# Jurnalul Oficial C 228/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.228.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 228 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5222 septembrie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.228.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 228

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5222 septembrie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009 |
| 2009/C 228/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul pădurilor și al sectorului forestier în îndeplinirea angajamentelor UE în materie de schimbări climatice (aviz exploratoriu) | 1 |
| 2009/C 228/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori (aviz exploratoriu) | 9 |
| 2009/C 228/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă (aviz exploratoriu) | 14 |
| 2009/C 228/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind situația lucrătorilor în vârstă în contextul mutațiilor industriale: acordarea de sprijin și gestionarea diversității de vârste în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor (aviz din proprie inițiativă) | 24 |
| 2009/C 228/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind relațiile transatlantice: Cum se poate intensifica participarea societății civile | 32 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009

2009/C 228/01

Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul pădurilor și al sectorului forestier în îndeplinirea angajamentelor UE în materie de schimbări climatice (aviz exploratoriu)

1

2009/C 228/02

Avizul Comitetului Economic și Social European privind parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori (aviz exploratoriu)

9

2009/C 228/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă (aviz exploratoriu)

14

2009/C 228/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind situația lucrătorilor în vârstă în contextul mutațiilor industriale: acordarea de sprijin și gestionarea diversității de vârste în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor (aviz din proprie inițiativă)

24

2009/C 228/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind relațiile transatlantice: Cum se poate intensifica participarea societății civile

32

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009 |
| 2009/C 228/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea albă privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust | 40 |
| 2009/C 228/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind raportul Comisiei - Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2007 | 47 |
| 2009/C 228/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde Drepturile de autor în economia cunoașterii | 52 |
| 2009/C 228/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor - Către o programare în comun a cercetării: a conlucra pentru a face față mai eficient provocărilor comune | 56 |
| 2009/C 228/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor | 62 |
| 2009/C 228/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate | 66 |
| 2009/C 228/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre | 69 |
| 2009/C 228/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din [...] de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului | 75 |
| 2009/C 228/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier | 78 |
| 2009/C 228/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali | 81 |
| 2009/C 228/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei A doua revizuire strategică a politicii energetice — un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei | 84 |
| 2009/C 228/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) | 90 |
| 2009/C 228/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II) | 95 |
| 2009/C 228/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus | 100 |
| 2009/C 228/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare | 103 |
| 2009/C 228/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE | 107 |
| 2009/C 228/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale | 113 |
| 2009/C 228/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Centrală Europeană – UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară | 116 |
| 2009/C 228/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea din partea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj | 123 |
| 2009/C 228/25 | Avizul Comitetul Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 92/79/CEE, 92/80/CEE și 95/59/CE privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat | 130 |
| 2009/C 228/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013 | 141 |
| 2009/C 228/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare | 148 |
| 2009/C 228/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind un plan european de redresare economică (aviz suplimentar) | 149 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic și Social European

A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009

2009/C 228/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea albă privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust

40

2009/C 228/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind raportul Comisiei - Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2007

47

2009/C 228/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde Drepturile de autor în economia cunoașterii

52

2009/C 228/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor - Către o programare în comun a cercetării: a conlucra pentru a face față mai eficient provocărilor comune

56

2009/C 228/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor

62

2009/C 228/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate

66

2009/C 228/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre

69

2009/C 228/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din [...] de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului

75

2009/C 228/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier

78

2009/C 228/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

81

2009/C 228/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei A doua revizuire strategică a politicii energetice — un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei

84

2009/C 228/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare)

90

2009/C 228/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II)

95

2009/C 228/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus

100

2009/C 228/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare

103

2009/C 228/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE

107

2009/C 228/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale

113

2009/C 228/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Centrală Europeană – UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară

116

2009/C 228/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea din partea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj

123

2009/C 228/25

Avizul Comitetul Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 92/79/CEE, 92/80/CEE și 95/59/CE privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat

130

2009/C 228/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013

141

2009/C 228/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare

148

2009/C 228/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind un plan european de redresare economică (aviz suplimentar)

149

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul pădurilor și al sectorului forestier în îndeplinirea angajamentelor UE în materie de schimbări climatice (aviz exploratoriu)

2009/C 228/01

Prin scrisoarea din 20 iunie 2008 adresată președintelui Comitetului Economic și Social European, dl Dimitris DIMITRIADIS, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, dna Margot WALLSTRÖM, vicepreședinte al Comisiei Europene, a solicitat Comitetului Economic și Social European elaborarea unui aviz exploratoriu cu privire la

„Rolul pădurilor și al sectorului forestier în îndeplinirea angajamentelor UE în materie de schimbări climatice” (aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 martie 2009. Raportor: dl KALLIO.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 145 de voturi pentru, 8 voturi împotrivă și 14 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE consideră că pădurile și materialul lemnos regenerabil pe care acestea îl produc au un rol important în exercitarea unui control asupra schimbărilor climatice deoarece:






  — | pe măsură ce cresc, pădurile absorb dioxidul de carbon din atmosferă și îl stochează în biomasă și în sol; |
| --- | --- | --- |

1.1

CESE consideră că pădurile și materialul lemnos regenerabil pe care acestea îl produc au un rol important în exercitarea unui control asupra schimbărilor climatice deoarece:

—

pe măsură ce cresc, pădurile absorb dioxidul de carbon din atmosferă și îl stochează în biomasă și în sol;

| — | produsele din lemn reprezintă un depozit de dioxid de carbon - pe parcursul duratei de viață a acestora, dioxidul de carbon pe care îl conțin nu circulă în atmosferă; |
| --- | --- |

—

produsele din lemn reprezintă un depozit de dioxid de carbon - pe parcursul duratei de viață a acestora, dioxidul de carbon pe care îl conțin nu circulă în atmosferă;

| — | utilizarea energiei pe bază de lemn reduce dependența de combustibilii fosili, diminuând astfel emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

utilizarea energiei pe bază de lemn reduce dependența de combustibilii fosili, diminuând astfel emisiile de gaze cu efect de seră;

| — | utilizarea produselor din lemn în construcții și la fabricarea mobilierului reduce în mod indirect emisiile generate de combustibilii fosili deoarece ele înlocuiesc alte materiale, cum ar fi betonul, a căror producție consumă mai multă energie și produce mai multe emisii decât utilizarea lemnului. |
| --- | --- |

—

utilizarea produselor din lemn în construcții și la fabricarea mobilierului reduce în mod indirect emisiile generate de combustibilii fosili deoarece ele înlocuiesc alte materiale, cum ar fi betonul, a căror producție consumă mai multă energie și produce mai multe emisii decât utilizarea lemnului.

| 1.2 | CESE remarcă faptul că, în Europa, lemnul este utilizat în principal ca material deconstrucții, ca sursă de energie, la fabricarea mobilierului și la producerea hârtiei. Datorită efectelor colaterale ale lanțului de prelucrare, produsele din lemn aduc o valoare adăugată semnificativă în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, veniturile proprietarilor de păduri și activitatea economică a acestora, în special în zonele rurale. |
| --- | --- |

1.2

CESE remarcă faptul că, în Europa, lemnul este utilizat în principal ca material deconstrucții, ca sursă de energie, la fabricarea mobilierului și la producerea hârtiei. Datorită efectelor colaterale ale lanțului de prelucrare, produsele din lemn aduc o valoare adăugată semnificativă în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, veniturile proprietarilor de păduri și activitatea economică a acestora, în special în zonele rurale.

| 1.3 | CESE subliniază faptul că, de mai multe decenii, pădurile din Europa funcționează ca depozite de dioxid de carbon deoarece rata lor de creștere anuală a depășit rata de tăiere, iar aceasta a contribuit la încetinirea acumulării de dioxid de carbon în atmosferă. Importanța pădurilor naturale ca depozite de dioxid de carbon, precum și în ceea ce privește conservarea biodiversității trebuie recunoscută. Gestionarea durabilă a pădurilor în țările europene este monitorizată cu ajutorul criteriilor și indicatorilor MCPFE (1), care sunt dezvoltați în permanență. |
| --- | --- |

1.3

CESE subliniază faptul că, de mai multe decenii, pădurile din Europa funcționează ca depozite de dioxid de carbon deoarece rata lor de creștere anuală a depășit rata de tăiere, iar aceasta a contribuit la încetinirea acumulării de dioxid de carbon în atmosferă. Importanța pădurilor naturale ca depozite de dioxid de carbon, precum și în ceea ce privește conservarea biodiversității trebuie recunoscută. Gestionarea durabilă a pădurilor în țările europene este monitorizată cu ajutorul criteriilor și indicatorilor MCPFE (1), care sunt dezvoltați în permanență.

1

| 1.4 | CESE propune ca UE să ia următoarele măsuri:






  — | să caute să utilizeze lemnul în diferite moduri și în scopuri variate promovând, de exemplu, utilizarea energiei regenerabile produse prin exploatarea durabilă a pădurilor, intensificarea informării cu privire la utilizarea lemnului în construcții, pe baza calculelor legate de ciclul de viață și a standardelor comune în construcții și prin integrarea construcțiilor având la bază lemnul în politica națională a statelor membre în domeniul achizițiilor de masă lemnoasă; |
| --- | --- | --- |

1.4

CESE propune ca UE să ia următoarele măsuri:

—

să caute să utilizeze lemnul în diferite moduri și în scopuri variate promovând, de exemplu, utilizarea energiei regenerabile produse prin exploatarea durabilă a pădurilor, intensificarea informării cu privire la utilizarea lemnului în construcții, pe baza calculelor legate de ciclul de viață și a standardelor comune în construcții și prin integrarea construcțiilor având la bază lemnul în politica națională a statelor membre în domeniul achizițiilor de masă lemnoasă;

| — | să fie mai activă decât este în prezent în politica la nivel internațional în domeniul pădurilor și să-și asume un rol de lider în promovarea gestionării durabile a pădurilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

să fie mai activă decât este în prezent în politica la nivel internațional în domeniul pădurilor și să-și asume un rol de lider în promovarea gestionării durabile a pădurilor la nivel mondial;

| — | să înființeze un comitet la nivel european, alcătuit din experți renumiți din industria forestieră, factorii de decizie pentru politica în domeniul forestier, cercetători, proprietari de păduri și alți actori-cheie din domeniul forestier, al protecției mediului și al protecției climei. Obiectivul său ar fi intensificarea și extinderea dialogului cu privire la chestiunile legate de silvicultură și îmbunătățirea transferului de cunoștințe și a procesului decizional; |
| --- | --- |

—

să înființeze un comitet la nivel european, alcătuit din experți renumiți din industria forestieră, factorii de decizie pentru politica în domeniul forestier, cercetători, proprietari de păduri și alți actori-cheie din domeniul forestier, al protecției mediului și al protecției climei. Obiectivul său ar fi intensificarea și extinderea dialogului cu privire la chestiunile legate de silvicultură și îmbunătățirea transferului de cunoștințe și a procesului decizional;

| — | să depună toate eforturile pentru îndeplinirea cerințelor legate de raportarea cu privire la emisiile de gaze cu efect de seră în perioada post-Kyoto prin:






  a) | acceptarea și includerea dioxidului de carbon stocat în produsele din lemn fabricate în mod durabil, ca instrument obligatoriu pentru calcularea bilanțului dioxidului de carbon; |
| --- | --- | --- |

—

să depună toate eforturile pentru îndeplinirea cerințelor legate de raportarea cu privire la emisiile de gaze cu efect de seră în perioada post-Kyoto prin:

a)

acceptarea și includerea dioxidului de carbon stocat în produsele din lemn fabricate în mod durabil, ca instrument obligatoriu pentru calcularea bilanțului dioxidului de carbon;

| b) | dezvoltarea REDD (2) ca instrument eficient de comercializare a cotelor de emisii de dioxid de carbon și utilizarea acestuia în calcularea bilanțului dioxidului de carbon rezultat din modificarea utilizării terenurilor, în special cu scopul de a preveni pierderile de păduri în țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

b)

dezvoltarea REDD (2) ca instrument eficient de comercializare a cotelor de emisii de dioxid de carbon și utilizarea acestuia în calcularea bilanțului dioxidului de carbon rezultat din modificarea utilizării terenurilor, în special cu scopul de a preveni pierderile de păduri în țările în curs de dezvoltare.

2

| — | să sprijine cercetarea, inventarierea rezervelor forestiere, determinarea zonelor de risc vulnerabile în fața efectelor schimbărilor climatice, precum și dezvoltarea de sisteme de monitorizare a stării pădurilor și asigurarea finanțării pentru acestea. |
| --- | --- |

—

să sprijine cercetarea, inventarierea rezervelor forestiere, determinarea zonelor de risc vulnerabile în fața efectelor schimbărilor climatice, precum și dezvoltarea de sisteme de monitorizare a stării pădurilor și asigurarea finanțării pentru acestea.

| 1.5 | CESE subliniază faptul că, având în vederea potențialele efecte negative ale schimbărilor climatice, statele membre ale UE ar trebui să elaboreze planuri de urgență pentru gestionarea pădurilor, cu scopul de a preveni distrugerile cauzate de fenomenele extreme (furtuni, secetă, incendii forestiere, daune cauzate de insecte), de a remedia efectele acestor distrugeri și de a spori gradul de informare cu privire la importanța gestionării pădurilor. |
| --- | --- |

1.5

CESE subliniază faptul că, având în vederea potențialele efecte negative ale schimbărilor climatice, statele membre ale UE ar trebui să elaboreze planuri de urgență pentru gestionarea pădurilor, cu scopul de a preveni distrugerile cauzate de fenomenele extreme (furtuni, secetă, incendii forestiere, daune cauzate de insecte), de a remedia efectele acestor distrugeri și de a spori gradul de informare cu privire la importanța gestionării pădurilor.

| 1.6 | CESE recomandă ca statele membre ale UE să dezvolte producția dispersată de bioenergie cu ajutorul tarifelor garantate (feed-in tariffs). |
| --- | --- |

1.6

CESE recomandă ca statele membre ale UE să dezvolte producția dispersată de bioenergie cu ajutorul tarifelor garantate (feed-in tariffs).

feed-in tariffs

| 1.7 | CESE subliniază faptul că, pe lângă importanța pe care o prezintă pentru schimbările climatice, pădurile îndeplinesc multe alte funcții importante de natură ecologică, socială și economică, care trebuie protejate. În afară de producția lemnului, printre obiectivele silviculturii se numără și menținerea biodiversității forestiere, gestionarea resurselor de apă subterană, gestionarea peisajului, utilizarea pădurilor în scopuri recreaționale și turistice, rolul de barieră în calea zgomotului generat de traficul rutier, prevenirea avalanșelor și a eroziunii în zonele montane, precum și obținerea de bunuri, altele decât materialul lemnos, cum ar fi fructele de pădure, ciupercile și vânatul. Cu toate că pădurile contribuie în multe feluri la bunăstarea generală, niciuna dintre aceste funcții suplimentare nu se regăsește în calculele de rentabilitate și nici în prețul lemnului. |
| --- | --- |

1.7

CESE subliniază faptul că, pe lângă importanța pe care o prezintă pentru schimbările climatice, pădurile îndeplinesc multe alte funcții importante de natură ecologică, socială și economică, care trebuie protejate. În afară de producția lemnului, printre obiectivele silviculturii se numără și menținerea biodiversității forestiere, gestionarea resurselor de apă subterană, gestionarea peisajului, utilizarea pădurilor în scopuri recreaționale și turistice, rolul de barieră în calea zgomotului generat de traficul rutier, prevenirea avalanșelor și a eroziunii în zonele montane, precum și obținerea de bunuri, altele decât materialul lemnos, cum ar fi fructele de pădure, ciupercile și vânatul. Cu toate că pădurile contribuie în multe feluri la bunăstarea generală, niciuna dintre aceste funcții suplimentare nu se regăsește în calculele de rentabilitate și nici în prețul lemnului.

2.   Angajamentele UE în materie de schimbări climatice cu relevanță pentru păduri și silvicultură

Angajamentele UE în materie de schimbări climatice cu relevanță pentru păduri și silvicultură

| 2.1 | În decembrie 2008, Parlamentul European a adoptat pachetul UE „Clima și energia”. Deciziile legislative care afectează pădurile și silvicultura sunt următoarele:






  — | revizuirea Directivei UE privind comercializarea cotelor de emisie. Directiva stabilește orientări pentru raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru comercializarea cotelor de emisie, orientări referitoare la utilizarea terenurilor, la schimbările aduse utilizării terenurilor și la silvicultură. Dioxidul de carbon stocat în produsele din lemn și în păduri constituie o parte importantă a raportării emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- | --- |

2.1

În decembrie 2008, Parlamentul European a adoptat pachetul UE „Clima și energia”. Deciziile legislative care afectează pădurile și silvicultura sunt următoarele:

—

revizuirea Directivei UE privind comercializarea cotelor de emisie. Directiva stabilește orientări pentru raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru comercializarea cotelor de emisie, orientări referitoare la utilizarea terenurilor, la schimbările aduse utilizării terenurilor și la silvicultură. Dioxidul de carbon stocat în produsele din lemn și în păduri constituie o parte importantă a raportării emisiilor de gaze cu efect de seră;

| — | industria celulozei și hârtiei intră sub incidența sistemului de comercializare a emisiilor, însă acest sector îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca făcând parte din domeniile în care se poate produce „relocarea emisiilor de dioxid de carbon către țări terțe (carbon leakage)”. Deciziile cu privire la acest sector vor fi luate ulterior. Spre deosebire de utilizarea lemnului ca materie primă, producerea majorității celorlalte materiale de construcție (beton, oțel și aluminiu) intră sub incidența sistemului de comercializare a emisiilor astfel încât prețul dioxidului de carbon le afectează competitivitatea. Aceasta conferă un avantaj indirect materialelor din lemn și construcțiilor având la bază lemnul; |
| --- | --- |

—

industria celulozei și hârtiei intră sub incidența sistemului de comercializare a emisiilor, însă acest sector îndeplinește criteriile pentru a fi considerat ca făcând parte din domeniile în care se poate produce „relocarea emisiilor de dioxid de carbon către țări terțe (carbon leakage)”. Deciziile cu privire la acest sector vor fi luate ulterior. Spre deosebire de utilizarea lemnului ca materie primă, producerea majorității celorlalte materiale de construcție (beton, oțel și aluminiu) intră sub incidența sistemului de comercializare a emisiilor astfel încât prețul dioxidului de carbon le afectează competitivitatea. Aceasta conferă un avantaj indirect materialelor din lemn și construcțiilor având la bază lemnul;

(carbon leakage)

| — | directiva-cadru privind sursele regenerabile de energie. Obiectivul de a atinge o pondere a energiei regenerabile de 20 % în consumul total de energie până în 2020 necesită creșterea considerabilă a cantității de bioenergie obținute din surse forestiere (încălzire, energie electrică și biocombustibili). Pentru a accelera exploatarea potențialului biomasei, directiva (articolul 34) stabilește drept obiectiv utilizarea într-o mai mare măsură a resurselor de lemn existente și dezvoltarea unor noi metode de gestionare a pădurilor. Directiva conține numeroase obiective privind biomasa forestieră gestionată în mod durabil și sectorul construcțiilor. Scopul este de a reduce consumul de energie și emisiile în procesul de producție a materialelor; |
| --- | --- |

—

directiva-cadru privind sursele regenerabile de energie. Obiectivul de a atinge o pondere a energiei regenerabile de 20 % în consumul total de energie până în 2020 necesită creșterea considerabilă a cantității de bioenergie obținute din surse forestiere (încălzire, energie electrică și biocombustibili). Pentru a accelera exploatarea potențialului biomasei, directiva (articolul 34) stabilește drept obiectiv utilizarea într-o mai mare măsură a resurselor de lemn existente și dezvoltarea unor noi metode de gestionare a pădurilor. Directiva conține numeroase obiective privind biomasa forestieră gestionată în mod durabil și sectorul construcțiilor. Scopul este de a reduce consumul de energie și emisiile în procesul de producție a materialelor;

| — | directiva privind combustibilii utilizați în transport. Directiva stabilește cerințe privind biomasa produsă în mod durabil (incluzând de asemenea, din oficiu, biomasa forestieră) în procesul de producție a biocombustibililor, în conformitate cu cadrul strategic stabilit prin Directiva privind sursele regenerabile de energie. |
| --- | --- |

—

directiva privind combustibilii utilizați în transport. Directiva stabilește cerințe privind biomasa produsă în mod durabil (incluzând de asemenea, din oficiu, biomasa forestieră) în procesul de producție a biocombustibililor, în conformitate cu cadrul strategic stabilit prin Directiva privind sursele regenerabile de energie.

| 2.2 | Pădurile acoperă 31 % din suprafața Europei și se estimează că aproximativ 10 % din emisiile anuale de dioxid de carbon ale Europei (3) sunt captate de acestea. Cantitatea de dioxid de carbon emisă în atmosferă de pădurile gestionate în mod durabil este mai mică (depozite de dioxid de carbon) sau egală (neutre din punct de vedere al emisiilor de CO2) cu cantitatea de dioxid de carbon pe care o captează din atmosferă. |
| --- | --- |

2.2

Pădurile acoperă 31 % din suprafața Europei și se estimează că aproximativ 10 % din emisiile anuale de dioxid de carbon ale Europei (3) sunt captate de acestea. Cantitatea de dioxid de carbon emisă în atmosferă de pădurile gestionate în mod durabil este mai mică (depozite de dioxid de carbon) sau egală (neutre din punct de vedere al emisiilor de CO2) cu cantitatea de dioxid de carbon pe care o captează din atmosferă.

3

2

3.   Resursele forestiere
   (4)
  și utilizarea acestora în Europa

Resursele forestiere

4

și utilizarea acestora în Europa

| 3.1 | În UE-27 există 156 de milioane de hectare de teren împădurit. Cu toate acestea, din cauza condițiilor naturale, nu toată suprafața împădurită este accesibilă pentru recoltarea masei lemnoase și utilizarea în scopuri comerciale. Se estimează că în medie 80-90 % din această suprafață este accesibilă, însă în estul Europei suprafața împădurită accesibilă este adesea de doar 40-50 %. În ultimii 15 ani, suprafața împădurită a crescut pe teritoriul UE-27 cu aproximativ 10 milioane de hectare, ca urmare a împăduririi și reîmpăduririi fostelor terenuri agricole și a reîmpăduririi naturale. Această creștere a suprafeței împădurite este echivalentă cu suprafața totală a Ungariei. |
| --- | --- |

3.1

În UE-27 există 156 de milioane de hectare de teren împădurit. Cu toate acestea, din cauza condițiilor naturale, nu toată suprafața împădurită este accesibilă pentru recoltarea masei lemnoase și utilizarea în scopuri comerciale. Se estimează că în medie 80-90 % din această suprafață este accesibilă, însă în estul Europei suprafața împădurită accesibilă este adesea de doar 40-50 %. În ultimii 15 ani, suprafața împădurită a crescut pe teritoriul UE-27 cu aproximativ 10 milioane de hectare, ca urmare a împăduririi și reîmpăduririi fostelor terenuri agricole și a reîmpăduririi naturale. Această creștere a suprafeței împădurite este echivalentă cu suprafața totală a Ungariei.

| 3.2 | Aproximativ 60 % din pădurile UE-27 sunt proprietate privată, deținute în principal de familii, iar 40 % sunt proprietate publică, adică sunt deținute de stat, autorități publice, comunități religioase și alte entități. Există un total de peste 15 milioane de proprietari de păduri, iar acest număr este în creștere ca urmare a restructurării regimului proprietății de păduri în țările din estul Europei, precum și a diferitelor regimuri legate de împărțirea moștenirilor. |
| --- | --- |

3.2

Aproximativ 60 % din pădurile UE-27 sunt proprietate privată, deținute în principal de familii, iar 40 % sunt proprietate publică, adică sunt deținute de stat, autorități publice, comunități religioase și alte entități. Există un total de peste 15 milioane de proprietari de păduri, iar acest număr este în creștere ca urmare a restructurării regimului proprietății de păduri în țările din estul Europei, precum și a diferitelor regimuri legate de împărțirea moștenirilor.

| 3.3 | De-a lungul secolelor, oamenii au exploatat în diverse moduri pădurile Europei, modificându-le astfel structura. Într-adevăr, pădurile Europei au fost transformate prin acțiunea umană și sunt, prin urmare, descrise ca păduri „semi-naturale”. 85 % din păduri sunt de tip „semi-natural”. În afara acestui tip de pădure, silvicultura se practică și în plantațiile forestiere. Plantațiile forestiere, situate în principal în Europa de Sud-Vest, reprezintă aproximativ 8 % din suprafața împădurită a Europei. Pădurile naturale (5), „neafectate de activitatea umană” (păduri și alte terenuri împădurite care nu fac obiectul activităților forestiere), care se găsesc în principal în Europa de Est, țările baltice și țările nordice, reprezintă în jur de 5 % din suprafața împădurită. |
| --- | --- |

3.3

De-a lungul secolelor, oamenii au exploatat în diverse moduri pădurile Europei, modificându-le astfel structura. Într-adevăr, pădurile Europei au fost transformate prin acțiunea umană și sunt, prin urmare, descrise ca păduri „semi-naturale”. 85 % din păduri sunt de tip „semi-natural”. În afara acestui tip de pădure, silvicultura se practică și în plantațiile forestiere. Plantațiile forestiere, situate în principal în Europa de Sud-Vest, reprezintă aproximativ 8 % din suprafața împădurită a Europei. Pădurile naturale (5), „neafectate de activitatea umană” (păduri și alte terenuri împădurite care nu fac obiectul activităților forestiere), care se găsesc în principal în Europa de Est, țările baltice și țările nordice, reprezintă în jur de 5 % din suprafața împădurită.

