (f) | direktorija, kurā norādīti pētnieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā
  , kā arī NVO un valstu, Eiropas, starptautiskās un starpvaldību organizācijas, kas darbojas šajā jomā
  . |
| --- | --- |

(f)

direktorija, kurā norādīti pētnieki un pētniecības iestādes migrācijas un patvēruma jomā
  , kā arī NVO un valstu, Eiropas, starptautiskās un starpvaldību organizācijas, kas darbojas šajā jomā
  .

Grozījums Nr. 33

8. panta 3. punkta fa) apakšpunkts (jauns)

| (fa) | Eiropas bibliogrāfija, kurā norādīti publicēti un nepublicēti akadēmiskie darbi, jo īpaši ziņojumi, brošūras un konferenču materiāli; |
| --- | --- |

(fa)

Grozījums Nr. 34

8. panta 3. punkta fb) apakšpunkts (jauns)

| (fb) | Eiropas darba kārtība, kurā izziņotas svarīgas konferences un notikumi saistībā ar visiem migrācijas un patvēruma jautājumiem; |
| --- | --- |

(fb)

Grozījums Nr. 35

8. panta 3. punkta fc) apakšpunkts (jauns)

| (fc) | datubāze, kurā pētnieki un doktorantūras studenti var ievietot informāciju par izstrādes stadijā esošām disertācijām un pētījumiem. |
| --- | --- |

(fc)

Grozījums Nr. 36

9. panta 1. punkts

| 1. | Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu, kur aprakstīts stāvoklis migrācijas un patvēruma jomā dalībvalstī, ietverot politikas attīstību un statistikas datus. |
| --- | --- |

1.

Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu, kur aprakstīts stāvoklis migrācijas un patvēruma jomā dalībvalstī, ietverot politikas attīstību un statistikas datus.

| 1. | Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu par migrācijas un patvēruma stāvokli attiecīgajā dalībvalstī, raksturojot

  tiesiskā regulējuma (tiesību akti un tiesu prakse) un
  politikas attīstību un
  sniedzot
  statistikas datus. |
| --- | --- |

1.

Katrs valsts kontaktpunkts reizi gadā sagatavo ziņojumu par migrācijas un patvēruma stāvokli attiecīgajā dalībvalstī, raksturojot

  tiesiskā regulējuma (tiesību akti un tiesu prakse) un
  politikas attīstību un
  sniedzot
  statistikas datus.

Grozījums Nr. 37

10. panta 1. punkts

| 1. | EMT sadarbojas ar dalībvalstu
  vai
  trešo valstu struktūrām,
  tostarp
  starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā. |
| --- | --- |

1.

EMT sadarbojas ar dalībvalstu
  vai
  trešo valstu struktūrām,
  tostarp
  starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā.

| 1. | EMT sadarbojas ar
  Eiropas Savienības,
  dalībvalstu
  un
  trešo valstu
  valsts un nevalstiskām
  struktūrām,
  iestādēm un organizācijām, kā arī
  starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā.


  Par EMT prioritāti uzskatāma sadarbība ar trešām valstīm, kuras ir Eiropas Savienībā ieceļojošo migrantu izcelsmes vai tranzīta valstis. |
| --- | --- |

1.

EMT sadarbojas ar
  Eiropas Savienības,
  dalībvalstu
  un
  trešo valstu
  valsts un nevalstiskām
  struktūrām,
  iestādēm un organizācijām, kā arī
  starptautiskām organizācijām, kas ir kompetentas migrācijas un patvēruma jomā.

Par EMT prioritāti uzskatāma sadarbība ar trešām valstīm, kuras ir Eiropas Savienībā ieceļojošo migrantu izcelsmes vai tranzīta valstis.

Grozījums Nr. 38

10. panta 1.a punkts (jauns)

| 1.a | EMT sadarbība ar patvēruma meklētāju un migrantu izcelsmes un tranzīta valstīm nodrošina kopējas politikas ieviešanas konsekvenci migrācijas un patvēruma jomā. Šīs sadarbības mērķis ir panākt atbilstošu sadarbības līmeni ar kaimiņvalstīm, lai stiprinātu Eiropas kaimiņattiecību politiku. |
| --- | --- |

1.a

Grozījums Nr. 39

13. pants

Komisija ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai ziņojumu par EMT attīstību. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šā lēmuma grozījumiem.

Komisija ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejai ziņojumu par EMT attīstību. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par šā lēmuma grozījumiem
  , kuru iespējamais mērķis varētu būt Eiropas Migrācijas uzraudzības centra izveide
  .

Grozījums Nr. 40

15. panta 1. punkts

Šo lēmumu piemēro no
  2008. gada 1. janvāra
  .

Šo lēmumu piemēro no
  tā publicēšanas dienas

  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 41

15.a pants (jauns)

15.a pants

Pārskatīšana

Šo lēmumu pārskata sešu mēnešu laikā pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienas.

---

(1)  

  OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.

(2)  
  Informācijas, diskusiju un apmaiņas centrs robežšķērsošanas un imigrācijas jautājumos izveidots saskaņā ar Padomes 1994. gada 30. novembra secinājumiem (OV C 274, 19.9.1996., 50. lpp.).

(3)  

  OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.

(4)  

  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/60

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisKopienas programmu pārvaldību atbildīgajām izpildaģentūrām paredzēto finanšu pamatnoteikumu grozīšana *

P6_TA(2008)0111

Eiropas Parlamenta 2008.gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr.1653/2004 par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr.58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi (SEC(2007)0492 — C6-0123/2007 — 2007/0901(CNS))

2009/C 247 E/14

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu regulai (SEC(2007)0492),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 25. aprīļa vēstuli, kurā lūgts Parlamenta viedoklis (C6-0123/2007),

pamatojoties uz tā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A6-0068/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu regulai; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu regulai;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu regulai; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu regulai;

| 3. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 3.A APSVĒRUMS (jauns) |
| | (3a) | Tas, ka budžeta izpildes apstiprinājumu, ko sniedz aģentūras direktoram attiecībā uz administratīvo budžetu, nošķir no budžeta izpildes apstiprinājuma attiecībā uz to, kā aģentūra izlietojusi ar Kopienas programmām saistītās darbības apropriācijas, var apdraudēt budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pārredzamību aģentūru skaita palielināšanās gadījumā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

3.A APSVĒRUMS (jauns)

(3a)

Grozījums Nr. 2

3.B APSVĒRUMS (jauns)

| (3b) | Ņemot vērā to, ka lēmumu par vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlaments pieņem n+2 gada 15. maijā, bet lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu izpildaģentūrām — n+2 gada 29. aprīlī, visiem procesa dalībniekiem ir jāmēģina izvairīties no sarežģījumiem praksē un turpmāk jācenšas saskaņot juridiskos pamatus. |
| --- | --- |

(3b)

Grozījums Nr. 4

9.A APSVĒRUMS (jauns)

| (9a) | Jāprecizē, ka valdei vai rīcības komitejai, ko iecēlusi Komisija, kura tādēļ ir atbildīga par to, ka valdes locekļiem ir vajadzīgā kvalifikācija un tie neatrodas interešu konfliktā, ir konkrēti pienākumi saistībā ar budžeta un kontroles jautājumiem, un tādēļ tai būtu jāatskaitās iestādei. kura apstiprina budžeta pareizu izpildi. |
| --- | --- |

(9a)

Grozījums Nr. 5

1. PANTS — 1.A PUNKTS (jauns)

9. pants, ceturtā daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (1a) | Regulas 9. panta ceturto daļu aizstāj ar šādu tekstu:



  Apropriācijas, kas 31. decembrī ir pieejamas no 15. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, pārgrāmato automātiski. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārnestajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms. Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūnijam, Kopienas iestāde informē Komisiju par to piešķirto ieņēmumu realizēšanu, kas pārvietoti no iepriekšējā gada. Komisija vēlākais līdz nākamā gada 15. jūlijam budžeta lēmējinstitūcijai nosūta kopsavilkuma ziņojumu par piešķirto ieņēmumu izlietošanu visās izpildaģentūrās. |
| --- | --- |

(1a)

Apropriācijas, kas 31. decembrī ir pieejamas no 15. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, pārgrāmato automātiski. Pieejamās apropriācijas, kas atbilst pārnestajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāizlieto vispirms. Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūnijam, Kopienas iestāde informē Komisiju par to piešķirto ieņēmumu realizēšanu, kas pārvietoti no iepriekšējā gada. Komisija vēlākais līdz nākamā gada 15. jūlijam budžeta lēmējinstitūcijai nosūta kopsavilkuma ziņojumu par piešķirto ieņēmumu izlietošanu visās izpildaģentūrās.

Grozījums Nr. 6

1. PANTS — 2.A PUNKTS (jauns)

13. pants, otrā daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (2a) | Ar šādu tekstu aizstāj 13. panta otro daļu:



  Tomēr attiecībā uz naudas līdzekļu plūsmām izpildaģentūras kredītrīkotājs attiecīgi pamatotos gadījumos var veikt darījumus valsts valūtā. [...] |
| --- | --- |

(2a)

Tomēr attiecībā uz naudas līdzekļu plūsmām izpildaģentūras kredītrīkotājs attiecīgi pamatotos gadījumos var veikt darījumus valsts valūtā. [...]

Grozījums Nr. 7

1. PANTS — 4. PUNKTS

19.a pants — 2. punkts — c) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (c) | aktīvu un informācijas aizsargāšana, |
| --- | --- |

(c)

aktīvu un informācijas aizsargāšana,

| (c) | aktīvu aizsargāšana un informācijas
  pārredzamība
  , |
| --- | --- |

(c)

aktīvu aizsargāšana un informācijas
  pārredzamība
  ,

Grozījums Nr. 8

1. PANTS — 5. PUNKTS — A) APAKŠPUNKTS

20. pants — 2. punkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē. Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc pieņemšanas.

Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā variantā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās aģentūras tīmekļa vietnē. Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc pieņemšanas.
  Šajā kopsavilkumā jābūt iekļautiem šādiem jautājumiem: ieņēmumi un izdevumi, to izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, piecas lielākās izdevumu vienības pārvaldei un darbības budžetā, piecas lielākās ieņēmumu vienības, amatu saraksts ar ierēdņiem un darbiniekiem, ar kuriem noslēgts līgums uz laiku, līgumdarbiniekiem un valsts ekspertiem, kā arī izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

Grozījums Nr. 9

1. PANTS — 5. PUNKTS — B) APAKŠPUNKTS

20. pants — 2.a punkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Aģentūra
  pienācīgā veidā
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un drošības prasības.

Aģentūra
  savā interneta vietnē
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem.
  Publikācijai jābūt tādai, lai to viegli varētu atrast trešās personas, pārskatāmai un visaptverošai.
  Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un drošības prasības.
  Ja informāciju nepublicē pilnībā, Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pienācīgā veidā jāinformē par saņēmēju datiem. Saņemtie budžeta līdzekļi jāpublicē anonīmā veidā, norādot neizpaušanas iemeslus un par to lēmumu atbildīgo iestādi, kurā paredzēta neizpaušana, atbilstīgi 1. un 2. daļai.

Grozījums Nr. 10

1. PANTS — 6.A PUNKTS (jauns)

21. pants — a) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6a) | Regulas 21. panta a) punktu aizstāj ar šādu tekstu:









  (a) | amatu saraksts, kurā noteikts pagaidu amatu skaits, kas atļauts budžeta apropriāciju robežās, norādot pakāpi un kategoriju, kā arī plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatots novērtējums; |
| --- | --- | --- |

(6a)

(a)

amatu saraksts, kurā noteikts pagaidu amatu skaits, kas atļauts budžeta apropriāciju robežās, norādot pakāpi un kategoriju, kā arī plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatots novērtējums;

Grozījums Nr. 11

1. PANTS — 6.B PUNKTS (jauns)

21. pants — b) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6b) | Direktīvas 21. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:









  (b) | precīza dokumentācija par piešķirtajiem ieņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

(6b)

(b)

precīza dokumentācija par piešķirtajiem ieņēmumiem;

Grozījums Nr. 12

1. PANTS — 6.C PUNKTS (jauns)

21. pants — c) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6c) | Regulas 21. panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:









  (c) | informācija par visu iepriekš noteikto mērķu īstenošanu attiecībā uz dažādiem pasākumiem, kā arī par jauniem mērķiem saskaņā ar rādītājiem; ar novērtējuma rezultātiem iepazīstas un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem iespējamam ieguvumam ierosinātā budžeta grozījuma rezultātā. |
| --- | --- | --- |

(6c)

(c)

informācija par visu iepriekš noteikto mērķu īstenošanu attiecībā uz dažādiem pasākumiem, kā arī par jauniem mērķiem saskaņā ar rādītājiem; ar novērtējuma rezultātiem iepazīstas un uz tiem atsaucas kā uz pierādījumiem iespējamam ieguvumam ierosinātā budžeta grozījuma rezultātā.

Grozījums Nr. 13

1. PANTS — 6.D PUNKTS (jauns)

22. pants — 3. punkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6d) | Ar šādu tekstu aizstāj 22. panta trešo daļu:



  Budžeta lēmējinstitūcija pieņem visu aģentūru amatu sarakstu un jebkādus turpmākus šā saraksta grozījumus saskaņā ar 24. pantu. Apstiprinātais amatu saraksts tiek publicēts pielikumā Eiropas Savienības vispārējā budžeta III iedaļai — Komisija kopā ar plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatotu novērtējumu attiecīgajam finanšu gadam. |
| --- | --- |

(6d)

Budžeta lēmējinstitūcija pieņem visu aģentūru amatu sarakstu un jebkādus turpmākus šā saraksta grozījumus saskaņā ar 24. pantu. Apstiprinātais amatu saraksts tiek publicēts pielikumā Eiropas Savienības vispārējā budžeta III iedaļai — Komisija kopā ar plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatotu novērtējumu attiecīgajam finanšu gadam.

Grozījums Nr. 14

1. PANTS — 6.E PUNKTS (jauns)

23. pants — 1. punkts — b) apakšpunkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6e) | Ar šo aizstāj 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu:









  (b) | iepriekšējā finanšu gada ieņēmumi un ieņēmumi par n–2 gadu, tostarp piešķirtie ieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

(6e)

(b)

iepriekšējā finanšu gada ieņēmumi un ieņēmumi par n–2 gadu, tostarp piešķirtie ieņēmumi;

Grozījums Nr. 15

1. PANTS — 6.F PUNKTS (jauns)

23. pants — 1. punkts — 1. daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (6f) | Ar šādu apakšpunktu aizstāj 24. panta 1. punkta pirmo daļu:


  1.   
  21. pantā minētajā amatu sarakstā uzreiz pēc finanšu gadam apstiprinātā amatu skaita norāda iepriekšējam finanšu gadam apstiprināto un faktiski aizpildīto amata vietu skaitu, kā arī līgumdarbinieku un nacionālo ekspertu skaitu. Pēc analoģijas arī plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatotā novērtējumā 21. pantā minētajam finanšu gadam jāiekļauj līgumdarbinieku skaits, kas bija plānots iepriekšējam gadam, un pašreiz faktiski nodarbināto darbinieku skaits.




  Amatu sarakstā ir noteikta aģentūras absolūtā maksimālā robeža; nevienu nevar pieņemt darbā, samazinot noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(6f)

1.   
  21. pantā minētajā amatu sarakstā uzreiz pēc finanšu gadam apstiprinātā amatu skaita norāda iepriekšējam finanšu gadam apstiprināto un faktiski aizpildīto amata vietu skaitu, kā arī līgumdarbinieku un nacionālo ekspertu skaitu. Pēc analoģijas arī plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita pamatotā novērtējumā 21. pantā minētajam finanšu gadam jāiekļauj līgumdarbinieku skaits, kas bija plānots iepriekšējam gadam, un pašreiz faktiski nodarbināto darbinieku skaits.

Amatu sarakstā ir noteikta aģentūras absolūtā maksimālā robeža; nevienu nevar pieņemt darbā, samazinot noteikto ierobežojumu.

Grozījums Nr. 16

1. PANTS — 8. PUNKTS

27. pants — 1. punkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| 1. | Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir
  aizliegts pieņemt jebkādus budžeta izpildes pasākumus
  , kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm. Ja šāds gadījums ir noticis, attiecīgajai personai ir pienākums to neturpināt un ziņot savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai. |
| --- | --- |

1.

Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir
  aizliegts pieņemt jebkādus budžeta izpildes pasākumus
  , kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm. Ja šāds gadījums ir noticis, attiecīgajai personai ir pienākums to neturpināt un ziņot savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai.

| 1. | Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir
  aizliegta jebkāda rīcība
  , kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm.
  Finanšu regulas noteikumi atbilstoši ir spēkā attiecībā uz ES vispārējo budžetu, kā arī Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un citu Kopienu iestāžu darbinieku nodarbinātības nosacījumiem.
  Ja šāds gadījums ir noticis, attiecīgajai personai ir pienākums to neturpināt un ziņot savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai. |
| --- | --- |

1.

Jebkurai šīs sadaļas 2. nodaļā minētajai finanšu dalībpersonai un jebkurai citai budžeta izpildē, pārvaldīšanā, revīzijā un kontrolē iesaistītai personai ir
  aizliegta jebkāda rīcība
  , kā rezultātā varētu rasties konflikts starp tās un aģentūras vai Kopienu interesēm.
  Finanšu regulas noteikumi atbilstoši ir spēkā attiecībā uz ES vispārējo budžetu, kā arī Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un citu Kopienu iestāžu darbinieku nodarbinātības nosacījumiem.
  Ja šāds gadījums ir noticis, attiecīgajai personai ir pienākums to neturpināt un ziņot savai vadībai. Direktoram par to ir jāziņo vadības komitejai.

Grozījums Nr. 17

1. PANTS — 8.A PUNKTS (jauns)

29. pants — otrā daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (8a) | Ar šādu tekstu aizstāj 29. panta otro daļu:



  Kredītrīkotājs (..) atbilstīgi (..) obligātajiem standartiem, kurus Komisija pieņēmusi attiecībā uz tās departamentiem, un pienācīgi ņemot vērā īpašos riskus, kas saistīti ar viņa/viņas pārvaldības apstākļiem un finansētās darbības veidu, ievieš organizatorisko struktūru un iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras atbilstoši viņa/viņas īstenojamiem pienākumu, tostarp arī, ja nepieciešams, pēckontroli. |
| --- | --- |

(8a)

Kredītrīkotājs (..) atbilstīgi (..) obligātajiem standartiem, kurus Komisija pieņēmusi attiecībā uz tās departamentiem, un pienācīgi ņemot vērā īpašos riskus, kas saistīti ar viņa/viņas pārvaldības apstākļiem un finansētās darbības veidu, ievieš organizatorisko struktūru un iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras atbilstoši viņa/viņas īstenojamiem pienākumu, tostarp arī, ja nepieciešams, pēckontroli.

Grozījums Nr. 18

1. PANTS — 9.A PUNKTS (jauns)

29. pants — piektā daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (9a) | Regulas 29. panta piekto daļu aizstāj ar šādu:



  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 9. panta 7. punktu kredītrīkotājs līdz katra finanšu gada 15. martam iesniedz koordinācijas komitejai savas darbības gada pārskatu. Tajā kredītrīkotājs, parakstot ticamības deklarāciju, apstiprina, ka gada pārskatā iekļautā informācija patiesi atspoguļo izpildaģentūras situāciju, izņemot attiecīgos gadījumus, ja izteiktas iebildes. |
| --- | --- |

(9a)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 58/2003 9. panta 7. punktu kredītrīkotājs līdz katra finanšu gada 15. martam iesniedz koordinācijas komitejai savas darbības gada pārskatu. Tajā kredītrīkotājs, parakstot ticamības deklarāciju, apstiprina, ka gada pārskatā iekļautā informācija patiesi atspoguļo izpildaģentūras situāciju, izņemot attiecīgos gadījumus, ja izteiktas iebildes.

Grozījums Nr. 19

1. PANTS — 10. PUNKTS

30. pants — ievaddaļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Vadības komiteja ieceļ grāmatvedi, kas ir amatā norīkots ierēdnis
  vai pagaidu darbinieks
  ,
  ko darbā tieši pieņēmusi aģentūra,
  un viņa pienākumi ir šādi:

Vadības komiteja ieceļ grāmatvedi, kas ir amatā norīkots ierēdnis, un viņa pienākumi ir šādi:

Grozījums Nr. 20

1. PANTS — 10. PUNKTS

30. pants — otrā daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Pirms vadības komiteja apstiprina gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka viņš/viņa ir guvis (-usi) pietiekami patiesu un godīgu pārskatu par aģentūras finansiālo stāvoklī.

Pirms vadības komiteja apstiprina gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta,
  ticamības deklarācijā
  apliecinot, ka viņš/viņa ir guvis (-usi) pietiekami patiesu un godīgu pārskatu par aģentūras finansiālo stāvoklī.

Grozījums Nr. 21

1. PANTS — 12.A PUNKTS (jauns)

35. pants — 1. punkts — 2. daļa (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (12a) | Regulas 35. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:



  Pamatojoties uz šīs specializētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas nomaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, specializētā komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam. Direktora norādes par šiem gadījumiem un paskaidrojums par viņa lēmumiem, kas nosaka papildu pasākumus, tiek pievienots aģentūras sagatavotajam pārskatam budžeta lēmējinstitūcijai par budžeta un finanšu vadību. |
| --- | --- |

(12a)

Pamatojoties uz šīs specializētās komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas nomaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, specializētā komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam. Direktora norādes par šiem gadījumiem un paskaidrojums par viņa lēmumiem, kas nosaka papildu pasākumus, tiek pievienots aģentūras sagatavotajam pārskatam budžeta lēmējinstitūcijai par budžeta un finanšu vadību.

Grozījums Nr. 22

1. PANTS — 15. PUNKTS

42.a pants (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Katras iestādes grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot aģentūras prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Sarakstu pievieno aģentūras ziņojumam par budžeta un finanšu vadību. Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem, minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens nozīmīgs maksājums. Šo sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.

Katras iestādes grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot aģentūras prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Sarakstu pievieno aģentūras ziņojumam
  budžeta lēmējinstitūcijai
  par budžeta un finanšu vadību.
  Tajā iekļauj arī prasījumus, kurus aģentūra pilnībā vai daļēji ir atteikusies atgūt.

Aģentūra izveido sarakstu par aģentūras prasījumiem,
  kuri attiecas uz pašas aģentūras budžetu,
  minot parādnieku nosaukumu un parāda summu, ja parādniekam parāda atmaksa ir pieprasīta ar tiesas lēmumu, kuram ir res judicata spēks, un ja viena gada laikā pēc tā pasludināšanas nav izdarīts neviens nozīmīgs maksājums. Šo sarakstu publicē, ņemot vērā attiecīgos tiesību aktus par datu aizsardzību.

Grozījums Nr. 23

1. PANTS — 16.A PUNKTS (jauns)

48. pants — 1.a punkts (jauns) (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (16a) | 48. pantam pievieno šādu daļu:
  :


  Ja maksājumu veikšana notiek ar IT sistēmu starpniecību, grāmatvedim jāapstiprina šo sistēmu drošība un ticamība. |
| --- | --- |

(16a)

48. pantam pievieno šādu daļu:
  :

Ja maksājumu veikšana notiek ar IT sistēmu starpniecību, grāmatvedim jāapstiprina šo sistēmu drošība un ticamība.

Grozījums Nr. 24

1. PANTS — 19. PUNKTS

50.a pants (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu mutatis mutandis piemēro ekspertu atlasei, kuriem maksā noteiktu summu par aģentūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu, vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Aģentūras var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija.

Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu mutatis mutandis piemēro ekspertu atlasei, kuriem maksā noteiktu summu par aģentūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu, vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Aģentūras var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija.
  Ziņojumam par budžeta un finanšu vadību, ko izpildaģentūra iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai, pievieno to ekspertu sarakstu, kuri attiecīgajā finanšu gadā sadarbojušies ar izpildaģentūru, un pārskatu par viņiem samaksāto atlīdzību. Turklāt pienācīgi jāņem vērā personas datu aizsardzības prasības.

Grozījums Nr. 25

1. PANTS — 21.A PUNKTS (jauns)

66. pants — 1. punkts (Regula (EK) Nr. 1653/2004)

| (21a) | Ar šādu tekstu aizstāj 66. panta pirmo daļu:



  Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko tā pieņem ar kvalificētu vairākumu, ne vēlāk kā līdz n+2. gada 29. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada administratīvā budžeta izpildi. Direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(21a)

Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko tā pieņem ar kvalificētu vairākumu, ne vēlāk kā līdz n+2. gada 29. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada administratīvā budžeta izpildi. Direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/67

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisFinanšu pamatregula iestādēm, kas minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā *

P6_TA(2008)0112

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Komisijas regulai (EK, Euratom), ar ko groza Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (SEC(2007)1013 — C6-0417/2007 — 2007/0151(CNS))

2009/C 247 E/15

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas regulas projektu (SEC(2007)1013),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. jūlija vēstuli, kurā lūgts Parlamenta viedoklis (C6-0417/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A6-0069/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas regulas projektu;

| 2. | aicina Komisiju izdarīt atbilstīgus grozījumus šajā regulas projektā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju izdarīt atbilstīgus grozījumus šajā regulas projektā;

| 3. | aicina vēlreiz apspriesties, ja Komisija plānotu izdarīt izmaiņas Parlamenta pieņemtajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina vēlreiz apspriesties, ja Komisija plānotu izdarīt izmaiņas Parlamenta pieņemtajā tekstā;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 3.A APSVĒRUMS (jauns) |
| | 3.a | Ņemot vērā to, ka lēmumu par vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlaments pieņem n+2 gada 15. maijā, bet lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu aģentūrām — n+2 gada 30. aprīlī, visiem šajā procedūrā iesaistītajiem būtu jāmēģina izvairīties no sarežģījumiem praksē un turpmāk jācenšas saskaņot juridiskos pamatus. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

3.A APSVĒRUMS (jauns)

3.a

Grozījums Nr. 2

1. PANTA –1. PUNKTS (jauns)

2. panta 1. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| –1. | Ar šādu tekstu aizstāj 2. panta 1. punktu:








  1. | “Kopienas struktūra” ir jebkura vispārējās Finanšu regulas 185. panta 1. punktā minētā struktūra.


  Kopienas struktūras, kas faktiski saņem dotācijas no budžeta, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 185. panta 1. punktā, ir Kopienas struktūras, kuras saņem tiešās budžeta subsīdijas vai citus budžeta līdzekļus. |
| --- | --- | --- |

–1.

1.

“Kopienas struktūra” ir jebkura vispārējās Finanšu regulas 185. panta 1. punktā minētā struktūra.

Grozījums Nr. 3

1. PANTA 3. PUNKTA CA) APAKŠPUNKTS (jauns)

10. panta 7. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| (ca) | ar šo aizstāj 7. punktu:


  7.   
  Apropriācijas, kas pieejamas 31. decembrī un radušās no 19. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņemumiem, tiek automātiski pārnestas.




  Pieejamās apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem un kas pārvnestas no iepriekšējā gada, jāizlieto vispirms. Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūnijam Kopienas struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu izlietošanu. Komisija vēlākais līdz nākamā gada 15. jūlijam budžeta lēmējiestādei nosūta kopsavilkuma ziņojumu par piešķirto ieņēmumu izlietošanu visās Kopienas iestādēs. |
| --- | --- |

(ca)

7.   
  Apropriācijas, kas pieejamas 31. decembrī un radušās no 19. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņemumiem, tiek automātiski pārnestas.

Pieejamās apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem un kas pārvnestas no iepriekšējā gada, jāizlieto vispirms. Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūnijam Kopienas struktūra informē Komisiju par pārnesto piešķirto ieņēmumu izlietošanu. Komisija vēlākais līdz nākamā gada 15. jūlijam budžeta lēmējiestādei nosūta kopsavilkuma ziņojumu par piešķirto ieņēmumu izlietošanu visās Kopienas iestādēs.

Grozījums Nr. 5

1. PANTA 7. PUNKTS

23. panta 4. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 4. | Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem. |
| --- | --- |

4.

Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem.

| 4. | Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem
  ; direktors informē budžeta lēmējiestādi par veiktajiem pārvietojumiem saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Direktors cik vien drīz iespējams informē valdi par visiem izdarītajiem pārvietojumiem
  ; direktors informē budžeta lēmējiestādi par veiktajiem pārvietojumiem saskaņā ar 2. punktu.

Grozījums Nr. 6

1. PANTA 9. PUNKTA A) APAKŠPUNKTS

26. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 2. | Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas. |
| --- | --- |

2.

Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.

| 2. | Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
  Šajā kopsavilkumā norāda ieņēmumus un izdevumus, izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, piecas galvenās izdevumu kategorijas administratīvajā un darbības budžetā, piecas galvenās ieņēmumu kategorijas, štatu sarakstu ar pastāvīgajiem un pagaidu darbiniekiem, kā arī pārskatu par līgumdarbiniekiem un nacionālajiem ekspertiem un izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

2.

Budžeta un budžeta grozījumu kopsavilkumu galīgajā redakcijā publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
  Šajā kopsavilkumā norāda ieņēmumus un izdevumus, izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, piecas galvenās izdevumu kategorijas administratīvajā un darbības budžetā, piecas galvenās ieņēmumu kategorijas, štatu sarakstu ar pastāvīgajiem un pagaidu darbiniekiem, kā arī pārskatu par līgumdarbiniekiem un nacionālajiem ekspertiem un izmaiņas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

Grozījums Nr. 7

1. PANTA 9. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

26. panta 3. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 3. | Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas struktūras tīmekļa vietnē divu mēnešu laikā pēc pieņemšanas. |
| --- | --- |

3.

Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā, nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas struktūras tīmekļa vietnē divu mēnešu laikā pēc pieņemšanas.

| 3. | Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā,
  tostarp štatu sarakstu (ar pastāvīgajiem un pagaidu darbiniekiem
  ,
  kā arī pārskatu par līgumdarbinieku un nacionālo ekspertu skaitu)
  nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas iestādes tīmekļa vietnē divu mēnešu laikā pēc pieņemšanas. |
| --- | --- |

3.

Budžetu un budžeta grozījumus, kad tie pieņemti galīgajā redakcijā,
  tostarp štatu sarakstu (ar pastāvīgajiem un pagaidu darbiniekiem
  ,
  kā arī pārskatu par līgumdarbinieku un nacionālo ekspertu skaitu)
  nosūta informācijai budžeta lēmējinstitūcijai, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē attiecīgās Kopienas iestādes tīmekļa vietnē divu mēnešu laikā pēc pieņemšanas.

Grozījums Nr. 8

1. PANTA 9. PUNKTA B) APAKŠPUNKTS

26. panta 4. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 4. | Kopienas struktūra
  pienācīgā veidā
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

4.

Kopienas struktūra
  pienācīgā veidā
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem. Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001.

| 4. | Kopienas struktūra

  savā tīmekļa vietnē
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem.
  Publicētā informācija ir viegli pieejama trešām personām un ir labi pārskatāma un visaptveroša (pilnīga publikācija).
  Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un šādu datu brīvu apriti.
  Ja informācija publicēta nepilnīgi, saņēmēju datus pienācīgā veidā dara zināmus Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai. Informāciju par saņemtajiem budžeta līdzekļiem saskaņa ar šā punkta pirmajiem diviem teikumiem publicē anonīmi, norādot konfidencialitātes iemeslus un nodaļu, kas atbildīga par konfidencialitātes lēmumu
  . |
| --- | --- |

4.

Kopienas struktūra

  savā tīmekļa vietnē
  dara pieejamu informāciju par tās budžeta līdzekļu saņēmējiem.
  Publicētā informācija ir viegli pieejama trešām personām un ir labi pārskatāma un visaptveroša (pilnīga publikācija).
  Šo informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes prasības un drošību, jo īpaši personas datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un šādu datu brīvu apriti.
  Ja informācija publicēta nepilnīgi, saņēmēju datus pienācīgā veidā dara zināmus Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai. Informāciju par saņemtajiem budžeta līdzekļiem saskaņa ar šā punkta pirmajiem diviem teikumiem publicē anonīmi, norādot konfidencialitātes iemeslus un nodaļu, kas atbildīga par konfidencialitātes lēmumu
  .