5

| 3.4 | Pădurile naturale și zonele forestiere protejate reprezintă cea mai importantă categorie de păduri din perspectiva conservării biodiversității. Pădurile naturale sunt, de asemenea, ecosisteme stabile care contribuie la combaterea efectelor schimbărilor climatice. Aproximativ 8 % din suprafața împădurită a Europei este protejată în scopul conservării biodiversității, iar aproximativ 10 % este protejată din motive legate de conservarea peisajului, ceea ce reprezintă un total de 18 % (sau 34 de milioane de hectare). Numărul suprafețelor protejate prin lege sau prin alte reglementări a crescut în ultimii ani. Pădurile cele mai rare și valoroase, a căror protecție este indicată, sunt, în cea mai mare parte, deja protejate în Europa. Pădurile protejate sunt adesea situate în zone montane sau departe de zonele locuite, într-unele dintre cele mai prețioase teritorii, neatinse de activitatea umană, în ceea ce privește diversitatea speciilor care se găsesc aici. În plus, aproximativ 10 % dintre păduri sunt protejate sau fac obiectul unor restricții în ceea ce privește utilizarea lemnului pentru a proteja sistemele de apă, resursele subterane de apă și solul, precum și pentru a preveni apariția avalanșelor sau eroziunea. Biodiversitatea este, de asemenea, promovată în contextul gestionării pădurilor comerciale, lăsând în pădure arborii putreziți și habitate de microorganisme pentru conservarea speciilor rare. |
| --- | --- |

3.4

Pădurile naturale și zonele forestiere protejate reprezintă cea mai importantă categorie de păduri din perspectiva conservării biodiversității. Pădurile naturale sunt, de asemenea, ecosisteme stabile care contribuie la combaterea efectelor schimbărilor climatice. Aproximativ 8 % din suprafața împădurită a Europei este protejată în scopul conservării biodiversității, iar aproximativ 10 % este protejată din motive legate de conservarea peisajului, ceea ce reprezintă un total de 18 % (sau 34 de milioane de hectare). Numărul suprafețelor protejate prin lege sau prin alte reglementări a crescut în ultimii ani. Pădurile cele mai rare și valoroase, a căror protecție este indicată, sunt, în cea mai mare parte, deja protejate în Europa. Pădurile protejate sunt adesea situate în zone montane sau departe de zonele locuite, într-unele dintre cele mai prețioase teritorii, neatinse de activitatea umană, în ceea ce privește diversitatea speciilor care se găsesc aici. În plus, aproximativ 10 % dintre păduri sunt protejate sau fac obiectul unor restricții în ceea ce privește utilizarea lemnului pentru a proteja sistemele de apă, resursele subterane de apă și solul, precum și pentru a preveni apariția avalanșelor sau eroziunea. Biodiversitatea este, de asemenea, promovată în contextul gestionării pădurilor comerciale, lăsând în pădure arborii putreziți și habitate de microorganisme pentru conservarea speciilor rare.

| 3.5 | Creșterea în scopuri comerciale a pădurilor depășește în mod semnificativ volumul pădurilor tăiate în Europa. Stocul de masă lemnoasă pe picior a crescut cu 687 de milioane m3 net în UE-27 în anul 2005 (în pădurile în care condițiile naturale permit recoltarea lemnului). În același timp, cantitatea de lemn tăiat s-a ridicat la 442 de milioane m3. Acest lucru înseamnă că rata de utilizare a pădurii sau raportul între tăiere și creștere a fost în medie de 60 % (variind între 30 și 80 %). Rata de utilizare a pădurii a depășit 50 % în statele membre din nordul și centrul Europei, însă s-a situat sub 50 % în sudul și sud-estul Europei. Rata de utilizare a pădurii a crescut în ultimii 10 ani, însă nu a atins încă nivelul înregistrat în 1990. Acțiunile de tăiere au crescut într-o oarecare măsură din cauza furtunilor puternice din primul deceniu a noului mileniu, ceea ce a însemnat că în unele zone lemnul a fost recoltat într-un timp scurt, iar tăierile au atins niveluri comparabile cu cele înregistrate pentru mai mulți ani obișnuiți. În 2006, importurile de lemn brut, tocătură de lemn și deșeuri de lemn în Europa (UE-27) s-au ridicat la 83 de milioane m3 (fără a include hârtia și celuloza), în timp ce exporturile către țări din afara Europei au însumat 54 de milioane m3
   (6). |
| --- | --- |

3.5

Creșterea în scopuri comerciale a pădurilor depășește în mod semnificativ volumul pădurilor tăiate în Europa. Stocul de masă lemnoasă pe picior a crescut cu 687 de milioane m3 net în UE-27 în anul 2005 (în pădurile în care condițiile naturale permit recoltarea lemnului). În același timp, cantitatea de lemn tăiat s-a ridicat la 442 de milioane m3. Acest lucru înseamnă că rata de utilizare a pădurii sau raportul între tăiere și creștere a fost în medie de 60 % (variind între 30 și 80 %). Rata de utilizare a pădurii a depășit 50 % în statele membre din nordul și centrul Europei, însă s-a situat sub 50 % în sudul și sud-estul Europei. Rata de utilizare a pădurii a crescut în ultimii 10 ani, însă nu a atins încă nivelul înregistrat în 1990. Acțiunile de tăiere au crescut într-o oarecare măsură din cauza furtunilor puternice din primul deceniu a noului mileniu, ceea ce a însemnat că în unele zone lemnul a fost recoltat într-un timp scurt, iar tăierile au atins niveluri comparabile cu cele înregistrate pentru mai mulți ani obișnuiți. În 2006, importurile de lemn brut, tocătură de lemn și deșeuri de lemn în Europa (UE-27) s-au ridicat la 83 de milioane m3 (fără a include hârtia și celuloza), în timp ce exporturile către țări din afara Europei au însumat 54 de milioane m3
   (6).

3

3

3

3

6

| 3.6 | Aproape 40 % (sau aproximativ 250 de milioane m3) din creșterea forestieră a pădurilor comerciale existente nu se utilizează din cauza tăierilor, care sunt mai puține decât arborii crescuți. De asemenea, stocul forestier al UE-27 a crescut în mod constant în ultimii 50 de ani. Volumul total de masă lemnoasă pe picior este de aproximativ 30 de miliarde m3, care reprezintă echivalentul a 9,8 miliarde de tone de dioxid de carbon. O parte din dioxidul de carbon captat de arbori este stocat în sol, însă, din cauza lipsei cercetărilor în domeniu, în prezent nu există o estimare la scară europeană a gradului de captare în sol a dioxidului de carbon captat în sol. În termeni de captare a dioxidului de carbon, există o diferență importantă între pădurile comerciale și pădurile naturale: din perspectiva protecției climei, în „starea lor finală”, pădurile naturale sunt cuve perfecte, în care captarea dioxidului de carbon (prin creșterea biomasei) și degajarea acestuia (prin descompunerea biomasei) se află în echilibru, în timp ce pădurile comerciale, ca urmare a exploatării lemnului, creează constant noi capacități de captare a dioxidului de carbon. CESE dorește să precizeze cu claritate că nu consideră că, din acest motiv, pădurile comerciale ar fi mai valoroase decât pădurile naturale. |
| --- | --- |

3.6

Aproape 40 % (sau aproximativ 250 de milioane m3) din creșterea forestieră a pădurilor comerciale existente nu se utilizează din cauza tăierilor, care sunt mai puține decât arborii crescuți. De asemenea, stocul forestier al UE-27 a crescut în mod constant în ultimii 50 de ani. Volumul total de masă lemnoasă pe picior este de aproximativ 30 de miliarde m3, care reprezintă echivalentul a 9,8 miliarde de tone de dioxid de carbon. O parte din dioxidul de carbon captat de arbori este stocat în sol, însă, din cauza lipsei cercetărilor în domeniu, în prezent nu există o estimare la scară europeană a gradului de captare în sol a dioxidului de carbon captat în sol. În termeni de captare a dioxidului de carbon, există o diferență importantă între pădurile comerciale și pădurile naturale: din perspectiva protecției climei, în „starea lor finală”, pădurile naturale sunt cuve perfecte, în care captarea dioxidului de carbon (prin creșterea biomasei) și degajarea acestuia (prin descompunerea biomasei) se află în echilibru, în timp ce pădurile comerciale, ca urmare a exploatării lemnului, creează constant noi capacități de captare a dioxidului de carbon. CESE dorește să precizeze cu claritate că nu consideră că, din acest motiv, pădurile comerciale ar fi mai valoroase decât pădurile naturale.

3

3

| 3.7 | Este important să se examineze potențialul pădurilor Europei în materie de recoltare a masei lemnoase și alte utilizări (astfel încât să se înțeleagă și să se evalueze gradul de captare a dioxidului de carbon), producerea de bioenergie prin utilizarea biomasei forestiere și ciclul dioxidului de carbon legat de produsele din masă lemnoasă. În prezent nu există o imagine coerentă asupra potențialului de tăiere pentru UE-27 în ansamblul său. Mai multe țări dispun de programe forestiere naționale care prevăd diferite posibilități de tăiere, luând în considerare necesitățile de protecție a pădurilor, biodiversitatea și alte necesități multifuncționale. |
| --- | --- |

3.7

Este important să se examineze potențialul pădurilor Europei în materie de recoltare a masei lemnoase și alte utilizări (astfel încât să se înțeleagă și să se evalueze gradul de captare a dioxidului de carbon), producerea de bioenergie prin utilizarea biomasei forestiere și ciclul dioxidului de carbon legat de produsele din masă lemnoasă. În prezent nu există o imagine coerentă asupra potențialului de tăiere pentru UE-27 în ansamblul său. Mai multe țări dispun de programe forestiere naționale care prevăd diferite posibilități de tăiere, luând în considerare necesitățile de protecție a pădurilor, biodiversitatea și alte necesități multifuncționale.

4.   Impactul schimbărilor climatice asupra pădurilor

Impactul schimbărilor climatice asupra pădurilor

| 4.1 | Pădurile absorb dioxidul de carbon (CO2) din atmosferă prin asimilare și îl transformă în biomasă, în principal sub formă de lemn, eliberând totodată oxigen, care este vital pentru supraviețuirea animalelor și a oamenilor. Schimbările climatice, în special creșterea cantității de gaze cu efect de seră din atmosferă și creșterea temperaturilor, dar și cantitatea de ozon de pe suprafața pământului, acumulările de oxizi de azot și acidificarea solului reprezintă – fie imediat, fie după un interval de timp – un pericol pentru sănătatea, creșterea și structura pădurilor. |
| --- | --- |

4.1

Pădurile absorb dioxidul de carbon (CO2) din atmosferă prin asimilare și îl transformă în biomasă, în principal sub formă de lemn, eliberând totodată oxigen, care este vital pentru supraviețuirea animalelor și a oamenilor. Schimbările climatice, în special creșterea cantității de gaze cu efect de seră din atmosferă și creșterea temperaturilor, dar și cantitatea de ozon de pe suprafața pământului, acumulările de oxizi de azot și acidificarea solului reprezintă – fie imediat, fie după un interval de timp – un pericol pentru sănătatea, creșterea și structura pădurilor.

2

| 4.2 | Schimbările climatice afectează pădurile în două feluri. În cazul în care climatul devine treptat mai umed sau mai uscat, spre exemplu, arborii trebuie să se adapteze la schimbare. Această adaptare este treptată, iar progresul său și măsurile care o influențează pot fi planificate. Cele mai grave amenințări imediate pentru dezvoltarea pădurilor vin de la fenomenele meteorologice extreme. Informații centralizate începând cu anul 1850 indică o creștere a prejudiciilor generate de furtuni în ultimii 20 de ani în Europa. În mod similar, incendiile forestiere au fost numeroase în cursul ultimului deceniu în țările mediteraneene. Este imposibil să se prevadă cu precizie producerea fenomenelor meteorologice extreme, însă este posibilă pregătirea pentru acestea, utilizând planificarea de perspectivă. |
| --- | --- |

4.2

Schimbările climatice afectează pădurile în două feluri. În cazul în care climatul devine treptat mai umed sau mai uscat, spre exemplu, arborii trebuie să se adapteze la schimbare. Această adaptare este treptată, iar progresul său și măsurile care o influențează pot fi planificate. Cele mai grave amenințări imediate pentru dezvoltarea pădurilor vin de la fenomenele meteorologice extreme. Informații centralizate începând cu anul 1850 indică o creștere a prejudiciilor generate de furtuni în ultimii 20 de ani în Europa. În mod similar, incendiile forestiere au fost numeroase în cursul ultimului deceniu în țările mediteraneene. Este imposibil să se prevadă cu precizie producerea fenomenelor meteorologice extreme, însă este posibilă pregătirea pentru acestea, utilizând planificarea de perspectivă.

| 4.3 | Dacă pădurile comerciale existente nu se adaptează suficient la schimbarea treptată a climatului, rezultatele vor fi, printre altele, slăbirea vitalității arborilor, scăderea productivității, moartea unor arbori individuali, capacitatea redusă a arborilor de a concura pentru supraviețuire și creșterea în consecință a frecvenței bolilor și dăunătorilor, precum și modificarea distribuției speciilor de arbori în păduri. De asemenea, există riscul ca, în regiunile nordice, arborii să nu se adapteze, deoarece rata lor de creștere se schimbă ca urmare a prelungirii duratei sezonului de creștere și a faptului că nu se adaptează suficient la sezonul de repaus vegetativ (sau hibernal). În caz de fenomene meteorologice extreme cum ar fi seceta, incendiile forestiere, furtunile sau daunele cauzate de ninsoare, arborii pot muri în zone extinse, reîmpădurirea poate fi împiedicată, iar arborii morți pot cauza propagarea în masă a dăunătorilor forestieri, chiar și în pădurile sănătoase înconjurătoare. |
| --- | --- |

4.3

Dacă pădurile comerciale existente nu se adaptează suficient la schimbarea treptată a climatului, rezultatele vor fi, printre altele, slăbirea vitalității arborilor, scăderea productivității, moartea unor arbori individuali, capacitatea redusă a arborilor de a concura pentru supraviețuire și creșterea în consecință a frecvenței bolilor și dăunătorilor, precum și modificarea distribuției speciilor de arbori în păduri. De asemenea, există riscul ca, în regiunile nordice, arborii să nu se adapteze, deoarece rata lor de creștere se schimbă ca urmare a prelungirii duratei sezonului de creștere și a faptului că nu se adaptează suficient la sezonul de repaus vegetativ (sau hibernal). În caz de fenomene meteorologice extreme cum ar fi seceta, incendiile forestiere, furtunile sau daunele cauzate de ninsoare, arborii pot muri în zone extinse, reîmpădurirea poate fi împiedicată, iar arborii morți pot cauza propagarea în masă a dăunătorilor forestieri, chiar și în pădurile sănătoase înconjurătoare.

| 4.4 | Schimbările climatice afectează diversele zone de vegetație în moduri diferite. Se prevede că principalele efecte asupra diferitelor zone de vegetație (zone nordice, zona temperată, zona de vegetație mediteraneeană și zonele alpine) și țări vor fi următoarele:






  — | în regiunea mediteraneeană este probabil ca perioadele uscate și calde să se extindă, cauzând un deficit de apă dulce și mărind riscul incendiilor forestiere și al deșertificării; |
| --- | --- | --- |

4.4

Schimbările climatice afectează diversele zone de vegetație în moduri diferite. Se prevede că principalele efecte asupra diferitelor zone de vegetație (zone nordice, zona temperată, zona de vegetație mediteraneeană și zonele alpine) și țări vor fi următoarele:

—

în regiunea mediteraneeană este probabil ca perioadele uscate și calde să se extindă, cauzând un deficit de apă dulce și mărind riscul incendiilor forestiere și al deșertificării;

| — | în Europa centrală sezonul de creștere va deveni mai lung; creșterea pădurilor s-ar putea accelera; de asemenea, este probabil să crească proporția arborilor cu frunza lată; ar putea scădea cantitatea de precipitații și ar putea apărea fenomenul secetei; vor deveni mai răspândite fenomenele meteorologice extreme și daunele cauzate de furtuni; |
| --- | --- |

—

în Europa centrală sezonul de creștere va deveni mai lung; creșterea pădurilor s-ar putea accelera; de asemenea, este probabil să crească proporția arborilor cu frunza lată; ar putea scădea cantitatea de precipitații și ar putea apărea fenomenul secetei; vor deveni mai răspândite fenomenele meteorologice extreme și daunele cauzate de furtuni;

| — | în zona nordică, zonă de conifere, este probabil să sporească durata sezonului de creștere; creșterea pădurilor s-ar putea accelera; vor deveni mai răspândite daunele cauzate de furtuni; în zona temperată, se prevede că insectele dăunătoare se vor răspândi către nord, putând cauza daune extinse; |
| --- | --- |

—

în zona nordică, zonă de conifere, este probabil să sporească durata sezonului de creștere; creșterea pădurilor s-ar putea accelera; vor deveni mai răspândite daunele cauzate de furtuni; în zona temperată, se prevede că insectele dăunătoare se vor răspândi către nord, putând cauza daune extinse;

| — | consecință a schimbărilor climatice ar putea fi o deplasare către zone mai înalte sau către nord a zonelor de lizieră și dispariția treptată a anumitor specii din pădurile din zonele alpine și din zonele de lizieră din regiunile nordice și polare. |
| --- | --- |

—

consecință a schimbărilor climatice ar putea fi o deplasare către zone mai înalte sau către nord a zonelor de lizieră și dispariția treptată a anumitor specii din pădurile din zonele alpine și din zonele de lizieră din regiunile nordice și polare.

5.   Rolul gestionării pădurilor în adaptarea la schimbările climatice

Rolul gestionării pădurilor în adaptarea la schimbările climatice

| 5.1 | Buna gestionare a pădurilor este principala cale de a îmbunătăți capacitatea pădurilor de adaptare la schimbările climatice. Măsurile preventive, cum ar fi identificarea din timp și îndepărtarea arborilor bolnavi și reducerea la minimum a materialelor care ar putea cauza incendii forestiere, fac parte integrantă din gestionarea pădurilor. Trebuie sporit gradul de sensibilizare a publicului larg, a proprietarilor de păduri și a responsabililor cu gestionarea pădurilor cu privire la importanța acestei gestionări pentru adaptarea la schimbările climatice. Majoritatea pădurilor UE au un regim de gestionare permanentă, motiv pentru care, în general, prezintă un nivel ridicat de productivitate și viabilitate. Măsurile de adaptare potențiale trebuie luate în acest moment și în mod continuu, deoarece în silvicultură este necesară gândirea pe termen lung, dat fiind că durata ciclurilor de viață variază între 15 și 150 de ani. |
| --- | --- |

5.1

Buna gestionare a pădurilor este principala cale de a îmbunătăți capacitatea pădurilor de adaptare la schimbările climatice. Măsurile preventive, cum ar fi identificarea din timp și îndepărtarea arborilor bolnavi și reducerea la minimum a materialelor care ar putea cauza incendii forestiere, fac parte integrantă din gestionarea pădurilor. Trebuie sporit gradul de sensibilizare a publicului larg, a proprietarilor de păduri și a responsabililor cu gestionarea pădurilor cu privire la importanța acestei gestionări pentru adaptarea la schimbările climatice. Majoritatea pădurilor UE au un regim de gestionare permanentă, motiv pentru care, în general, prezintă un nivel ridicat de productivitate și viabilitate. Măsurile de adaptare potențiale trebuie luate în acest moment și în mod continuu, deoarece în silvicultură este necesară gândirea pe termen lung, dat fiind că durata ciclurilor de viață variază între 15 și 150 de ani.

| 5.2 | În ceea ce privește regenerarea pădurilor, speciile de arbori cele mai adecvate pentru o anumită zonă trebuie plantate în zona respectivă. Speciile autohtone ar trebui să aibă prioritate deoarece speciile de arbori provenind dintr-o anumită zonă sunt cele mai apte să se adapteze schimbărilor climatului pe plan local, datorită caracteristicilor lor genetice. Ar trebui să se dea prioritate, de asemenea, pădurilor mixte, întrucât prezența diferitelor tipuri de arbori având caracteristici diferite reduce riscul pentru păduri. |
| --- | --- |

5.2

În ceea ce privește regenerarea pădurilor, speciile de arbori cele mai adecvate pentru o anumită zonă trebuie plantate în zona respectivă. Speciile autohtone ar trebui să aibă prioritate deoarece speciile de arbori provenind dintr-o anumită zonă sunt cele mai apte să se adapteze schimbărilor climatului pe plan local, datorită caracteristicilor lor genetice. Ar trebui să se dea prioritate, de asemenea, pădurilor mixte, întrucât prezența diferitelor tipuri de arbori având caracteristici diferite reduce riscul pentru păduri.

| 5.3 | În cazul pădurilor de conifere alcătuite dintr-o singură specie, plantate în afara zonei lor naturale de creștere, ar trebui făcute eforturi pentru a modifica structura pădurii, astfel încât să se reproducă distribuția originală a speciilor de arbori. Pădurile plantate cu specii unice prezintă adesea o rezistență mai scăzută decât pădurile mixte în fața furtunilor și a atacurilor insectelor, care le succedă frecvent. |
| --- | --- |

5.3

În cazul pădurilor de conifere alcătuite dintr-o singură specie, plantate în afara zonei lor naturale de creștere, ar trebui făcute eforturi pentru a modifica structura pădurii, astfel încât să se reproducă distribuția originală a speciilor de arbori. Pădurile plantate cu specii unice prezintă adesea o rezistență mai scăzută decât pădurile mixte în fața furtunilor și a atacurilor insectelor, care le succedă frecvent.

| 5.4 | Planurile de urgență pentru gestionarea pădurilor, opțiunile de finanțare pentru acoperirea oricăror daune și modelele operaționale trebuie elaborate astfel încât acest sector să fie pregătit pentru efectele negative ale condițiilor meteorologice imprevizibile și extreme cauzate de schimbările climatice și pentru daunele pe care acestea le cauzează pădurilor. Zonele care sunt expuse în special la risc, din cauza acestor condiții meteorologice extreme, trebuie cartografiate. De asemenea, trebuie elaborate modele operaționale de gestionare a creșterilor bruște ale tăierilor de masă lemnoasă și de asigurare a bunei funcționări a piețelor lemnului. |
| --- | --- |

5.4

Planurile de urgență pentru gestionarea pădurilor, opțiunile de finanțare pentru acoperirea oricăror daune și modelele operaționale trebuie elaborate astfel încât acest sector să fie pregătit pentru efectele negative ale condițiilor meteorologice imprevizibile și extreme cauzate de schimbările climatice și pentru daunele pe care acestea le cauzează pădurilor. Zonele care sunt expuse în special la risc, din cauza acestor condiții meteorologice extreme, trebuie cartografiate. De asemenea, trebuie elaborate modele operaționale de gestionare a creșterilor bruște ale tăierilor de masă lemnoasă și de asigurare a bunei funcționări a piețelor lemnului.

| 5.5 | Schimbările climatice și comerțul internațional cu materiale vegetale sporesc răspândirea speciilor alogene și a dăunătorilor vegetali. Directiva UE privind protecția plantelor cuprinde dispoziții privind controlul dăunătorilor vegetali, prevenirea răspândirii paraziților și cerințele privind comerțul internațional de cherestea și răsaduri. Pentru a se preveni răspândirea celor mai agresivi dăunători ai lemnului (de exemplu nematodul lemnului de pin) și pentru a se menține sănătatea pădurilor, zona UE necesită reglementări privind protecția plantelor care să fie suficient de stricte, precum și monitorizare eficientă. Sunt necesare strategii și programe naționale pentru combaterea speciilor alogene invazive. |
| --- | --- |

5.5

Schimbările climatice și comerțul internațional cu materiale vegetale sporesc răspândirea speciilor alogene și a dăunătorilor vegetali. Directiva UE privind protecția plantelor cuprinde dispoziții privind controlul dăunătorilor vegetali, prevenirea răspândirii paraziților și cerințele privind comerțul internațional de cherestea și răsaduri. Pentru a se preveni răspândirea celor mai agresivi dăunători ai lemnului (de exemplu nematodul lemnului de pin) și pentru a se menține sănătatea pădurilor, zona UE necesită reglementări privind protecția plantelor care să fie suficient de stricte, precum și monitorizare eficientă. Sunt necesare strategii și programe naționale pentru combaterea speciilor alogene invazive.

| 5.6 | Gestionarea pădurilor nu trebuie să contravină obiectivelor biodiversității. Biodiversitatea ar trebui luată în considerare în gestionarea pădurilor comerciale semi-naturale, prin lăsarea lemnului putrezit și a microbiotopurilor intacte în arboreturile comerciale, pentru protejarea organismelor vii. Mai multe state membre UE acordă sprijin financiar proprietarilor privați de păduri care se angajează să le protejeze în mod voluntar, ca o măsură de promovare a biodiversității. De asemenea, sistemele de certificare forestieră impun ca criteriile de biodiversitate a pădurilor să fie luate în considerare în gestionarea pădurilor. |
| --- | --- |

5.6

Gestionarea pădurilor nu trebuie să contravină obiectivelor biodiversității. Biodiversitatea ar trebui luată în considerare în gestionarea pădurilor comerciale semi-naturale, prin lăsarea lemnului putrezit și a microbiotopurilor intacte în arboreturile comerciale, pentru protejarea organismelor vii. Mai multe state membre UE acordă sprijin financiar proprietarilor privați de păduri care se angajează să le protejeze în mod voluntar, ca o măsură de promovare a biodiversității. De asemenea, sistemele de certificare forestieră impun ca criteriile de biodiversitate a pădurilor să fie luate în considerare în gestionarea pădurilor.

| 5.7 | În prezent, pădurile comerciale din Europa conțin o mare cantitate de material lemnos putrezit pe picior sau căzut la pământ care acționează ca un depozit de dioxid de carbon și care asigură, de asemenea, mediul de viață necesar pentru organisme vii. Volumul mediu de material lemnos putrezit este de 10 m3/ha. Prezența unor cantități mari poate provoca răspândirea în masă a dăunătorilor forestieri sau incendii forestiere de amploare. Beneficiile în ceea ce privește biodiversitatea sunt, cu toate acestea, majore și, de aceea, este important ca lemnul aflat deja în putrefacție în păduri să nu fie îndepărtat din spațiul în care a crescut, pentru a fi, de exemplu, ars drept combustibil. |
| --- | --- |

5.7

În prezent, pădurile comerciale din Europa conțin o mare cantitate de material lemnos putrezit pe picior sau căzut la pământ care acționează ca un depozit de dioxid de carbon și care asigură, de asemenea, mediul de viață necesar pentru organisme vii. Volumul mediu de material lemnos putrezit este de 10 m3/ha. Prezența unor cantități mari poate provoca răspândirea în masă a dăunătorilor forestieri sau incendii forestiere de amploare. Beneficiile în ceea ce privește biodiversitatea sunt, cu toate acestea, majore și, de aceea, este important ca lemnul aflat deja în putrefacție în păduri să nu fie îndepărtat din spațiul în care a crescut, pentru a fi, de exemplu, ars drept combustibil.

3

| 5.8 | Pădurile naturale și zonele protejate sunt necesare pentru conservarea biodiversității. În ceea ce privește captarea dioxidului de carbon, rolul pădurii naturale se schimbă în timpul ciclului său de viață, de la cel de captare a dioxidului de carbonului la cel de stocare a acestuia. Astfel, trecerea de la gestionarea adecvată a pădurilor la o protecție deplină a acestora reduce suprafața disponibilă pentru arboreturile aflate în faza de creștere, care pot spori cantitatea de dioxid de carbon stocată în păduri și, în special, pot oferi o sursă de produse din lemn care compensează alte forme de energie și alte materiale. |
| --- | --- |

5.8

Pădurile naturale și zonele protejate sunt necesare pentru conservarea biodiversității. În ceea ce privește captarea dioxidului de carbon, rolul pădurii naturale se schimbă în timpul ciclului său de viață, de la cel de captare a dioxidului de carbonului la cel de stocare a acestuia. Astfel, trecerea de la gestionarea adecvată a pădurilor la o protecție deplină a acestora reduce suprafața disponibilă pentru arboreturile aflate în faza de creștere, care pot spori cantitatea de dioxid de carbon stocată în păduri și, în special, pot oferi o sursă de produse din lemn care compensează alte forme de energie și alte materiale.

| 5.9 | Protecția integrată (material lemnos putrezit și biotopuri mici) în contextul gestionării pădurilor comerciale este mai eficientă în combaterea schimbărilor climatice decât o protecție deplină a pădurilor. |
| --- | --- |

5.9

Protecția integrată (material lemnos putrezit și biotopuri mici) în contextul gestionării pădurilor comerciale este mai eficientă în combaterea schimbărilor climatice decât o protecție deplină a pădurilor.

6.   Rolul produselor din lemn în combaterea schimbărilor climatice

Rolul produselor din lemn în combaterea schimbărilor climatice

| 6.1 | Pădurile influențează schimbările climatice pe parcursul creșterii și de-a lungul lanțului de prelucrare în patru moduri:






  — | pe măsură ce cresc, pădurile absorb dioxidul de carbon din atmosferă și îl stochează atât în biomasă cât și în sol; |
| --- | --- | --- |

6.1

Pădurile influențează schimbările climatice pe parcursul creșterii și de-a lungul lanțului de prelucrare în patru moduri:

—

pe măsură ce cresc, pădurile absorb dioxidul de carbon din atmosferă și îl stochează atât în biomasă cât și în sol;

| — | produsele din lemn reprezintă un depozit de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

—

produsele din lemn reprezintă un depozit de dioxid de carbon;

| — | utilizarea lemnului pentru producerea de energie reduce dependența de combustibilii fosili, diminuând astfel emisiile de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

—

utilizarea lemnului pentru producerea de energie reduce dependența de combustibilii fosili, diminuând astfel emisiile de gaze cu efect de seră;

| — | utilizarea produselor din lemn în construcții și la fabricarea mobilierului reduce, printre altele, în mod indirect emisiile determinate de arderea combustibililor fosili atunci când lemnul înlocuiește alte materiale cum ar fi betonul, a cărui producere consumă mai multă energie și produce mai multe emisii decât utilizarea lemnului. |
| --- | --- |

—

utilizarea produselor din lemn în construcții și la fabricarea mobilierului reduce, printre altele, în mod indirect emisiile determinate de arderea combustibililor fosili atunci când lemnul înlocuiește alte materiale cum ar fi betonul, a cărui producere consumă mai multă energie și produce mai multe emisii decât utilizarea lemnului.

| 6.2 | De mai multe decenii, pădurile europene absorb dioxidul de carbon și, datorită tăierilor reduse în raport cu creșterea anuală netă, au contribuit la încetinirea acumulării de dioxid de carbon în atmosferă. Acest fenomen nu poate continua pe termen nedeterminat în pădurile comerciale deoarece, pe măsură ce arborii ating punctul culminant al creșterii, pădurea încetează să mai stocheze dioxid de carbon. Din acest motiv, pădurile comerciale trebuie să fie gestionate în mod permanent. |
| --- | --- |

6.2

De mai multe decenii, pădurile europene absorb dioxidul de carbon și, datorită tăierilor reduse în raport cu creșterea anuală netă, au contribuit la încetinirea acumulării de dioxid de carbon în atmosferă. Acest fenomen nu poate continua pe termen nedeterminat în pădurile comerciale deoarece, pe măsură ce arborii ating punctul culminant al creșterii, pădurea încetează să mai stocheze dioxid de carbon. Din acest motiv, pădurile comerciale trebuie să fie gestionate în mod permanent.

| 6.3 | Efectele compensatorii ale utilizării produselor lemnoase recoltate (7) sunt importante pentru combaterea schimbărilor climatice. Dioxidul de carbon este captat din atmosferă în lemnul pădurii, fiind ulterior transferat și captat în produse pe bază de lemn cum ar fi hârtia, mobilierul, panourile și clădirile din lemn și este eliminat din atmosferă, de exemplu, sub forma unei case din lemn, pentru o perioadă de până la câteva secole. La sfârșitul ciclului de viață, produsele din lemn pot fi reciclate și incinerate pentru producerea de energie. Raportarea în materie de dioxid de carbon privitoare la produsele lemnoase rămâne voluntară în calculul emisiilor de gaze cu efect de seră stabilit prin Protocolul de la Kyoto și, până în prezent, este incompletă, parțial datorită faptului că se ține seama de comerțul internațional. |
| --- | --- |

6.3

Efectele compensatorii ale utilizării produselor lemnoase recoltate (7) sunt importante pentru combaterea schimbărilor climatice. Dioxidul de carbon este captat din atmosferă în lemnul pădurii, fiind ulterior transferat și captat în produse pe bază de lemn cum ar fi hârtia, mobilierul, panourile și clădirile din lemn și este eliminat din atmosferă, de exemplu, sub forma unei case din lemn, pentru o perioadă de până la câteva secole. La sfârșitul ciclului de viață, produsele din lemn pot fi reciclate și incinerate pentru producerea de energie. Raportarea în materie de dioxid de carbon privitoare la produsele lemnoase rămâne voluntară în calculul emisiilor de gaze cu efect de seră stabilit prin Protocolul de la Kyoto și, până în prezent, este incompletă, parțial datorită faptului că se ține seama de comerțul internațional.