Grozījums Nr. 9

1. PANTA 9.A PUNKTS (jauns)

27. panta 3. punkta ba) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 9.a | Šādu apakšpunktu iekļauj 27. panta 3. punktā:









  (ba) | precīza dokumentācija par piešķirtajiem ieņēmumiem, īpaši tāme par darbības rezultātiem n–1 gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par darbības rezultātiem n–2 gadā; |
| --- | --- | --- |

9.a

(ba)

precīza dokumentācija par piešķirtajiem ieņēmumiem, īpaši tāme par darbības rezultātiem n–1 gadā, lai papildinātu informāciju, kas jau ir pieejama par darbības rezultātiem n–2 gadā;

Grozījums Nr. 10

1. PANTA 9.B PUNKTS (jauns)

27. panta 3. punkta da) apakšpunkts (jauns) (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 9.b | Pievieno šādu 27. panta 3. punkta da) apakšpunktu:









  (da) | darbības rezultātu atlikuma provizorisks aprēķins par n–1. gadu 81. panta nozīmē. |
| --- | --- | --- |

9.b

(da)

darbības rezultātu atlikuma provizorisks aprēķins par n–1. gadu 81. panta nozīmē.

Grozījums Nr. 11

1. PANTA 9.C PUNKTS (jauns)

27. panta 3.a punkts (jauns) (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 9.c | Šādu 3.a punktu iekļauj 27. pantā:



  3.a
     
  Kopienas struktūra katru gadu vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējiestādei arī
  :








  a) | tās darba programmas projektu; |
| --- | --- | --- |

9.c

3.a
     
  Kopienas struktūra katru gadu vēlākais līdz 31. martam nosūta Komisijai un budžeta lēmējiestādei arī
  :

a)

tās darba programmas projektu;

| b) | tās koriģētu daudzgadu personāla politikas plānu, kas izstrādāts atbilstoši Komisijas noteiktajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

b)

tās koriģētu daudzgadu personāla politikas plānu, kas izstrādāts atbilstoši Komisijas noteiktajām pamatnostādnēm;

| c) | informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku, kā arī nacionālo ekspertu skaitu n–1 un n gadā, kā arī aplēsi n+1. gadam; |
| --- | --- |

c)

informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku, kā arī nacionālo ekspertu skaitu n–1 un n gadā, kā arī aplēsi n+1. gadam;

| d) | informāciju par uzņēmējas dalībvalsts Kopienas struktūrai piešķirto palīdzību natūrā. |
| --- | --- |

d)

informāciju par uzņēmējas dalībvalsts Kopienas struktūrai piešķirto palīdzību natūrā.

Grozījums Nr. 12

1. PANTA 9.D PUNKTS (jauns)

27. panta 5. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 9.d | Ar šo aizstāj 27. panta 5. punktu:


  5.   
  Budžeta lēmējiestāde pieņem Kopienas struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus šā saraksta grozījumus saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Apstiprināto štatu sarakstu publicē pielikumā Eiropas Savienības vispārējā budžeta III iedaļai — Komisija kopā ar plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita aplēsi attiecīgajam finanšu gadam. |
| --- | --- |

9.d

5.   
  Budžeta lēmējiestāde pieņem Kopienas struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus šā saraksta grozījumus saskaņā ar 32. panta 1. punktu. Apstiprināto štatu sarakstu publicē pielikumā Eiropas Savienības vispārējā budžeta III iedaļai — Komisija kopā ar plānotā un budžetā provizoriski paredzētā līgumdarbinieku skaita aplēsi attiecīgajam finanšu gadam.

Grozījums Nr. 13

1. PANTA 9.E PUNKTS (jauns)

31. panta 1. punkta b) apakšpunkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 9.e | Ar šo aizstāj 31. panta 1. punkta b) apakšpunktu:








  (b) | paredzētie ieņēmumi iepriekšējam finanšu gadam un ieņēmumi par n–2 gadu, tostarp piešķirtie ieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

9.e

(b)

paredzētie ieņēmumi iepriekšējam finanšu gadam un ieņēmumi par n–2 gadu, tostarp piešķirtie ieņēmumi;

Grozījums Nr. 15

1. PANTA 15. PUNKTS

40. panta 1. punkta pirmā daļa (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 1. | Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

1.

Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju, apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.

| 1. | Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju,
  ticamības deklarācijā
  apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

1.

Kredītrīkotājs ziņo valdei par savu pienākumu izpildi, iesniedzot gada darbības pārskatu kopā ar finanšu un vadības informāciju,
  ticamības deklarācijā
  apliecinot, ka pārskatā ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu ieskatu, ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi.

Grozījums Nr. 16

1. PANTA 15.A PUNKTS (jauns)

40. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 15.a | Ar šo aizstāj 40. panta 2. punktu:


  2.   
  Katru gadu vēlākais līdz 15. jūnijam valde budžeta lēmējiestādei un Revīzijas palātai nosūta kredītrīkotāja iepriekšējā finanšu gada pārskata, tostarp viņa ticamības deklarācijas analīzi un novērtējumu. Šo analīzi un novērtējumu iekļauj Kopienas struktūras gada pārskatā saskaņā ar izveides akta noteikumiem. |
| --- | --- |

15.a

2.   
  Katru gadu vēlākais līdz 15. jūnijam valde budžeta lēmējiestādei un Revīzijas palātai nosūta kredītrīkotāja iepriekšējā finanšu gada pārskata, tostarp viņa ticamības deklarācijas analīzi un novērtējumu. Šo analīzi un novērtējumu iekļauj Kopienas struktūras gada pārskatā saskaņā ar izveides akta noteikumiem.

Grozījums Nr. 17

1. PANTA 16. PUNKTS

43. panta 2.a punkta pirmā daļa (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 2.a | Pirms
  direktors
  pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Kopienas struktūras finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

2.a

Pirms
  direktors
  pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Kopienas struktūras finansiālo stāvokli.

| 2.a | Pirms
  valde
  pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Kopienas struktūras finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

2.a

Pirms
  valde
  pieņem gada pārskatus, grāmatvedis tos paraksta, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pietiekama pārliecība, ka pārskati sniedz patiesu un godīgu ieskatu par Kopienas struktūras finansiālo stāvokli.

Grozījums Nr. 18

1. PANTA 19. PUNKTS

47. panta 4. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 4. | Specializētā Finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām, ja vien valde neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras. |
| --- | --- |

4.

Specializētā Finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām, ja vien valde neizlemj izveidot atsevišķu komisiju vai piedalīties apvienotā komisijā, ko ir izveidojušas vairākas Kopienas struktūras.

| 4. | Specializētā Finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām.


  Lai izskatītu ar aģentūrām saistītas lietas, šīs komisijas sastāvā paredz vienu vietu aģentūru pārstāvim. |
| --- | --- |

4.

Specializētā Finanšu pārkāpumu komisija, kuru Komisija ir izveidojusi saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 66. panta 4. punktu, izmanto attiecībā pret Kopienas struktūru tādas pašas pilnvaras kā attiecībā pret Komisijas struktūrvienībām.

Lai izskatītu ar aģentūrām saistītas lietas, šīs komisijas sastāvā paredz vienu vietu aģentūru pārstāvim.

Pamatojoties uz šīs komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas samaksu. Ja komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam.

Pamatojoties uz šīs komisijas atzinumu, direktors izlemj, vai ierosināt disciplinārlietu vai tiesvedību par kompensācijas samaksu. Ja specializētā komisija atklāj sistemātiskas problēmas, tā iesniedz kredītrīkotājam un Komisijas iekšējam revidentam ziņojumu ar ieteikumiem. Ja atzinumā norādīts, ka pārkāpumos iesaistīts direktors, komisija nosūta šo atzinumu valdei un Komisijas iekšējam revidentam.

Direktora norādes par šiem gadījumiem un paskaidrojumu par viņa turpmākiem lēmumiem saistībā ar tiem pievieno direktora sagatavotajam gada darbības pārskatam.

Grozījums Nr. 19

1. PANTA 22. PUNKTS

58.a panta 1. punkts (Regulaa (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

Katras iestādes grāmatvedis sastāda sarakstu par atgūstamajām summām, sagrupējot Kopienas prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Sarakstu pievieno Kopienas struktūras pārskatam par budžeta un finanšu vadību.

Grāmatvedis sastāda sarakstu ar atgūstamajām summām, sagrupējot Kopienas prasījumus pēc iekasēšanas rīkojumu izdošanas datumiem. Sarakstu pievieno Kopienas iestādes pārskatam par budžeta un finanšu vadību.
  Tajā norāda arī atceltus vai daļēji atceltus iekasēšanas rīkojumus
  .

Grozījums Nr. 20

1. PANTA 23. PUNKTS

59. panta b) apakšpunkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| (b) | ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds; šādā gadījumā reģistrē Kopienas struktūras prasījuma visus datus. |
| --- | --- |

(b)

ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds; šādā gadījumā reģistrē Kopienas struktūras prasījuma visus datus.

| (b) | ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds. Šādā gadījumā reģistrē Kopienas iestādes prasījuma visus datus.
  Kredītrīkotājs kārto parādzīmju sarakstu. Sarakstu pievieno Kopienas iestādes pārskatam par budžeta un finanšu vadību. Tajā norāda arī atceltas vai daļēji atceltas parādzīmes. |
| --- | --- |

(b)

ja maksas un atlīdzības ir pilnībā noteiktas tiesību aktos vai valdes lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds. Šādā gadījumā reģistrē Kopienas iestādes prasījuma visus datus.
  Kredītrīkotājs kārto parādzīmju sarakstu. Sarakstu pievieno Kopienas iestādes pārskatam par budžeta un finanšu vadību. Tajā norāda arī atceltas vai daļēji atceltas parādzīmes.

Grozījums Nr. 21

1. PANTA 25.A PUNKTS (jauns)

69. pants (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 25.a. | Ar šo aizstāj 69. pantu:


  69. pants



  Izdevumu noteikšana, rīkojumu izdošana par tiem un apmaksāšana notiek, ievērojot vispārējā Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos paredzētos termiņus un noteikumus. Ja maksājumus veic ar IT sistēmu starpniecību, grāmatvedis apstiprina šo sistēmu drošību un ticamību. |
| --- | --- |

25.a.

69. pants

Izdevumu noteikšana, rīkojumu izdošana par tiem un apmaksāšana notiek, ievērojot vispārējā Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos paredzētos termiņus un noteikumus. Ja maksājumus veic ar IT sistēmu starpniecību, grāmatvedis apstiprina šo sistēmu drošību un ticamību.

Grozījums Nr. 22

1. PANTA 28. PUNKTS

74.a pants (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu. Šiem ekspertiem maksā noteiktu summu par Kopienas struktūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Kopienas iestāde var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Kopienas struktūras.

Ekspertu atlasei mutatis mutandis piemēro Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 265.a pantu. Šiem ekspertiem maksā noteiktu summu par Kopienas struktūrai sniegto palīdzību, jo īpaši priekšlikumu un dotāciju pieteikumu vai piedāvājumu izvērtēšanā iepirkumu procedūrās, kā arī par tehnisko palīdzību turpmākajā un galīgajā projektu izvērtēšanā. Kopienas struktūra var izmantot arī ekspertu sarakstus, ko sagatavojusi Komisija vai citas Kopienas struktūras.
  Ziņojumam par budžeta un finanšu vadību, ko Kopienas struktūra iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai, pievieno to ekspertu sarakstu, kuri attiecīgajā finanšu gadā sadarbojušies ar Kopienas struktūru, un pārskatu par viņiem samaksāto atlīdzību, pienācīgi ņemot vērā personas datu aizsardzības prasības.

Grozījums Nr. 23

1. PANTA 30. PUNKTS

82. panta 1. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, kas minēts šīs regulas 76. pantā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.

Grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam iesniedz Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai savus provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu vadību gada laikā, kas minēts šīs regulas 76. pantā, lai Komisijas grāmatvedis var konsolidēt pārskatus tā, kā noteikts vispārējās Finanšu regulas 128. pantā.
  Komisijas grāmatvedis iesniedz budžeta lēmējiestādei ziņojumu par visu aģentūru pārskatu konsolidēšanu.

Grozījums Nr. 24

1. PANTA 30. PUNKTS

82. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

Grāmatvedis nosūta pārskatu par budžeta un finanšu vadību Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.

Grāmatvedis nosūta pārskatu par budžeta un finanšu vadību
  kopā ar savu ticamības deklarāciju
  arī
  Eiropas Parlamentam un Padomei vēlākais līdz nākamā gada 31. martam.

Grozījums Nr. 25

1. PANTA 30. PUNKTS

83. panta 2. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 2. | Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu
  un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem
  . |
| --- | --- |

2.

Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu
  un iesniedz tos valdei, kas izsaka savu atzinumu par šiem pārskatiem
  .

| 2. | Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu.
  Galīgos pārskatus apstiprina valde. |
| --- | --- |

2.

Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Kopienas struktūras provizoriskajiem pārskatiem, direktors uz savu atbildību sastāda Kopienas struktūras galīgos pārskatus saskaņā ar 43. pantu.
  Galīgos pārskatus apstiprina valde.

Grozījums Nr. 26

1. PANTA 30. PUNKTS

83. panta 3. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 3. | Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus
  kopā ar valdes atzinumu
  vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

3.

Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus
  kopā ar valdes atzinumu
  vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam.

| 3. | Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus
  , ko apstiprinājusi valde,
  vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

3.

Direktors nosūta Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei galīgos pārskatus
  , ko apstiprinājusi valde,
  vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam.

Grozījums Nr. 27

1. PANTA 30.A PUNKTS (jauns)

94. panta 1. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002

| 30.a | Ar šo aizstāj 94. panta 1. punktu:


  1.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz n+2 gada 30. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada budžeta izpildi; direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu. |
| --- | --- |

30.a

1.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz n+2 gada 30. aprīlim sniedz direktoram apstiprinājumu par n gada budžeta izpildi; direktors informē valdi par Eiropas Parlamenta apsvērumiem rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu.

Grozījums Nr. 28

1. PANTA 30.B PUNKTS (jauns)

94. panta 3. punkts (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 30.b | Ar šo aizstāj 94. panta 3. punktu:


  3.   Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, direktors sadarbībā ar valdi veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu. |
| --- | --- |

30.b

3.   Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājuma sniegšanu, direktors sadarbībā ar valdi veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai nodrošinātu šo šķēršļu novēršanu.

Grozījums Nr. 29

1. PANTA 31.A PUNKTS (jauns)

98.a pants (jauns) (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| 31.a | Iekļauj šādu 98.a pantu.


  98.a pants



  Divus gadus pirms finanšu plāna vai daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par katras aģentūras darbību un tās nepieciešamību. |
| --- | --- |

31.a

98.a pants

Divus gadus pirms finanšu plāna vai daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei atzinumu par katras aģentūras darbību un tās nepieciešamību.

Grozījums Nr. 30

1. PANTA 32. PUNKTS

99. pants (Regula (EK, Euratom) Nr. 2343/2002)

| (32) | Regulas 99. pantam pievieno šādu teikumu
  :
  “Minētos noteikumus direktors nosūta Komisijai zināšanai.”. |
| --- | --- |

(32)

Regulas 99. pantam pievieno šādu teikumu
  :
  “Minētos noteikumus direktors nosūta Komisijai zināšanai.”.

| (32) | Ar šo aizstāj 99. pantu:


  99. pants



  Valde, ciktāl tas nepieciešams un vienojoties ar Komisiju, pieņem sīki izstrādātus finanšu regulas īstenošanas noteikumus Kopienas iestādei, ņemot vērā tās direktora sagatavoto priekšlikumu. |
| --- | --- |

(32)

99. pants

Valde, ciktāl tas nepieciešams un vienojoties ar Komisiju, pieņem sīki izstrādātus finanšu regulas īstenošanas noteikumus Kopienas iestādei, ņemot vērā tās direktora sagatavoto priekšlikumu.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/75

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšana

P6_TA(2008)0114

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu (COM(2008)0094 — C6-0085/2008 — 2008/2043(ACI))

2009/C 247 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0094 — C6-0085/2008),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0083/2008),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, kas palikuši bez darba būtisku pasaules tirgus strukturālo pārmaiņu dēļ, un palīdzētu viņiem atkal iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, kas palikuši bez darba būtisku pasaules tirgus strukturālo pārmaiņu dēļ, un palīdzētu viņiem atkal iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā finansiālajam atbalstam, ko Eiropas Savienība sniedz štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskam un tas jāsniedz iespējami īsā laikā un iespējami efektīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā finansiālajam atbalstam, ko Eiropas Savienība sniedz štatu samazināšanas dēļ atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskam un tas jāsniedz iespējami īsā laikā un iespējami efektīvi;

| C. | tā kā Malta un Portugāle attiecīgi 2007. gada 12. septembra un 2007. gada 9. oktobra vēstulē (3) lūdz palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Maltā un mašīnbūvniecības nozarē Portugālē, |
| --- | --- |

C.

tā kā Malta un Portugāle attiecīgi 2007. gada 12. septembra un 2007. gada 9. oktobra vēstulē (3) lūdz palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Maltā un mašīnbūvniecības nozarē Portugālē,

| 1. | aicina iesaistītās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu fonda mobilizēšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina iesaistītās iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu fonda mobilizēšanu;

| 2. | uzsver bažas saistībā ar fonda finansētajiem pasākumiem, kuri paredzēti, lai samazinātu nenodarbināto personu skaitu; prasa, lai Komisija sadarbībā ar Portugāles iestādēm cieši uzrauga situācijas atbilstību Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta otrās daļas noteikumiem un sniedz ziņojumu likumdevējai iestādei un budžeta lēmējinstitūcijai; |
| --- | --- |

2.

uzsver bažas saistībā ar fonda finansētajiem pasākumiem, kuri paredzēti, lai samazinātu nenodarbināto personu skaitu; prasa, lai Komisija sadarbībā ar Portugāles iestādēm cieši uzrauga situācijas atbilstību Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta otrās daļas noteikumiem un sniedz ziņojumu likumdevējai iestādei un budžeta lēmējinstitūcijai;

| 3. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

3.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Pieteikums EGF/2007/008 un EGF/2007/010.