7

| 6.4 | Bazele de date actuale, atât cele naționale, cât și cele internaționale, permit calcularea capacității produselor din lemn de captare a dioxidului de carbon. În prezent, sunt în curs de elaborare reguli privind modul de calcul, în scopul utilizării lor în calcularea bilanțului dioxidului de carbon în domeniul forestier. În cadrul Conferinței privind clima, care va avea loc la Copenhaga în 2009, UE ar trebui să propună ca raportarea cu privire la cantitatea de dioxid de carbon stocată în produsele din lemn să fie inclusă ca parte obligatorie a calcularea bilanțului dioxidului de carbon în perioada post-Kyoto, începând cu anul 2012. |
| --- | --- |

6.4

Bazele de date actuale, atât cele naționale, cât și cele internaționale, permit calcularea capacității produselor din lemn de captare a dioxidului de carbon. În prezent, sunt în curs de elaborare reguli privind modul de calcul, în scopul utilizării lor în calcularea bilanțului dioxidului de carbon în domeniul forestier. În cadrul Conferinței privind clima, care va avea loc la Copenhaga în 2009, UE ar trebui să propună ca raportarea cu privire la cantitatea de dioxid de carbon stocată în produsele din lemn să fie inclusă ca parte obligatorie a calcularea bilanțului dioxidului de carbon în perioada post-Kyoto, începând cu anul 2012.

| 6.5 | Includerea capacității produselor din lemn de a capta dioxid de carbon a în calcularea bilanțului ar putea furniza sectorului forestier un stimulent pentru gestionarea pădurilor în mod mai ecologic și mai eficient. Gestionarea permanentă a pădurilor prezintă o importanță deosebită pentru păstrarea viabilității pădurilor în fața efectelor negative ale schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

6.5

Includerea capacității produselor din lemn de a capta dioxid de carbon a în calcularea bilanțului ar putea furniza sectorului forestier un stimulent pentru gestionarea pădurilor în mod mai ecologic și mai eficient. Gestionarea permanentă a pădurilor prezintă o importanță deosebită pentru păstrarea viabilității pădurilor în fața efectelor negative ale schimbărilor climatice.

7.   Utilizarea lemnului în construcții

Utilizarea lemnului în construcții

| 7.1 | Sectorul construcțiilor joacă un rol foarte important în combaterea schimbărilor climatice, dat fiind că 40-50 % din energia primară a lumii este utilizată la încălzirea și răcirea clădirilor (8). Se estimează că aproape 40 % din emisiile de CO2 provin din fabricarea materialelor de construcție, din activitățile de construcție și din utilizarea clădirilor.
  În anul 2005, în UE-27 s-au consumat în total 1 170,2 Mtep. 28 % dintre acestea i-au revenit industriei, 30,9 % transporturilor și 41,1 % gospodăriilor. Încălzirea și răcirea clădirilor sunt răspunzătoare pentru 8 % din emisiile de CO2. Un procent însemnat din aceste emisii poate fi eliminat prin realizarea de construcții profesioniste și prin utilizarea de tehnici noi, precum și prin creșterea cantității de lemn utilizat în construcții. |
| --- | --- |

7.1

Sectorul construcțiilor joacă un rol foarte important în combaterea schimbărilor climatice, dat fiind că 40-50 % din energia primară a lumii este utilizată la încălzirea și răcirea clădirilor (8). Se estimează că aproape 40 % din emisiile de CO2 provin din fabricarea materialelor de construcție, din activitățile de construcție și din utilizarea clădirilor.

8

2

În anul 2005, în UE-27 s-au consumat în total 1 170,2 Mtep. 28 % dintre acestea i-au revenit industriei, 30,9 % transporturilor și 41,1 % gospodăriilor. Încălzirea și răcirea clădirilor sunt răspunzătoare pentru 8 % din emisiile de CO2. Un procent însemnat din aceste emisii poate fi eliminat prin realizarea de construcții profesioniste și prin utilizarea de tehnici noi, precum și prin creșterea cantității de lemn utilizat în construcții.

2

| 7.2 | Lemnul este un material de construcție cu nivel energetic scăzut, regenerabil și neutru din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon pe tot parcursul ciclului său de viață. Niciun alt material de construcție obișnuit nu se produce cu atât de puțină energie ca lemnul. Utilizarea unui metru cub de lemn ca substitut al altui material de construcție reduce emisiile de CO2 în atmosferă cu 1,1 tone în medie. |
| --- | --- |

7.2

Lemnul este un material de construcție cu nivel energetic scăzut, regenerabil și neutru din punct de vedere al emisiilor de dioxid de carbon pe tot parcursul ciclului său de viață. Niciun alt material de construcție obișnuit nu se produce cu atât de puțină energie ca lemnul. Utilizarea unui metru cub de lemn ca substitut al altui material de construcție reduce emisiile de CO2 în atmosferă cu 1,1 tone în medie.

2

| 7.3 | Răspândirea pe scară mai largă a construcțiilor din lemn în lume și utilizarea lemnului în construcții sunt limitate de absența unor standarde, norme și criterii de certificare uniforme. Sectorul construcțiilor ar trebui să aibă la dispoziție analize privind ciclul de viață și emisiile de gaze cu efect de seră ale produselor, bazate pe calcule științifice, astfel încât să poată compara diferite materiale, în mod imparțial. Guvernele statelor membre ar trebui să încorporeze materialele lemnoase pentru „construcțiile ecologice” în politicile de aprovizionare cu lemn și să aplice pe scară mai largă cerințele de certificare forestieră compatibile cu conceptul internațional de durabilitate. |
| --- | --- |

7.3

Răspândirea pe scară mai largă a construcțiilor din lemn în lume și utilizarea lemnului în construcții sunt limitate de absența unor standarde, norme și criterii de certificare uniforme. Sectorul construcțiilor ar trebui să aibă la dispoziție analize privind ciclul de viață și emisiile de gaze cu efect de seră ale produselor, bazate pe calcule științifice, astfel încât să poată compara diferite materiale, în mod imparțial. Guvernele statelor membre ar trebui să încorporeze materialele lemnoase pentru „construcțiile ecologice” în politicile de aprovizionare cu lemn și să aplice pe scară mai largă cerințele de certificare forestieră compatibile cu conceptul internațional de durabilitate.

8.   Bioenergia din surse forestiere

Bioenergia din surse forestiere

| 8.1 | Biomasa forestieră este cea mai importantă sursă regenerabilă de energie imediat accesibilă din Europa și este folosită ca energie în trei moduri:






  — | pentru producția de căldură și abur de uz industrial; |
| --- | --- | --- |

8.1

Biomasa forestieră este cea mai importantă sursă regenerabilă de energie imediat accesibilă din Europa și este folosită ca energie în trei moduri:

—

pentru producția de căldură și abur de uz industrial;

| — | pentru generarea energiei electrice; |
| --- | --- |

—

pentru generarea energiei electrice;

| — | ca biocombustibil pentru transport. |
| --- | --- |

—

ca biocombustibil pentru transport.

Producția de căldură și energie electrică și producția combinată de căldură și energie electrică din biomasă forestieră au crescut rapid în ultimii ani în Europa. Căldura și energia electrică sunt produse pentru locuințe individuale izolate și în instalații de încălzire sau centralele combinate, termice și electrice, de diferite dimensiuni, în școli, servicii publice, spitale, comunități sătești sau orașe. Tehnologiile de producție a biocombustibililor din biomasă forestieră și materii prime lemnoase sunt încă în faza experimentală și necesită investiții suplimentare. Piroliza biomasei, care produce cărbune ce poate fi folosit ca produs de ameliorare a solului, reprezintă o nouă posibilitate de îmbunătățire a valorii energetice ale lemnului și a capacității solului de a capta dioxid de carbon.

| 8.2 | În 2006, energia produsă în UE-25 din surse regenerabile atingea 110 Mtep, ceea ce reprezintă aproximativ 14 % din consumul total de energie (Eurostat 2008). Cea mai mare parte (65 %) din această energie regenerabilă a fost obținută din biomasă, în principal de origine forestieră (60 %). Ponderea energiei din surse forestiere în consumul total de energie variază considerabil în țările UE-27. |
| --- | --- |

8.2

În 2006, energia produsă în UE-25 din surse regenerabile atingea 110 Mtep, ceea ce reprezintă aproximativ 14 % din consumul total de energie (Eurostat 2008). Cea mai mare parte (65 %) din această energie regenerabilă a fost obținută din biomasă, în principal de origine forestieră (60 %). Ponderea energiei din surse forestiere în consumul total de energie variază considerabil în țările UE-27.

| 8.3 | Biocombustibilii pe bază de lemn din surse forestiere cuprind: tocătură de lemn de diferite tipuri, bușteni, pelete, brichete, buturugi și rădăcini, cărbune de lemn, gaz produs din lemn și specii de arbori cu creștere rapidă utilizați în scopuri energetice, precum salcia. Produsele secundare ale industriei forestiere (soluții reziduale și deșeuri lemnoase industriale precum leșia neagră, scoarța, rumegușul, deșeurile de prelucrare și lemnul reciclat) prezintă un ridicat potențial energetic și sunt utilizate în producerea căldurii și a energiei electrice, în special în industria forestieră integrată. Utilizarea în scopuri energetice a produselor secundare și a lemnului reciclat ar putea atinge un procent de 30-50 % din utilizarea lemnului brut. |
| --- | --- |

8.3

Biocombustibilii pe bază de lemn din surse forestiere cuprind: tocătură de lemn de diferite tipuri, bușteni, pelete, brichete, buturugi și rădăcini, cărbune de lemn, gaz produs din lemn și specii de arbori cu creștere rapidă utilizați în scopuri energetice, precum salcia. Produsele secundare ale industriei forestiere (soluții reziduale și deșeuri lemnoase industriale precum leșia neagră, scoarța, rumegușul, deșeurile de prelucrare și lemnul reciclat) prezintă un ridicat potențial energetic și sunt utilizate în producerea căldurii și a energiei electrice, în special în industria forestieră integrată. Utilizarea în scopuri energetice a produselor secundare și a lemnului reciclat ar putea atinge un procent de 30-50 % din utilizarea lemnului brut.

| 8.4 | În Europa există potențial pentru extinderea considerabilă a utilizării bioenergiei din surse forestiere față de nivelul actual. Estimările preliminare situează potențialul de recoltare a biomasei forestiere din pădurile Europei la valoarea de 100-200 milioane m3 pe an, în condițiile în care recoltarea nu reprezintă o amenințare pentru mediu, biodiversitatea pădurilor și zonele protejate. În prezent, cantitatea de biomasă forestieră recoltată separat sau odată cu lemnul comercializabil este estimată la aproximativ 10-15 % din potențialul de recoltare. |
| --- | --- |

8.4

În Europa există potențial pentru extinderea considerabilă a utilizării bioenergiei din surse forestiere față de nivelul actual. Estimările preliminare situează potențialul de recoltare a biomasei forestiere din pădurile Europei la valoarea de 100-200 milioane m3 pe an, în condițiile în care recoltarea nu reprezintă o amenințare pentru mediu, biodiversitatea pădurilor și zonele protejate. În prezent, cantitatea de biomasă forestieră recoltată separat sau odată cu lemnul comercializabil este estimată la aproximativ 10-15 % din potențialul de recoltare.

3

| 8.5 | Creșterea utilizării biomasei forestiere creează noi posibilități, nu numai pentru proprietarii de păduri, prin deschiderea drumului către extinderea pieței lemnului și intensificarea concurenței în materie de prețuri, ci și pentru industria producătoare de cherestea, care va avea la dispoziție o piață mai mare pentru produsele sale secundare. O cerere importantă de biomasă forestieră ar putea cauza schimbări pe piața lemnului brut, conducând la creșterea concurenței pentru materiile prime lemnoase între sectorul bioenergiei și industriile care utilizează lemn comercializabil. Sprijinul acordat la utilizarea finală, cum ar fi tarifele garantate (feed-in tariffs) pentru producția energiei ecologice, reprezintă un instrument important pentru dezvoltarea diferitelor tipuri de strategii în domeniul bioenergiei, atât la nivel local, cât și regional. Susținerea dezvoltării regionale în UE ar trebui să rămână în continuare un element esențial în extinderea utilizării bioenergiei. |
| --- | --- |

8.5

Creșterea utilizării biomasei forestiere creează noi posibilități, nu numai pentru proprietarii de păduri, prin deschiderea drumului către extinderea pieței lemnului și intensificarea concurenței în materie de prețuri, ci și pentru industria producătoare de cherestea, care va avea la dispoziție o piață mai mare pentru produsele sale secundare. O cerere importantă de biomasă forestieră ar putea cauza schimbări pe piața lemnului brut, conducând la creșterea concurenței pentru materiile prime lemnoase între sectorul bioenergiei și industriile care utilizează lemn comercializabil. Sprijinul acordat la utilizarea finală, cum ar fi tarifele garantate (feed-in tariffs) pentru producția energiei ecologice, reprezintă un instrument important pentru dezvoltarea diferitelor tipuri de strategii în domeniul bioenergiei, atât la nivel local, cât și regional. Susținerea dezvoltării regionale în UE ar trebui să rămână în continuare un element esențial în extinderea utilizării bioenergiei.

(feed-in tariffs)

| 8.6 | Piețele combustibililor pe bază de lemn, în special cea a lemnului de foc, sunt locale, însă extinderea utilizării lemnului în scopuri energetice în UE ar stimula semnificativ schimburile comerciale și crearea de locuri de muncă pe piața mașinilor și echipamentelor. Pentru producerea peletelor, brichetelor și a altor combustibili lemnoși prelucrați sunt necesare mașini și echipamente speciale. Producția energiei necesită un număr ridicat de boilere și alte echipamente cu valoare economică mare, care oferă un potențial de creștere considerabil. De asemenea, utilizarea extinsă a energiei pe bază de lemn ar crea importante posibilități de export de tehnologie pe piețele din exteriorul UE. |
| --- | --- |

8.6

Piețele combustibililor pe bază de lemn, în special cea a lemnului de foc, sunt locale, însă extinderea utilizării lemnului în scopuri energetice în UE ar stimula semnificativ schimburile comerciale și crearea de locuri de muncă pe piața mașinilor și echipamentelor. Pentru producerea peletelor, brichetelor și a altor combustibili lemnoși prelucrați sunt necesare mașini și echipamente speciale. Producția energiei necesită un număr ridicat de boilere și alte echipamente cu valoare economică mare, care oferă un potențial de creștere considerabil. De asemenea, utilizarea extinsă a energiei pe bază de lemn ar crea importante posibilități de export de tehnologie pe piețele din exteriorul UE.

| 8.7 | Lucrările de elaborare a normelor pentru producția durabilă de biomasă sunt în curs de desfășurare, în corelație cu Directiva-cadru privind sursele regenerabile de energie. Aceste norme sunt importante pentru asigurarea achiziționării și producției durabile de bioenergie din surse forestiere și pentru garantarea procedurilor comune. Este esențial ca standardele pentru producția durabilă de biomasă forestieră să fie corelate cu criteriile MCPFE stabilite la nivel european, pentru a se evita eforturile inutile și suprapunerea. |
| --- | --- |

8.7

Lucrările de elaborare a normelor pentru producția durabilă de biomasă sunt în curs de desfășurare, în corelație cu Directiva-cadru privind sursele regenerabile de energie. Aceste norme sunt importante pentru asigurarea achiziționării și producției durabile de bioenergie din surse forestiere și pentru garantarea procedurilor comune. Este esențial ca standardele pentru producția durabilă de biomasă forestieră să fie corelate cu criteriile MCPFE stabilite la nivel european, pentru a se evita eforturile inutile și suprapunerea.

9.   Aspecte ale politicii forestiere

Aspecte ale politicii forestiere

| 9.1 | Crearea de păduri noi prin plantare reprezintă una dintre cele mai eficiente modalități de eliminare a dioxidului de carbon din atmosferă. UE ar trebui să susțină proiectele de plantare a unor păduri în țările în curs de dezvoltare, ca parte integrantă a politicii sale de dezvoltare, având în vedere că, după toate probabilitățile, schimbările climatice vor determina accentuarea disparităților economice dintre țările industriale și cele în curs de dezvoltare. Proiectele de plantare ar trebui însoțite de strategii de adaptare care să sprijine consolidarea capacităților, utilizarea în scopuri diverse a pădurilor și buna guvernare în țările în curs de dezvoltare. De asemenea, UE ar trebui să facă eforturi pentru stoparea defrișărilor ilegale din țările în curs de dezvoltare, pentru promovarea silviculturii durabile și pentru sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în elaborarea programelor lor naționale în domeniul silviculturii, ținând seama de alte sectoare. |
| --- | --- |

9.1

Crearea de păduri noi prin plantare reprezintă una dintre cele mai eficiente modalități de eliminare a dioxidului de carbon din atmosferă. UE ar trebui să susțină proiectele de plantare a unor păduri în țările în curs de dezvoltare, ca parte integrantă a politicii sale de dezvoltare, având în vedere că, după toate probabilitățile, schimbările climatice vor determina accentuarea disparităților economice dintre țările industriale și cele în curs de dezvoltare. Proiectele de plantare ar trebui însoțite de strategii de adaptare care să sprijine consolidarea capacităților, utilizarea în scopuri diverse a pădurilor și buna guvernare în țările în curs de dezvoltare. De asemenea, UE ar trebui să facă eforturi pentru stoparea defrișărilor ilegale din țările în curs de dezvoltare, pentru promovarea silviculturii durabile și pentru sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în elaborarea programelor lor naționale în domeniul silviculturii, ținând seama de alte sectoare.

| 9.2 | Calcularea bilanțului dioxidului de carbon prevăzut de Protocolul de la Kyoto, care reflectă schimbarea utilizării terenurilor, nu conține dispoziții pentru țările în curs de dezvoltare care să permită luarea în considerare a reducerii emisiilor de dioxid de carbon rezultată în urma prevenirii pierderilor de păduri. Având în vedere că pierderile de păduri sporesc emisiile de dioxid de carbon, UE ar trebui să sprijine elaborarea și adoptarea așa-numitului instrument REDD, care să poată fi utilizat la calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate în urma utilizării terenurilor în perioada post-Kyoto, începând cu anul 2012. Pentru aceasta, este necesară fixarea unui preț care să reflecte valoarea dioxidului de carbon acumulat, astfel încât statele membre să poată utiliza comercializarea cotelor de emisie pentru a exercita o anumită influență asupra prevenirii pierderilor de păduri tropicale. |
| --- | --- |

9.2

Calcularea bilanțului dioxidului de carbon prevăzut de Protocolul de la Kyoto, care reflectă schimbarea utilizării terenurilor, nu conține dispoziții pentru țările în curs de dezvoltare care să permită luarea în considerare a reducerii emisiilor de dioxid de carbon rezultată în urma prevenirii pierderilor de păduri. Având în vedere că pierderile de păduri sporesc emisiile de dioxid de carbon, UE ar trebui să sprijine elaborarea și adoptarea așa-numitului instrument REDD, care să poată fi utilizat la calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate în urma utilizării terenurilor în perioada post-Kyoto, începând cu anul 2012. Pentru aceasta, este necesară fixarea unui preț care să reflecte valoarea dioxidului de carbon acumulat, astfel încât statele membre să poată utiliza comercializarea cotelor de emisie pentru a exercita o anumită influență asupra prevenirii pierderilor de păduri tropicale.

| 9.3 | UE a elaborat așa-numita procedură FLEGT (9), cu scopul de a combate comercializarea pe piețele UE a lemnului tăiat ilegal și a produselor derivate. Prin intermediul unui sistem de parteneriat specific fiecărei țări, sistemul de licențe FLEGT promovează și sprijină gestionarea durabilă a pădurilor în țările în curs de dezvoltare și încurajează statele membre și țările în curs de dezvoltare să colaboreze mai îndeaproape. UE ar trebui să sprijine dezvoltarea ulterioară a sistemului FLEGT și extinderea acestuia la nivel mondial. Combaterea exploatării forestiere ilegale ar încetini pierderile de păduri tropicale și creșterea cantității de emisii de dioxid de carbon cauzată de acest fenomen. Sistemele de certificare voluntară din domeniul silviculturii, cum ar fi PEFC (10) și FSC (11), contribuie, de asemenea, la reducerea defrișărilor ilegale. |
| --- | --- |

9.3

UE a elaborat așa-numita procedură FLEGT (9), cu scopul de a combate comercializarea pe piețele UE a lemnului tăiat ilegal și a produselor derivate. Prin intermediul unui sistem de parteneriat specific fiecărei țări, sistemul de licențe FLEGT promovează și sprijină gestionarea durabilă a pădurilor în țările în curs de dezvoltare și încurajează statele membre și țările în curs de dezvoltare să colaboreze mai îndeaproape. UE ar trebui să sprijine dezvoltarea ulterioară a sistemului FLEGT și extinderea acestuia la nivel mondial. Combaterea exploatării forestiere ilegale ar încetini pierderile de păduri tropicale și creșterea cantității de emisii de dioxid de carbon cauzată de acest fenomen. Sistemele de certificare voluntară din domeniul silviculturii, cum ar fi PEFC (10) și FSC (11), contribuie, de asemenea, la reducerea defrișărilor ilegale.

9

10

11

| 9.4 | Prin intermediul acordurilor și organizațiilor internaționale cum sunt Comitetul pentru cherestea al Comisiei Economice pentru Europa a ONU, Comisia europeană pentru silvicultură a Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (FAO), EUROSTAT și MCPFE se colectează deja date cu privire la resursele forestiere europene, dioxidul de carbon stocat de acestea, ciclul dioxidului de carbon, diversitatea pădurilor, produsele acestora și efectele lor de protecție. Cu toate acestea, este nevoie urgentă de cercetare și de cunoștințe suplimentare. În dezvoltarea sistemelor comunitare de monitorizare, precum și în cadrul noului proiect FutMon, trebuie utilizate sistemele de monitorizare naționale, paneuropene și mondiale existente sau în curs de dezvoltare, iar proprietarilor de terenuri trebuie să li se garanteze protecția deplină a datelor la prelucrarea sau publicarea informațiilor. UE trebuie să-și utilizeze programele-cadru de cercetare pentru a sprijini în continuare cercetarea în aceste domenii și pentru a facilita transferul de date prin proiecte de cercetare (atât fundamentală, cât și aplicată) și dezvoltare. |
| --- | --- |

9.4

Prin intermediul acordurilor și organizațiilor internaționale cum sunt Comitetul pentru cherestea al Comisiei Economice pentru Europa a ONU, Comisia europeană pentru silvicultură a Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (FAO), EUROSTAT și MCPFE se colectează deja date cu privire la resursele forestiere europene, dioxidul de carbon stocat de acestea, ciclul dioxidului de carbon, diversitatea pădurilor, produsele acestora și efectele lor de protecție. Cu toate acestea, este nevoie urgentă de cercetare și de cunoștințe suplimentare. În dezvoltarea sistemelor comunitare de monitorizare, precum și în cadrul noului proiect FutMon, trebuie utilizate sistemele de monitorizare naționale, paneuropene și mondiale existente sau în curs de dezvoltare, iar proprietarilor de terenuri trebuie să li se garanteze protecția deplină a datelor la prelucrarea sau publicarea informațiilor. UE trebuie să-și utilizeze programele-cadru de cercetare pentru a sprijini în continuare cercetarea în aceste domenii și pentru a facilita transferul de date prin proiecte de cercetare (atât fundamentală, cât și aplicată) și dezvoltare.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  MCPFE - Conferința ministerială privind protecția pădurilor în Europa, organizată pentru prima oară în 1990.

1

(2)  REDD - Reduction Emissions from Deforestation and Forest Degradation („Reducerea emisiilor generate prin despăduriri și degradarea pădurilor”).

2

Reduction Emissions from Deforestation and Forest Degradation

(3)  Nabuurs, G.J. et al. 2003. Temporal evolution of the European Forest sector carbon sink 1950-1999 (Evoluția în timp a captării dioxidului de carbon în sectorul forestier european în perioada 1950-1999). Global Change Biology 9.

3

Temporal evolution of the European Forest sector carbon sink 1950-1999

(4)  Situația pădurilor Europei 2007. Raportul MCPFE privind gestionarea durabilă a pădurilor în Europa. MCPFE, UNECE and FAO. Warsaw 2007, 247p.

4

UNECE and FAO.

(5)  Definiții: pădurile naturale, clasificate ca „neafectate de activitatea umană”, prezintă caracteristici ale ciclului natural de dezvoltare a pădurilor, precum componență naturală a speciilor de arbori, structură de vârstă și componența de ramuri uscate naturale, precum și lipsa semnelor vizibile de activitate umană. Plantațiile cuprind specii neindigene de arbori sau arboreturi cu vârstă egală, ce conțin una sau două specii indigene care au fost introduse artificial. Pădurile semi-naturale sunt acele păduri care nu sunt nici neafectate de activitatea umană, nici plantații. Această definiție este aplicată în Directiva UE privind sursele de energie regenerabile (punctul 72) pentru a determina zonele forestiere în care biomasa forestieră poate fi recoltată în mod durabil (recoltarea este permisă în toate zonele forestiere, cu excepția pădurilor primare neafectate de activitatea umană).

5

(6)  Sursă: ForeSTAT, FAO 2007.

6

(7)  Produsele lemnoase recoltate cuprind toate materialele lemnoase (inclusiv scoarța) ridicate de pe locurile de recoltare. Rumegușul și alte materiale rămase pe locurile de recoltare sunt considerate materie organică moartă și nu produse lemnoase recoltate (orientările IPCC 2006).

7

(8)  Sursa: UNECE/FAO Forest Products Annual Market Review 2007-2008 (Analiza anuală a pieței produselor forestiere 2007-2008), http://www.unece.org:tarde/timber/docs/fpama/2008 și http://www.iisd.ca/ymb/efw/20october.html

8

Forest Products Annual Market Review 2007-2008

(9)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European - Aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) - Propunere pentru un plan de acțiune al UE - COM(2003) 251 final; Regulamentul (CE) nr. 1024/2008 al Comisiei din 17 octombrie 2008 de stabilire a măsurilor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană - JO L 277, 18.10.2008, p. 23-29.

9

(10)  PEFC - Programme for the endorsement of Forest Certification schemes (Programul pentru aprobarea sistemelor de certificare în domeniul forestier); www.pefc.org

10

Programme for the endorsement of Forest Certification schemes

(11)  FCS - Forest Stewardship Council.

11

Forest Stewardship Council

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/9

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori (aviz exploratoriu)

2009/C 228/02

Într-o scrisoare din 27 iunie 2008, Ministerul ceh al Afacerilor externe și europene a solicitat Comitetului Economic și Social European, în perspectiva viitoarei Președinții cehe a Uniunii Europene, să elaboreze un aviz exploratoriu pe tema

„Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori” (aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 martie 2009. Raportor: dl MALOSSE; coraportor: dl PÎRVULESCU.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 160 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 11 abțineri.

1.   Rezumat și recomandări

Rezumat și recomandări

| 1.1 | Răspunzând unei cereri pe care Președinția cehă a adresat-o CESE, prezentul aviz exploratoriu, al cărui conținut este focalizat pe relațiile dintre angajatori și instituțiile de învățământ, formulează recomandări atât pentru întreprinderi, asociații ale întreprinderilor și instituțiile de învățământ în marea lor diversitate, cât și pentru UE, și prefigurează deschideri programatice către un dialog social și un dialog civil cu ansamblul instituțiilor și structurilor interesate. |
| --- | --- |

1.1

Răspunzând unei cereri pe care Președinția cehă a adresat-o CESE, prezentul aviz exploratoriu, al cărui conținut este focalizat pe relațiile dintre angajatori și instituțiile de învățământ, formulează recomandări atât pentru întreprinderi, asociații ale întreprinderilor și instituțiile de învățământ în marea lor diversitate, cât și pentru UE, și prefigurează deschideri programatice către un dialog social și un dialog civil cu ansamblul instituțiilor și structurilor interesate.

| 1.2 | Abordarea aleasă a ținut seama de:






  — | contextul crizei, care pune în fața Europei noi provocări externe și interne, concretizate în planul economiei reale prin închideri de întreprinderi, restructurări și o creștere puternică a șomajului; |
| --- | --- | --- |

1.2

Abordarea aleasă a ținut seama de:

—

contextul crizei, care pune în fața Europei noi provocări externe și interne, concretizate în planul economiei reale prin închideri de întreprinderi, restructurări și o creștere puternică a șomajului;

| — | existența unor tendințe structurale cu puternic impact socioeconomic, printre care îmbătrânirea populației, intrarea puterilor economice emergente în competiția internațională și dezvoltarea noilor tehnologii, care cer o adaptare permanentă și anticiparea noilor competențe; |
| --- | --- |

—

existența unor tendințe structurale cu puternic impact socioeconomic, printre care îmbătrânirea populației, intrarea puterilor economice emergente în competiția internațională și dezvoltarea noilor tehnologii, care cer o adaptare permanentă și anticiparea noilor competențe;

| — | nevoile persoanelor și grupurilor vulnerabile la riscul excluderii. Persoanele vulnerabile sunt cele mai expuse în timpuri de criză. Parteneriatele trebuie să favorizeze echitatea, prin elaborarea unor proiecte care să faciliteze pătrunderea femeilor, tinerilor, minorităților, a persoanelor cu handicap și a lucrătorilor vârstnici pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

—

nevoile persoanelor și grupurilor vulnerabile la riscul excluderii. Persoanele vulnerabile sunt cele mai expuse în timpuri de criză. Parteneriatele trebuie să favorizeze echitatea, prin elaborarea unor proiecte care să faciliteze pătrunderea femeilor, tinerilor, minorităților, a persoanelor cu handicap și a lucrătorilor vârstnici pe piața forței de muncă.

| 1.3 | Avizul evidențiază câteva axe metodologice prioritare:






  — | o cultură a parteneriatului, cu respectarea misiunilor structural diferite ale întreprinderilor și ale instituțiilor de învățământ; |
| --- | --- | --- |

1.3

Avizul evidențiază câteva axe metodologice prioritare:

—

o cultură a parteneriatului, cu respectarea misiunilor structural diferite ale întreprinderilor și ale instituțiilor de învățământ;

| — | o stare generală încă nesatisfăcătoare a relațiilor și parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și întreprinderi - cu excepția învățământului tehnic și profesional - și, mai ales, lipsită de mijloacele și de viziunea strategică necesare; |
| --- | --- |

—

o stare generală încă nesatisfăcătoare a relațiilor și parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și întreprinderi - cu excepția învățământului tehnic și profesional - și, mai ales, lipsită de mijloacele și de viziunea strategică necesare;

| — | necesitatea de a găsi, pentru ansamblul inițiativelor de îndeplinit, echilibrul potrivit între abordarea de sus în jos și cea de jos în sus; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a găsi, pentru ansamblul inițiativelor de îndeplinit, echilibrul potrivit între abordarea de sus în jos și cea de jos în sus;

| — | importanța relațiilor personale în funcționarea eficientă a parteneriatelor; |
| --- | --- |

—

importanța relațiilor personale în funcționarea eficientă a parteneriatelor;

| — | obligația de a trata ansamblul temelor parteneriatului în sens larg între instituțiile de învățământ (universități, formare profesională, școli etc.) și angajatori (sectorul privat, cel public, ONG-uri etc.), în cadrul unei abordări pe trei niveluri:






  — | învățământul primar, secundar și terțiar; |
| --- | --- | --- |

—

obligația de a trata ansamblul temelor parteneriatului în sens larg între instituțiile de învățământ (universități, formare profesională, școli etc.) și angajatori (sectorul privat, cel public, ONG-uri etc.), în cadrul unei abordări pe trei niveluri:

—

învățământul primar, secundar și terțiar;

| — | formarea profesională inițială și continuă; |
| --- | --- |

—

formarea profesională inițială și continuă;

| — | formarea inginerilor și tehnicienilor, inovația și cercetarea; |
| --- | --- |

—

formarea inginerilor și tehnicienilor, inovația și cercetarea;

| — | eforturi susținute în direcția sectoarelor profesionale și a IMM-urilor. Această categorie de întreprinderi constituie într-adevăr, prin flexibilitatea caracteristică, principala resursă pentru crearea de locuri de muncă în timp de criză, în special prin capacitatea de dezvoltare a spiritului de întreprindere și a creativității; |
| --- | --- |

—

eforturi susținute în direcția sectoarelor profesionale și a IMM-urilor. Această categorie de întreprinderi constituie într-adevăr, prin flexibilitatea caracteristică, principala resursă pentru crearea de locuri de muncă în timp de criză, în special prin capacitatea de dezvoltare a spiritului de întreprindere și a creativității;

| — | rolul organizațiilor de angajatori și al celor sindicale, precum și al organizațiilor societății civile, de catalizatori ai proiectelor și sinergiilor, în vederea sprijinirii inițiativelor și structurilor durabile și dinamice. |
| --- | --- |

—

rolul organizațiilor de angajatori și al celor sindicale, precum și al organizațiilor societății civile, de catalizatori ai proiectelor și sinergiilor, în vederea sprijinirii inițiativelor și structurilor durabile și dinamice.

O orientare generală, în contextul concurenței, în favoarea unui model de cooperare a tuturor factorilor interesați

O orientare generală, în contextul concurenței, în favoarea unui model de cooperare a tuturor factorilor interesați

| 1.4 | CESE propune elaborarea, la nivel european, a unui nou cadru de parteneriat între instituțiile de învățământ și întreprinderi, în vederea valorificării atuurilor ce decurg din dimensiunea europeană și a progresului întregii societăți. CESE preconizează lansarea unui proces european care ar putea fi denumit Procesul de la Praga, cu referire la conferința Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori, care va avea loc în zilele de 6 și 7 aprilie la Praga, la inițiativa Președinției cehe. Acesta s-ar putea concretiza într-un cadru de referință european destul de cuprinzător, care să permită operatorilor de pe teren întreprinderea unor acțiuni inovatoare la nivel local și național, care constau în:






  — | adresarea unei solicitări către statele membre și alte autorități publice de a investi mai mult în educație, în general, și în aceste parteneriate, în special, pentru a da un răspuns potrivit crizei economice și dificultăților care există încă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

1.4

CESE propune elaborarea, la nivel european, a unui nou cadru de parteneriat între instituțiile de învățământ și întreprinderi, în vederea valorificării atuurilor ce decurg din dimensiunea europeană și a progresului întregii societăți. CESE preconizează lansarea unui proces european care ar putea fi denumit Procesul de la Praga, cu referire la conferința Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori, care va avea loc în zilele de 6 și 7 aprilie la Praga, la inițiativa Președinției cehe. Acesta s-ar putea concretiza într-un cadru de referință european destul de cuprinzător, care să permită operatorilor de pe teren întreprinderea unor acțiuni inovatoare la nivel local și național, care constau în:

Procesul de la Praga

Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori,

—

adresarea unei solicitări către statele membre și alte autorități publice de a investi mai mult în educație, în general, și în aceste parteneriate, în special, pentru a da un răspuns potrivit crizei economice și dificultăților care există încă pe piața forței de muncă;

| — | încurajarea întreprinderilor și a instituțiilor de învățământ în sensul încheierii de astfel de parteneriate, prin inovații care țin atât de formă, cât și de conținut; |
| --- | --- |

—

încurajarea întreprinderilor și a instituțiilor de învățământ în sensul încheierii de astfel de parteneriate, prin inovații care țin atât de formă, cât și de conținut;

| — | organizarea unor schimburi de bune practici și configurarea unor cadre tehnice și financiare care să ofere posibilitatea testării, evaluării și difuzării inițiativelor la nivel european; |
| --- | --- |

—

organizarea unor schimburi de bune practici și configurarea unor cadre tehnice și financiare care să ofere posibilitatea testării, evaluării și difuzării inițiativelor la nivel european;

| — | elaborarea unor proiecte comune (sisteme de referință comune pentru diplome, rețele de școli și inițiative, formarea cadrelor didactice, rețeaua de mediatori); |
| --- | --- |

—

elaborarea unor proiecte comune (sisteme de referință comune pentru diplome, rețele de școli și inițiative, formarea cadrelor didactice, rețeaua de mediatori);

| — | promovarea unor programe de mobilitate încrucișată între cadre didactice, elevi, școli și organizațiile angajatorilor. |
| --- | --- |

—

promovarea unor programe de mobilitate încrucișată între cadre didactice, elevi, școli și organizațiile angajatorilor.

| 1.5 | CESE sugerează ca acest proces să fie finanțat până în 2013 prin Fondurile structurale europene și programele existente (Leonardo, Grundtvig, Erasmus pentru studenți, Erasmus pentru ucenici, Erasmus pentru creatorii de întreprinderi etc.) care, la nevoie, pot fi adaptate. FSE ar trebui utilizat mai ales pentru sprijinirea formării inițiale. După 2013, ar putea fi propus un program specific complementar. |
| --- | --- |

1.5

CESE sugerează ca acest proces să fie finanțat până în 2013 prin Fondurile structurale europene și programele existente (Leonardo, Grundtvig, Erasmus pentru studenți, Erasmus pentru ucenici, Erasmus pentru creatorii de întreprinderi etc.) care, la nevoie, pot fi adaptate. FSE ar trebui utilizat mai ales pentru sprijinirea formării inițiale. După 2013, ar putea fi propus un program specific complementar.

2.   Nevoia de parteneriate între întreprinderi și învățământ și potențialul acestora

Nevoia de parteneriate între întreprinderi și învățământ și potențialul acestora

| 2.1 | Pe întreg teritoriul european, dezvoltarea și calitatea vieții depind în mare măsură de nivelul cultural și științific care, la rândul lui, depinde de calitatea sistemelor de învățământ. Se cuvine evidențiat faptul că, în Europa, parteneriatul dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ se confruntă cu o serie de provocări majore, generate:






  — | la nivel social, de creșterea considerabilă a cererii de cunoaștere; |
| --- | --- | --- |

2.1

Pe întreg teritoriul european, dezvoltarea și calitatea vieții depind în mare măsură de nivelul cultural și științific care, la rândul lui, depinde de calitatea sistemelor de învățământ. Se cuvine evidențiat faptul că, în Europa, parteneriatul dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ se confruntă cu o serie de provocări majore, generate:

—

la nivel social, de creșterea considerabilă a cererii de cunoaștere;

| — | la nivel economic, de dezvoltarea exponențială a disciplinelor predate, pentru a satisface nevoile economiei; |
| --- | --- |

—

la nivel economic, de dezvoltarea exponențială a disciplinelor predate, pentru a satisface nevoile economiei;

| — | la nivel cultural, de exigențele tot mai complexe de promovare a valorilor multiculturale. |
| --- | --- |

—

la nivel cultural, de exigențele tot mai complexe de promovare a valorilor multiculturale.

De asemenea, parteneriatul ar trebui să cuprindă:

| — | dreptul la învățare și la educație pentru toți și în special la nivelul cel mai înalt posibil de cultură generală, inclusiv învățarea limbilor străine și a tehnicilor moderne de comunicare; |
| --- | --- |

—

dreptul la învățare și la educație pentru toți și în special la nivelul cel mai înalt posibil de cultură generală, inclusiv învățarea limbilor străine și a tehnicilor moderne de comunicare;

| — | lupta împotriva oricărei forme de excluziune și discriminare, precum și respectarea diversității, sub toate formele sale; |
| --- | --- |

—

lupta împotriva oricărei forme de excluziune și discriminare, precum și respectarea diversității, sub toate formele sale;

| — | inițiativa și creativitatea, împreună cu toate valorile pozitive din jurul noțiunilor de creare de bogăție și de spirit întreprinzător; |
| --- | --- |

—

inițiativa și creativitatea, împreună cu toate valorile pozitive din jurul noțiunilor de creare de bogăție și de spirit întreprinzător;

| — | o atenție specială acordată cazurilor individuale, în special pentru anumite categorii de populație. |
| --- | --- |

—

o atenție specială acordată cazurilor individuale, în special pentru anumite categorii de populație.

| 2.2 | În mod tradițional, Europa s-a bazat pe planificarea competențelor pe termen lung. Cu toate acestea, în contextul unei economii mondiale aflate în schimbare rapidă, apare necesitatea ca instituțiile de învățământ și întreprinderile să colaboreze mai îndeaproape în vederea satisfacerii nevoilor imediate sau din viitorul apropiat, ale industriei și, în special, ale IMM-urilor. |
| --- | --- |

2.2

În mod tradițional, Europa s-a bazat pe planificarea competențelor pe termen lung. Cu toate acestea, în contextul unei economii mondiale aflate în schimbare rapidă, apare necesitatea ca instituțiile de învățământ și întreprinderile să colaboreze mai îndeaproape în vederea satisfacerii nevoilor imediate sau din viitorul apropiat, ale industriei și, în special, ale IMM-urilor.

| 2.3 | De multă vreme se înregistrează experiențe foarte pozitive în sectorul învățământului tehnic, secundar și superior, prin parteneriate care permit simbioza cu mediul economic, prin multiple acorduri – formale și informale – care leagă instituțiile de învățământ de întreprinderi și viceversa. Pe lângă bunele practici întâlnite cam peste tot, există o mare dorință de realizare a unor parteneriate durabile, cu respectarea competențelor fiecăruia – și, mai ales, a deplinei autonomii a instituțiilor de învățământ în ce privește eliberarea diplomelor – pentru a obține sinergii și a conjuga forțele și talentele, în vederea elaborării în comun de răspunsuri la nevoile economice și sociale.
  Desigur, întreprinderile și instituțiile de învățământ au obiective diferite, dar pot beneficia de pe urma unor schimburi de informații, parteneriate și proiecte comune, în scopul asigurării succesului misiunii proprii. De mulți ani, sau chiar de secole, în multe state membre există exemple de sisteme alternative de învățământ și de formare profesională, în cadrul cărora procesul de învățare se desfășoară atât în școală, cât și în întreprinderi (Duales Berufsausbildungssystem în Germania, apprentissage în Franța și apprenticeship în Regatul Unit etc.). Educația alternativă a dovedit înalta valoare adăugată pe care pot aduce parteneriatele permanente, structurate și integrate. |
| --- | --- |

2.3

De multă vreme se înregistrează experiențe foarte pozitive în sectorul învățământului tehnic, secundar și superior, prin parteneriate care permit simbioza cu mediul economic, prin multiple acorduri – formale și informale – care leagă instituțiile de învățământ de întreprinderi și viceversa. Pe lângă bunele practici întâlnite cam peste tot, există o mare dorință de realizare a unor parteneriate durabile, cu respectarea competențelor fiecăruia – și, mai ales, a deplinei autonomii a instituțiilor de învățământ în ce privește eliberarea diplomelor – pentru a obține sinergii și a conjuga forțele și talentele, în vederea elaborării în comun de răspunsuri la nevoile economice și sociale.

Desigur, întreprinderile și instituțiile de învățământ au obiective diferite, dar pot beneficia de pe urma unor schimburi de informații, parteneriate și proiecte comune, în scopul asigurării succesului misiunii proprii. De mulți ani, sau chiar de secole, în multe state membre există exemple de sisteme alternative de învățământ și de formare profesională, în cadrul cărora procesul de învățare se desfășoară atât în școală, cât și în întreprinderi (Duales Berufsausbildungssystem în Germania, apprentissage în Franța și apprenticeship în Regatul Unit etc.). Educația alternativă a dovedit înalta valoare adăugată pe care pot aduce parteneriatele permanente, structurate și integrate.

Duales Berufsausbildungssystem

apprentissage

apprenticeship

| 2.4 | În principiu, întreprinderile cunosc nevoile pieței, pe cele actuale și pe cele de perspectivă, dând astfel posibilitatea unei mai juste orientări a ofertei educative și de formare. Ele reprezintă o sursă de expertiză, de competențe profesionale și de mijloace tehnice. |
| --- | --- |

2.4

În principiu, întreprinderile cunosc nevoile pieței, pe cele actuale și pe cele de perspectivă, dând astfel posibilitatea unei mai juste orientări a ofertei educative și de formare. Ele reprezintă o sursă de expertiză, de competențe profesionale și de mijloace tehnice.

| 2.5 | Învățământul este, de asemenea, depozitarul unor cunoștințe tehnice și științifice care ar putea fi valorificate în practică: pregătirea pentru viitorul mediu de lucru și elaborarea unor noi oferte și trasee de calificare. |
| --- | --- |

2.5

Învățământul este, de asemenea, depozitarul unor cunoștințe tehnice și științifice care ar putea fi valorificate în practică: pregătirea pentru viitorul mediu de lucru și elaborarea unor noi oferte și trasee de calificare.

3.   Provocări care stau în fața întreprinderilor și a instituțiilor de învățământ

Provocări care stau în fața întreprinderilor și a instituțiilor de învățământ

| 3.1 | În ciuda numeroaselor experiențe pozitive, inițiativele de parteneriat între instituțiile de învățământ și angajatori rămân restrânse, adesea circumscrise învățământului tehnic și profesional. În contextul crizei economice, exploatarea potențialului acestor parteneriate reprezintă o necesitate, pentru că o mai bună formare, în funcție de nevoile pieței forței de muncă, și utilizarea mai eficientă a competențelor și a resurselor umane în întreprinderi sunt condițiile-cheie pentru redresare economică. |
| --- | --- |

3.1

În ciuda numeroaselor experiențe pozitive, inițiativele de parteneriat între instituțiile de învățământ și angajatori rămân restrânse, adesea circumscrise învățământului tehnic și profesional. În contextul crizei economice, exploatarea potențialului acestor parteneriate reprezintă o necesitate, pentru că o mai bună formare, în funcție de nevoile pieței forței de muncă, și utilizarea mai eficientă a competențelor și a resurselor umane în întreprinderi sunt condițiile-cheie pentru redresare economică.

exploatarea potențialului acestor parteneriate

| 3.2 | Desigur, cadrul acestor noi parteneriate trebuie să fie polivalent. Acesta trebuie să implice în mod diferențiat diversele părți interesate:






  — | la nivel local, ar trebui să existe un parteneriat între întreprinderi, instituțiile de învățământ și autoritățile locale; |
| --- | --- | --- |

3.2

Desigur, cadrul acestor noi parteneriate trebuie să fie polivalent. Acesta trebuie să implice în mod diferențiat diversele părți interesate:

—

la nivel local, ar trebui să existe un parteneriat între întreprinderi, instituțiile de învățământ și autoritățile locale;

| — | asociațiile de angajatori, partenerii sociali, structurile de învățământ și celelalte părți interesate ale societății civile trebuie să fie în măsură să impulsioneze parteneriatele locale și să le ofere un cadru organizat; |
| --- | --- |

—

asociațiile de angajatori, partenerii sociali, structurile de învățământ și celelalte părți interesate ale societății civile trebuie să fie în măsură să impulsioneze parteneriatele locale și să le ofere un cadru organizat;

| — | pe plan european, Comisia Europeană, marile asociații europene de angajatori, de salariați, ceilalți actori ai societății civile și, desigur, guvernele statelor membre trebuie să confere parteneriatelor o dimensiune la scara Europei celor 27. |
| --- | --- |

—

pe plan european, Comisia Europeană, marile asociații europene de angajatori, de salariați, ceilalți actori ai societății civile și, desigur, guvernele statelor membre trebuie să confere parteneriatelor o dimensiune la scara Europei celor 27.

| 3.3 | Instituțiilor de învățământ și întreprinderilor le revine responsabilitatea, mai ales la nivelul organizațiilor lor reprezentative, de a propune în comun programe și oferte de formare. |
| --- | --- |

3.3

Instituțiilor de învățământ și întreprinderilor le revine responsabilitatea, mai ales la nivelul organizațiilor lor reprezentative, de a propune în comun programe și oferte de formare.

| 3.4 | Întreprinderile se confruntă cu nevoia de competențe foarte diverse în legătură cu diferitele dimensiuni de care depind/care influențează organizarea, funcționarea și activitatea lor economică: evoluții tehnologice, internaționalizare, tehnologii noi. Întreprinderile au neapărată nevoie, pe de o parte, să găsească calificările corespunzătoare pe piața muncii și, pe de altă parte, să dispună de angajați și de manageri, activi sau potențiali, care să se perfecționeze în raport cu exigențele meseriei lor. La rândul lor, angajații se confruntă cu aceeași nevoie de a-și dezvolta competențele în îndeplinirea sarcinilor specifice meseriei și de a li se recunoaște calificările dobândite prin diplome valabile, atât în cadrul întreprinderii, cât și în afara acesteia, pe piața muncii. |
| --- | --- |

3.4

Întreprinderile se confruntă cu nevoia de competențe foarte diverse în legătură cu diferitele dimensiuni de care depind/care influențează organizarea, funcționarea și activitatea lor economică: evoluții tehnologice, internaționalizare, tehnologii noi. Întreprinderile au neapărată nevoie, pe de o parte, să găsească calificările corespunzătoare pe piața muncii și, pe de altă parte, să dispună de angajați și de manageri, activi sau potențiali, care să se perfecționeze în raport cu exigențele meseriei lor. La rândul lor, angajații se confruntă cu aceeași nevoie de a-și dezvolta competențele în îndeplinirea sarcinilor specifice meseriei și de a li se recunoaște calificările dobândite prin diplome valabile, atât în cadrul întreprinderii, cât și în afara acesteia, pe piața muncii.

| 3.5 | Dinamica evoluției învățământului în Europa este puternic influențată de două fenomene: caracterul de masă al învățământului și diversificarea acestuia. Creșterea rapidă a numărului elevilor și studenților, din ultimele decenii, a antrenat și o diversificare puternică a participanților (structură pe vârste, parcurs școlar, origine socială etc.), ceea ce a indus nevoia unor metode de lucru adaptate și a unei abordări diferite. |
| --- | --- |

3.5

Dinamica evoluției învățământului în Europa este puternic influențată de două fenomene: caracterul de masă al învățământului și diversificarea acestuia. Creșterea rapidă a numărului elevilor și studenților, din ultimele decenii, a antrenat și o diversificare puternică a participanților (structură pe vârste, parcurs școlar, origine socială etc.), ceea ce a indus nevoia unor metode de lucru adaptate și a unei abordări diferite.

| 3.6 | În ciuda tuturor adversităților de moment, potențialul de cooperare este maxim, iar trei aspecte merită subliniate la acest nivel de abordare a problematicii.






  3.6.1 | În prezent, se resimte din plin deficitul de personal calificat în sectoare precum serviciile individuale, construcțiile, HoReCa etc. Învățământul tehnic și profesional a servit adesea drept punct de referință, la nivel local, pentru cooperarea dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ. În numeroase țări, acesta a fost neglijat iar unii consideră că răspândirea precarității și a excluziunii din societățile noastre este strâns legată de acest fenomen. Responsabilitatea comună a întreprinderilor și instituțiilor de învățământ este de a revalorifica perspectivele de carieră (salarii, promovare etc.) și de a susține valoarea meseriilor și a ocupațiilor artizanale, asigurând totodată un învățământ de calitate, care să pună un accent important pe cultura generală. |
| --- | --- | --- |

3.6

În ciuda tuturor adversităților de moment, potențialul de cooperare este maxim, iar trei aspecte merită subliniate la acest nivel de abordare a problematicii.

3.6.1

În prezent, se resimte din plin deficitul de personal calificat în sectoare precum serviciile individuale, construcțiile, HoReCa etc. Învățământul tehnic și profesional a servit adesea drept punct de referință, la nivel local, pentru cooperarea dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ. În numeroase țări, acesta a fost neglijat iar unii consideră că răspândirea precarității și a excluziunii din societățile noastre este strâns legată de acest fenomen. Responsabilitatea comună a întreprinderilor și instituțiilor de învățământ este de a revalorifica perspectivele de carieră (salarii, promovare etc.) și de a susține valoarea meseriilor și a ocupațiilor artizanale, asigurând totodată un învățământ de calitate, care să pună un accent important pe cultura generală.

cultura generală

| 3.6.2 | Ritmul susținut și accelerat al schimbărilor impune în permanență actualizarea rezultatelor, formarea continuă, reînvățarea și menținerea la nivelul corespunzător a competențelor și calificărilor profesionale. Prin urmare, învățarea continuă este necesară în prezent pentru toți și reprezintă, deci, o ocazie extraordinară pentru crearea de parteneriate între angajatori și instituțiile de învățământ. |
| --- | --- |

3.6.2

Ritmul susținut și accelerat al schimbărilor impune în permanență actualizarea rezultatelor, formarea continuă, reînvățarea și menținerea la nivelul corespunzător a competențelor și calificărilor profesionale. Prin urmare, învățarea continuă este necesară în prezent pentru toți și reprezintă, deci, o ocazie extraordinară pentru crearea de parteneriate între angajatori și instituțiile de învățământ.

învățarea continuă

| 3.6.3 | Fără excepție, instituțiile de învățământ rămân o necunoscută pentru cele mai multe întreprinderi, în special pentru IMM-uri. Or, acestea din urmă pot avea nevoie de programe de formare polivalente. |
| --- | --- |

3.6.3

Fără excepție, instituțiile de învățământ rămân o necunoscută pentru cele mai multe întreprinderi, în special pentru IMM-uri. Or, acestea din urmă pot avea nevoie de programe de formare polivalente.

O metodă prioritară ar fi atragerea mai multor angajatori în formarea cadrelor didactice implicate în procesul de creare a competențelor profesionale. În plus, ar trebui formați mediatori pentru stimularea și activarea parteneriatelor.

4.   Către un cadru european pentru relațiile dintre educație și întreprinderi?

Către un cadru european pentru relațiile dintre educație și întreprinderi?

Perioadele de criză, cu multe provocări noi și cu o creștere semnificativă a șomajului, impun mai mult decât oricând investiții în formare, precum și anticiparea rapidă, evaluarea și gestionarea viitoarelor necesități în materie de competențe, după cum a recunoscut Comisia Europeană în comunicarea sa intitulată „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” (1). Este absolut necesară mobilizarea resurselor existente, mai ales a fondurilor structurale, în această perioadă, precum și imaginarea unor noi forme de intervenție pentru perioada 2014-2020.

1

4.1   În anii '80, a fost creată o rețea europeană unică (programul COMETT), în măsură să organizeze eficient, în fiecare an, mii de schimburi transnaționale industrie-universități, fiind prevăzute și cursuri intensive de formare avansată. Au sporit atât cantitatea, cât și calitatea ofertei de formare avansată, pe întregul teritoriu european, lucru ce a contribuit la creșterea competitivității europene și la conștientizarea și înțelegerea avantajelor cooperării dintre universități și întreprinderi.