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 10. aprīlis)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda mobilizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk tekstā — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgāko strukturālo pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk tekstā — “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu nozīmīgāko strukturālo pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var mobilizēt, nepārsniedzot gada maksimālo robežu EUR 500 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var mobilizēt, nepārsniedzot gada maksimālo robežu EUR 500 miljonu apmērā.

| (3) | Malta 2007. gada 12. septembrī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums VF(Malta)Ltd un uzņēmums Bortex Clothing Ind Co Ltd) skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. |
| --- | --- |

(3)

Malta 2007. gada 12. septembrī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums VF(Malta)Ltd un uzņēmums Bortex Clothing Ind Co Ltd) skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

| (4) | Portugāle 2007. gada 9. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Opel Azambužā, uzņēmums Alcoa Fujikura Seiksalā un uzņēmums Johnson Controls Portalegri) skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. |
| --- | --- |

(4)

Portugāle 2007. gada 9. oktobrī iesniedza pieteikumu Fonda līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku (jo īpaši to darbinieku, kurus no darba atlaida uzņēmums Opel Azambužā, uzņēmums Alcoa Fujikura Seiksalā un uzņēmums Johnson Controls Portalegri) skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

| (5) | Tādēļ būtu jāmobilizē Fonda līdzekļi, lai apmierinātu pieteikumos izteiktās prasības pēc finansiāla ieguldījuma, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu jāmobilizē Fonda līdzekļi, lai apmierinātu pieteikumos izteiktās prasības pēc finansiāla ieguldījuma,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžetā mobilizē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai nodrošinātu līdzekļus EUR 3 106 882 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada. 10. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/78

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis2009. gada budžeta pamatnostādnes: I, II, IV, V, VI, VII, VII un IX sadaļa

P6_TA(2008)0115

Eiropas Parlamenta 2008.gada 10. aprīļa rezolūcija par 2009. finanšu gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I sadaļa — Eiropas Parlaments, II sadaļa — Padome, IV sadaļa — Tiesa, V sadaļa — Revīzijas palāta, VI sadaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII sadaļa — Reģionu komiteja, VIII sadaļa — Eiropas Ombuds, IX sadaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2008/2021(BUD))

2009/C 247 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

ņemot vērā Iestāžu ģenerālsekretāru piekto ziņojumu par tendencēm finanšu plāna 5. izdevumu kategorijā, kas publicēts 2006. gada maijā,

ņemot vērā Revīzijas palātas 2006. finanšu gada pārskatu par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm (4),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0082/2008),

| A. | tā kā šajā ikgadējās procedūras posmā Eiropas Parlaments gaida citu iestāžu tāmes un Parlamenta Prezidija ierosinājumus 2009. finanšu gada budžetam; |
| --- | --- |

A.

tā kā šajā ikgadējās procedūras posmā Eiropas Parlaments gaida citu iestāžu tāmes un Parlamenta Prezidija ierosinājumus 2009. finanšu gada budžetam;

| B. | tā kā ir nolemts izmēģināt jaunu darba kārtību, lai stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību un savstarpējās attiecības ikvienā 2009. finanšu gada budžeta procedūras posmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir nolemts izmēģināt jaunu darba kārtību, lai stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību un savstarpējās attiecības ikvienā 2009. finanšu gada budžeta procedūras posmā;

| C. | tā kā 5. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2009. finanšu gadā ir EUR 7 777 000 000 (5), t. i., par 4,3 % vairāk nekā 2008. finanšu gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 5. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2009. finanšu gadā ir EUR 7 777 000 000 (5), t. i., par 4,3 % vairāk nekā 2008. finanšu gadā;

| D. | tā kā Eiropas Parlamenta budžets 2008. finanšu gadam ir EUR 1 452 517 167 jeb 19,68 % no 5. izdevumu kategorijas šā gada apjoma, |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlamenta budžets 2008. finanšu gadam ir EUR 1 452 517 167 jeb 19,68 % no 5. izdevumu kategorijas šā gada apjoma,

Eiropas Parlaments

Vispārējas pamatnostādnes un galvenie uzdevumi

| 1. | uzsver, ka 2009. gads Parlamentam būs tālejošu pārmaiņu gads, un uzskata, ka tas jāatspoguļo arī budžeta procedūrā; uzskata, ka šī ir vēl nebijusi iespēja nodrošināt atbilstīgu finansējumu tā politiskajām prioritātēm, vienlaikus tās rūpīgi izvērtējot, lai identificētu iespējamos ietaupījumus un garantētu noturīgu budžetu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka 2009. gads Parlamentam būs tālejošu pārmaiņu gads, un uzskata, ka tas jāatspoguļo arī budžeta procedūrā; uzskata, ka šī ir vēl nebijusi iespēja nodrošināt atbilstīgu finansējumu tā politiskajām prioritātēm, vienlaikus tās rūpīgi izvērtējot, lai identificētu iespējamos ietaupījumus un garantētu noturīgu budžetu;

| 2. | uzskata, ka, neatlaidīgi nodrošinot resursu iespējami lietderīgāku izmantošanu, ir jārisina šādi galvenie uzdevumi:






  — | uzdevumi, kas kļūs aktuāli, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, |
| --- | --- | --- |

2.

uzskata, ka, neatlaidīgi nodrošinot resursu iespējami lietderīgāku izmantošanu, ir jārisina šādi galvenie uzdevumi:

—

uzdevumi, kas kļūs aktuāli, stājoties spēkā Lisabonas līgumam,

| — | uzdevumi, kas saistīti ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām, |
| --- | --- |

—

uzdevumi, kas saistīti ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām,

| — | uzdevumi, kas jārisina saistībā ar jauno Deputātu nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu; |
| --- | --- |

—

uzdevumi, kas jārisina saistībā ar jauno Deputātu nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu;

| 3. | atzīmē Prezidija dokumentā aktualizēto jautājumu par brīvprātīgu Parlamenta 20 % ieguldījumu; vēlas atgādināt, ka vairākus gadus pēc kārtas gada beigās budžetā ir veidojies pārpalikums, un, lai gan ir gatavs apsvērt papildu izdevumus, kas noteikti būs nepieciešami konkrētām vajadzībām 2009. gadā, vēlas pārskatīt visus izdevumu posteņus, tomēr nepārsniedzot 20 % daļu; |
| --- | --- |

3.

atzīmē Prezidija dokumentā aktualizēto jautājumu par brīvprātīgu Parlamenta 20 % ieguldījumu; vēlas atgādināt, ka vairākus gadus pēc kārtas gada beigās budžetā ir veidojies pārpalikums, un, lai gan ir gatavs apsvērt papildu izdevumus, kas noteikti būs nepieciešami konkrētām vajadzībām 2009. gadā, vēlas pārskatīt visus izdevumu posteņus, tomēr nepārsniedzot 20 % daļu;

| 4. | uzskata, ka mērenība ir vēlama īpašība, veidojot budžetu, kaut gan citos apstākļos tas tā varētu arī nebūt; tāpēc atzinīgi vērtē Parlamenta ģenerālsekretāra ieceri rūpīgi pārbaudīt visus izdevumus, pirms tiek sagatavoti konkrēti priekšlikumi; uzstāj, ka nākamajā tāmes projektā pēc iespējas precīzāk jāņem vērā administrācijas un Prezidija izstrādātais galīgais priekšlikums Parlamenta izdevumiem, jo īpaši tagad, kad Prezidijs un Budžeta komiteja ir pieņēmuši jaunu, izmēģinājuma kārtībā īstenojamu saskaņošanas procedūru; uzskata, ka šādu pieeju atzinīgi vērtēs Eiropas Savienības nodokļu maksātāji un tā arī lieti noderēs Parlamentam, gatavojoties daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai; uzskata, ka šī pārbaude jāveic savlaicīgi vēl pirms pirmā lasījuma; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka mērenība ir vēlama īpašība, veidojot budžetu, kaut gan citos apstākļos tas tā varētu arī nebūt; tāpēc atzinīgi vērtē Parlamenta ģenerālsekretāra ieceri rūpīgi pārbaudīt visus izdevumus, pirms tiek sagatavoti konkrēti priekšlikumi; uzstāj, ka nākamajā tāmes projektā pēc iespējas precīzāk jāņem vērā administrācijas un Prezidija izstrādātais galīgais priekšlikums Parlamenta izdevumiem, jo īpaši tagad, kad Prezidijs un Budžeta komiteja ir pieņēmuši jaunu, izmēģinājuma kārtībā īstenojamu saskaņošanas procedūru; uzskata, ka šādu pieeju atzinīgi vērtēs Eiropas Savienības nodokļu maksātāji un tā arī lieti noderēs Parlamentam, gatavojoties daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanai; uzskata, ka šī pārbaude jāveic savlaicīgi vēl pirms pirmā lasījuma;

| 5. | tomēr norāda, ka 2009.—2013. gada DFS atlikušajā laikposmā jāturpina vērīgi sekot finansējuma maksimālā apjoma attīstības tendencei, jo īpaši ņemot vērā, ka gada korekciju veic saskaņā ar fiksētu likmi (+ 2 %) un ka šo maksimālo apjomu ietekmēs jebkuras reālā inflācijas procesa izmaiņas; aicina visas iestādes pamatīgi izvērtēt savas budžeta vajadzības, rēķinoties ar līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar pašreizējo DFS; |
| --- | --- |

5.

tomēr norāda, ka 2009.—2013. gada DFS atlikušajā laikposmā jāturpina vērīgi sekot finansējuma maksimālā apjoma attīstības tendencei, jo īpaši ņemot vērā, ka gada korekciju veic saskaņā ar fiksētu likmi (+ 2 %) un ka šo maksimālo apjomu ietekmēs jebkuras reālā inflācijas procesa izmaiņas; aicina visas iestādes pamatīgi izvērtēt savas budžeta vajadzības, rēķinoties ar līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar pašreizējo DFS;

| 6. | šajā sakarā arī vēlas izpētīt, kā dažādas iestādes atbilstīgi budžetam var pielāgoties mainīgām vajadzībām pēc nodrošinājuma ar personālu; atzīmē, ka atšķirībā no citām iestādēm Komisija aizvien vairāk personāla finansē ar darbības programmu līdzekļiem (kas neietilpst 5. izdevumu kategorijā), parasti šajā nolūkā veidojot aģentūras ārpakalpojumu piesaistīšanas procesā; atzīst, ka Parlamentam šādas iespējas nav, tāpēc visas vajadzības tam jāfinansē ar 5. izdevumu kategorijā iekļautiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarā arī vēlas izpētīt, kā dažādas iestādes atbilstīgi budžetam var pielāgoties mainīgām vajadzībām pēc nodrošinājuma ar personālu; atzīmē, ka atšķirībā no citām iestādēm Komisija aizvien vairāk personāla finansē ar darbības programmu līdzekļiem (kas neietilpst 5. izdevumu kategorijā), parasti šajā nolūkā veidojot aģentūras ārpakalpojumu piesaistīšanas procesā; atzīst, ka Parlamentam šādas iespējas nav, tāpēc visas vajadzības tam jāfinansē ar 5. izdevumu kategorijā iekļautiem līdzekļiem;

| 7. | atzinīgi vērtē lēmumu 2008. gadā izmēģināt jaunu darba kārtību, lai stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību, šādi pārbaudot racionalizētu budžeta procedūru, kā arī nodrošinot savlaicīgāku un pārredzamāku konsultēšanos visos ar Parlamenta darbu saistītajos jautājumos, kam ir nozīmīgas finansiālas sekas; uzsver, ka šī izmēģinājuma kārtība ir rūpīgi jāizvērtē, pirms tiek pieņemts lēmums par ilgtermiņa pielietojumu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē lēmumu 2008. gadā izmēģināt jaunu darba kārtību, lai stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību, šādi pārbaudot racionalizētu budžeta procedūru, kā arī nodrošinot savlaicīgāku un pārredzamāku konsultēšanos visos ar Parlamenta darbu saistītajos jautājumos, kam ir nozīmīgas finansiālas sekas; uzsver, ka šī izmēģinājuma kārtība ir rūpīgi jāizvērtē, pirms tiek pieņemts lēmums par ilgtermiņa pielietojumu;

Uzdevumi, kas kļūs aktuāli, stājoties spēkā Lisabonas līgumam

| 8. | uzskata — veidojot 2009. finanšu gada budžetu, galvenā uzmanība jāpievērš tam, ka pēc Lisabonas līguma ratifikācijas paplašināsies Parlamenta kompetences joma, jo īpaši kā likumdevējai institūcijai, kam ir vienādas tiesības ar Padomi; uzsver — Parlaments, protams, joprojām būs viena no budžeta lēmējiestādēm, taču ar atšķirīgiem nosacījumiem gan attiecībā uz izdevumu iedalījumu, gan budžeta procedūrām; |
| --- | --- |

8.

uzskata — veidojot 2009. finanšu gada budžetu, galvenā uzmanība jāpievērš tam, ka pēc Lisabonas līguma ratifikācijas paplašināsies Parlamenta kompetences joma, jo īpaši kā likumdevējai institūcijai, kam ir vienādas tiesības ar Padomi; uzsver — Parlaments, protams, joprojām būs viena no budžeta lēmējiestādēm, taču ar atšķirīgiem nosacījumiem gan attiecībā uz izdevumu iedalījumu, gan budžeta procedūrām;

| 9. | uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai pilnībā nodrošinātu vajadzīgo atbalstu Parlamenta deputātiem, pildot pienākumus šajos jaunajos apstākļos, un ka ir jāizveido attiecīgas organizatoriskās struktūras un materiāli tehniskā bāze, tostarp pienācīgas un viegli pieejamas sanāksmju telpas atsevišķu deputātu vajadzībām; uzsver, ka Parlamentam jau ir nācies saskarties ar šādām pārmaiņām un ka arvien plašākas pilnvaras koplēmuma procedūrā bez grūtībām ir iekļautas Parlamenta struktūrās arī pēc iepriekšējām izmaiņām dibināšanas līgumos; gaida ģenerālsekretāra izveidotās Cilvēkresursu un finanšu resursu darba grupas secinājumus, īpaši par nepieciešamību veikt pasākumus saistībā ar Parlamenta komiteju lielāko nozīmi likumdošanas procesā un pārējiem Parlamenta jaunajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai pilnībā nodrošinātu vajadzīgo atbalstu Parlamenta deputātiem, pildot pienākumus šajos jaunajos apstākļos, un ka ir jāizveido attiecīgas organizatoriskās struktūras un materiāli tehniskā bāze, tostarp pienācīgas un viegli pieejamas sanāksmju telpas atsevišķu deputātu vajadzībām; uzsver, ka Parlamentam jau ir nācies saskarties ar šādām pārmaiņām un ka arvien plašākas pilnvaras koplēmuma procedūrā bez grūtībām ir iekļautas Parlamenta struktūrās arī pēc iepriekšējām izmaiņām dibināšanas līgumos; gaida ģenerālsekretāra izveidotās Cilvēkresursu un finanšu resursu darba grupas secinājumus, īpaši par nepieciešamību veikt pasākumus saistībā ar Parlamenta komiteju lielāko nozīmi likumdošanas procesā un pārējiem Parlamenta jaunajiem pienākumiem;

| 10. | tomēr uzskata, ka šis nav tikai finansiālā nodrošinājuma jautājums un ka jebkurā gadījumā drīzāk ir jāmeklē atbilstīgāks un lietderīgāks veids, kā organizēt darbu, tostarp mērķtiecīgāk pievēršoties pamatdarbībai, darbinieku pārcelšanai citā amatā, ja vien iespējams, dienestu reorganizācijai, tos pielāgojot jaunajiem apstākļiem, mūsdienu tehnoloģiju labākam pielietojumam un arī iestāžu ciešākai sadarbībai; |
| --- | --- |