Unele elemente ale COMETT au fost reluate în cadrul programului Leonardo da Vinci, dar specificul său și potențialul rețelelor create au dispărut (2).

2

4.2   Procesul de la Bologna

Procesul de la Bologna

| 4.2.1 | În 1999, miniștrii educației și factori de răspundere ai universităților din 29 de țări au creat un Spațiu european al învățământului superior, lansat sub denumirea „Procesul de la Bologna”, care a declanșat o reformă de amploare, cu participarea oficială a 46 de țări membre ale Consiliului Europei. |
| --- | --- |

4.2.1

În 1999, miniștrii educației și factori de răspundere ai universităților din 29 de țări au creat un Spațiu european al învățământului superior, lansat sub denumirea „Procesul de la Bologna”, care a declanșat o reformă de amploare, cu participarea oficială a 46 de țări membre ale Consiliului Europei.

| 4.2.2 | Acesta urmărește constituirea unui Spațiu european al formării, în primul rând prin armonizarea ciclurilor universitare din Europa (licență – masterat – doctorat), ceea ce permite compararea studiilor și, implicit, circulația studenților și mobilitatea persoanelor.
  Sunt tot atâtea direcții de urmat, menite să stimuleze lizibilitatea, să înlăture barierele și să îmbunătățească cooperarea dintre universități și întreprinderi. |
| --- | --- |

4.2.2

Acesta urmărește constituirea unui Spațiu european al formării, în primul rând prin armonizarea ciclurilor universitare din Europa (licență – masterat – doctorat), ceea ce permite compararea studiilor și, implicit, circulația studenților și mobilitatea persoanelor.

Sunt tot atâtea direcții de urmat, menite să stimuleze lizibilitatea, să înlăture barierele și să îmbunătățească cooperarea dintre universități și întreprinderi.

| 4.2.3 | Cu toate acestea, trebuie observat că:






  — | în nicio împrejurare, consolidarea legăturilor dintre lumea întreprinderilor și cea a învățământului nu este considerată prioritară; |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Cu toate acestea, trebuie observat că:

—

în nicio împrejurare, consolidarea legăturilor dintre lumea întreprinderilor și cea a învățământului nu este considerată prioritară;

| — | universitățile, a căror primă misiune nu este – desigur – stabilirea de legături cu angajatorii, nu dispun, în general, nici de mijloace, nici de capacități pentru a dezvolta relații structurate cu întreprinderi din statele membre UE; |
| --- | --- |

—

universitățile, a căror primă misiune nu este – desigur – stabilirea de legături cu angajatorii, nu dispun, în general, nici de mijloace, nici de capacități pentru a dezvolta relații structurate cu întreprinderi din statele membre UE;

| — | angajatorii sunt dispuși să coopereze, dar – foarte adesea – nu contribuie din punct de vedere tehnic și financiar pe măsura așteptărilor. |
| --- | --- |

—

angajatorii sunt dispuși să coopereze, dar – foarte adesea – nu contribuie din punct de vedere tehnic și financiar pe măsura așteptărilor.

4.3   Procesul de la Copenhaga

Procesul de la Copenhaga

| 4.3.1 | Lansat în 2002, acest proces al Uniunii Europene își propune ca sistemele de învățământ și de formare profesională (EFP) să devină un punct de referință al calității, iar acțiuni similare Procesului de la Bologna, adaptate la domeniile învățământului și formării profesionale au fost puternic încurajate. |
| --- | --- |

4.3.1

Lansat în 2002, acest proces al Uniunii Europene își propune ca sistemele de învățământ și de formare profesională (EFP) să devină un punct de referință al calității, iar acțiuni similare Procesului de la Bologna, adaptate la domeniile învățământului și formării profesionale au fost puternic încurajate.

| 4.3.2 | Programele Leonardo și Grundtvig (primul permite mobilitatea persoanelor care doresc să capete experiență profesională în Europa și facilitează schimburile de bune practici între responsabilii cu formarea, iar cel de-al doilea urmărește îmbunătățirea calității și consolidarea dimensiunii europene a educației adulților, precum și să ofere cetățenilor europeni mai multe posibilități de perfecționare continuă) au avut un impact foarte limitat și nu au atins masa critică ce le-ar fi permis să-și dezvolte obiectivele. Fără a contesta modalitățile de abordare a acestora, va trebui ca în viitor să li se atribuie mijloace de acțiune consolidate. |
| --- | --- |

4.3.2

Programele Leonardo și Grundtvig (primul permite mobilitatea persoanelor care doresc să capete experiență profesională în Europa și facilitează schimburile de bune practici între responsabilii cu formarea, iar cel de-al doilea urmărește îmbunătățirea calității și consolidarea dimensiunii europene a educației adulților, precum și să ofere cetățenilor europeni mai multe posibilități de perfecționare continuă) au avut un impact foarte limitat și nu au atins masa critică ce le-ar fi permis să-și dezvolte obiectivele. Fără a contesta modalitățile de abordare a acestora, va trebui ca în viitor să li se atribuie mijloace de acțiune consolidate.

| 4.3.3 | Declarația Consiliului de la Bordeaux (26 noiembrie 2008) se înscrie printre orientările procesului de la Copenhaga privind cooperarea europeană consolidată în domeniul învățământului și formării profesionale. De asemenea, declarația confirmă necesitatea disponibilizării fondurilor publice și private corespunzătoare, prin recurgerea la instrumente precum FSE, FEDER și împrumuturile de la BEI.
  Constatând nepotrivirile în materie de competențe și necesitatea întreprinderii unor activități de anticipare a nevoilor, Declarația de la Bordeaux prevede dezvoltarea la maximum a componentei de formare profesională, cu implicarea statelor membre, a Comisiei și a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

4.3.3

Declarația Consiliului de la Bordeaux (26 noiembrie 2008) se înscrie printre orientările procesului de la Copenhaga privind cooperarea europeană consolidată în domeniul învățământului și formării profesionale. De asemenea, declarația confirmă necesitatea disponibilizării fondurilor publice și private corespunzătoare, prin recurgerea la instrumente precum FSE, FEDER și împrumuturile de la BEI.

Constatând nepotrivirile în materie de competențe și necesitatea întreprinderii unor activități de anticipare a nevoilor, Declarația de la Bordeaux prevede dezvoltarea la maximum a componentei de formare profesională, cu implicarea statelor membre, a Comisiei și a partenerilor sociali.

5.   Un nou proces european în favoarea parteneriatelor dintre angajatori și instituțiile de învățământ

Un nou proces european în favoarea parteneriatelor dintre angajatori și instituțiile de învățământ

| 5.1 | Conform ultimului raport privind progresele programului „Educație și formare profesională 2010” (3), Uniunea Europeană nu poate trece cu vederea întârzierile din domeniul educației, nici dificultățile pe care le întâmpină în a pune la dispoziția întreprinderilor persoane cu formație de bază și de specialitate corespunzătoare, care să poată răspunde provocărilor tehnologice și globalizării actuale. Pentru aceasta, mobilitatea intraeuropeană reprezintă o necesitate ca, de altfel, și învățarea limbilor străine, în cadrul strategiei europene pentru multilingvism. Interesul pe care îl prezintă o abordare încrucișată a temei relațiilor dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ trebuie deci înțeles ca o necesitate, pentru a răspunde acestei problematici și, totodată, pentru a înlătura barierele din calea politicilor din domeniul educației de la nivel național, astfel încât potențialul integrării europene a capitalului uman să se manifeste plenar. |
| --- | --- |

5.1

Conform ultimului raport privind progresele programului „Educație și formare profesională 2010” (3), Uniunea Europeană nu poate trece cu vederea întârzierile din domeniul educației, nici dificultățile pe care le întâmpină în a pune la dispoziția întreprinderilor persoane cu formație de bază și de specialitate corespunzătoare, care să poată răspunde provocărilor tehnologice și globalizării actuale. Pentru aceasta, mobilitatea intraeuropeană reprezintă o necesitate ca, de altfel, și învățarea limbilor străine, în cadrul strategiei europene pentru multilingvism. Interesul pe care îl prezintă o abordare încrucișată a temei relațiilor dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ trebuie deci înțeles ca o necesitate, pentru a răspunde acestei problematici și, totodată, pentru a înlătura barierele din calea politicilor din domeniul educației de la nivel național, astfel încât potențialul integrării europene a capitalului uman să se manifeste plenar.

3

| 5.2 | Trebuie ca școlile și universitățile care încearcă să-și depășească oferta inițială de formare și să devină furnizori de formare continuă să primească mai mult ajutor. De exemplu, cu excepția câtorva state membre, instituțiile educative nu sunt eligibile pentru a primi ajutor financiar în cadrul programelor structurale pentru dezvoltarea resurselor umane. Cu toate acestea, experiențele din țările în care acest lucru este posibil arată că această inițiativă poate contribui în mod pozitiv și semnificativ la dezvoltarea unor relații mai strânse cu întreprinderile, precum și la dezvoltarea calității ofertei generale de educație și formare. |
| --- | --- |

5.2

Trebuie ca școlile și universitățile care încearcă să-și depășească oferta inițială de formare și să devină furnizori de formare continuă să primească mai mult ajutor. De exemplu, cu excepția câtorva state membre, instituțiile educative nu sunt eligibile pentru a primi ajutor financiar în cadrul programelor structurale pentru dezvoltarea resurselor umane. Cu toate acestea, experiențele din țările în care acest lucru este posibil arată că această inițiativă poate contribui în mod pozitiv și semnificativ la dezvoltarea unor relații mai strânse cu întreprinderile, precum și la dezvoltarea calității ofertei generale de educație și formare.

| 5.3 | Principalul viciu, recunoscut, al programelor europene este lipsa lor de ambiție, datorată bugetului modest. Astfel, în loc de încă un program european care să vizeze un public-țintă restrâns, foarte marginal și elitist, ar trebui adoptat mai degrabă un demers sistematic, bazat pe mecanisme mai simple (dar nu atât de birocratice, cum sunt foarte adesea programele europene), dar și mai ambițioase, caracterizate de:






  — | un cadru politic global care să fie aprobat, evaluat și monitorizat de către partenerii sociali, Parlamentul European, Consiliul European și CESE; |
| --- | --- | --- |

5.3

Principalul viciu, recunoscut, al programelor europene este lipsa lor de ambiție, datorată bugetului modest. Astfel, în loc de încă un program european care să vizeze un public-țintă restrâns, foarte marginal și elitist, ar trebui adoptat mai degrabă un demers sistematic, bazat pe mecanisme mai simple (dar nu atât de birocratice, cum sunt foarte adesea programele europene), dar și mai ambițioase, caracterizate de:

—

un cadru politic global care să fie aprobat, evaluat și monitorizat de către partenerii sociali, Parlamentul European, Consiliul European și CESE;

| — | instrumente europene de identificare a piețelor și sectoarelor aflate în mare căutare de personal calificat; |
| --- | --- |

—

instrumente europene de identificare a piețelor și sectoarelor aflate în mare căutare de personal calificat;

| — | schimburi de bune practici, atât în ceea ce privește învățământul tehnic, cât și formarea continuă sau cercetarea; |
| --- | --- |

—

schimburi de bune practici, atât în ceea ce privește învățământul tehnic, cât și formarea continuă sau cercetarea;

| — | mecanisme de burse europene, finanțate atât de UE și de statele membre, cât și de sectorul privat sau asociativ, și care să aibă în vedere toate tipurile de destinatari, în special minoritățile și tinerii în dificultate: stagii practice, proiecte de inserție profesională și de inovare; |
| --- | --- |

—

mecanisme de burse europene, finanțate atât de UE și de statele membre, cât și de sectorul privat sau asociativ, și care să aibă în vedere toate tipurile de destinatari, în special minoritățile și tinerii în dificultate: stagii practice, proiecte de inserție profesională și de inovare;

burse europene

| — | elaborarea unor sisteme de referință comune pentru diplome sau titluri profesionale și a unor rețele de inițiative locale transfrontaliere; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor sisteme de referință comune pentru diplome sau titluri profesionale și a unor rețele de inițiative locale transfrontaliere;

| — | crearea de rețele europene de mediatori, în vederea facilitării parteneriatelor; |
| --- | --- |

—

crearea de rețele europene de mediatori, în vederea facilitării parteneriatelor;

| — | o adaptare la acest obiectiv a fondurilor europene și a programelor existente. |
| --- | --- |

—

o adaptare la acest obiectiv a fondurilor europene și a programelor existente.

| 5.4 | Integrarea europeană reprezintă un atu extraordinar pentru împărtășirea experiențelor și sporirea potențialului, pentru a oferi instituțiilor noastre de învățământ un cadru mai larg și mai bogat, iar întreprinderilor o piață internă cu posibilități de dezvoltare. Procesul de la Praga, numit astfel cu referire la conferința Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori, care va avea loc în zilele de 6 și 7 aprilie, la Praga, la inițiativa Președinției cehe, va putea imprima o dinamică politică și va oferi o foaie de parcurs operațională. |
| --- | --- |

5.4

Integrarea europeană reprezintă un atu extraordinar pentru împărtășirea experiențelor și sporirea potențialului, pentru a oferi instituțiilor noastre de învățământ un cadru mai larg și mai bogat, iar întreprinderilor o piață internă cu posibilități de dezvoltare. Procesul de la Praga, numit astfel cu referire la conferința Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori, care va avea loc în zilele de 6 și 7 aprilie, la Praga, la inițiativa Președinției cehe, va putea imprima o dinamică politică și va oferi o foaie de parcurs operațională.

Parteneriatul dintre instituțiile de învățământ și angajatori

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe, COM(2008) 868/3.

1

(2)  Avizul exploratoriu al CESE privind o mai bună promovare a mobilității tinerilor europeni. Raportor: dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 224, 30.8.2008).

2

(3)  http://ec.europa.eu/education/policies/2010/natreport08/council_ro.pdf - Raport al COREPER către Consiliu, din 31 ianuarie 2008, Proiect de raport comun al Consiliului si al Comisiei pentru 2008 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a programului de lucru „Educație si formare profesională 2010”, doc. 5723/08.

3

Proiect de raport comun al Consiliului si al Comisiei pentru 2008 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a programului de lucru „Educație si formare profesională 2010”

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă (aviz exploratoriu)

2009/C 228/03

La 27 iunie 2008, Președinția cehă a solicitat Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la

„Identificarea obstacolelor rămase în calea mobilității pe piața internă a forței de muncă” (aviz exploratoriu).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 martie 2009 Raportor: dna DRBALOVÁ.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social a adoptat prezentul aviz cu 152 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Mobilitatea în Europa trebuie să rămână pentru UE o prioritate politică, în special în această perioadă de confruntare atât cu provocările globalizării, cu mutațiile tehnologice, cât și cu evoluția demografică negativă și cu efectele crizei financiare și economice. Abordarea adoptată pentru intensificarea mobilității trebuie să respecte condițiile caracteristice diferitelor state membre, dar totodată trebuie să fie eficient coordonată la nivel european, să fie sprijinită la nivel național și să fie transparentă. Dispozițiile adoptate trebuie să contribuie la crearea unui concept nou de mobilitate, echitabil și echilibrat, precum și la încurajarea creării de noi forme de mobilitate. |
| --- | --- |

1.1

Mobilitatea în Europa trebuie să rămână pentru UE o prioritate politică, în special în această perioadă de confruntare atât cu provocările globalizării, cu mutațiile tehnologice, cât și cu evoluția demografică negativă și cu efectele crizei financiare și economice. Abordarea adoptată pentru intensificarea mobilității trebuie să respecte condițiile caracteristice diferitelor state membre, dar totodată trebuie să fie eficient coordonată la nivel european, să fie sprijinită la nivel național și să fie transparentă. Dispozițiile adoptate trebuie să contribuie la crearea unui concept nou de mobilitate, echitabil și echilibrat, precum și la încurajarea creării de noi forme de mobilitate.

| 1.2 | CESE este de acord cu planul de acțiune al Comisiei Europene pentru mobilitatea forței de muncă (2007-2010) și îl consideră un instrument care permite înlăturarea obstacolelor și atingerea obiectivelor fixate în Strategia europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

1.2

CESE este de acord cu planul de acțiune al Comisiei Europene pentru mobilitatea forței de muncă (2007-2010) și îl consideră un instrument care permite înlăturarea obstacolelor și atingerea obiectivelor fixate în Strategia europeană pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| 1.3 | De asemenea, Comitetul salută intenția Comisiei Europene de a publica, în 2009, o Carte verde privind mobilitatea tinerilor, așteptând cu mult interes rezultatele și concluziile dezbaterii publice. |
| --- | --- |

1.3

De asemenea, Comitetul salută intenția Comisiei Europene de a publica, în 2009, o Carte verde privind mobilitatea tinerilor, așteptând cu mult interes rezultatele și concluziile dezbaterii publice.

| 1.4 | CESE pledează pentru deplina utilizare a potențialului rețelei EURES (servicii europene pentru ocuparea forței de muncă) și pentru adoptarea altor măsuri care să vizeze în special creșterea calității, a dimensiunii și a accesibilității serviciilor și informațiilor furnizate, precum și o sensibilizare mai puternică a cetățenilor europeni și, mai ales, a întreprinderilor europene. În paralel, CESE recomandă Comisiei analizarea cauzei pentru care se înregistrează, printre utilizatorii portalului, o pondere redusă a anumitor categorii de lucrători, în special a celor cu calificare redusă sau necalificați. |
| --- | --- |

1.4

CESE pledează pentru deplina utilizare a potențialului rețelei EURES (servicii europene pentru ocuparea forței de muncă) și pentru adoptarea altor măsuri care să vizeze în special creșterea calității, a dimensiunii și a accesibilității serviciilor și informațiilor furnizate, precum și o sensibilizare mai puternică a cetățenilor europeni și, mai ales, a întreprinderilor europene. În paralel, CESE recomandă Comisiei analizarea cauzei pentru care se înregistrează, printre utilizatorii portalului, o pondere redusă a anumitor categorii de lucrători, în special a celor cu calificare redusă sau necalificați.

| 1.5 | CESE invită statele membre să integreze dimensiunea mobilității în toate deciziile politice din domeniu și să includă, în spiritul liniilor directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (1), obiectivele fixate în strategia națională și în programul național de reforme. Statele membre ar trebui să se străduiască să aplice politici active pe piața forței de muncă, favorizând mobilitatea. |
| --- | --- |

1.5

CESE invită statele membre să integreze dimensiunea mobilității în toate deciziile politice din domeniu și să includă, în spiritul liniilor directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (1), obiectivele fixate în strategia națională și în programul național de reforme. Statele membre ar trebui să se străduiască să aplice politici active pe piața forței de muncă, favorizând mobilitatea.

1

| 1.6 | În termeni generali, CESE sprijină eforturile în vederea unei coordonări cât mai eficiente posibil la nivelul asigurărilor sociale și felicită Președinția franceză pentru rezultatele satisfăcătoare obținute în negocierea modificărilor aduse Regulamentului 883/2004 (2) în conformitate cu concluziile dezbaterii asupra regulamentului de aplicare. CESE solicită din nou punerea în aplicare în cel mai scurt timp a regulamentului de aplicare, astfel încât ameliorarea și simplificarea ce decurg de aici, favorabile mobilității în UE, să se accelereze cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

1.6

În termeni generali, CESE sprijină eforturile în vederea unei coordonări cât mai eficiente posibil la nivelul asigurărilor sociale și felicită Președinția franceză pentru rezultatele satisfăcătoare obținute în negocierea modificărilor aduse Regulamentului 883/2004 (2) în conformitate cu concluziile dezbaterii asupra regulamentului de aplicare. CESE solicită din nou punerea în aplicare în cel mai scurt timp a regulamentului de aplicare, astfel încât ameliorarea și simplificarea ce decurg de aici, favorabile mobilității în UE, să se accelereze cât mai curând posibil.

2

| 1.7 | Referitor la aplicarea Regulamentului 883/2004, Comitetul își propune ca unul din viitoarele sale avize să urmărească în mod special coerența acestui text cu Regulamentul 1612/68/CEE (3), cu Directiva 2004/38/CE și cu hotărârile relevante ale CEJ, în scopul unei transparențe sporite, al securității juridice și al respectării principiului egalității de către statele membre. |
| --- | --- |

1.7

Referitor la aplicarea Regulamentului 883/2004, Comitetul își propune ca unul din viitoarele sale avize să urmărească în mod special coerența acestui text cu Regulamentul 1612/68/CEE (3), cu Directiva 2004/38/CE și cu hotărârile relevante ale CEJ, în scopul unei transparențe sporite, al securității juridice și al respectării principiului egalității de către statele membre.

3

| 1.8 | Deși a primit favorabil propunerea de directivă privind portabilitatea drepturilor în cadrul regimurilor profesionale de pensie (4), care constituie încă o contribuție a Comisiei Europene la creșterea mobilității transfrontaliere în UE, CESE manifestă rezerve serioase cu privire la conținutul său. Comitetul consideră că, în realitate, conținutul directivei nu va contribui la eliminarea principalelor obstacole din calea mobilității transfrontaliere care privesc portabilitatea drepturilor de pensie și dubla impozitare a acestora. În plus, propunerea conține alte dispoziții care antrenează o creștere a costurilor de gestionare a regimurilor de pensii și care amenință dezvoltarea lor viitoare. |
| --- | --- |

1.8

Deși a primit favorabil propunerea de directivă privind portabilitatea drepturilor în cadrul regimurilor profesionale de pensie (4), care constituie încă o contribuție a Comisiei Europene la creșterea mobilității transfrontaliere în UE, CESE manifestă rezerve serioase cu privire la conținutul său. Comitetul consideră că, în realitate, conținutul directivei nu va contribui la eliminarea principalelor obstacole din calea mobilității transfrontaliere care privesc portabilitatea drepturilor de pensie și dubla impozitare a acestora. În plus, propunerea conține alte dispoziții care antrenează o creștere a costurilor de gestionare a regimurilor de pensii și care amenință dezvoltarea lor viitoare.

4

| 1.9 | În conformitate cu rezultatele raportului din iulie 2008 privind avantajele Europass, Comitetul recomandă CE să analizeze motivul pentru care persoanele cu calificare redusă au o pondere atât de redusă printre utilizatori. Comitetul solicită, de asemenea, o exploatare integrală a potențialului tuturor instrumentelor Europass și, mai ales, a Europass Mobilitate, printr-o coordonare europeană mai energică, o susținere națională, includerea tuturor părților interesate și creșterea transparenței. Referitor la Cadrul European al Calificărilor (CEC), Comitetul consideră esențială crearea unor legături cu Sistemul European de Credite Transferabile din domeniul învățământului superior, al învățământului profesional și al formării profesionale. Pentru ca CEC să genereze valoare adăugată, trebuie să fie simplu, să inspire încredere și să ajute în mod eficient întreprinderile la identificarea lucrătorilor străini de care au nevoie. |
| --- | --- |

1.9

În conformitate cu rezultatele raportului din iulie 2008 privind avantajele Europass, Comitetul recomandă CE să analizeze motivul pentru care persoanele cu calificare redusă au o pondere atât de redusă printre utilizatori. Comitetul solicită, de asemenea, o exploatare integrală a potențialului tuturor instrumentelor Europass și, mai ales, a Europass Mobilitate, printr-o coordonare europeană mai energică, o susținere națională, includerea tuturor părților interesate și creșterea transparenței. Referitor la Cadrul European al Calificărilor (CEC), Comitetul consideră esențială crearea unor legături cu Sistemul European de Credite Transferabile din domeniul învățământului superior, al învățământului profesional și al formării profesionale. Pentru ca CEC să genereze valoare adăugată, trebuie să fie simplu, să inspire încredere și să ajute în mod eficient întreprinderile la identificarea lucrătorilor străini de care au nevoie.

| 1.10 | CESE a luat cunoștință cu interes de cel de-al doilea raport al Comisiei Europene, din 18 noiembrie 2008, referitor la aplicarea perioadelor tranzitorii pentru noile state membre, și îi invită pe cei care încă mai aplică un regim tranzitoriu în materie de liberă circulație a persoanelor să respecte concluziile acestui raport și să se conformeze procedurilor ce decurg din tratate. Această condiție prealabilă trebuie îndeplinită pentru a se putea aplica noțiunea de „mobilitate echitabilă” (în limba engleză: „fair mobility”) și pentru a împiedica dumpingul social și munca fără forme legale. |
| --- | --- |

1.10

CESE a luat cunoștință cu interes de cel de-al doilea raport al Comisiei Europene, din 18 noiembrie 2008, referitor la aplicarea perioadelor tranzitorii pentru noile state membre, și îi invită pe cei care încă mai aplică un regim tranzitoriu în materie de liberă circulație a persoanelor să respecte concluziile acestui raport și să se conformeze procedurilor ce decurg din tratate. Această condiție prealabilă trebuie îndeplinită pentru a se putea aplica noțiunea de „mobilitate echitabilă” (în limba engleză: „fair mobility”) și pentru a împiedica dumpingul social și munca fără forme legale.

fair mobility

| 1.11 | Comitetul primește cu satisfacție atât decizia Comisiei referitoare la instituirea unui comitet de experți pentru lucrătorii detașați, care va trata chestiunile tehnice legate de aplicarea directivei, cât și invitația lansată partenerilor sociali europeni, de a elabora o analiză comună a efectelor hotărârilor CEJ. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul primește cu satisfacție atât decizia Comisiei referitoare la instituirea unui comitet de experți pentru lucrătorii detașați, care va trata chestiunile tehnice legate de aplicarea directivei, cât și invitația lansată partenerilor sociali europeni, de a elabora o analiză comună a efectelor hotărârilor CEJ.

| 1.12 | Comitetul atrage atenția asupra întârzierii în aplicarea Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale în statele membre (termen de intrare în vigoare: 27.10.2007). |
| --- | --- |

1.12

Comitetul atrage atenția asupra întârzierii în aplicarea Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale în statele membre (termen de intrare în vigoare: 27.10.2007).

| 1.13 | CESE consideră că propunerea legislativă prezentată acum de Comisia Europeană cu scopul de a facilita migrația economică a resortisanților din țări terțe reprezintă încă un efort de promovare a mobilității și a migrației economice în Europa. Drepturile și obligațiile prevăzute în propunerea de directivă pentru resortisanții din țările terțe cu privire la egalitatea de tratament constituie un bun punct de plecare pentru legislația în materie de imigrare și ar trebui să fie extinse la toate categoriile de lucrători imigranți. În opinia CESE, măsurile tranzitorii care limitează temporar dreptul la libera circulație a lucrătorilor resortisanți din noile state membre reprezintă o excepție care ar trebui depășită rapid (5). |
| --- | --- |

1.13

CESE consideră că propunerea legislativă prezentată acum de Comisia Europeană cu scopul de a facilita migrația economică a resortisanților din țări terțe reprezintă încă un efort de promovare a mobilității și a migrației economice în Europa. Drepturile și obligațiile prevăzute în propunerea de directivă pentru resortisanții din țările terțe cu privire la egalitatea de tratament constituie un bun punct de plecare pentru legislația în materie de imigrare și ar trebui să fie extinse la toate categoriile de lucrători imigranți. În opinia CESE, măsurile tranzitorii care limitează temporar dreptul la libera circulație a lucrătorilor resortisanți din noile state membre reprezintă o excepție care ar trebui depășită rapid (5).

5

| 1.14 | CESE respectă pe deplin autonomia partenerilor sociali europeni și se așteaptă ca aceștia să contribuie activ la creșterea mobilității, astfel încât situația pe piața forței de muncă și competitivitatea UE să se îmbunătățească. |
| --- | --- |

1.14

CESE respectă pe deplin autonomia partenerilor sociali europeni și se așteaptă ca aceștia să contribuie activ la creșterea mobilității, astfel încât situația pe piața forței de muncă și competitivitatea UE să se îmbunătățească.

| 1.15 | Comitetul invită statele membre și Comisia să colaboreze pentru a elabora, a pune în practică, a monitoriza și a evalua programe de reinserție socială care, fără nici o discriminare, să se adreseze acelor cetățeni – și familiilor acestora – care se reîntorc în statul de domiciliu sau de rezidență după ce au lucrat un timp în alt stat al UE. |
| --- | --- |

1.15

Comitetul invită statele membre și Comisia să colaboreze pentru a elabora, a pune în practică, a monitoriza și a evalua programe de reinserție socială care, fără nici o discriminare, să se adreseze acelor cetățeni – și familiilor acestora – care se reîntorc în statul de domiciliu sau de rezidență după ce au lucrat un timp în alt stat al UE.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Comisia Europeană a declarat anul 2006 „Anul european al mobilității lucrătorilor”. Scopul inițiativei a fost de a-i sensibiliza mai mult pe cetățenii europeni cu privire la oportunitățile de angajare în cadrul UE, precum și cu privire la drepturile și prerogativele pe care le au. |
| --- | --- |

2.1

Comisia Europeană a declarat anul 2006 „Anul european al mobilității lucrătorilor”. Scopul inițiativei a fost de a-i sensibiliza mai mult pe cetățenii europeni cu privire la oportunitățile de angajare în cadrul UE, precum și cu privire la drepturile și prerogativele pe care le au.