10.

tomēr uzskata, ka šis nav tikai finansiālā nodrošinājuma jautājums un ka jebkurā gadījumā drīzāk ir jāmeklē atbilstīgāks un lietderīgāks veids, kā organizēt darbu, tostarp mērķtiecīgāk pievēršoties pamatdarbībai, darbinieku pārcelšanai citā amatā, ja vien iespējams, dienestu reorganizācijai, tos pielāgojot jaunajiem apstākļiem, mūsdienu tehnoloģiju labākam pielietojumam un arī iestāžu ciešākai sadarbībai;

| 11. | aicina ģenerālsekretāru sīkāk analizēt, kurus uzdevumus un pienākumus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, salīdzinot ar jau esošajiem un iespējams, arī uzreiz iesakot jaunu darba kārtību, un kuri uzdevumi un pienākumi varētu pamatot prasības pēc noteikta jaunu resursu apjoma, kā uzsvērts Prezidija pamatnostādņu dokumentā; uzsver — pieprasot jaunus resursus, pamatojumam jāpievieno precīzs pārskats par to, kas ir sasniegts, pateicoties iepriekšējam darbinieku skaita un izdevumu pieaugumam, piemēram, par to, kādā veidā un cik veiksmīgi ir izmantotas jaunās “komitoloģijas amata vietas”, kas piešķirtas 2008. gadā; |
| --- | --- |

11.

aicina ģenerālsekretāru sīkāk analizēt, kurus uzdevumus un pienākumus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, salīdzinot ar jau esošajiem un iespējams, arī uzreiz iesakot jaunu darba kārtību, un kuri uzdevumi un pienākumi varētu pamatot prasības pēc noteikta jaunu resursu apjoma, kā uzsvērts Prezidija pamatnostādņu dokumentā; uzsver — pieprasot jaunus resursus, pamatojumam jāpievieno precīzs pārskats par to, kas ir sasniegts, pateicoties iepriekšējam darbinieku skaita un izdevumu pieaugumam, piemēram, par to, kādā veidā un cik veiksmīgi ir izmantotas jaunās “komitoloģijas amata vietas”, kas piešķirtas 2008. gadā;

| 12. | turklāt uzsver padziļinātas analīzes nozīmi, vērtējot, kā 2009. finanšu gada budžetu varētu ietekmēt Parlamenta reformas darba grupas priekšlikumi, kas kopā ar izmaiņām dibināšanas līgumā noteikti atstās iespaidu uz Parlamenta darba metodēm; |
| --- | --- |

12.

turklāt uzsver padziļinātas analīzes nozīmi, vērtējot, kā 2009. finanšu gada budžetu varētu ietekmēt Parlamenta reformas darba grupas priekšlikumi, kas kopā ar izmaiņām dibināšanas līgumā noteikti atstās iespaidu uz Parlamenta darba metodēm;

| 13. | vēlas redzēt komiteju sekretariātu struktūras un veiktspējas novērtējumu, lai nodrošinātu, ka tie ir gatavi uzlabot sava likumdošanas darba kvalitāti; ir pārsteigts par nesenajiem apgalvojumiem, tikai 6 % darbinieku strādā komitejās, un aicina ģenerālsekretāru līdz 2008. gada 1. jūlijam sniegt termiņa vidusposma novērtējumu cilvēkresursu vajadzībām, tostarp precīzāku informāciju par dažādu komiteju vajadzībām, kā arī detalizētu visa administrācijā strādājošā personāla (ierēdņu un pārējo darbinieku) struktūrshēmu, un ierosināt atbilstīgus risinājumus, arī darbinieku pārcelšanai citā amatā, lai stiprinātu pamata darbības veidu — likumdošanas darbu; |
| --- | --- |

13.

vēlas redzēt komiteju sekretariātu struktūras un veiktspējas novērtējumu, lai nodrošinātu, ka tie ir gatavi uzlabot sava likumdošanas darba kvalitāti; ir pārsteigts par nesenajiem apgalvojumiem, tikai 6 % darbinieku strādā komitejās, un aicina ģenerālsekretāru līdz 2008. gada 1. jūlijam sniegt termiņa vidusposma novērtējumu cilvēkresursu vajadzībām, tostarp precīzāku informāciju par dažādu komiteju vajadzībām, kā arī detalizētu visa administrācijā strādājošā personāla (ierēdņu un pārējo darbinieku) struktūrshēmu, un ierosināt atbilstīgus risinājumus, arī darbinieku pārcelšanai citā amatā, lai stiprinātu pamata darbības veidu — likumdošanas darbu;

| 14. | vēlreiz pauž pārliecību, ka zināšanu pārvaldības sistēma, kurā apvienoti daudzi informācijas avoti, teksti un atsauces dokumenti un kura no vienota punkta ir pieejama gan Parlamenta deputātiem, gan darbiniekiem, būs noderīgs pārvaldības instruments; ar interesi seko nesenajai Prezidija diskusijai par šo jautājumu; aicina īstenot viedokļu un informācijas agrīnu apmaiņu, tostarp par tāmes aprēķiniem, kā tas tika prasīts jau 2007. gadā; mudina Prezidiju pieņemt lēmumu par turpmākiem pasākumiem, īstenojot budžeta procedūru; |
| --- | --- |

14.

vēlreiz pauž pārliecību, ka zināšanu pārvaldības sistēma, kurā apvienoti daudzi informācijas avoti, teksti un atsauces dokumenti un kura no vienota punkta ir pieejama gan Parlamenta deputātiem, gan darbiniekiem, būs noderīgs pārvaldības instruments; ar interesi seko nesenajai Prezidija diskusijai par šo jautājumu; aicina īstenot viedokļu un informācijas agrīnu apmaiņu, tostarp par tāmes aprēķiniem, kā tas tika prasīts jau 2007. gadā; mudina Prezidiju pieņemt lēmumu par turpmākiem pasākumiem, īstenojot budžeta procedūru;

| 15. | atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu par individuālu tulkošanu Parlamenta deputātiem un cer, ka strauji tiks uzsākta šā projekta īstenošana; atzīmē, ka sākotnējā šā projekta mērķauditorija ir referenti un/ vai ēnu referenti “likumdošanas vai budžeta procedūrās”; aicina ģenerālsekretāru nodrošināt šā projekta pārraudzību tā 6 mēnešu īstenošanas posmā un laicīgi pirms pirmā lasījuma iesniegt izmaksu un ieguvumu objektīvu analīzi; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu par individuālu tulkošanu Parlamenta deputātiem un cer, ka strauji tiks uzsākta šā projekta īstenošana; atzīmē, ka sākotnējā šā projekta mērķauditorija ir referenti un/ vai ēnu referenti “likumdošanas vai budžeta procedūrās”; aicina ģenerālsekretāru nodrošināt šā projekta pārraudzību tā 6 mēnešu īstenošanas posmā un laicīgi pirms pirmā lasījuma iesniegt izmaksu un ieguvumu objektīvu analīzi;

| 16. | atgādina, ka 2008. gada budžeta procedūrā tika nolemts EUR 2 miljonus iekļaut rezervē, lai panāktu, ka administrācija piešķir prioritāti efektīvāka lingvistiskā atbalsta nodrošināšanai deputātiem oficiālo sanāksmju laikā; aicina administrāciju informēt par īstenotajiem pasākumiem un panākto progresu attiecībā uz lingvistisko pakalpojumu uzlabošanu oficiālajās sanāksmēs; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka 2008. gada budžeta procedūrā tika nolemts EUR 2 miljonus iekļaut rezervē, lai panāktu, ka administrācija piešķir prioritāti efektīvāka lingvistiskā atbalsta nodrošināšanai deputātiem oficiālo sanāksmju laikā; aicina administrāciju informēt par īstenotajiem pasākumiem un panākto progresu attiecībā uz lingvistisko pakalpojumu uzlabošanu oficiālajās sanāksmēs;

| 17. | gaida novērtēšanas rezultātus izmēģinājuma projektam par deputātiem paredzētā analītiskā dienesta izveidi Parlamenta bibliotēkā un tā ietekmi uz 2009. gada budžetu; atgādina, ka 2007. gada 29. marta rezolūcijā par 2008. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (6) Parlaments prasīja paredzēt iespēju atbildes uz šādiem pieprasījumiem publicēt Eiropas Parlamenta iekštīklā; norāda, ka šāda publicēšana uzlabotu pārredzamību un ļautu visiem deputātiem gūt labumu no šī pakalpojuma; |
| --- | --- |

17.

gaida novērtēšanas rezultātus izmēģinājuma projektam par deputātiem paredzētā analītiskā dienesta izveidi Parlamenta bibliotēkā un tā ietekmi uz 2009. gada budžetu; atgādina, ka 2007. gada 29. marta rezolūcijā par 2008. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (6) Parlaments prasīja paredzēt iespēju atbildes uz šādiem pieprasījumiem publicēt Eiropas Parlamenta iekštīklā; norāda, ka šāda publicēšana uzlabotu pārredzamību un ļautu visiem deputātiem gūt labumu no šī pakalpojuma;

Uzdevumi, kas saistīti ar 2009. gadā paredzētajām Parlamenta vēlēšanām

| 18. | uzsver — 2009. gads būs Eiropas Parlamenta vēlēšanu gads, un uzskata, ka tas ir viens no svarīgākajiem budžeta aspektiem, par kuru jāvienojas; atkārtoti pauž pārliecību, ka Eiropas pilsoņiem ir jābūt pienācīgi informētiem par to, kā strādājuši viņu ievēlētie pārstāvji, kā arī par Parlamenta kā politiskas un likumdevējas iestādes nozīmi; |
| --- | --- |

18.

uzsver — 2009. gads būs Eiropas Parlamenta vēlēšanu gads, un uzskata, ka tas ir viens no svarīgākajiem budžeta aspektiem, par kuru jāvienojas; atkārtoti pauž pārliecību, ka Eiropas pilsoņiem ir jābūt pienācīgi informētiem par to, kā strādājuši viņu ievēlētie pārstāvji, kā arī par Parlamenta kā politiskas un likumdevējas iestādes nozīmi;

| 19. | īpašu uzmanību pievērš tam, cik lielu nozīmi Parlaments piešķir decentralizētiem informēšanas pasākumiem, kurus veic arī reģionālie un vietējie plašsaziņas līdzekļi; uzskata, ka izmaksu ziņā tas ir lietderīgs veids mērķtiecīgai vajadzīgās informācijas nodošanai, un turklāt uzstājīgi prasa, lai Parlamenta deputāti aktīvi piedalītos šādu iniciatīvu īstenošanā; |
| --- | --- |

19.

īpašu uzmanību pievērš tam, cik lielu nozīmi Parlaments piešķir decentralizētiem informēšanas pasākumiem, kurus veic arī reģionālie un vietējie plašsaziņas līdzekļi; uzskata, ka izmaksu ziņā tas ir lietderīgs veids mērķtiecīgai vajadzīgās informācijas nodošanai, un turklāt uzstājīgi prasa, lai Parlamenta deputāti aktīvi piedalītos šādu iniciatīvu īstenošanā;

| 20. | uzskata, ka ar vēlēšanu gadu saistītās pārmaiņas tomēr ir jāskata, ņemot vērā finanšu apdomīgu pārvaldību, nevis uzreiz jāuztver kā papildu izdevumi, kas nav saistīti ar citām darbībām; uzskata, ka vēlēšanu gadā ir vajadzīga arī zināma mērķtiecība attiecībā uz tajā īstenojamo rīcību un izdevumiem; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ar vēlēšanu gadu saistītās pārmaiņas tomēr ir jāskata, ņemot vērā finanšu apdomīgu pārvaldību, nevis uzreiz jāuztver kā papildu izdevumi, kas nav saistīti ar citām darbībām; uzskata, ka vēlēšanu gadā ir vajadzīga arī zināma mērķtiecība attiecībā uz tajā īstenojamo rīcību un izdevumiem;

| 21. | šai sakarā pārraudzīs finansējumu trim lielajiem informācijas jomas projektiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu saikni ar pilsoņiem, t. i., apmeklētāju centram un audiovizuālajam centram, kuriem līdz 2009. gadam jābūt pilnībā gataviem darbam, un interneta televīzijas Web TV projektam, kas pilnībā jāīsteno līdz 2008. gada 1. jūlijam; norādot, ka pēdējos gados šajā jomā jau bija vērojams būtisks pieaugums, uzskata, ka ieguldījumi saistībā ar saziņas politikas īstenošanu nodrošinās Web TV projektam pievienoto vērtību, jo tas visiem Eiropas Savienības pilsoņiem ļaus viegli iegūt informāciju par Parlamenta darbu; prasa, lai tam regulāri sniegtu informāciju, rezultātus vērtējot pēc darbības rādītāju kopuma; |
| --- | --- |

21.

šai sakarā pārraudzīs finansējumu trim lielajiem informācijas jomas projektiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu saikni ar pilsoņiem, t. i., apmeklētāju centram un audiovizuālajam centram, kuriem līdz 2009. gadam jābūt pilnībā gataviem darbam, un interneta televīzijas Web TV projektam, kas pilnībā jāīsteno līdz 2008. gada 1. jūlijam; norādot, ka pēdējos gados šajā jomā jau bija vērojams būtisks pieaugums, uzskata, ka ieguldījumi saistībā ar saziņas politikas īstenošanu nodrošinās Web TV projektam pievienoto vērtību, jo tas visiem Eiropas Savienības pilsoņiem ļaus viegli iegūt informāciju par Parlamenta darbu; prasa, lai tam regulāri sniegtu informāciju, rezultātus vērtējot pēc darbības rādītāju kopuma;

| 22. | turklāt atzīmē Prezidija dokumentā iekļauto priekšlikumu par līdzekļu piešķiršanu “Eiropas vēstures mājas” projektam un, ņemot vērā līdzekļu ierobežoto apjomu un steidzamās vajadzības saistībā ar Parlamenta galveno uzdevumu izpildi, gaida, ka tam iesniegs finanšu un budžeta elementu sīkāku analīzi un ekspertu komitejas darba rezultātus; vēlas novērtēt iespēju saņemt atbalstu šim svarīgajam projektam arī no Komisijas; |
| --- | --- |

22.

turklāt atzīmē Prezidija dokumentā iekļauto priekšlikumu par līdzekļu piešķiršanu “Eiropas vēstures mājas” projektam un, ņemot vērā līdzekļu ierobežoto apjomu un steidzamās vajadzības saistībā ar Parlamenta galveno uzdevumu izpildi, gaida, ka tam iesniegs finanšu un budžeta elementu sīkāku analīzi un ekspertu komitejas darba rezultātus; vēlas novērtēt iespēju saņemt atbalstu šim svarīgajam projektam arī no Komisijas;

Uzdevumi, kas jārisina saistībā ar jauno Deputātu nolikumu un pilnvaru termiņa maiņu

| 23. | par ļoti nozīmīgu uzskata vienoto Deputātu nolikumu, ko sāks piemērot 2009. gada otrajā pusgadā; atzīmē — ņemot vērā pārejas pasākumus, ko var izmantot ne ilgāk kā desmit gadus, papildu izdevumi pagaidām noteikti aptuveni, un atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra paziņojumu, ka līdz tāmju sagatavošanai summas tiks pārskatītas; |
| --- | --- |

23.

par ļoti nozīmīgu uzskata vienoto Deputātu nolikumu, ko sāks piemērot 2009. gada otrajā pusgadā; atzīmē — ņemot vērā pārejas pasākumus, ko var izmantot ne ilgāk kā desmit gadus, papildu izdevumi pagaidām noteikti aptuveni, un atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra paziņojumu, ka līdz tāmju sagatavošanai summas tiks pārskatītas;

| 24. | prasa, lai ģenerālsekretārs iespējami drīz iesniegtu atjauninātu šo izdevumu budžeta tāmi, jo ir paredzams, ka jauno sistēmu izvēlēsies vairāk Parlamenta deputātu, nekā sākotnēji prognozēts; turklāt vēlas saņemt atjauninātu informāciju par finansiālo ietekmi, ko radīs jaunie noteikumi par piemaksām, kuri jāpārstrādā saistībā ar jaunā Deputātu nolikuma ieviešanu; |
| --- | --- |

24.

prasa, lai ģenerālsekretārs iespējami drīz iesniegtu atjauninātu šo izdevumu budžeta tāmi, jo ir paredzams, ka jauno sistēmu izvēlēsies vairāk Parlamenta deputātu, nekā sākotnēji prognozēts; turklāt vēlas saņemt atjauninātu informāciju par finansiālo ietekmi, ko radīs jaunie noteikumi par piemaksām, kuri jāpārstrādā saistībā ar jaunā Deputātu nolikuma ieviešanu;

| 25. | piekrīt, ka varētu ieplānot pagaidu summu iespējamai Horvātijas novērotāju uzņemšanai 2009. gada nogalē, un gaida, kad tam iesniegs finansiālo seku aplēses; |
| --- | --- |

25.

piekrīt, ka varētu ieplānot pagaidu summu iespējamai Horvātijas novērotāju uzņemšanai 2009. gada nogalē, un gaida, kad tam iesniegs finansiālo seku aplēses;

| 26. | atbalsta Priekšsēdētāju konferences un Prezidija ieteikumus nodrošināt, ka tiek konsekventi īstenoti Parlamenta iekšējie noteikumi par parlamentārās palīdzības izdevumu atmaksu, un uzdot Prezidija darba grupai par Deputātu nolikumu, Palīgu nolikumu un pensiju fondu steidzamā kārtā detalizēti izvērtēt pašreizējo noteikumu piemērošanu un, ņemot vērā jautājuma svarīgumu, sniegt priekšlikumus par šo noteikumu grozīšanu; aicina Prezidija darba grupu kopā ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem iesniegt priekšlikumus par Deputātu palīgu nolikumu, kas kā steidzams ir jāiesniedz pieņemšanai Padomē Francijas prezidentūras laikā, lai to varētu sākt piemērot vienlaikus ar jauno Deputātu nolikumu; uzskata, ka ierosinātais nolikums nodrošinātu līdzvērtīgu un pārredzamu attieksmi pret deputātu palīgiem un palīdzētu nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi nodokļu un sociālajā jomā, piemēram, attiecībā uz atalgojumu un sociālā nodrošinājuma tiesībām; atzinīgi vērtē Prezidija 2008. gada 10. marta lēmumu par parlamentāro palīdzību deputātiem kā pirmo soli, lai pildītu prasību, kas noteikta Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (7); aicina Prezidiju un ģenerālsekretāru laicīgi pirms pirmā lasījuma ziņot par šajā sakarā padarīto; |
| --- | --- |

26.

atbalsta Priekšsēdētāju konferences un Prezidija ieteikumus nodrošināt, ka tiek konsekventi īstenoti Parlamenta iekšējie noteikumi par parlamentārās palīdzības izdevumu atmaksu, un uzdot Prezidija darba grupai par Deputātu nolikumu, Palīgu nolikumu un pensiju fondu steidzamā kārtā detalizēti izvērtēt pašreizējo noteikumu piemērošanu un, ņemot vērā jautājuma svarīgumu, sniegt priekšlikumus par šo noteikumu grozīšanu; aicina Prezidija darba grupu kopā ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem iesniegt priekšlikumus par Deputātu palīgu nolikumu, kas kā steidzams ir jāiesniedz pieņemšanai Padomē Francijas prezidentūras laikā, lai to varētu sākt piemērot vienlaikus ar jauno Deputātu nolikumu; uzskata, ka ierosinātais nolikums nodrošinātu līdzvērtīgu un pārredzamu attieksmi pret deputātu palīgiem un palīdzētu nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi nodokļu un sociālajā jomā, piemēram, attiecībā uz atalgojumu un sociālā nodrošinājuma tiesībām; atzinīgi vērtē Prezidija 2008. gada 10. marta lēmumu par parlamentāro palīdzību deputātiem kā pirmo soli, lai pildītu prasību, kas noteikta Parlamenta 2007. gada 25. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (7); aicina Prezidiju un ģenerālsekretāru laicīgi pirms pirmā lasījuma ziņot par šajā sakarā padarīto;

Ēkas

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka tiek gatavots priekšlikums ilgtermiņa stratēģijai ēku politikas jomā, tajā cita starpā prognozējot arī uzturēšanas izmaksu attīstības tendences, kas jāanalizē 2009. finanšu gada budžeta procedūrā; par īpaši nozīmīgām uzskata, no vienas puses, īres līgumu un, no otras puses, nekustamā īpašuma iegādes finansiālās sekas; vēlas, lai šogad tiktu formulēti un apspriesti attiecīgie argumenti; augstu vērtē ģenerālsekretāra iniciatīvu panākt ES iestādēm izdevīgākus publiskā iepirkuma nosacījumus, jo īpaši, lai novērstu karteļu vai monopolstāvokļa veidošanos; gaida, ka tam sniegs papildu informāciju, lai Parlaments arī turpmāk varētu ļoti vērīgi sekot šā procesa norisei; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka tiek gatavots priekšlikums ilgtermiņa stratēģijai ēku politikas jomā, tajā cita starpā prognozējot arī uzturēšanas izmaksu attīstības tendences, kas jāanalizē 2009. finanšu gada budžeta procedūrā; par īpaši nozīmīgām uzskata, no vienas puses, īres līgumu un, no otras puses, nekustamā īpašuma iegādes finansiālās sekas; vēlas, lai šogad tiktu formulēti un apspriesti attiecīgie argumenti; augstu vērtē ģenerālsekretāra iniciatīvu panākt ES iestādēm izdevīgākus publiskā iepirkuma nosacījumus, jo īpaši, lai novērstu karteļu vai monopolstāvokļa veidošanos; gaida, ka tam sniegs papildu informāciju, lai Parlaments arī turpmāk varētu ļoti vērīgi sekot šā procesa norisei;

| 28. | atzīst, ka būtiski ietaupījumi ir izveidojušies, pateicoties pēdējos desmit gados veiktajiem avansa maksājumiem par ēkām; uzskata, ka Parlamenta nekustamā īpašuma iegādes ilgtermiņa politika ir jāizvērtē, ņemot vērā finansējuma maksimālo apjomu un īpašās vajadzības trijās Parlamenta darba vietās; vēlas par šo jautājumu diskutēt pēc tam, kad būs iepazīstināts ar ilgtermiņa stratēģiju; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka būtiski ietaupījumi ir izveidojušies, pateicoties pēdējos desmit gados veiktajiem avansa maksājumiem par ēkām; uzskata, ka Parlamenta nekustamā īpašuma iegādes ilgtermiņa politika ir jāizvērtē, ņemot vērā finansējuma maksimālo apjomu un īpašās vajadzības trijās Parlamenta darba vietās; vēlas par šo jautājumu diskutēt pēc tam, kad būs iepazīstināts ar ilgtermiņa stratēģiju;

| 29. | uzstāj, ka rūpēm par vidi ir jābūt vienam no Parlamenta politikas pamatelementiem; uzskata, ka jāturpina uzlabojumi energoefektivitātes ziņā, kā arī vēl vairāk jānosliecas uz videi saudzīgu enerģijas avotu izmantošanu visās Parlamenta ēkās; sagaida, ka tiks pildītas Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) pieņemtās saistības, un gaida, ka tam sniegs sīkāku informāciju par EMAS rīcības plāna īstenošanas rezultātiem un par saules bateriju izmantošanu, par iespējām atjaunināt Parlamenta autoparku, iegādājoties videi saudzīgus automobiļus, kā arī par jauno mobilitātes centru, un šai informācijai jābūt arī viegli pieejamai tiešsaistē; |
| --- | --- |

29.

uzstāj, ka rūpēm par vidi ir jābūt vienam no Parlamenta politikas pamatelementiem; uzskata, ka jāturpina uzlabojumi energoefektivitātes ziņā, kā arī vēl vairāk jānosliecas uz videi saudzīgu enerģijas avotu izmantošanu visās Parlamenta ēkās; sagaida, ka tiks pildītas Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) pieņemtās saistības, un gaida, ka tam sniegs sīkāku informāciju par EMAS rīcības plāna īstenošanas rezultātiem un par saules bateriju izmantošanu, par iespējām atjaunināt Parlamenta autoparku, iegādājoties videi saudzīgus automobiļus, kā arī par jauno mobilitātes centru, un šai informācijai jābūt arī viegli pieejamai tiešsaistē;

| 30. | atgādina, ka 2007. gada 25. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Parlaments prasīja, lai administrācija iesniedz rīcības plānu par to CO2 emisiju samazināšanu un novēršanu, kas saistītas ar Parlamenta darbību; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka 2007. gada 25. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Parlaments prasīja, lai administrācija iesniedz rīcības plānu par to CO2 emisiju samazināšanu un novēršanu, kas saistītas ar Parlamenta darbību;

| 31. | vēlas saņemt ziņojumu par grūtībām, ar kurām nākas saskarties gan normatīvo aktu jomā, gan praksē un kuru dēļ varētu būt veidojušies nevajadzīgi lieli ES ēku, tostarp Parlamenta ēku, uzturēšanas izdevumi; vēlas, lai tas būtu transversāls ziņojums, kas ļautu noteikt pamata cēloņus — vai tie būtu jebkādā veidā saistīti ar ierobežotu tirgu vai apgrūtinājumiem, kas noteikti Finanšu regulā un atklātas izsoles kārtībā, vai jebkuru citu būtisku faktoru; vēlas, lai tiktu īstenots noteikums, kas paredz iekļaut melnajā sarakstā uzņēmumus, kuri ir radījuši nevajadzīgi lielus izdevumus; uzskata, ka Parlamentam ir jācenšas rast veidus kā panākt ar ēkām saistīto izdevumu ietaupījumus; |
| --- | --- |

31.

vēlas saņemt ziņojumu par grūtībām, ar kurām nākas saskarties gan normatīvo aktu jomā, gan praksē un kuru dēļ varētu būt veidojušies nevajadzīgi lieli ES ēku, tostarp Parlamenta ēku, uzturēšanas izdevumi; vēlas, lai tas būtu transversāls ziņojums, kas ļautu noteikt pamata cēloņus — vai tie būtu jebkādā veidā saistīti ar ierobežotu tirgu vai apgrūtinājumiem, kas noteikti Finanšu regulā un atklātas izsoles kārtībā, vai jebkuru citu būtisku faktoru; vēlas, lai tiktu īstenots noteikums, kas paredz iekļaut melnajā sarakstā uzņēmumus, kuri ir radījuši nevajadzīgi lielus izdevumus; uzskata, ka Parlamentam ir jācenšas rast veidus kā panākt ar ēkām saistīto izdevumu ietaupījumus;

| 32. | ar gandarījumu atzīmē, ka pašlaik tiek pārskatīta kārtība, kādā Parlaments un Komisija kopīgi izmanto ārējo biroju (“Eiropas māju”) telpas, lai sniegtu labāku pārskatu par katras iestādes aizņemto telpu platību; pauž atzinību ģenerālsekretāram par šajā jomā padarīto, kā prasīts pagājušajā gadā, un arī prasa, lai tiek informēts par katru šā procesa posmu; |
| --- | --- |

32.

ar gandarījumu atzīmē, ka pašlaik tiek pārskatīta kārtība, kādā Parlaments un Komisija kopīgi izmanto ārējo biroju (“Eiropas māju”) telpas, lai sniegtu labāku pārskatu par katras iestādes aizņemto telpu platību; pauž atzinību ģenerālsekretāram par šajā jomā padarīto, kā prasīts pagājušajā gadā, un arī prasa, lai tiek informēts par katru šā procesa posmu;

Darbinieki

| 33. | uzskata, ka pēc ļoti iespaidīgā darbinieku skaita pieauguma neseno paplašināšanās kārtu rezultātā ir sācies personāla komplektēšanas konsolidācijas posms; aicina visus dienestus un politiskās grupas sniegt sīki sagatavotu pārskatu par darbinieku sadalījumu pa amatiem dažādās Parlamenta struktūrvienībās un šāda sadalījuma pamatojumu, pirms tiek prasīts papildu nodrošinājums ar personālu un jaunu amata vietu izveide, kā arī katrā piemērotā gadījumā izmantot iespējas pārcelt darbiniekus citā amatā; uzskata, ka šiem budžeta veidošanas pasākumiem ir jābūt attiecīgo 2008. gadā veikto pasākumu turpinājumam, vienlaikus apzinoties īpašos uzdevumus, ko nāksies risināt 2009. gadā, un to, ka katru gadu būs atšķirīgas iespējas darbinieku pārcelšanai citā amatā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka pēc ļoti iespaidīgā darbinieku skaita pieauguma neseno paplašināšanās kārtu rezultātā ir sācies personāla komplektēšanas konsolidācijas posms; aicina visus dienestus un politiskās grupas sniegt sīki sagatavotu pārskatu par darbinieku sadalījumu pa amatiem dažādās Parlamenta struktūrvienībās un šāda sadalījuma pamatojumu, pirms tiek prasīts papildu nodrošinājums ar personālu un jaunu amata vietu izveide, kā arī katrā piemērotā gadījumā izmantot iespējas pārcelt darbiniekus citā amatā; uzskata, ka šiem budžeta veidošanas pasākumiem ir jābūt attiecīgo 2008. gadā veikto pasākumu turpinājumam, vienlaikus apzinoties īpašos uzdevumus, ko nāksies risināt 2009. gadā, un to, ka katru gadu būs atšķirīgas iespējas darbinieku pārcelšanai citā amatā;

| 34. | tāpēc ir gatavs apsvērt pamatotus pieprasījumus par jaunu amata vietu izveidi pēc tam, kad administrācija būs iesniegusi precīzu pārskatu, tajā iekļaujot arī vajadzīgās mācību un iemaņu pilnveidošanas programmas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ieceri intensīvi strādāt šajā virzienā; |
| --- | --- |

34.

tāpēc ir gatavs apsvērt pamatotus pieprasījumus par jaunu amata vietu izveidi pēc tam, kad administrācija būs iesniegusi precīzu pārskatu, tajā iekļaujot arī vajadzīgās mācību un iemaņu pilnveidošanas programmas; atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra ieceri intensīvi strādāt šajā virzienā;

| 35. | uzskata, ka iepriekšminētais pārskats par to, kurus uzdevumus un pienākumus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, un par iespējamo finansiālo ietekmi, tostarp amatu sarakstiem, būs budžetam izšķirošas nozīmes elements; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka iepriekšminētais pārskats par to, kurus uzdevumus un pienākumus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā patiešām varēs uzskatīt par jauniem, un par iespējamo finansiālo ietekmi, tostarp amatu sarakstiem, būs budžetam izšķirošas nozīmes elements;

Citas iestādes

| 36. | aicina iestādes iesniegt reālus pieprasījumus pēc budžeta līdzekļiem, pamatojot izmaksas un pilnībā ievērojot vispārējās prasības par stingru finanšu politiku, resursu efektīvu pārvaldību un Eiropas pilsoņiem šādi nodrošinātu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

36.

aicina iestādes iesniegt reālus pieprasījumus pēc budžeta līdzekļiem, pamatojot izmaksas un pilnībā ievērojot vispārējās prasības par stingru finanšu politiku, resursu efektīvu pārvaldību un Eiropas pilsoņiem šādi nodrošinātu pievienoto vērtību;

| 37. | ļoti vēlas uzzināt, kā ES budžetā tiks iekļauts topošais Eiropas Ārējās darbības dienests kopumā, kā arī atsevišķas šī dienesta struktūras, kas būs iekļautas Padomes budžeta sadaļā; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību un aktīvi kontrolēt ar šo pasākumu saistītās sekas, tostarp arī nošķirot administratīvos un darbības izdevumus; |
| --- | --- |

37.