Anul european al mobilității lucrătorilor

| 2.2 | Mobilitatea cetățenilor, care îmbracă forma dreptului la liberă circulație, își are sursa în dreptul primar al Comunității Europene; în plus, este unul din marile obiective ale Strategiei de la Lisabona și una dintre recomandările din liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (6). |
| --- | --- |

2.2

Mobilitatea cetățenilor, care îmbracă forma dreptului la liberă circulație, își are sursa în dreptul primar al Comunității Europene; în plus, este unul din marile obiective ale Strategiei de la Lisabona și una dintre recomandările din liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (6).

6

| 2.3 | Această inițiativă, care se înscrie în continuarea numeroaselor acțiuni anterioare ale UE, în special a Planului de acțiune privind calificările și mobilitatea
   (7), adoptat de Comisie în 2002, a condus la Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)
   (8), care reflectă noua realitate și provocările cu care Europa se confruntă în prezent. |
| --- | --- |

2.3

Această inițiativă, care se înscrie în continuarea numeroaselor acțiuni anterioare ale UE, în special a Planului de acțiune privind calificările și mobilitatea
   (7), adoptat de Comisie în 2002, a condus la Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)
   (8), care reflectă noua realitate și provocările cu care Europa se confruntă în prezent.

Planului de acțiune privind calificările și mobilitatea

7

Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)

8

| 2.4 | Pe durata primului semestru al anului 2009, Președinția UE este deținută de Republica Cehă, a cărei deviză este „Europa fără bariere”. Din acest motiv, Președinția cehă a solicitat CESE să elaboreze patru avize exploratorii privind identificarea obstacolelor rămase în diferite domenii ale pieței interne a UE. Unul dintre domeniile examinate este cel al mobilității lucrătorilor în Europa. |
| --- | --- |

2.4

Pe durata primului semestru al anului 2009, Președinția UE este deținută de Republica Cehă, a cărei deviză este „Europa fără bariere”. Din acest motiv, Președinția cehă a solicitat CESE să elaboreze patru avize exploratorii privind identificarea obstacolelor rămase în diferite domenii ale pieței interne a UE. Unul dintre domeniile examinate este cel al mobilității lucrătorilor în Europa.

Europa fără bariere

| 2.5 | Președinția cehă își va continua eforturile menite să sporească mobilitatea forței de muncă în Europa. În cadrul priorităților sale, aceasta va urmări în mod special promovarea maximei libertăți de circulație a lucrătorilor în UE, facilitarea și creșterea mobilității profesionale și geografice a acestora în contextul pieței unice, precum și definitivarea procesului de modernizare a reglementărilor în domeniul coordonării regimurilor de asigurări sociale aplicabile lucrătorilor migranți. |
| --- | --- |

2.5

Președinția cehă își va continua eforturile menite să sporească mobilitatea forței de muncă în Europa. În cadrul priorităților sale, aceasta va urmări în mod special promovarea maximei libertăți de circulație a lucrătorilor în UE, facilitarea și creșterea mobilității profesionale și geografice a acestora în contextul pieței unice, precum și definitivarea procesului de modernizare a reglementărilor în domeniul coordonării regimurilor de asigurări sociale aplicabile lucrătorilor migranți.

| 2.6 | Președinția cehă atrage atenția asupra efectelor negative pe care le au perioadele tranzitorii aplicate în prezent în privința liberei circulații a lucrătorilor. Aceasta consideră că utilizarea pe deplin a potențialului de care dispune forța de muncă și flexibilizarea pieței europene a muncii constituie elemente esențiale ale Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

2.6

Președinția cehă atrage atenția asupra efectelor negative pe care le au perioadele tranzitorii aplicate în prezent în privința liberei circulații a lucrătorilor. Aceasta consideră că utilizarea pe deplin a potențialului de care dispune forța de muncă și flexibilizarea pieței europene a muncii constituie elemente esențiale ale Strategiei de la Lisabona.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1 | Din raportul Comisiei asupra gradului de ocupare a forței de muncă în 2008 reiese că performanța economică solidă, care în Uniunea Europeană a început în 2006, a produs în 2007 rezultate promițătoare: o creștere a PIB cu 3,1 % și crearea a 3,5 milioane de noi locuri de muncă. Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut în toate țările membre UE, cu excepția Ungariei, iar gradul mediu de ocupare în UE a fost de 65,4 % în 2007. Rata șomajului s-a stabilizat sub 10 %, cu excepția Slovaciei. Cele două valuri de extindere a UE, din 2004 și 2007, au avut un efect pozitiv asupra economiei europene și nu au perturbat piețele forței de muncă din UE-15. Statisticile indică, de asemenea, o sinergie între performanța de pe piața forței de muncă, productivitate și calitatea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

3.1

Din raportul Comisiei asupra gradului de ocupare a forței de muncă în 2008 reiese că performanța economică solidă, care în Uniunea Europeană a început în 2006, a produs în 2007 rezultate promițătoare: o creștere a PIB cu 3,1 % și crearea a 3,5 milioane de noi locuri de muncă. Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut în toate țările membre UE, cu excepția Ungariei, iar gradul mediu de ocupare în UE a fost de 65,4 % în 2007. Rata șomajului s-a stabilizat sub 10 %, cu excepția Slovaciei. Cele două valuri de extindere a UE, din 2004 și 2007, au avut un efect pozitiv asupra economiei europene și nu au perturbat piețele forței de muncă din UE-15. Statisticile indică, de asemenea, o sinergie între performanța de pe piața forței de muncă, productivitate și calitatea locurilor de muncă.

| 3.2 | În 2008, UE a fost lovită de criza financiară severă de la nivel mondial. Gospodăriile și întreprinderile sunt supuse unei presiuni intense. Acest lucru este valabil și pe piețele forței de muncă. Previziunile economice indică pentru viitorul apropiat o creștere zero și riscuri de depreciere a economiei UE în 2009. Zona euro și anumite state membre sunt deja în recesiune. În luna decembrie, Consiliul UE a adoptat un Plan european de redresare economică
   (9), plan care cuprinde zece măsuri vizând patru domenii prioritare, inclusiv o inițiativă europeană de mare amploare pentru susținerea ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

3.2

În 2008, UE a fost lovită de criza financiară severă de la nivel mondial. Gospodăriile și întreprinderile sunt supuse unei presiuni intense. Acest lucru este valabil și pe piețele forței de muncă. Previziunile economice indică pentru viitorul apropiat o creștere zero și riscuri de depreciere a economiei UE în 2009. Zona euro și anumite state membre sunt deja în recesiune. În luna decembrie, Consiliul UE a adoptat un Plan european de redresare economică
   (9), plan care cuprinde zece măsuri vizând patru domenii prioritare, inclusiv o inițiativă europeană de mare amploare pentru susținerea ocupării forței de muncă.

Plan european de redresare economică

9

| 3.3 | Provocarea constantă cu care se confruntă Europa și UE este cea a tendinței demografice negative din prezent și a îmbătrânirii forței de muncă, ceea ce va avea în viitor un efect major asupra competitivității Europei. Pentru a remedia această situație, este nevoie de o abordare complexă și, dată fiind starea actuală a economiei, extrem de delicată. Diferitele state își concep propriile pachete de politici, menite să consolideze funcționarea unor piețe incluzive ale forței de muncă. Se acordă o atenție specială categoriilor vulnerabile de pe piața muncii, cum ar fi lucrătorii în vârstă, tinerii, imigranții și persoanele cu handicap. În acest sens, comunicările CE arată că în UE mai este loc de progrese în punerea în practică a legislației existente referitoare la aplicarea principiului nediscriminării (10). |
| --- | --- |

3.3

Provocarea constantă cu care se confruntă Europa și UE este cea a tendinței demografice negative din prezent și a îmbătrânirii forței de muncă, ceea ce va avea în viitor un efect major asupra competitivității Europei. Pentru a remedia această situație, este nevoie de o abordare complexă și, dată fiind starea actuală a economiei, extrem de delicată. Diferitele state își concep propriile pachete de politici, menite să consolideze funcționarea unor piețe incluzive ale forței de muncă. Se acordă o atenție specială categoriilor vulnerabile de pe piața muncii, cum ar fi lucrătorii în vârstă, tinerii, imigranții și persoanele cu handicap. În acest sens, comunicările CE arată că în UE mai este loc de progrese în punerea în practică a legislației existente referitoare la aplicarea principiului nediscriminării (10).

10

| 3.4 | Din acest motiv, redinamizarea piețelor europene ale forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor în Europa rămân și pe viitor printre principalele elemente ale Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă. În ciuda tuturor inițiativelor și acțiunilor Comisiei Europene și ale statelor membre, mobilitatea în UE se află în mod constant în întârziere față de obiectivele Uniunii Europene astfel cum au fost fixate la Lisabona (în 2000), și anume ca Europa să devină cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere din lume. |
| --- | --- |

3.4

Din acest motiv, redinamizarea piețelor europene ale forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor în Europa rămân și pe viitor printre principalele elemente ale Strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă. În ciuda tuturor inițiativelor și acțiunilor Comisiei Europene și ale statelor membre, mobilitatea în UE se află în mod constant în întârziere față de obiectivele Uniunii Europene astfel cum au fost fixate la Lisabona (în 2000), și anume ca Europa să devină cea mai competitivă economie bazată pe cunoaștere din lume.

| 3.5 | Noul plan de acțiune al Comisiei Europene pentru promovarea mobilității în perioada 2007-2010 are ca obiectiv analizarea situației, ținându-se cont de provocările legate de globalizare, de schimbările demografice și de dezvoltarea noilor tehnologii; de asemenea, va urmări să înlăture obstacolele din calea mobilității în Europa, să identifice noile tendințe în tipurile de mobilitate și să definească acțiunile necesare. |
| --- | --- |

3.5

Noul plan de acțiune al Comisiei Europene pentru promovarea mobilității în perioada 2007-2010 are ca obiectiv analizarea situației, ținându-se cont de provocările legate de globalizare, de schimbările demografice și de dezvoltarea noilor tehnologii; de asemenea, va urmări să înlăture obstacolele din calea mobilității în Europa, să identifice noile tendințe în tipurile de mobilitate și să definească acțiunile necesare.

| 3.6 | În planul său, Comisia Europeană se concentrează în special asupra următoarelor aspecte:






  — | îmbunătățirea legislației și a practicilor administrative actuale. Acțiunile sunt concepute în vederea adaptării legislației comunitare la nevoile și la contextul epocii contemporane, a consolidării statutului și capacității analitice a rețelei TRESS (11) și a consolidării procesului de cooperare administrativă și a procedurilor existente între instituțiile naționale și autoritățile publice; |
| --- | --- | --- |

3.6

În planul său, Comisia Europeană se concentrează în special asupra următoarelor aspecte:

—

îmbunătățirea legislației și a practicilor administrative actuale. Acțiunile sunt concepute în vederea adaptării legislației comunitare la nevoile și la contextul epocii contemporane, a consolidării statutului și capacității analitice a rețelei TRESS (11) și a consolidării procesului de cooperare administrativă și a procedurilor existente între instituțiile naționale și autoritățile publice;

11

| — | sprijinirea politică mai activă a mobilității de către autoritățile publice de la toate nivelurile, mai ales în materie de investiții în programele existente la nivel național, regional și local și în materie de creare a unor mecanisme adecvate de stimulare a mobilității forței de muncă; |
| --- | --- |

—

sprijinirea politică mai activă a mobilității de către autoritățile publice de la toate nivelurile, mai ales în materie de investiții în programele existente la nivel național, regional și local și în materie de creare a unor mecanisme adecvate de stimulare a mobilității forței de muncă;

| — | consolidarea, sprijinirea și îmbunătățirea calității serviciilor oferite de EURES (12) și accentuarea dimensiunii strategice a acestui sistem, prin consolidarea potențialului său analitic în ceea ce privește fluxul mobilității și al schimbărilor intervenite pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

consolidarea, sprijinirea și îmbunătățirea calității serviciilor oferite de EURES (12) și accentuarea dimensiunii strategice a acestui sistem, prin consolidarea potențialului său analitic în ceea ce privește fluxul mobilității și al schimbărilor intervenite pe piața forței de muncă;

12

| — | creșterea conștientizării în legătură cu avantajele mobilității, prin intermediul unor abordări inovatoare, al modificării procedurilor de informare și al introducerii unor exemple de bune practici. |
| --- | --- |

—

creșterea conștientizării în legătură cu avantajele mobilității, prin intermediul unor abordări inovatoare, al modificării procedurilor de informare și al introducerii unor exemple de bune practici.

| 3.7 | Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, Eurofound, care se numără printre agențiile Comisiei Europene funcționând pe o bază tripartită, a devenit platformă unică pentru studiul și cercetarea în domeniul ajutoarelor pentru mobilitate în Europa și al identificării obstacolelor existente, precum și a noilor provocări determinate de schimbările de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.7

Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, Eurofound, care se numără printre agențiile Comisiei Europene funcționând pe o bază tripartită, a devenit platformă unică pentru studiul și cercetarea în domeniul ajutoarelor pentru mobilitate în Europa și al identificării obstacolelor existente, precum și a noilor provocări determinate de schimbările de pe piața forței de muncă.

| 3.8 | Până în prezent, Comitetul Economic și Social European nu a elaborat niciun aviz cuprinzător privind mobilitatea și obstacolele pe care le întâmpină aceasta în Europa. În cadrul activităților sale în calitate de organ consultativ al Comisiei Europene, CESE a reacționat fără ambiguități la toate comunicările și la toate inițiativele acesteia legate de circulația lucrătorilor în Europa și a elaborat o serie de avize deosebit de importante (13). |
| --- | --- |

3.8

Până în prezent, Comitetul Economic și Social European nu a elaborat niciun aviz cuprinzător privind mobilitatea și obstacolele pe care le întâmpină aceasta în Europa. În cadrul activităților sale în calitate de organ consultativ al Comisiei Europene, CESE a reacționat fără ambiguități la toate comunicările și la toate inițiativele acesteia legate de circulația lucrătorilor în Europa și a elaborat o serie de avize deosebit de importante (13).

13

| 3.9 | Partenerii sociali joacă, de asemenea, un rol esențial. Ei consideră că mobilitatea în Europa și înlăturarea obstacolelor existente au o importanță capitală și au înscris această temă în Programul comun de lucru pentru perioada 2003-2005. Alte inițiative conexe pe care le-au realizat și textele pe care le-au elaborat în comun au contribuit, de asemenea, la identificarea anumitor obstacole în calea mobilității în UE. |
| --- | --- |

3.9

Partenerii sociali joacă, de asemenea, un rol esențial. Ei consideră că mobilitatea în Europa și înlăturarea obstacolelor existente au o importanță capitală și au înscris această temă în Programul comun de lucru pentru perioada 2003-2005. Alte inițiative conexe pe care le-au realizat și textele pe care le-au elaborat în comun au contribuit, de asemenea, la identificarea anumitor obstacole în calea mobilității în UE.

4.   Fapte și cifre: ancheta Eurofound

Fapte și cifre: ancheta Eurofound

4.1   Analiza Eurofound, realizată pe baza rezultatelor obținute de Eurobarometru (14), indică un anumit număr de elemente fundamentale pentru înțelegerea modurilor de comportament și de gândire ale cetățenilor europeni în privința mobilității și imigrației în Europa:

14

| — | cetățenii europeni consideră încă „libertatea de a se deplasa și de a munci în UE” drept principalul avantaj și succes al construcției europene (53 % din persoanele intervievate); |
| --- | --- |

—

cetățenii europeni consideră încă „libertatea de a se deplasa și de a munci în UE” drept principalul avantaj și succes al construcției europene (53 % din persoanele intervievate);

| — | în ciuda puternicei susțineri a instituțiilor și a cetățenilor UE pentru ideea de mobilitate, există încă o stare de îngrijorare în statele membre referitoare la eventualele consecințe ale unei migrații economice venind dinspre noile state membre; |
| --- | --- |

—

în ciuda puternicei susțineri a instituțiilor și a cetățenilor UE pentru ideea de mobilitate, există încă o stare de îngrijorare în statele membre referitoare la eventualele consecințe ale unei migrații economice venind dinspre noile state membre;

| — | doar aproximativ 2 % dintre lucrătorii europeni (UE-25) s-au născut într-un stat membru diferit de cel în care își desfășoară în prezent activitatea; |
| --- | --- |

—

doar aproximativ 2 % dintre lucrătorii europeni (UE-25) s-au născut într-un stat membru diferit de cel în care își desfășoară în prezent activitatea;

| — | aproape 4 % din populația europeană a locuit deja pe teritoriul unui alt stat membru, în timp ce 3 % din persoane au trăit la un moment dat în afara UE. |
| --- | --- |

—

aproape 4 % din populația europeană a locuit deja pe teritoriul unui alt stat membru, în timp ce 3 % din persoane au trăit la un moment dat în afara UE.

4.1.1   În ceea ce privește mobilitatea geografică, ancheta a arătat că, în Europa, mobilitatea transfrontalieră nu este deosebit de ridicată. Rezultatele indică faptul că europenii rămân, în medie, 10 ani la același domiciliu, perioada fiind relativ mai scurtă pentru tineri și mai lungă pentru persoanele mai în vârstă. Conform anchetei, nu trebuie să ne așteptăm la schimbări radicale în viitorul apropiat.

În ceea ce privește mobilitatea geografică

4.1.2   Mobilitatea este motivată în principal de dorința de a cunoaște noi oameni și noi locuri. Totuși, pentru mai mult de o treime (38 %) din persoanele care își propun să trăiască în străinătate, motivațiile economice (banii, calitatea locului de muncă) sunt preponderente. În noile state membre, motivația economică rămâne dominantă, dar considerațiile legate de locul de muncă sunt mai importante decât dorința de a beneficia (sau de a abuza) de avantaje sociale sau de servicii publice de calitate superioară. Dimpotrivă, principalul factor care îi descurajează pe oameni în fața mobilității este teama de a nu pierde legăturile sociale (limitarea legăturilor cu familia și pierderea susținerii din partea acesteia). Printre ceilalți factori limitativi figurează și condițiile de locuit, precum și calitatea serviciilor de asistență medicală.

Mobilitatea este motivată în principal

principalul factor care îi descurajează

4.1.3   Provocări pentru viitor: Mobilitatea geografică rămâne principala sarcină a Uniunii Europene. O mobilitate prea scăzută poate echivala cu adaptabilitate și competitivitate reduse. La polul opus, o mobilitate prea mare între regiuni sărace și regiuni mai bogate poate avea impact asupra piețelor forței de muncă (lipsa muncitorilor calificați, creșterea șomajului, exodul de inteligență).

Provocări pentru viitor:

4.1.4   O sursă importantă de date din teren în acest sens este studiul publicat de DG Ocuparea forței de muncă a Comisiei Europene, intitulat: „Mobilitatea geografică în interiorul Uniunii Europene: optimizarea avantajelor sale economice și sociale” (15). Conform acestui studiu, politicile orientate către sporirea mobilității geografice urmăresc două obiective: 1) creșterea avantajelor preconizate ale mobilității și 2) diminuarea costurilor legate de mobilitate, la nivelul persoanelor. Studiul se concentrează în primul rând asupra factorului economic al mobilității geografice și asupra funcționării acesteia ca mijloc de reducere a diferențelor dintre piețele regionale ale forței de muncă (ocuparea forței de muncă, salarii reale, deficitul de lucrători).

15

4.1.5   În ceea ce privește mobilitatea, numărul mediu de locuri de muncă ocupate pe durata unei cariere este de 3,9; durata medie care corespunde fiecărui loc de muncă este de 8,3 ani. În cursul anului trecut, 8 % din persoanele intervievate și-au schimbat locul de muncă, 32 %, în ultimii 5 ani și 50 %, în ultimii zece ani.

În ceea ce privește mobilitatea

4.1.6   Referitor la perspective, ancheta a arătat că 41 % din intervievați se așteaptă la o schimbare a angajatorului în următorii cinci ani, 54 % nu iau în calcul o schimbare a locului de muncă și 5 % sunt indeciși. Se pot defini trei motive fundamentale pentru care oamenii se așteaptă la o schimbare a angajatorului în următorii cinci ani: dorința de schimbare și decizia voluntară, decizia luată împotriva dorinței proprii sau decizia neutră, luată prin forța împrejurărilor.

4.1.7   Ancheta arată că, din numărul total de schimbări așteptate de la un loc de muncă la altul în următorii cinci ani, 65 % se vor face ca urmare a unei decizii voluntare. Mobilitatea voluntară de la un loc de muncă la altul contribuie la o mai bună dezvoltare a competențelor lucrătorilor și la creșterea atractivității lor pe piața forței de muncă, ameliorând astfel perspectivele de carieră și de remunerație.

4.1.8   Un studiu intitulat „Mobilitatea profesională în UE: optimizarea sistemelor de asigurări sociale și economice” a produs rezultate interesante (16). Acest studiu este folosit ca bază de discuție între statele membre privind modalitățile de optimizare a mobilității profesionale din punct de vedere economic și social. Studiul analizează situația și diferențele în UE-27, examinează factorii economici direct legați de productivitate, salarii, inovare și ocuparea forței de muncă, precum și factorii care afectează calitatea muncii și coeziunea socială.

Mobilitatea profesională în UE: optimizarea sistemelor de asigurări sociale și economice

16

5.   Observații speciale

Observații speciale

5.1   Ansamblul inițiativelor și dispozițiilor menite să faciliteze și să consolideze mobilitatea profesională și să îmbunătățească echilibrul dintre cerere și ofertă pe piața forței de muncă este esențial sub două aspecte. Pe lângă faptul că aceste măsuri pot optimiza funcționarea piețelor forței de muncă și pot remedia deficiențele acestora, ele pot, de asemenea, să contribuie în mod semnificativ la realizarea obiectivelor strategiei europene pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

5.2   Deși cetățenii europeni cred în libera circulație, iar majoritatea dintre ei recunosc că nu mai este deloc realist să se spere la ocuparea aceluiași loc de muncă toată viața, rezultatele sondajului indică faptul că încă mai există numeroase obstacole care împiedică forța de muncă să circule liber dintr-o țară în alta sau să înfrunte riscurile legate de găsirea unui nou loc de muncă mai bun.

5.3   Printre numeroasele obstacole din calea mobilității, putem cita:

numeroasele obstacole din calea mobilității

| — | cunoștințele lingvistice limitate; |
| --- | --- |

—

cunoștințele lingvistice limitate;

| — | competențele și cunoștințele puțin sau insuficient dezvoltate; |
| --- | --- |

—

competențele și cunoștințele puțin sau insuficient dezvoltate;

| — | o recunoaștere insuficientă a pregătirii și a calificărilor profesionale dobândite într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

—

o recunoaștere insuficientă a pregătirii și a calificărilor profesionale dobândite într-un alt stat membru;

| — | bariere juridice și administrative; |
| --- | --- |

—

bariere juridice și administrative;

| — | dificultățile cu care se confruntă cuplurile în a găsi un loc de muncă stabil pentru ambii parteneri; |
| --- | --- |

—

dificultățile cu care se confruntă cuplurile în a găsi un loc de muncă stabil pentru ambii parteneri;

| — | difuzarea defectuoasă a informațiilor referitoare la ofertele de locuri de muncă sau lipsa transparenței privind posibilitățile de formare profesională și de ocupare a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

—

difuzarea defectuoasă a informațiilor referitoare la ofertele de locuri de muncă sau lipsa transparenței privind posibilitățile de formare profesională și de ocupare a locurilor de muncă;

| — | calitatea necorespunzătoare a infrastructurilor de transport; |
| --- | --- |

—

calitatea necorespunzătoare a infrastructurilor de transport;

| — | penuria de oferte de pe piața imobiliară și prețurile practicate pe această piață; |
| --- | --- |

—

penuria de oferte de pe piața imobiliară și prețurile practicate pe această piață;

| — | recent, pierderea încrederii și xenofobia. |
| --- | --- |

—

recent, pierderea încrederii și xenofobia.