ļoti vēlas uzzināt, kā ES budžetā tiks iekļauts topošais Eiropas Ārējās darbības dienests kopumā, kā arī atsevišķas šī dienesta struktūras, kas būs iekļautas Padomes budžeta sadaļā; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pilnīgu pārredzamību un aktīvi kontrolēt ar šo pasākumu saistītās sekas, tostarp arī nošķirot administratīvos un darbības izdevumus;

| 38. | ar zināmu satraukumu atzīmē, ka vidējā termiņā ievērojami palielināsies būvniecības izmaksas, un aicina visas iestādes rūpīgi pārbaudīt šādus projektus, kā arī iesniegt vienkāršā un viegli pārskatāmā veidā sagatavotus finansēšanas plānus un/vai risinājumus; atzīst, ka dažos gadījumos šādus izdevumus pamato obligātas vajadzības, piemēram, saistībā ar tiesību aktos noteiktām prasībām un lai nodrošinātu personālam pieņemamus apstākļus; |
| --- | --- |

38.

ar zināmu satraukumu atzīmē, ka vidējā termiņā ievērojami palielināsies būvniecības izmaksas, un aicina visas iestādes rūpīgi pārbaudīt šādus projektus, kā arī iesniegt vienkāršā un viegli pārskatāmā veidā sagatavotus finansēšanas plānus un/vai risinājumus; atzīst, ka dažos gadījumos šādus izdevumus pamato obligātas vajadzības, piemēram, saistībā ar tiesību aktos noteiktām prasībām un lai nodrošinātu personālam pieņemamus apstākļus;

| 39. | aicina par 2009. finanšu gada budžetu atbildīgo Parlamenta referentu personīgi apmeklēt Padomi, Tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, lai pirms tāmju sagatavošanas tos uzklausītu, un sniegt Budžeta komitejai attiecīgu ziņojumu; |
| --- | --- |

39.

aicina par 2009. finanšu gada budžetu atbildīgo Parlamenta referentu personīgi apmeklēt Padomi, Tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, lai pirms tāmju sagatavošanas tos uzklausītu, un sniegt Budžeta komitejai attiecīgu ziņojumu;

*

* *

| 40. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam. |
| --- | --- |

40.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2008/29/EK (OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp.).

(2)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

(4)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

(5)  No tiem EUR 78 000 000 ir darbinieku iemaksas pensiju shēmā.

(6)  OV C 27 E, 31.1.2008., 225. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0474.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/83

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlis
  Eurostars ***I

P6_TA(2008)0116

Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā un attīstībā iesaistītus MVU (COM(2007)0514 — C6-0281/2007 — 2007/0188(COD))

2009/C 247 E/18

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0514),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 169. pantu un 172. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0281/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0064/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/84

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisOgļu un tērauda izpētes fonds *

P6_TA(2008)0117

Eiropas Parlamenta 2008.gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai (COM(2007)0393 — C6-0248/2007 — 2007/0135(CNS))

2009/C 247 E/20

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0393),

ņemot vērā Padomes 2003. gada 1. februāra lēmuma 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu (1) 4. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0248/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0039/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 2 |
| 4. panta 1. punkta 1.a apakšpunkts (jauns) |
| | Šādiem projektiem, ja tajos efektīvi izmanto reģionālās ogļu rezerves, jāpalielina ogļu konkurētspēja vietējā enerģētikas tirgū. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 4. panta 2. punkta ca) apakšpunkts (jauns) |
| | (ca) | no oglēm iegūtas primārās enerģijas efektīvāka pārveide citās enerģijas formās, piemēram, izmantojot tradicionālo akmeņogļu gazifikāciju un sašķidrināšanas tehnoloģijas; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 2

4. panta 1. punkta 1.a apakšpunkts (jauns)

Šādiem projektiem, ja tajos efektīvi izmanto reģionālās ogļu rezerves, jāpalielina ogļu konkurētspēja vietējā enerģētikas tirgū.

Grozījums Nr. 3

4. panta 2. punkta ca) apakšpunkts (jauns)

(ca)

Grozījums Nr. 4

4. panta 2. punkta cb) apakšpunkts (jauns)

| (cb) | ekonomiskākas un uzticamākas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

(cb)

Grozījums Nr. 5

6. panta 2. daļas d) apakšpunkts

| (d) | atkritumu kaudžu attīrīšana un ogļu ražošanas un patēriņa atliekvielu
  rūpnieciska
  izmantošana; |
| --- | --- |

(d)

atkritumu kaudžu attīrīšana un ogļu ražošanas un patēriņa atliekvielu
  rūpnieciska
  izmantošana;

| (d) | atkritumu kaudžu attīrīšana un ogļu ražošanas un patēriņa atliekvielu izmantošana; |
| --- | --- |

(d)

atkritumu kaudžu attīrīšana un ogļu ražošanas un patēriņa atliekvielu izmantošana;

Grozījums Nr. 6

7. panta 1. daļa

Pētniecības projekti ar šādu mērķi ir saistīti ar izredzēm
  uz
  ilglaicīgu energoapgādi un attiecas uz to ogļu
  iegulu
  modernizāciju saimnieciskā, enerģētiskā un vides ziņā, kuru ieguve ar parastajiem kalnrūpniecības paņēmieniem nevar būt rentabla. Projekti var ietvert izpēti, stratēģiju definēšanu, fundamentālus un lietišķos pētījumus un to inovatīvo metožu testēšanu, kas nodrošina iespējas pilnveidot Kopienas ogļu resursus.

Pētniecības projekti ar šādu mērķi ir saistīti ar izredzēm
  nodrošināt
  ilglaicīgu energoapgādi un attiecas uz to ogļu modernizāciju
  un efektīvu transportēšanu
  saimnieciskā, enerģētiskā un vides ziņā, kuru ieguve ar parastajiem kalnrūpniecības paņēmieniem nevar būt rentabla. Projekti var ietvert izpēti, stratēģiju definēšanu, fundamentālus un lietišķos pētījumus un to inovatīvo metožu testēšanu, kas nodrošina iespējas pilnveidot Kopienas ogļu resursus.

Grozījums Nr. 7

7. panta 2. daļa

Priekšroku dod projektiem, ar ko ievieš papildu tehnoloģijas, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbciju, ogļu slāņa metāna ekstrakciju un ogļu pazemes gazifikāciju.

Priekšroku dod projektiem, ar ko ievieš papildu tehnoloģijas, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbciju, ogļu slāņa metāna ekstrakciju
  un tā izmantošanu par enerģijas avotu, ogļu efektīvu dedzināšanu siltuma un elektroenerģijas ieguves procesos, kā arī netradicionālām
  ogļu
  gazifikācijas metodēm pazemē
  .

Grozījums Nr. 8

8. panta ja) apakšpunkts (jauns)

| (ja) | tērauda lējumi un kalumi, pulvermetalurģijas sakausējumi, kas iegūti no dzelzs sakausējumiem, un ferosakausējumu pusfabrikāti turpmākai pārstrādei; |
| --- | --- |

(ja)

Grozījums Nr. 9

9. panta b) apakšpunkts

| (b) | tērauda īpašības, kas saistītas ar mehāniskajām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība
  un stigrība
  , nogurums,
  nolietošanās
  ,
  korozija un izturība pret
  plīšanu; |
| --- | --- |

(b)

tērauda īpašības, kas saistītas ar mehāniskajām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība
  un stigrība
  , nogurums,
  nolietošanās
  ,
  korozija un izturība pret
  plīšanu;

| (b) | tērauda īpašības, kas saistītas ar
  tērauda
  mehāniskajām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība
  pret dažādu spiedienu, cietība, triecienizturība, mehāniskā un termālā izturība pret nodilumu, slīdi un
  plīšanu,
  abrazīvais nodilums un izturība pret koroziju; |
| --- | --- |

(b)

tērauda īpašības, kas saistītas ar
  tērauda
  mehāniskajām īpašībām zemā un augstā temperatūrā, piemēram, izturība
  pret dažādu spiedienu, cietība, triecienizturība, mehāniskā un termālā izturība pret nodilumu, slīdi un
  plīšanu,
  abrazīvais nodilums un izturība pret koroziju;

Grozījums Nr. 10 un Nr. 11

9. panta c) apakšpunkts

| (c) | lietošanas laika paildzināšana, īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret
  karstumu
  un koroziju; |
| --- | --- |

(c)

lietošanas laika paildzināšana, īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret
  karstumu
  un koroziju;

| (c) | lietošanas laika paildzināšana, īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret
  nodilumu augstā temperatūrā
  , koroziju
  un cita veida ietekmi
  ; |
| --- | --- |

(c)

lietošanas laika paildzināšana, īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret
  nodilumu augstā temperatūrā
  , koroziju
  un cita veida ietekmi
  ;

Grozījums Nr. 12

9. panta d) apakšpunkts

| (d) | tēraudu saturoši
  kompozīti un
  slāņainas
  struktūras tērauds; |
| --- | --- |

(d)

tēraudu saturoši
  kompozīti un
  slāņainas
  struktūras tērauds;

| (d) | šķiedrainas un slāņainas
  struktūras tērauds un kompozīti; |
| --- | --- |

(d)

šķiedrainas un slāņainas
  struktūras tērauds un kompozīti;

Grozījums Nr. 13

9. panta e) apakšpunkts

| (e) | prognostiski simulācijas modeļi attiecībā uz mikrostruktūrām
  un
  mehāniskām īpašībām; |
| --- | --- |

(e)

prognostiski simulācijas modeļi attiecībā uz mikrostruktūrām
  un
  mehāniskām īpašībām;

| (e) | prognostiski simulācijas modeļi attiecībā uz mikrostruktūrām
  ,
  mehāniskām īpašībām
  utt.; |
| --- | --- |

(e)

prognostiski simulācijas modeļi attiecībā uz mikrostruktūrām
  ,
  mehāniskām īpašībām
  utt.;

Grozījums Nr. 14

10. panta b) apakšpunkts

| (b) | tērauda markas un montēto
  konstrukciju projektēšana, kas
  sekmē
  tērauda lūžņu pārstrādi un to pārveidošanu izmantojamā tēraudā; |
| --- | --- |

(b)

tērauda markas un montēto
  konstrukciju projektēšana, kas
  sekmē
  tērauda lūžņu pārstrādi un to pārveidošanu izmantojamā tēraudā;

| (b) | tādu tērauda
  konstrukciju projektēšana, kas
  ir viegli demontējamas to ekspluatācijas laika beigās, lai tās varētu

  pārstrādāt un pārveidot izmantojamā tēraudā; |
| --- | --- |

(b)

tādu tērauda
  konstrukciju projektēšana, kas
  ir viegli demontējamas to ekspluatācijas laika beigās, lai tās varētu

  pārstrādāt un pārveidot izmantojamā tēraudā;

Grozījums Nr. 15

13. pants

Visi trešās valstīs reģistrēti uzņēmumi, valsts iestādes, pētniecības organizācijas, augstākās un vidējās izglītības iestādes vai citas juridiskas personas, kā arī fiziskas personas var piedalīties atsevišķos projektos, nesaņemot nekādu finansiālu atbalstu saskaņā ar Pētniecības programmu, ja šāda līdzdalība ir Kopienas interesēs.

Visi trešās valstīs reģistrēti uzņēmumi, valsts iestādes, pētniecības organizācijas, augstākās un vidējās izglītības iestādes vai citas juridiskas personas, kā arī fiziskas personas var piedalīties atsevišķos projektos, nesaņemot nekādu finansiālu atbalstu saskaņā ar Pētniecības programmu, ja šāda līdzdalība ir Kopienas interesēs
  un ja projektā iesaistītās personas var nodrošināt nepieciešamos pamatlīdzekļus projekta īstenošanai
  .

Grozījums Nr. 16

20. pants

Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas (še turpmāk — konsultatīvās grupas) ir neatkarīgas tehnisko ekspertu konsultatīvās grupas.

Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas (še turpmāk — konsultatīvās grupas) ir neatkarīgas tehnisko ekspertu konsultatīvās grupas
  , kuras veido atbilstoši kvalificēti speciālisti
  .

Grozījums Nr. 17

22. panta 3. daļa

Komisija nodrošina, ka katrā konsultatīvajā grupā ir sabalansētas speciālās zināšanas un pēc iespējas plašāka ģeogrāfiskā pārstāvība.

Komisija nodrošina, ka katrā konsultatīvajā grupā ir sabalansētas speciālās zināšanas un pēc iespējas plašāka ģeogrāfiskā un
  ģeoekonomiskā pārstāvība, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm, kuras ES pievienojās 2004. gadā un pēc 2004. gada.

Grozījums Nr. 18

25. panta 3. punkta 1. daļa

| 3. | Komisija izveido informācijas paketi, kurā sīki izklāstīta šāda informācija: līdzdalības noteikumi, administratīvās metodes attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapas, priekšlikumu iesniegšanas noteikumi, piešķīruma līgumu paraugi, attaisnotās izmaksas, maksimālais pieļaujamais finanšu ieguldījums, maksāšanas veidi un Pētniecības programmas ikgadējie prioritārie mērķi. |
| --- | --- |

3.

Komisija izveido informācijas paketi, kurā sīki izklāstīta šāda informācija: līdzdalības noteikumi, administratīvās metodes attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapas, priekšlikumu iesniegšanas noteikumi, piešķīruma līgumu paraugi, attaisnotās izmaksas, maksimālais pieļaujamais finanšu ieguldījums, maksāšanas veidi un Pētniecības programmas ikgadējie prioritārie mērķi.

| 3. | Komisija izveido informācijas paketi, kurā sīki izklāstīta šāda informācija: līdzdalības noteikumi, administratīvās metodes attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapas
  (tostarp instrukcijas to aizpildīšanai)
  , priekšlikumu iesniegšanas noteikumi, piešķīruma līgumu paraugi, attaisnotās izmaksas, maksimālais pieļaujamais finanšu ieguldījums, maksāšanas veidi un Pētniecības programmas ikgadējie prioritārie mērķi. |
| --- | --- |

3.

Komisija izveido informācijas paketi, kurā sīki izklāstīta šāda informācija: līdzdalības noteikumi, administratīvās metodes attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapas
  (tostarp instrukcijas to aizpildīšanai)
  , priekšlikumu iesniegšanas noteikumi, piešķīruma līgumu paraugi, attaisnotās izmaksas, maksimālais pieļaujamais finanšu ieguldījums, maksāšanas veidi un Pētniecības programmas ikgadējie prioritārie mērķi.

---

(1)  OV L 29, 5.2.2003., 22. lpp.

---

| 15.10.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 247/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 247/87

---

Ceturtdiena, 2008. gada 10. aprīlisKopienas kuģu zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un trešo valstu kuģu piekļuve Kopienas ūdeņiem *

P6_TA(2008)0118

Eiropas Parlamenta 2008.gada 10. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par atļaujām Kopienas zvejas kuģiem veikt zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (COM(2007)0330 — C6-0236/2007 — 2007/0114(CNS))

2009/C 247 E/21

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0330),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0236/2007),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A6-0072/2008),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. panta b) punkts |
| (b) | atļaujām kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu, bet nav Kopienas zvejas kuģi, atbilstoši nolīgumam iesaistīties darbībās, kas notiek ārpus Kopienas ūdeņiem; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. panta b) punkts

(b)

svītrots

Grozījums Nr. 2

2. panta m) punkts

| (m) | Nopietns pārkāpums: nopietns pārkāpums, kā definēts Padomes 1999. gada 24. jūnija Regulā (EK) Nr. 1447/1999, ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, vai nopietns attiecīgā nolīguma pārkāpums vai darbības traucējums. |
| --- | --- |

(m)

Nopietns pārkāpums: nopietns pārkāpums, kā definēts Padomes 1999. gada 24. jūnija Regulā (EK) Nr. 1447/1999, ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, vai nopietns attiecīgā nolīguma pārkāpums vai darbības traucējums.

| (m) | Nopietns pārkāpums: nopietns pārkāpums, kā definēts Padomes 1999. gada 24. jūnija Regulā (EK) Nr. 1447/1999, ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, vai nopietns attiecīgā nolīguma pārkāpums vai darbības traucējums;
  pārkāpumu konstatē ar efektīvām kriminālvajāšanas darbībām, ievērojot attiecīgos valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

(m)

Nopietns pārkāpums: nopietns pārkāpums, kā definēts Padomes 1999. gada 24. jūnija Regulā (EK) Nr. 1447/1999, ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, vai nopietns attiecīgā nolīguma pārkāpums vai darbības traucējums;
  pārkāpumu konstatē ar efektīvām kriminālvajāšanas darbībām, ievērojot attiecīgos valsts tiesību aktus.