5.4   Pentru a încuraja mobilitatea în Europa, va fi necesar să se elimine o serie de obstacole persistente. CESE consideră că, pentru a se dovedi eficiente, politicile de consolidare a mobilității forței de muncă ar trebui să cuprindă următoarele elemente-cheie:

eficiente, politicile de consolidare a mobilității forței de muncă

| 5.4.1 | În primul rând, trebuie să se asigure o mai mare sensibilizare a publicului față de obstacolele din calea mobilității geografice și profesionale și față de măsurile de sprijin care au ca scop eliminarea acestora. Cu siguranță, în ultimii ani, în Europa s-au făcut eforturi pentru a identifica obstacolele din calea mobilității forței de muncă și pentru a îmbunătăți situația, dar ar fi oportun ca studiile elaborate atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre, să permită o mai bună cunoaștere a proporțiilor, a naturii și a caracteristicilor definitorii ale factorilor care împiedică mobilitatea economică și să evalueze impactul economic al acestor factori. |
| --- | --- |

5.4.1

În primul rând, trebuie să se asigure o mai mare sensibilizare a publicului față de obstacolele din calea mobilității geografice și profesionale și față de măsurile de sprijin care au ca scop eliminarea acestora. Cu siguranță, în ultimii ani, în Europa s-au făcut eforturi pentru a identifica obstacolele din calea mobilității forței de muncă și pentru a îmbunătăți situația, dar ar fi oportun ca studiile elaborate atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre, să permită o mai bună cunoaștere a proporțiilor, a naturii și a caracteristicilor definitorii ale factorilor care împiedică mobilitatea economică și să evalueze impactul economic al acestor factori.

o mai mare sensibilizare a publicului față de obstacolele

| 5.4.2 | În al doilea rând, este esențial să se aplice filozofia flexicurității pe piața forței de muncă din Europa. Experiența arată că țările care aplică în mod eficient această filozofie beneficiază de un grad mai înalt de adaptabilitate la schimbările de natură globală. În acest context, mobilitatea trebuie înțeleasă ca unul din elementele care permit realizarea unei îmbunătățiri a gradului de ocupare a forței de muncă, a adaptabilității lucrătorilor și a competitivității întreprinderilor într-un context globalizat. Organizarea muncii trebuie să răspundă mai bine atât nevoilor întreprinderilor, cât și celor ale lucrătorilor, și poate contribui, de asemenea, în mod semnificativ, la crearea de noi forme de mobilitate. |
| --- | --- |

5.4.2

În al doilea rând, este esențial să se aplice filozofia flexicurității pe piața forței de muncă din Europa. Experiența arată că țările care aplică în mod eficient această filozofie beneficiază de un grad mai înalt de adaptabilitate la schimbările de natură globală. În acest context, mobilitatea trebuie înțeleasă ca unul din elementele care permit realizarea unei îmbunătățiri a gradului de ocupare a forței de muncă, a adaptabilității lucrătorilor și a competitivității întreprinderilor într-un context globalizat. Organizarea muncii trebuie să răspundă mai bine atât nevoilor întreprinderilor, cât și celor ale lucrătorilor, și poate contribui, de asemenea, în mod semnificativ, la crearea de noi forme de mobilitate.

pe piața forței de muncă din Europa

| 5.4.3 | În al treilea rând, este indispensabilă adaptarea sistemelor de învățământ la nevoile pieței forței de muncă. Oamenii ar trebui să aibă un acces mai larg la un sistem eficient de formare de-a lungul vieții. În prezent, piețele forței de muncă sunt afectate din ce în ce mai mult de schimbări rapide și de cererea de noi calificări. Tot mai multe persoane vor trebui să se adapteze evoluției locului de muncă și carierei lor, mai ales prin dobândirea de calificări noi și diversificate. În consecință, indivizii trebuie să fie în măsură să își dezvolte competențele și să le îmbunătățească, pentru a-și păstra atractivitatea pe piața forței de muncă, adaptându-se evoluțiilor acesteia. Anumite inițiative ar trebui să fie prioritare în acest sens; este vorba, în special, de:






  — | garanția că indivizii posedă cunoștințele și competențele cerute, chiar înainte de a părăsi sistemul de învățământ; |
| --- | --- | --- |

5.4.3

În al treilea rând, este indispensabilă adaptarea sistemelor de învățământ la nevoile pieței forței de muncă. Oamenii ar trebui să aibă un acces mai larg la un sistem eficient de formare de-a lungul vieții. În prezent, piețele forței de muncă sunt afectate din ce în ce mai mult de schimbări rapide și de cererea de noi calificări. Tot mai multe persoane vor trebui să se adapteze evoluției locului de muncă și carierei lor, mai ales prin dobândirea de calificări noi și diversificate. În consecință, indivizii trebuie să fie în măsură să își dezvolte competențele și să le îmbunătățească, pentru a-și păstra atractivitatea pe piața forței de muncă, adaptându-se evoluțiilor acesteia. Anumite inițiative ar trebui să fie prioritare în acest sens; este vorba, în special, de:

adaptarea sistemelor de învățământ

—

garanția că indivizii posedă cunoștințele și competențele cerute, chiar înainte de a părăsi sistemul de învățământ;

| — | motivarea persoanelor, pentru ca acestea să își asume responsabilitatea de a-și îmbunătăți competențele de-a lungul vieții și crearea unor condiții-cadru care să le permită acest lucru; |
| --- | --- |

—

motivarea persoanelor, pentru ca acestea să își asume responsabilitatea de a-și îmbunătăți competențele de-a lungul vieții și crearea unor condiții-cadru care să le permită acest lucru;

| — | conceperea unor cursuri de formare mai atractive, mai flexibile și mai bine adaptate nevoilor de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

conceperea unor cursuri de formare mai atractive, mai flexibile și mai bine adaptate nevoilor de pe piața forței de muncă;

| — | în acest sens, acordarea unei atenții speciale anumitor categorii de lucrători: tinerii, lucrătorii în vârstă; |
| --- | --- |

—

în acest sens, acordarea unei atenții speciale anumitor categorii de lucrători: tinerii, lucrătorii în vârstă;

| — | aplicarea principiului parteneriatului între părțile interesate: stat, parteneri sociali, instituții de învățământ și întreprinderi. |
| --- | --- |

—

aplicarea principiului parteneriatului între părțile interesate: stat, parteneri sociali, instituții de învățământ și întreprinderi.

| 5.4.4 | În al patrulea rând, este necesar să continue dezvoltarea sistemelor de protecție socială, astfel încât să devină mai atrăgător și mai ușor pentru lucrători să evolueze între statutele proprii fiecărei piețe a forței de muncă din UE și să fie stimulați să plece într-un alt stat membru în scopul găsirii unui loc de muncă mai bun. Și în acest caz, CESE face trimitere la articolul în care se susține aplicarea principiului flexicurității, în special atunci când se urmărește ca persoana să devină mai atractivă pe piața forței de muncă, pentru a-i permite acesteia să se adapteze mai bine la evoluțiile pieței și să obțină oferte de muncă mai bune. Pe scurt, este vorba de a stimula crearea de locuri de muncă, de a sprijini lucrătorii care își schimbă cariera și de a mări șansele de reușită pe piața muncii. Experiența arată că, în prezent, principalul obiectiv nu este de a opta pentru calea creșterii pasive a prestațiilor de asigurări sociale, ci de a facilita recrutarea angajaților prin eliminarea obstacolelor administrative, de a investi în dobândirea de competențe și de a aplica politici active de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

5.4.4

În al patrulea rând, este necesar să continue dezvoltarea sistemelor de protecție socială, astfel încât să devină mai atrăgător și mai ușor pentru lucrători să evolueze între statutele proprii fiecărei piețe a forței de muncă din UE și să fie stimulați să plece într-un alt stat membru în scopul găsirii unui loc de muncă mai bun. Și în acest caz, CESE face trimitere la articolul în care se susține aplicarea principiului flexicurității, în special atunci când se urmărește ca persoana să devină mai atractivă pe piața forței de muncă, pentru a-i permite acesteia să se adapteze mai bine la evoluțiile pieței și să obțină oferte de muncă mai bune. Pe scurt, este vorba de a stimula crearea de locuri de muncă, de a sprijini lucrătorii care își schimbă cariera și de a mări șansele de reușită pe piața muncii. Experiența arată că, în prezent, principalul obiectiv nu este de a opta pentru calea creșterii pasive a prestațiilor de asigurări sociale, ci de a facilita recrutarea angajaților prin eliminarea obstacolelor administrative, de a investi în dobândirea de competențe și de a aplica politici active de ocupare a forței de muncă.

continue dezvoltarea sistemelor de protecție socială

| 5.4.5 | În al cincilea rând, trebuie să se remedieze problema obstacolelor legislative, administrative și fiscale, care limitează mobilitatea geografică și profesională:






  — | punerea în aplicare cu rigoare a dispozițiilor referitoare la libera circulație a lucrătorilor, pentru a garanta accesul nediscriminatoriu la ocuparea unui loc de muncă; |
| --- | --- | --- |

5.4.5

În al cincilea rând, trebuie să se remedieze problema obstacolelor legislative, administrative și fiscale, care limitează mobilitatea geografică și profesională:

obstacolelor legislative, administrative și fiscale

—

punerea în aplicare cu rigoare a dispozițiilor referitoare la libera circulație a lucrătorilor, pentru a garanta accesul nediscriminatoriu la ocuparea unui loc de muncă;

| — | stimularea statelor membre, pentru a aplica mai repede și în mod consecvent Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și crearea unui Cadru european al calificărilor profesionale (17); |
| --- | --- |

—

stimularea statelor membre, pentru a aplica mai repede și în mod consecvent Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și crearea unui Cadru european al calificărilor profesionale (17);

17

| — | luarea unor măsuri menite să împiedice dubla impozitare a regimurilor complementare de pensie; |
| --- | --- |

—

luarea unor măsuri menite să împiedice dubla impozitare a regimurilor complementare de pensie;

| — | rezolvarea problemelor legate de interzicerea, în domeniul fiscal (și al prestațiilor de asigurări sociale), a oricărei forme de discriminare bazate pe naționalitate; |
| --- | --- |

—

rezolvarea problemelor legate de interzicerea, în domeniul fiscal (și al prestațiilor de asigurări sociale), a oricărei forme de discriminare bazate pe naționalitate;

| — | acordarea unei atenții speciale eliminării obstacolelor din calea mobilității cu care se confruntă persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

—

acordarea unei atenții speciale eliminării obstacolelor din calea mobilității cu care se confruntă persoanele cu handicap;

| — | luarea în considerare a nevoilor specifice ale femeilor care au copii și alte persoane în îngrijire. |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a nevoilor specifice ale femeilor care au copii și alte persoane în îngrijire.

| 5.4.6 | În al șaselea rând, cetățenii europeni ar trebui să aibă un acces mai ușor la informații de calitate referitoare la posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și de formare. Deși datele cu privire la condițiile de viață și de muncă sunt disponibile în volum mare, nu se acordă prioritate informațiilor legate de posibilitățile de formare și de angajare; acestea sunt adesea inexistente sau greu accesibile. Sistemul de informare european care prezintă posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și de formare este esențial pentru a permite cetățenilor și întreprinderilor să facă alegerea potrivită atunci când este vorba de dezvoltarea capacităților, de identificarea oportunităților și, astfel, de consolidarea mobilității profesionale. În acest sens, site-ul EURES poate avea un rol important și benefic. Totuși, în prezent, dezavantajul acestui site constă în lipsa vizibilității și în slaba sensibilizare nu numai a cetățenilor, dar mai ales a întreprinderilor. În acest context, este necesar să se dea prioritate îmbunătățirii informațiilor cu privire la teme specifice, cum ar fi modificările sau adaptările suferite de prestațiile de asigurări sociale (în funcție de tipul acestora: statutare sau complementare) în cazul mobilității profesionale și geografice. De exemplu, în ceea ce privește regimurile profesionale de pensie, ar fi util accesul la informații cu privire la nivelul drepturilor acumulate, regimul fiscal aplicat, modalitățile de transfer, precum și costurile și avantajele fiecărei alternative etc. (18) |
| --- | --- |

5.4.6

În al șaselea rând, cetățenii europeni ar trebui să aibă un acces mai ușor la informații de calitate referitoare la posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și de formare. Deși datele cu privire la condițiile de viață și de muncă sunt disponibile în volum mare, nu se acordă prioritate informațiilor legate de posibilitățile de formare și de angajare; acestea sunt adesea inexistente sau greu accesibile. Sistemul de informare european care prezintă posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și de formare este esențial pentru a permite cetățenilor și întreprinderilor să facă alegerea potrivită atunci când este vorba de dezvoltarea capacităților, de identificarea oportunităților și, astfel, de consolidarea mobilității profesionale. În acest sens, site-ul EURES poate avea un rol important și benefic. Totuși, în prezent, dezavantajul acestui site constă în lipsa vizibilității și în slaba sensibilizare nu numai a cetățenilor, dar mai ales a întreprinderilor. În acest context, este necesar să se dea prioritate îmbunătățirii informațiilor cu privire la teme specifice, cum ar fi modificările sau adaptările suferite de prestațiile de asigurări sociale (în funcție de tipul acestora: statutare sau complementare) în cazul mobilității profesionale și geografice. De exemplu, în ceea ce privește regimurile profesionale de pensie, ar fi util accesul la informații cu privire la nivelul drepturilor acumulate, regimul fiscal aplicat, modalitățile de transfer, precum și costurile și avantajele fiecărei alternative etc. (18)

EURES

rol important și benefic

18

| 5.4.7 | În sfârșit, pentru a facilita mobilitatea, trebuie întreprinse acțiuni de îmbunătățire a condițiilor de acces la piața imobiliară, precum și a infrastructurilor de transport. Este esențial ca oamenii să poată găsi o locuință accesibilă și adecvată în localitățile în care există posibilitatea ocupării unui loc de muncă. În același timp, pentru a spori mobilitatea forței de muncă, este imperios necesar să fie promovate infrastructuri de transport eficiente și flexibile. Statele membre, în cooperare cu întreprinderile, ar trebui să acorde atenție cheltuielilor legate de imigrație, să creeze și să dezvolte sisteme stimulative, destinate celor care solicită locuri de muncă și sunt dispuși să-și schimbe reședința în acest scop (în limba engleză: „mobile job seekers”). |
| --- | --- |

5.4.7

În sfârșit, pentru a facilita mobilitatea, trebuie întreprinse acțiuni de îmbunătățire a condițiilor de acces la piața imobiliară, precum și a infrastructurilor de transport. Este esențial ca oamenii să poată găsi o locuință accesibilă și adecvată în localitățile în care există posibilitatea ocupării unui loc de muncă. În același timp, pentru a spori mobilitatea forței de muncă, este imperios necesar să fie promovate infrastructuri de transport eficiente și flexibile. Statele membre, în cooperare cu întreprinderile, ar trebui să acorde atenție cheltuielilor legate de imigrație, să creeze și să dezvolte sisteme stimulative, destinate celor care solicită locuri de muncă și sunt dispuși să-și schimbe reședința în acest scop (în limba engleză: „mobile job seekers”).

condițiilor de acces la piața imobiliară

infrastructurilor de transport

mobile job seekers

5.5   În 2004 și 2007 au avut loc extinderi care au adus în UE zece și, respectiv, două noi state și care au deschis dezbaterile privind deschiderea frontierelor și libera circulație a lucrătorilor. Concluziile studiilor efectuate de Eurofound confirmă că, deși migrația de la est la vest în Europa va continua, mobilitatea geografică rămâne scăzută și cu caracter temporar.

extinderi

5.5.1   Statele membre care aplică încă perioade tranzitorii în relațiile cu statele care au aderat în 2004 trebuie să precizeze înainte de 1 mai 2009 dacă intenționează să intre în a treia fază și să continue să aplice aceste perioade pentru încă doi ani. Referitor la România și la Bulgaria, termenul acordat statelor membre pentru a-și face cunoscute intențiile a fost 31 decembrie 2008 (19). În consecință, CESE a luat cunoștință cu interes de cea de-a doua Comunicare a Comisiei Europene, din 18 noiembrie 2008 (20), privind raportul asupra funcționării măsurilor tranzitorii prevăzute de tratatul de aderare, comunicare confirmând, în fond, concluziile primului raport de evaluare din 2006 (21). Din concluziile celei de-a doua comunicări reiese clar că deschiderea piețelor forței de muncă pentru lucrătorii originari din noile state membre a avut un efect pozitiv categoric atât pentru economia țării-gazdă, cât și pentru UE, în ansamblu.

19

20

21

5.5.2   Orice decizie având ca scop modificarea aplicării perioadelor tranzitorii ar trebui să fie pusă în practică la nivel național și să fie bazată pe analiza datelor din teren. CESE consideră totuși că prin renunțarea la aplicarea perioadelor tranzitorii în 2009 se încurajează crearea de piețe ale forței de muncă flexibile și incluzive, ceea ce poate contribui la diminuarea muncii fără forme legale și la lupta împotriva sărăciei în Europa.

5.5.3   În plus, menținerea perioadelor tranzitorii poate limita, în practică, aplicarea articolului 69 din Regulamentul nr. 1408/71 privind coordonarea regimurilor de securitate socială (care acordă persoanelor fără loc de muncă dreptul de a continua să primească ajutorul de șomaj de la statul cu competență de plată și în cazul în care își caută un loc de muncă în alt stat membru).

5.6   Detașarea lucrătorilor în contextul liberalizării serviciilor în Europa. Avantajele legate de buna funcționare a pieței interne sunt esențiale pentru întreprinderi, lucrători, cetățeni și economie, în ansamblu. Aceasta contribuie la dezvoltarea întreprinderilor și îmbunătățește accesul la o piață care numără de acum înainte circa 500 de milioane de persoane și aproximativ 30 de țări (datorită Spațiului Economic European). Întreprinderile europene fac față unei concurențe sporite și și-au consolidat poziția pe piața mondială. Noua directivă privind serviciile pe piața internă constituie un instrument fundamental de continuare a procesului de liberalizare.

Detașarea lucrătorilor

5.6.1   În acest sens, Comisia Europeană a publicat două comunicări (22) care abordează detașarea forței de muncă în cadrul dispozițiilor referitoare la servicii. Obiectivul acestor documente a fost de a analiza situația existentă și de a oferi statelor membre anumite orientări pentru aplicarea și interpretarea corectă a hotărârilor CEJ. Era vorba, printre altele, de examinarea complementarității celor două instrumente și de optimizarea avantajelor pe care le prezintă actuala protecție oferită lucrătorilor detașați.

22

5.6.2   În conformitate cu precedentul său aviz din 29 mai 2008 (23), Comitetul primește cu satisfacție Decizia 2009/17/CE a Comisiei Europene (24) de a institui un comitet de experți la nivel înalt în materie de detașare a lucrătorilor, comitet care trebuie să faciliteze identificarea și schimbul de bune practici verificate, precum și desfășurarea unor cercetări aprofundate și soluționarea problemelor legate de aplicarea directivei. Reprezentanții partenerilor sociali sunt, de asemenea, asociați în acest proces.

23

24

un comitet de experți la nivel înalt în materie de detașare a lucrătorilor

5.6.3   Anumite hotărâri recente ale Curții Europene de Justiție (în cauzele Laval (25), Viking (26), Rüffert (27), referitoare la Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor, au suscitat o dezbatere asupra acestei directive. Acesta este motivul pentru care Comitetul susține propunerea Comisiei Europene și a Președinției franceze, din octombrie 2008, propunere care urmărește ca partenerii sociali europeni să elaboreze împreună o analiză care să permită o evaluare completă a consecințelor juridice, economice și sociale ale acestor decizii.

25

26

27

5.7   Coordonarea și modernizarea sistemelor de asigurări sociale: Cadrul juridic care garantează coordonarea sistemelor de asigurări sociale este un instrument esențial pentru promovarea mobilității în UE. Actualul Regulament 1408/71 (28) va fi înlocuit cu Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului (CE) 883/2004, adoptat în aprilie 2004. În conformitate cu articolul 89, un regulament ulterior va stabili normele de aplicare. Acest document [COM(2006) 16] (29) a fost prezentat abia în ianuarie 2006. Noile dispoziții de aplicare vizează, în principal, simplificarea și raționalizarea dispozițiilor juridice și administrative, clarificarea drepturilor și obligațiilor tuturor celor care iau parte la sistemele de coordonare a protecției sociale, introducerea unor proceduri mai eficiente și mai rapide de schimb de date, precum și reducerea costurilor.

Coordonarea și modernizarea sistemelor de asigurări sociale:

28

29

5.7.1   Într-un aviz publicat în 2006 (30), CESE estimează că noua propunere constituie un progres către consolidarea libertății de circulație în UE. Propunerea de regulament conține o serie de simplificări, clarificări și îmbunătățiri. CESE salută în special gama mai largă de teme și persoane supuse reglementării, precum și toate normele prin care se urmărește consolidarea cooperării între instituțiile care administrează sistemele de asigurări sociale.

30

5.7.2   În avizul său, CESE a subliniat, de asemenea, caracterul sensibil al negocierii referitoare la anexa XI la Regulamentul 883/2004, unde se definesc procedurile conform cărora trebuie puse în aplicare anumite dispoziții legislative. De altfel, statele membre sunt invitate să comunice toate particularitățile sistemelor naționale pe care le doresc excluse din domeniul de aplicare al regulamentului, astfel încât coordonarea asigurărilor sociale să se deruleze fără dificultăți. Acest aspect face de mai mult timp obiectul unor negocieri intensive între statele membre. CESE a solicitat să se ajungă rapid la o concluzie în această privință și a subliniat că urmărirea intereselor particulare nu trebuie să întârzie și mai mult intrarea în vigoare a noului regulament, în special atunci când este vorba despre inițiativele Comisiei Europene care au ca scop creșterea mobilității.

5.7.3   Ca regulă generală, ar trebui ca, în viitor, cadrul legislativ care asigură coordonarea sistemelor de asigurări sociale să reacționeze în mod flexibil la realitatea în continuă schimbare din sfera muncii, la noile tipuri de locuri de muncă, la variabilitatea regimurilor de muncă și, în special, la noile forme de mobilitate. Ar trebui întărite formele de cooperare administrativă a statelor membre, pe baza tehnologiilor electronice.

5.8   În general, imigranții beneficiază de asigurări sociale în temeiul Regulamentului care coordonează sistemele de asigurări sociale, al Regulamentul (CEE) 1612/68 și chiar în baza principiului egalității exprimat în Directiva 2004/38/CE
   (31). Principiul prevede că persoanele care au drept de ședere într-o țară-gazdă ar trebui să aibă același drept de acces la toate formele disponibile de asigurări sociale. Nimeni nu ar trebui să fie exclus din sistem.

Regulamentul (CEE) 1612/68

Directiva 2004/38/CE

31

5.9   Problema rezidă în faptul că numeroasele norme care compun cadrul juridic general nu au forță egală (regulamente, directive, hotărâri ale CEJ). Regulamentele sunt direct aplicabile și uniforme. Directivele sunt aplicate în mod diferit în fiecare stat membru. De aceea, ar trebui ca în viitor să se urmărească transparența și mai ales coerența acestor norme. Ar trebui să se mențină principiul egalității (de exemplu, egalitatea de acces la avantaje fiscale) și securitatea juridică. Probabil că nu se va face o simplificare a cadrului juridic, dar este posibil să se acopere unele neajunsuri prin cooperarea statelor membre; există încă multe posibilități în această privință.

5.10   Mobilitatea în domeniul educației și al formării profesionale specializate este un aspect inseparabil de libera circulație a persoanelor și reprezintă principalul instrument care permite să se creeze un spațiu european al educației și formării.

Mobilitatea în domeniul educației și al formării profesionale specializate

5.10.1   CESE se pronunță în favoarea unei Carte Europene a Calității în Mobilitate
   (32), care să pornească de la faptul că mobilitatea în domeniul educației și al formării profesionale face parte integrantă din libera circulație a persoanelor și că întărirea mobilității europene în acest domeniu conduce la realizarea obiectivelor Strategiei de la Lisabona. Carta propune un ansamblu de principii și de măsuri aplicabile în domeniul mobilității tinerilor și a adulților, în scopul educației formale și informale și al dezvoltării lor personale și profesionale.

Carte Europene a Calității în Mobilitate

32

5.10.2   Comisia Europeană a creat o întreagă serie de instrumente eficiente pentru a favoriza mobilitatea în Europa în domeniul educației, al formării profesionale și al învățării de-a lungul vieții. Europass (33) reprezintă un ansamblu coordonat de documente care îi ajută pe cetățenii europeni să dobândească o înțelegere mai bună a calificărilor și competențelor lor. Ultimul raport de evaluare din 2008 a confirmat eficiența centrelor naționale și a portalurilor internet, precum și, în general, valoarea adăugată a Europass, identificând și anumite deficiențe, în special la nivelul instrumentelor Europass care nu au la bază rezultate de ordin educativ.

33

5.10.3   Această dimensiune ar trebui consolidată prin punerea în aplicare a unui Cadru European al Calificărilor (CEC) pentru educație și formare de-a lungul vieții (34), cadru care ar trebui să fie legat de Sistemul European de Credite Transferabile (35).

34

35

5.11   În plus, dat fiind fluxul important de lucrători originari din țări terțe, aflat în legătură cu dispozițiile adoptate de Comisia Europeană pentru a înlesni imigrația legală, devine necesară o reflecție asupra noilor provocări cu care se confruntă sistemele europene de învățământ.

5.11.1   Comitetul așteaptă, de asemenea, cu interes rezultatele dezbaterii deschise în iulie 2008 prin publicarea Cărții verzi a Comisiei Europene intitulate „Migrație și mobilitate: provocări și oportunități pentru sistemele educative din UE” (36). Aceasta propune o analiză a perspectivelor și a rolului Directivei 77/486/CEE, care nu abordează în prezent decât problema școlarizării copiilor lucrătorilor migranți originari din Uniunea Europeană.

Migrație și mobilitate: provocări și oportunități pentru sistemele educative din UE

36

5.12   Înlesnirea imigrației legale și lupta împotriva imigrației ilegale a persoanelor originare din țări terțe în sensul dat de Comunicarea Comisiei Europene „Perspectiva globală asupra problemei migrației” (37), publicată în noiembrie 2006, reprezintă o nouă contribuție a Comisiei la intensificarea mobilității și a imigrației legale în Europa, pentru a răspunde provocărilor demografice. În conformitate cu programul său legislativ pentru anul 2007, Comisia Europeană a publicat două propuneri legislative (38) destinate să faciliteze intrarea și rămânerea în UE a migranților economici din țări terțe. Comisia și-a prezentat propunerea de Carte albastră, având ca scop atragerea în Europa a lucrătorilor înalt calificați originari din aceste țări. Drepturile și obligațiile prevăzute în propunerea de directivă pentru resortisanții din țările terțe cu privire la egalitatea de tratament (în termeni de salarii, condiții de muncă, libertate de asociere, educație și formare profesională) constituie un bun punct de plecare pentru legislația în materie de imigrare și ar trebui să fie extinse la toate categoriile de lucrători imigranți. În opinia CESE, măsurile tranzitorii care limitează temporar dreptul la libera circulație a lucrătorilor resortisanți din noile state membre reprezintă o excepție care ar trebui depășită rapid (39).

Perspectiva globală asupra problemei migrației

37

38

39

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Orientări integrate pentru creștere și ocuparea forței de muncă (2008-2010), COM(2007) 803 final, partea V – 2007/0300 (CNS).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului, din 29 aprilie 2004, privind coordonarea sistemelor de securitate socială (Text cu relevanță pentru SEE și pentru Elveția) (JO L 166, 30.4.2004, p. 1-123). http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:166:0001:0123:FR:PDF

2

(3)  Regulamentul (CEE) nr. 1612/68 al Consiliului, din 15 octombrie 1968, privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Comunității (JO L 257, 19.10.1968, p. 2-12).

3

(4)  Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona: Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie complementară – COM(2005) 507 final – 2005/0214 (COD).

4

(5)  Avizul CESE privind propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate. Raportor: dl PARIZACASTAÑOS (JO C 27 din 3.2.2009).

5

(6)  Liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (2005-2008), linia directoare nr. 20, COM(2005) 141 final – 2005/0057 (CNS).

6

(7)  Raportul Comisiei Europene către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune al Comisiei Europene privind calificările și mobilitatea, COM(2002) 72 final [COM(2007) 24 final].

7

Raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune al Comisiei Europene privind calificările și mobilitatea

(8)  Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor. „Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)”, [COM (2007) 773 final].

8

Mobilitatea, un instrument pentru locuri de muncă mai multe și mai bune: Planul de acțiune european privind mobilitatea locurilor de muncă (2007-2010)

(9)  Un plan european de redresare economică, COM (2008) 800 final, 26.11.2008.

9

(10)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului, din 27 noiembrie 2000, de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, JO L 303, 2.12.2000, p. 16–22.

10

(11)  TRESS – Pregătire profesională și evaluare în domeniul asigurărilor sociale în Europa.

11

(12)  EURES – servicii europene pentru ocuparea forței de muncă.

12

(13)  A se vedea, de exemplu: avizul CESE intitulat „Libera circulație și ședere a lucrătorilor”, raportor: dl VINAY (JO C 169, 16.6.1999); Avizul CESE privind propunerea de regulament (CE) a Consiliului cu privire la coordonarea sistemelor de asigurări sociale, raportor: dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 75, 15.3.2000); Avizul CESE privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la dreptul cetățenilor Uniunii Europene și al familiilor lor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, raportor: dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 149, 21.6.2002); Avizul CESE privind propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a modalităților de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 888/2004 cu privire la coordonarea sistemelor de asigurări sociale, raportor: dl GREIF (JO C 324, 30.12.2006).

13

(14)  Mobilitatea în Europa: anchetă Eurobarometru realizată în 2005, referitoare la mobilitatea geografică și la piața forței de muncă, Oficiul pentru Publicații Oficiale al Comunităților Europene, 2006.

14

(15)  Studiu privind „Mobilitatea geografică în interiorul Uniunii Europene: optimizarea avantajelor sale economice și sociale”, aprilie 2008, CE, DG Ocuparea forței de muncă, Contract VT/2006/042.

15

(16)  Studiu intitulat „Job Mobility in the EU: Optimising its Social and Economic Benefits” (Mobilitatea profesională în UE: optimizarea avantajelor sale economice și sociale) aprilie 2008, Institutul Tehnologic Danez. Contract VT/2006/043.

16

Job Mobility in the EU: Optimising its Social and Economic Benefits

(17)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale.

17

(18)  În acest sens, Comisia Europeană a întreprins o serie de acțiuni concrete, care vor face posibilă sensibilizarea cetățenilor europeni și transmiterea către aceștia a unor informații inteligibile legate de drepturile și obligațiile care le revin în materie de protecție socială în țările UE (prospecte, manuale, materiale video).

18

(19)  Grecia, Spania, Ungaria și Portugalia au flexibilizat deja restricțiile de liberă circulație a lucrătorilor proveniți din aceste țări.

19

(20)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Impactul liberei circulații a lucrătorilor în contextul extinderii UE – Raport privind prima etapă (1 ianuarie 2007–31 decembrie 2008) a măsurilor tranzitorii prevăzute în Tratatul de aderare din 2005 și conform cerințelor în temeiul măsurilor tranzitorii prevăzute în Tratatul de aderare din 2003” [COM (2008) 765 final].

20

(21)  Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Raport asupra funcționării dispozițiilor tranzitorii vizate în tratatul de aderare din 2003 (perioada 1 mai 2004–30 aprilie 2006)”, COM(2006) 48 final.

21

(22)  Comunicarea Comisiei „Orientări privind detașarea lucrătorilor efectuată în cadrul prestării de servicii” [COM(2006) 159 final)] și Comunicarea Comisiei către Consiliu, către Parlamentul European, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor „Detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii - creșterea beneficiilor și a potențialului acesteia garantându-se în același timp protecția lucrătorilor” [COM(2007) 304 final].