Grozījums Nr. 3

2. panta n) punkts

| (n) | NNN saraksts: to zvejas kuģu saraksts, kurus RZPO identificējusi kā tādus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā. |
| --- | --- |

(n)

NNN saraksts: to zvejas kuģu saraksts, kurus RZPO identificējusi kā tādus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā.

| (n) | NNN saraksts: to zvejas kuģu saraksts, kurus RZPO
  vai Komisija atbilstīgi Padomes ... Regulai (EK) Nr. ... [ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju]

   (1)
  identificējusi kā tādus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā. |
| --- | --- |

(n)

NNN saraksts: to zvejas kuģu saraksts, kurus RZPO
  vai Komisija atbilstīgi Padomes ... Regulai (EK) Nr. ... [ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju]

   (1)
  identificējusi kā tādus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā.

Grozījums Nr. 5

3. pants

Tikai Kopienas zvejas kuģi, kuriem zvejas atļauja izdota saskaņā ar šo regulu, ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās
  ūdeņos, uz kuriem attiecas nolīgums
  .

Tikai Kopienas zvejas kuģi, kuriem zvejas atļauja izdota saskaņā ar šo regulu, ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās
  ārpus Kopienas ūdeņiem
  .

Grozījums Nr. 6

4. panta 1. punkts

| 1. | Kad
  nolīgums
  ir
  noslēgts
  , Komisija par to informē dalībvalstis. |
| --- | --- |

1.

Kad
  nolīgums
  ir
  noslēgts
  , Komisija par to informē dalībvalstis.

| 1. | Komisija var apkopot dalībvalstu apliecinājumus par ieinteresētību pirms nolīguma slēgšanas sarunu sākuma, un šos apliecinājumus apstiprina pēc sarunu beigšanas un zvejas iespēju piešķiršanas.
  Kad
  nolīgumu
  ir
  noslēgusi trešā valsts un apstiprinājusi Padome
  , Komisija par to informē dalībvalstis. |
| --- | --- |

1.

Komisija var apkopot dalībvalstu apliecinājumus par ieinteresētību pirms nolīguma slēgšanas sarunu sākuma, un šos apliecinājumus apstiprina pēc sarunu beigšanas un zvejas iespēju piešķiršanas.
  Kad
  nolīgumu
  ir
  noslēgusi trešā valsts un apstiprinājusi Padome
  , Komisija par to informē dalībvalstis.

Grozījums Nr. 7

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| (a) | tas nav tiesīgs saņemt zvejas atļauju saskaņā ar attiecīgo nolīgumu
  vai nav iekļauts kuģu sarakstā, kas paziņots saskaņā ar 4. pantu
  ; |
| --- | --- |

(a)

tas nav tiesīgs saņemt zvejas atļauju saskaņā ar attiecīgo nolīgumu
  vai nav iekļauts kuģu sarakstā, kas paziņots saskaņā ar 4. pantu
  ;

| (a) | tas nav tiesīgs saņemt zvejas atļauju saskaņā ar attiecīgo nolīgumu; |
| --- | --- |

(a)

tas nav tiesīgs saņemt zvejas atļauju saskaņā ar attiecīgo nolīgumu;

Grozījums Nr. 8

7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

| (b) | iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā tas izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai, attiecīgā gadījumā, ja tas vēl nav izpildījis nosacījumus, kas nolīgumā paredzēti minētajam laika posmam; |
| --- | --- |

(b)

iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā tas izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai, attiecīgā gadījumā, ja tas vēl nav izpildījis nosacījumus, kas nolīgumā paredzēti minētajam laika posmam;

| (b) | iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā tas izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai, attiecīgā gadījumā, ja tas vēl nav izpildījis nosacījumus, kas nolīgumā paredzēti minētajam laika posmam,
  izņemot gadījumus, kad attiecīgajam kuģim sods jau ir piemērots, kad ir pierādījumi, ka pārkāpums nav bijis nopietns, un/vai kad ir mainījies kuģa īpašnieks un jaunais īpašnieks nodrošina noteikumu izpildi
  ; |
| --- | --- |

(b)

iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā tas izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai, attiecīgā gadījumā, ja tas vēl nav izpildījis nosacījumus, kas nolīgumā paredzēti minētajam laika posmam,
  izņemot gadījumus, kad attiecīgajam kuģim sods jau ir piemērots, kad ir pierādījumi, ka pārkāpums nav bijis nopietns, un/vai kad ir mainījies kuģa īpašnieks un jaunais īpašnieks nodrošina noteikumu izpildi
  ;

Grozījums Nr. 9

7. panta 1. punkta d) apakšpunkts

| (d) | šā kuģa
  dati Kopienas flotes reģistrā un 16. pantā paredzētajā Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā
  ir nepilnīgi vai neprecīzi
  ; |
| --- | --- |

(d)

šā kuģa
  dati Kopienas flotes reģistrā un 16. pantā paredzētajā Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā
  ir nepilnīgi vai neprecīzi
  ;

| (d) | līdz brīdim, kad ir izlaboti nepilnīgie vai neprecīzie kuģu
  dati Kopienas flotes reģistrā un 16. pantā paredzētajā Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā; |
| --- | --- |

(d)

līdz brīdim, kad ir izlaboti nepilnīgie vai neprecīzie kuģu
  dati Kopienas flotes reģistrā un 16. pantā paredzētajā Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā;

Grozījums Nr. 10

9. panta 1. punkta ievads

| 1. | Komisija nenosūta atļaujas devējai iestādei pieprasījumus, attiecībā uz kuriem |
| --- | --- |

1.

Komisija nenosūta atļaujas devējai iestādei pieprasījumus, attiecībā uz kuriem

| 1. | Komisija,
  devusi dalībvalstīm iespēju iesniegt apsvērumus,
  nenosūta atļaujas devējai iestādei pieprasījumus, attiecībā uz kuriem: |
| --- | --- |

1.

Komisija,
  devusi dalībvalstīm iespēju iesniegt apsvērumus,
  nenosūta atļaujas devējai iestādei pieprasījumus, attiecībā uz kuriem:

Grozījums Nr. 11

9. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| (a) | dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi;

| (a) | dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi
  saistībā ar attiecīgā zivsaimniecības nolīguma prasībām
  ; |
| --- | --- |

(a)

dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi
  saistībā ar attiecīgā zivsaimniecības nolīguma prasībām
  ;

Grozījums Nr. 12

10. pants

Ja Komisijai
  ir pamats uzskatīt
  , ka dalībvalsts nav izpildījusi I pielikumā minētās saistības attiecībā uz konkrētu nolīgumu, Komisija par to informē attiecīgo dalībvalsti un dod tai iespēju iesniegt apsvērumus. Ja
  Komisija
  , ņemot vērā visus apsvērumus, ko iesniegusi dalībvalsts,
  konstatē
  minēto saistību
  pārkāpumu
  ,
  tā
  , pienācīgi ievērojot tiesiskās paļāvības un proporcionalitātes principu,
  izslēdz
  šīs dalībvalsts kuģus no turpmākas līdzdalības minētajā nolīgumā.

Ja Komisijai,
  balstoties uz attiecīgi pamatotiem faktiem, kļūst zināms,
  ka dalībvalsts nav izpildījusi I pielikumā minētās saistības attiecībā uz konkrētu nolīgumu, Komisija par to informē attiecīgo dalībvalsti un dod tai iespēju iesniegt apsvērumus. Ja, ņemot vērā visus apsvērumus, ko iesniegusi dalībvalsts,
  tiek pierādīts
  minēto saistību
  pārkāpums
  ,
  Komisija
  , pienācīgi ievērojot tiesiskās paļāvības un proporcionalitātes principu,
  var pieņemt lēmumu izslēgt
  šīs dalībvalsts kuģus no turpmākas līdzdalības minētajā nolīgumā.

Grozījums Nr. 13

17. panta 1. punkts

| 1. | Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 II un IIa sadaļas noteikumus, Kopienas zvejas kuģi, kam zvejas atļauja izdota saskaņā ar II vai III sadaļu, katru
  dienu
  nosūta savas valsts kompetentajām iestādēm datus par gūto nozveju un par zvejas
  piepūli
  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 II un IIa sadaļas noteikumus, Kopienas zvejas kuģi, kam zvejas atļauja izdota saskaņā ar II vai III sadaļu, katru
  dienu
  nosūta savas valsts kompetentajām iestādēm datus par gūto nozveju un par zvejas
  piepūli
  .

| 1. | Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 II un IIa sadaļas noteikumus, Kopienas zvejas kuģi, kam zvejas atļauja izdota saskaņā ar II vai III sadaļu,
  tik bieži, cik ir nepieciešams attiecībā uz
  katru
  nolīgumu un zvejniecības nozari,
  nosūta savas valsts kompetentajām iestādēm datus par gūto nozveju un par zvejas
  intensitāti. Šīm nosūtīšanas prasībām ir jāatbilst prasībām, kas iekļautas Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un par ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (2)

  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 II un IIa sadaļas noteikumus, Kopienas zvejas kuģi, kam zvejas atļauja izdota saskaņā ar II vai III sadaļu,
  tik bieži, cik ir nepieciešams attiecībā uz
  katru
  nolīgumu un zvejniecības nozari,
  nosūta savas valsts kompetentajām iestādēm datus par gūto nozveju un par zvejas
  intensitāti. Šīm nosūtīšanas prasībām ir jāatbilst prasībām, kas iekļautas Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un par ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (2)

  .

Grozījums Nr. 14

19. panta 1. punkts

| 1. | Neskarot Regulas (EK) Nr. 23711/2002 26. panta 4. punktu un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir pilnībā apgūtas tai iedalītās zvejas iespējas, tā nekavējoties aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu. |
| --- | --- |

1.

Neskarot Regulas (EK) Nr. 23711/2002 26. panta 4. punktu un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir pilnībā apgūtas tai iedalītās zvejas iespējas, tā nekavējoties aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu.

| 1. | Neskarot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. panta 4. punktu un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir pilnībā apgūtas tai iedalītās zvejas iespējas, tā nekavējoties aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu,
  kā arī pārtrauc jau piešķirto atļauju darbību
  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 26. panta 4. punktu un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir pilnībā apgūtas tai iedalītās zvejas iespējas, tā nekavējoties aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu,
  kā arī pārtrauc jau piešķirto atļauju darbību
  .

Grozījums Nr. 15

19. panta 3. punkts

| 3. | Ja zvejas atļauja izdota par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas attiecībā uz kādu no attiecīgajiem krājumiem vai krājumu grupām uzskatāmas par pilnībā apgūtām, dalībvalsts aizliedz
  visas zvejas
  darbības,
  kas piederīgas jauktu sugu zvejai
  . |
| --- | --- |

3.

Ja zvejas atļauja izdota par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas attiecībā uz kādu no attiecīgajiem krājumiem vai krājumu grupām uzskatāmas par pilnībā apgūtām, dalībvalsts aizliedz
  visas zvejas
  darbības,
  kas piederīgas jauktu sugu zvejai
  .

| 3. | Ja zvejas atļauja izdota par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas attiecībā uz kādu no attiecīgajiem krājumiem vai krājumu grupām uzskatāmas par pilnībā apgūtām, dalībvalsts aizliedz
  attiecīgās
  darbības,
  kuras rada briesmas apdraudētajām sugām
  . |
| --- | --- |

3.

Ja zvejas atļauja izdota par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas attiecībā uz kādu no attiecīgajiem krājumiem vai krājumu grupām uzskatāmas par pilnībā apgūtām, dalībvalsts aizliedz
  attiecīgās
  darbības,
  kuras rada briesmas apdraudētajām sugām
  .

Grozījums Nr. 16

20. panta 1. punkts

| 1. | Ja Kopienas zvejas kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, dalībvalsts nodrošina, lai šādam kuģim visā atlikušajā atļaujas termiņā vairs neļautu izmantot zvejas atļauju, kas izdota saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, un par to tūlīt elektroniski informē Komisiju. |
| --- | --- |

1.

Ja Kopienas zvejas kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, dalībvalsts nodrošina, lai šādam kuģim visā atlikušajā atļaujas termiņā vairs neļautu izmantot zvejas atļauju, kas izdota saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, un par to tūlīt elektroniski informē Komisiju.

| 1. | Ja Kopienas zvejas kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu,
  zvejojot laikā, kad uz to attiecas nolīgums,
  dalībvalsts nodrošina, lai šādam kuģim visā atlikušajā atļaujas termiņā vairs neļautu izmantot zvejas atļauju, kas izdota saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, un par to tūlīt elektroniski informē Komisiju. |
| --- | --- |

1.

Ja Kopienas zvejas kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu,
  zvejojot laikā, kad uz to attiecas nolīgums,
  dalībvalsts nodrošina, lai šādam kuģim visā atlikušajā atļaujas termiņā vairs neļautu izmantot zvejas atļauju, kas izdota saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, un par to tūlīt elektroniski informē Komisiju.

Grozījums Nr. 17

20. panta 3. punkts

| 3. | Inspekcijas un uzraudzības ziņojumi, ko sagatavojuši Komisijas inspektori, Kopienas inspektori, dalībvalstu inspektori vai tādas trešas valsts inspektori, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, ir pieņemami pierādījumi jebkuras dalībvalsts administratīvajās procedūrās vai tiesvedībā. Faktu konstatēšanā tos uzskata par līdzvērtīgiem dalībvalstu inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.

Inspekcijas un uzraudzības ziņojumi, ko sagatavojuši Komisijas inspektori, Kopienas inspektori, dalībvalstu inspektori vai tādas trešas valsts inspektori, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, ir pieņemami pierādījumi jebkuras dalībvalsts administratīvajās procedūrās vai tiesvedībā. Faktu konstatēšanā tos uzskata par līdzvērtīgiem dalībvalstu inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.

| 3. | Inspekcijas un uzraudzības ziņojumi, ko sagatavojuši Komisijas inspektori, Kopienas inspektori, dalībvalstu inspektori vai tādas trešas valsts inspektori, kas ir attiecīgā nolīguma puse, ir pieņemami pierādījumi jebkuras dalībvalsts administratīvajās procedūrās vai tiesvedībā. Faktu konstatēšanā tos
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem
  uzskata par līdzvērtīgiem dalībvalstu inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.

Inspekcijas un uzraudzības ziņojumi, ko sagatavojuši Komisijas inspektori, Kopienas inspektori, dalībvalstu inspektori vai tādas trešas valsts inspektori, kas ir attiecīgā nolīguma puse, ir pieņemami pierādījumi jebkuras dalībvalsts administratīvajās procedūrās vai tiesvedībā. Faktu konstatēšanā tos
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem
  uzskata par līdzvērtīgiem dalībvalstu inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.

Grozījums Nr. 18

21. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| a) | visiem attiecīgajiem lietotājiem dalībvalstīs un
  attiecīgajām atļaujas devējām iestādēm — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas vajadzīgi zvejas atļauju izdošanas procesā; |
| --- | --- |

a)

visiem attiecīgajiem lietotājiem dalībvalstīs un
  attiecīgajām atļaujas devējām iestādēm — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas vajadzīgi zvejas atļauju izdošanas procesā;

| a) | attiecīgajām atļaujas devējām iestādēm — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas vajadzīgi zvejas atļauju izdošanas procesā; |
| --- | --- |

a)

attiecīgajām atļaujas devējām iestādēm — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas vajadzīgi zvejas atļauju izdošanas procesā;

Grozījums Nr. 19

21. panta 1. punkta b) apakšpunkts

| b) | visiem attiecīgajiem lietotājiem kompetentajās
  inspekcijas
  iestādēs
  — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas tām vajadzīgi inspekciju veikšanai. |
| --- | --- |

b)

visiem attiecīgajiem lietotājiem kompetentajās
  inspekcijas
  iestādēs
  — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas tām vajadzīgi inspekciju veikšanai.

| b) | kompetentajām
  inspekcijas
  iestādēm
  — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas tām vajadzīgi inspekciju veikšanai. |
| --- | --- |

b)

kompetentajām
  inspekcijas
  iestādēm
  — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas tām vajadzīgi inspekciju veikšanai.

---

(1)  
  COM(2007)0602.

(2)  

  OV L 409, 30.12.2006., 1. lpp

  .

---