22

Orientări privind detașarea lucrătorilor efectuată în cadrul prestării de servicii

Detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii - creșterea beneficiilor și a potențialului acesteia garantându-se în același timp protecția lucrătorilor

(23)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii: creșterea beneficiilor și a potențialului acesteia garantându-se în același timp protecția lucrătorilor, [COM(2007) 304 final].Raportor: dna LE NOUAIL MARLIÈRE, JO C 224, 30.8.2008, p. 95-99.

23

(24)  JO L 8, 13.1.2009, p. 26-28.

24

(25)  CEJ, cauza C-341/05, Laval și Partneri Ltd împotriva Svenska Byggnadsarbetareförbundet (sindicatul suedez al angajaților din domeniul construcțiilor).

25

(26)  CEJ, cauza C-438/05, International Transport Workers’ Federation et Finnish Seamen’s Union împotriva Viking Line ABP și a OÜ Viking Line Eesti.

26

(27)  CEJ, cauza C-346/06, Dirk Rüffert, în calitate de administrator judiciar al Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG, împotriva Land Niedersachsen.

27

(28)  JO L 149, 5.7.1971.

28

(29)  Propunere de regulament al Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de asigurări sociale, COM(2006) 16 final - 2006/0006 (COD).

29

(30)  Avizul Comitetului Economic și Social European din 26 octombrie 2006 privind propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de asigurări sociale. Raportor: dl GREIF (JO C 324, 30.12.2006).

30

propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de asigurări sociale.

(31)  Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului, din 29 aprilie 2004, privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE. (Text cu relevanță pentru SEE).

31

(32)  Carta Europeană a Calității în Mobilitate (JO L 394 din 30.12.2006), http://europa.eu/scadplus/leg/de/cha/c11085.htm.

32

(33)  Decizia nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 de instituire a unui cadru comunitar unic pentru transparența calificărilor și a competențelor (Europass).

33

(34)  Recomandarea 2008/111/01 a Parlamentului European și a Consiliului din 23.4.2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (CEC).

34

(35)  Sistemul European de Credite Transferabile (ECTS) și propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET), COM(2008) 180.

35

(36)  Cartea verde „Migrație și mobilitate: provocările și oportunitățile sistemelor educaționale din UE” [COM(2008) 423 final].

36

Migrație și mobilitate: provocările și oportunitățile sistemelor educaționale din UE

(37)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European „Perspectiva globală asupra migrației, bilanțul primului an: spre o politică europeană globală în domeniul migrației” [COM(2006) 735 final].

37

Perspectiva globală asupra migrației, bilanțul primului an: spre o politică europeană globală în domeniul migrației

(38)  Este vorba despre propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților din țările terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (propunere de creare a unei „Cărți albastre europene”) ([COM(2007) 637 final] și de propunerea de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții din țările terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru [COM(2007) 638 final].

38

(39)  A se vedea nota de subsol .5.

39

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/24

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind situația lucrătorilor în vârstă în contextul mutațiilor industriale: acordarea de sprijin și gestionarea diversității de vârste în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor (aviz din proprie inițiativă)

2009/C 228/04

La 17 ianuarie 2008, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Situația lucrătorilor în vârstă în contextul mutațiilor industriale: acordarea de sprijin și gestionarea diversității de vârste în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor.”

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie (Observatorul Pieței Forței de Muncă), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 martie 2009. Raportor: dl Marian KRZAKLEWSKI.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 159 de voturi pentru, 8 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

1.1   CESE consideră că tema ocupării forței de muncă în Uniunea Europeană ar trebui tratată global, deoarece acoperă toate categoriile de vârstă, în special în contextul crizei actuale.

1.2   Comitetul Economic și Social European solicită Comisiei să se ocupe în mod special de tema persoanelor în vârstă de pe piața muncii și îi reamintește că ar fi oportun să îmbunătățească și să consolideze punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la persoanele în vârstă din Directiva 2000/78/CE în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea, instituind la nivel european un program și un cadru de sprijin pentru o politică privind ocuparea acestor persoane.

1.2.1   Acest text va trebui să reunească un set de bune practici a căror punere în aplicare va contribui la menținerea sau inserția pe piața forței de muncă a persoanelor de peste 50 de ani și, în special, a tuturor celor care se apropie de vârsta legală de pensionare, precum și la sensibilizarea, începând de la vârsta medie din carieră, a grupurilor din această categorie de vârstă, a întreprinzătorilor și, practic, a întregii societăți cu privire la posibilitățile și avantajele legate de menținerea acestor persoane la locul de muncă.

1.2.1.1   Toate acțiunile întreprinse în ceea ce privește lucrătorii în vârstă trebuie să mențină măsurile prin care se sprijină ocuparea forței de muncă în general și, în special, angajarea tinerelor generații care intră pe piața forței de muncă.

1.2.2   Comitetul consideră că este oportună folosirea metodei deschise de coordonare, pentru a stabili la nivelul UE principiile și cadrul în materie de lucrători în vârstă pe piața forței de muncă. Acest lucru devine deosebit de important în conjunctura economică actuală și din cauza pierderii locurilor de muncă, știut fiind că, într-o situație de criză, lucrătorii mai în vârstă pot face obiectul unei discriminări bazate pe vârstă, și nu pe capacități.

1.3   Modelele și abordările propuse de Comitet în prezentul aviz sunt axate pe categoria lucrătorilor în vârstă, care se confruntă cu riscul de a fi excluși de pe piața forței de muncă, precum și pe categoria celor care, deși au realizat (sau sunt pe punctul de a realiza) numărul de ani de muncă în urma căruia au dreptul la pensionare normală sau anticipată, doresc să lucreze în continuare.

1.4   Dat fiind că există divergențe notabile în ceea ce privește rata de ocupare a persoanelor mai în vârstă, statele membre UE trebuie să elaboreze și să dezvolte „cadre naționale de sprijin pentru ocuparea persoanelor în vârstă”, care vor cuprinde o combinație a acțiunilor în favoarea lucrătorilor mai în vârstă menționate mai jos, iar în statele membre în care aceste cadre naționale există deja, este necesar să fie revizuite periodic și aprofundate:

| — | sprijin pentru îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru îmbătrânirea activă;

| — | introducerea, în cadrul politicilor statelor membre, de stimulente financiare, atât pentru lucrătorii în vârstă, cât și pentru întreprinderile care îi angajează, în scopul menținerii acestora pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

introducerea, în cadrul politicilor statelor membre, de stimulente financiare, atât pentru lucrătorii în vârstă, cât și pentru întreprinderile care îi angajează, în scopul menținerii acestora pe piața forței de muncă;

| — | îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă, în special în cazul activităților fizice; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă, în special în cazul activităților fizice;

| — | punerea în aplicare pe piața forței de muncă a unor scheme instituționale care să sporească flexibilitatea acesteia în ceea ce privește ocuparea lucrătorilor mai în vârstă. |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare pe piața forței de muncă a unor scheme instituționale care să sporească flexibilitatea acesteia în ceea ce privește ocuparea lucrătorilor mai în vârstă.

1.5   Comitetul constată, nu fără îngrijorare, că, în ciuda creșterii progresive a ratei de ocupare a persoanelor în vârstă, în aproape toate statele membre UE puține societăți și întreprinderi consacră problematicii lucrătorilor în vârstă un loc important în activitatea lor. În concluzie, trebuie să se răspundă cât mai curând la următoarea întrebare: care sunt motivele pentru care întreprinderile nu încep să pună în aplicare bunele practici privind ocuparea acestor lucrători, când toate studiile arată că această soluție avantajoasă este promovată de guvernele anumitor state membre?

1.5.1   O condiție fundamentală pentru ca persoanele în vârstă să fie angajate este asigurarea unor condiții astfel încât prelungirea duratei contractului de muncă să se dovedească rentabilă pentru ambele părți, angajator și angajat. Un asemenea demers trebuie să se bazeze pe un „bilanț extins”, al cărui calcul include:

| — | regimul de salarizare și de pensie din statele membre; |
| --- | --- |

—

regimul de salarizare și de pensie din statele membre;

| — | condițiile de ocupare a lucrătorilor în vârstă, atât pentru angajat, cât și pentru angajator; |
| --- | --- |

—

condițiile de ocupare a lucrătorilor în vârstă, atât pentru angajat, cât și pentru angajator;

| — | sistemele de formare de-a lungul vieții (inclusiv formarea profesională permanentă) a lucrătorilor de peste 50 de ani și chiar a celor de peste 45. |
| --- | --- |

—

sistemele de formare de-a lungul vieții (inclusiv formarea profesională permanentă) a lucrătorilor de peste 50 de ani și chiar a celor de peste 45.

1.5.2   În opinia Comitetului, miza esențială care, din perspectiva angajatorilor, joacă un rol esențial în materie de angajare a lucrătorilor în vârstă este de a ști cum să beneficieze de experiența și de competența seniorilor.

1.6   Comitetul invită instituțiile europene, guvernele statelor membre și partenerii sociali să popularizeze în rândul întreprinzătorilor și al lucrătorilor administrarea prin diversificarea paletei de vârste a lucrătorilor, în măsura în care aceasta constituie un mijloc eficace de gestionare a productivității și o reacție adecvată la problemele întâmpinate pe piața europeană a forței de muncă.

1.7   Comitetul ar dori să sublinieze că instituțiile europene și statele membre trebuie să adopte o poziție activă în chestiunea gestionării categoriilor de vârstă.

1.7.1   Potrivit Comitetului, pentru a servi logicii acestei gestionări a categoriilor de vârstă, în formarea cadrelor de management trebuie introduse, dezbătute și studiate teme din domeniu, care să devină și materie de studiu în programa analitică a studiilor de management, cum ar fi:

| — | menținerea motivării și a creativității in rândul lucrătorilor în vârstă; |
| --- | --- |

—

menținerea motivării și a creativității in rândul lucrătorilor în vârstă;

| — | adaptarea ritmurilor de lucru, pentru a evita ca odată cu trecerea anilor să apară situații de epuizare profesională; |
| --- | --- |

—

adaptarea ritmurilor de lucru, pentru a evita ca odată cu trecerea anilor să apară situații de epuizare profesională;

| — | stabilirea de legături între lucrătorii din categorii de vârstă diferite. |
| --- | --- |

—

stabilirea de legături între lucrătorii din categorii de vârstă diferite.

1.7.2   În vederea creșterii ratei de ocupare a persoanelor mai în vârstă, CESE subliniază importanța învățării de-a lungul vieții și a politicilor și practicilor legate de învățământul școlar și post-școlar, care contribuie în mod explicit la îmbunătățirea nivelului de cunoștințe al lucrătorilor în vârstă.

1.8   Având în vedere decalajul accentuat care există între femei și bărbați în privința ratei de ocupare a forței de muncă pentru categoria de vârstă 55-64 de ani, Comitetul consideră esențial ca statele membre și Comisia să lanseze acțiuni menite să dezvolte abordările actuale în materie de activitate profesională pentru populația feminină mai în vârstă, adăugând elemente noi, dar și să îndrăznească să formuleze modele încă neutilizate până în prezent.

1.8.1   Creșterea ratei de ocupare a categoriei de vârstă de peste 50 de ani ar putea reprezenta un factor-cheie pentru a atinge indicatorii de ocupare a forței de muncă stabiliți în Strategia de la Lisabona.

1.8.2   Comitetul îndeamnă Comisia să lanseze, în colaborare cu agențiile Uniunii Europene, cercetări, pentru a examina dacă gradul redus de angajare a femeilor de peste 50 de ani nu capătă caracterul unei practici discriminatorii pe piața forței de muncă.

1.9   Comitetul subliniază că unul dintre principalele elemente care frânează creșterea ratei de ocupare a persoanelor în vârstă este excluderea digitală. Pentru a lupta în mod eficace împotriva acestui fenomen, trebuie instituită cea mai strânsă legătură între formarea permanentă a persoanelor de peste 50 de ani și inițierea acestora în utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC). Fiind vorba de depășirea temerilor care fac persoanele în vârstă să nu se servească de aceste tehnologii, este rezonabil ca prima etapă a formării lor în materie să se efectueze în cadrul grupurilor de persoane în vârstă, care să cuprindă persoane din aceeași categorie și cu competențe omogene.

1.9.1   În același timp, Comitetul estimează că crearea condițiilor necesare pentru completarea competențelor de bază ale persoanelor de peste 50 de ani în materie de tehnici și tehnologii noi trebuie să constituie un imperativ care se impune statelor membre și care necesită participarea activă a autorităților locale și naționale, a partenerilor sociali și a instituțiilor de învățământ.

1.9.2   Această obligație impune cu necesitate efectuarea unei analize minuțioase a calificărilor elementare cerute pentru a putea funcționa în societatea informațională, pentru a putea, după caz, să se stabilească, împreună cu statele membre, căile și mijloacele de a le completa.

1.10   Comitetul ar dori să sublinieze în special că demersurile care urmăresc să facă persoanele în vârstă apte să circule pe piața forței de muncă necesită acțiuni sistematice și complexe, care, pe de altă parte, trebuie însoțite de o abordare individualizată a fiecărei situații sau persoane în specificitatea sa.

1.10.1   O asemenea procedură necesită mijloace prin care să poată fi prevăzute și anticipate transformările industriale și tehnologice, precum și necesitățile de formare și schimbările din societate. În acest domeniu, un rol specific trebuie să revină observatoarelor pieței forței de muncă, competențelor și transformărilor sociale, precum și organismelor statistice (sau de informare) din statele membre și din UE.

observatoarelor pieței forței de muncă, competențelor și transformărilor sociale

1.10.2   Comitetul solicită Comisiei să elaboreze cu o frecvență mai mare decât până în prezent studii statistice privind rata de ocupare a persoanelor de peste 50 de ani, date fiind importanța și caracterul deosebit de delicat al acestei chestiuni. Acest lucru este și mai important în contextul crizei. Lucrătorii în vârstă riscă să devină o variabilă de ajustare în planurile de reducere a numărului de locuri de muncă și de restructurare, acum și pe viitor.

2.   Introducere

Introducere

2.1   Pentru a face față penuriei de lucrători provocate, în viitor, de schimbările demografice, Uniunea Europeană și-a asumat ca obiectiv, în martie 2001, să atingă în 2010 cifra de 50 % de persoane active din tranșa de vârstă a lucrătorilor între 55 și 64 de ani. Primele evaluări evidențiază faptul că există mari dificultăți în atingerea indicatorului astfel determinat la termenul stabilit.

2.2   Comitetul a emis mai multe avize, fie privind documente ale Comisiei și ale Consiliului (1), fie exploratorii (2), care au abordat în detaliu următoarele probleme:

1

2

| — | mesajul pe care datele statistice privind lucrătorii mai în vârstă îl transmit către UE; |
| --- | --- |

—

mesajul pe care datele statistice privind lucrătorii mai în vârstă îl transmit către UE;

| — | necesitatea și justificarea unei abordări pozitive a subiectului; |
| --- | --- |

—

necesitatea și justificarea unei abordări pozitive a subiectului;

| — | influența pe care sistemele actuale de pensionare anticipată o exercită asupra ratei de ocupare a acestor lucrători; |
| --- | --- |

—

influența pe care sistemele actuale de pensionare anticipată o exercită asupra ratei de ocupare a acestor lucrători;

| — | cauzele scăderii ratei de ocupare a acestora înainte de 2000; |
| --- | --- |

—

cauzele scăderii ratei de ocupare a acestora înainte de 2000;

| — | abordările prevăzute și puse în practică pentru a crește nivelurile de activitate a acestora și pentru a amâna vârsta la care părăsesc piața forței de muncă, mai ales prin includerea lor într-un dispozitiv de flexicuritate; |
| --- | --- |

—

abordările prevăzute și puse în practică pentru a crește nivelurile de activitate a acestora și pentru a amâna vârsta la care părăsesc piața forței de muncă, mai ales prin includerea lor într-un dispozitiv de flexicuritate;

| — | participarea lucrătorilor în vârstă la dobândirea și perfecționarea competențelor; |
| --- | --- |

—

participarea lucrătorilor în vârstă la dobândirea și perfecționarea competențelor;

| — | reconcilierea vieții lor profesionale, familiale și private, precum și promovarea solidarității între generații; |
| --- | --- |

—

reconcilierea vieții lor profesionale, familiale și private, precum și promovarea solidarității între generații;

| — | calitatea vieții lor profesionale, productivitatea și ocuparea forței de muncă în contextul globalizării și al transformărilor demografice. |
| --- | --- |

—

calitatea vieții lor profesionale, productivitatea și ocuparea forței de muncă în contextul globalizării și al transformărilor demografice.

2.3   Dacă se dorește îmbunătățirea ratei de ocupare a persoanelor în vârstă, trebuie elaborate, difuzate și concretizate politici și mecanisme de acțiune axate pe rezolvarea problemelor cu care se confruntă lucrătorii din cauza îmbătrânirii și a mutațiilor industriale. Una dintre căile cele mai amplu discutate în aviz constă în gestionarea acestor schimbări prin diversificarea categoriilor de vârstă, a formărilor și a competențelor, în scopul sprijinirii lucrătorilor de toate vârstele.

2.4   În conformitate cu tema pe care o tratează, prezentul aviz din proprie inițiativă propune modele și abordări care se concentrează asupra lucrătorilor în vârstă care se confruntă cu riscul de a fi excluși de pe piața forței de muncă din cauza vârstei, a proceselor de restructurare sau a diferitelor mutații socio-economice, precum și asupra celor care, deși au atins vârsta care le dă dreptul la o pensionare normală sau anticipată, doresc să continue să lucreze. În prezent, trebuie să se țină seama de diversitatea categoriilor de vârstă pentru a împiedica discriminarea lucrătorilor mai în vârstă într-o perioadă de recul economic și de pierdere a locurilor de muncă.

2.4.1   Demersurile menționate în prezentul aviz se aplică, într-o măsură însemnată, și șomerilor în vârstă care doresc să se reintegreze pe piața forței de muncă, precum și pensionarilor care, din diverse motive, doresc să-și reia activitatea.

3.   Propuneri care decurg din analiza datelor statistice actuale și care vizează lucrătorii mai în vârstă din Uniunea Europeană

Propuneri care decurg din analiza datelor statistice actuale și care vizează lucrătorii mai în vârstă din Uniunea Europeană

3.1   La sfârșitul anului 2005, UE număra, în categoria de vârstă cuprinsă între 55 și 64 de ani, 22,2 milioane de persoane care aveau un loc de muncă, în timp ce, în aceeași categorie, existau 1,6 milioane cu statutul de șomeri și 28,5 milioane care nu desfășurau nicio activitate profesională. Creșterea participării persoanelor de peste 50 de ani la piața forței de muncă figurează printre obiectivele Strategiei de la Lisabona.

3.2   În UE, rata de ocupare a persoanelor de peste 50 de ani, de 36,6 % în 2000, a ajuns la 42,5 % în 2005 (a se vedea tabelul din anexa 1). Acesta a crescut în toate statele membre, cu excepția Poloniei și a Portugaliei. În 2005, procentul de ocupare a persoanelor între 55 și 64 de ani depășea sau atingea obiectivul stabilit pentru 2010 în Suedia, Danemarca, Regatul Unit, Estonia, Finlanda și Irlanda.

3.3   În 2005, rata de ocupare a persoanelor în vârstă în UE-25 se ridica la 51,8 % pentru bărbați, în timp ce pentru femeile din aceeași categorie de vârstă, aceasta era de 33,7 %. În perioada 2000-2005, rata de ocupare a crescut totuși mai rapid pentru femei (+ 6,8 %) decât pentru bărbați ( +4,9 %).

3.4   Ansamblul persoanelor în vârstă din categoria 56-64 nu este omogen din punctul de vedere al situării pe piața forței de muncă. Datele din tabelul din anexa 2 arată că decalaje mari separă categoria de vârstă a persoanelor între 55 și 59 de ani de cea a celor între 60 și 64 de ani în ceea ce privește rata de ocupare, care se ridica la 55,3 % și, respectiv, 26,7 % în 2005. Pentru bărbați, dar și pentru femei, diferența privind rata de ocupare dintre categoria celor de 55-59 de ani și cea a celor de 60-64 de ani, în acest caz nu mai puțin de 28,6 %, era clar mai ridicată decât cea dintre persoanele de 50-54 de ani și cele de 55-59 de ani, unde aceasta era de 17 %.

3.5   În ceea ce privește ocuparea persoanelor în vârstă, Suedia prezintă rata cea mai înaltă de ocupare pentru cele două categorii de vârstă, 55-59 de ani și 60-64 de ani, cu performanțe de 79,4 % și 56,9 %, în timp ce la coada plutonului se găsesc Polonia, cu 32,1 % pentru persoanele între 55 și 59 de ani, și Luxemburg, cu 12,6 % pentru persoanele între 60 și 64 de ani.

3.6   Dacă analizăm elementele incluse în anexa 2 privind rata de ocupare a persoanelor în vârstă în funcție de educație, putem sublinia că, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, persoanelor care au un nivel superior de educație le revine, proporțional, o rată de ocupare mult mai ridicată decât celor care sunt mai puțin instruite. În UE-25, dintre persoanele în vârstă a căror educație este cea mai scăzută pe o scară cu trei niveluri, sunt angajate doar 30,8 %. În schimb, 61,8 % din persoanele de pe treapta superioară ocupă un loc de muncă.

3.7   Din analiza efectuată de CEDEFOP pe marginea anchetei europene menționate anterior pe tema formării profesionale de-a lungul vieții (3), reiese că, practic în toate statele membre, lucrătorii în vârstă participă la aceasta mult mai puțin decât tinerii: în UE-27, 24 % din lucrătorii de peste 55 de ani și peste erau implicați în 2005, în timp ce rata de participare ajungea la 33 % pentru tranșa de vârstă 24-54 de ani. În categoria IMM-urilor, această implicare este cel mai puțin vizibilă: în întreprinderile mici, doar 13 % din lucrătorii în vârstă (55 de ani și peste) urmau o asemenea formare. Anexa III cuprinde informații pertinente pe această temă.

3

3.8   Soluția muncii cu fracțiune de normă este mai frecventă pentru persoanele din tranșa de vârstă 55-64 de ani decât pentru cele între 30 și 49 de ani (22,2 % față de 16,8 %). Această formă de muncă este clar mai frecventă în rândurile femeilor între 55 și 64 de ani (39,5 %) decât în rândurile bărbaților de aceeași vârstă (10,3 %).

3.8.1   Formula activității ca lucrător independent este și ea mai frecvent întâlnită la persoanele de 55-64 de ani decât la cele de 30-49 de ani, în proporție de 23 % față de 15,4 %. În acest caz și spre deosebire de situația care prevalează în cazul muncii cu fracțiune de normă, bărbații cu statut de lucrător independent sunt în mod clar mai numeroși decât femeile.

3.8.2   Având în vedere influența exercitată de parametrii principali care guvernează ocuparea lucrătorilor mai în vârstă, s-a efectuat o analiză pe grupe (4), prin împărțirea statelor membre UE în șase grupe având caracteristici comune; pe baza acestei analize s-au studiat trei sisteme și abordări utilizate în statele membre în ceea ce privește lucrătorii mai în vârstă, fiecăruia dintre acestea adăugându-i-se o serie de factori-cheie care influențează rata de ocupare a persoanelor în vârstă. Aceste trei abordări sunt următoarele:

4

| — | sistemul I - sprijin pentru îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

—

sistemul I - sprijin pentru îmbătrânirea activă;

sistemul I - sprijin pentru îmbătrânirea activă

| — | sistemul II - stimulente financiare acordate lucrătorilor mai în vârstă care se retrag de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

sistemul II - stimulente financiare acordate lucrătorilor mai în vârstă care se retrag de pe piața forței de muncă;

sistemul II - stimulente financiare

| — | sistemul III - instrumente generale de pe piața forței de muncă care au influență asupra adaptabilității acesteia în ceea ce privește ocuparea lucrătorilor mai în vârstă. |
| --- | --- |

—

sistemul III - instrumente generale de pe piața forței de muncă care au influență asupra adaptabilității acesteia în ceea ce privește ocuparea lucrătorilor mai în vârstă.

sistemul III - instrumente generale de pe piața forței de muncă

3.8.3   Analiza pe grupe a arătat că sistemul I a fost utilizat pe scară largă în statele membre nordice și la un nivel scăzut în noile state membre din Europa Centrală, precum și în statele baltice și mediteraneene. Țările (continentale) din vestul UE recurg în mod intens la al doilea sistem, în timp ce grupul statelor anglo-saxone utilizează mult sistemul I și, într-o mai mică măsură, sistemul III.

4.   Politici și mecanisme de intervenție concentrate pe rezolvarea problemelor lucrătorilor în vârstă care se confruntă cu amenințările legate de vârstă

Politici și mecanisme de intervenție concentrate pe rezolvarea problemelor lucrătorilor în vârstă care se confruntă cu amenințările legate de vârstă

Menținerea lucrătorilor mai în vârstă

Menținerea lucrătorilor mai în vârstă

4.1   Politicile și mecanismele de intervenție expuse în continuare vizează lucrătorii de peste 50 (sau chiar 45) de ani care, angajați în IMM-uri sau în întreprinderi mari, dar și în sectorul serviciilor, riscă să își piardă locul de muncă deoarece:

| — | întreprinderea se restructurează sau nu este deloc competitivă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

întreprinderea se restructurează sau nu este deloc competitivă pe piața forței de muncă;

| — | au probleme de sănătate sau au în îngrijire alte persoane; |
| --- | --- |

—

au probleme de sănătate sau au în îngrijire alte persoane;

| — | nu au calificările și competențele necesare pentru a exploata tehnologiile moderne, mai ales în domeniul informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

—

nu au calificările și competențele necesare pentru a exploata tehnologiile moderne, mai ales în domeniul informației și comunicațiilor;

| — | pentru că sunt convinși în sinea lor că le lipsește capacitatea de adaptare, care cuprinde în primul rând motivația și aptitudinea de a învăța. |
| --- | --- |

—

pentru că sunt convinși în sinea lor că le lipsește capacitatea de adaptare, care cuprinde în primul rând motivația și aptitudinea de a învăța.

4.2   Pentru a menține în mod eficace lucrătorii mai în vârstă pe piața forței de muncă, un factor decisiv este crearea, în angrenajul gestionării întreprinderilor, a unui mecanism de anticipare, inclusiv prin utilizarea sistematică a unei evaluări a carierei, încă de la mijlocul carierei unui lucrător, pentru a evita expunerea lucrătorului la situații de risc. Această orientare trebuie să fie favorizată de o politică publică ce permite persoanelor în vârstă să își păstreze locul de muncă și să își prelungească cariera sau să reia o activitate profesională.

mecanism de anticipare, inclusiv prin utilizarea sistematică a unei evaluări a carierei, încă de la mijlocul carierei unui lucrător, pentru a evita expunerea lucrătorului la situații de risc

4.2.1   Un instrument important de susținere a lucrătorilor mai în vârstă, pentru a identifica momentul sau situația în care trebuie să se intervină, va fi introducerea sau extinderea în întreprinderi a unor mecanisme de anticipare și asocierea unui număr cât mai mare de lucrători la bilanțul competențelor. Un asemenea demers implică angajamente financiare care pot fi onorate de actorii economici și de fondurile UE (mai ales Fondul Social European), dar și prin finanțări publice.

pentru a identifica momentul sau situația în care trebuie să se intervină

4.2.1.1   Procedura bilanțului de competențe a fost creată pentru a valida formarea dobândită, fie ea formală sau nu. La sfârșitul unui interval de timp de câțiva ani, fiecare lucrător ar trebui să poată beneficia de o „radioscopie” a calificărilor sale, prin intermediul unor probe și al asistenței acordate de consilieri experți în orientarea carierei, în timp ce formarea pe care a dobândit-o prin practică ar putea fi validată printr-o rețea națională de centre publice și ar putea pune bazele necesare pentru dezvoltarea ulterioară a carierei sale.

Procedura bilanțului de competențe

pune bazele necesare pentru dezvoltarea ulterioară a carierei sale

4.2.1.2   În ceea ce privește situația aptitudinilor, aceasta trebuie să fie evaluată de o firmă independentă de consultanță. Dacă se dovedește că nivelul de competențe al lucrătorului nu concordă cu posibilitățile oferite pe piața forței de muncă în aceeași categorie de remunerație, întreprinderea va fi obligată să plătească și să organizeze formările cerute pentru a elimina lacunele din competențele acestuia, dar și să își asume cheltuielile legate de planurile de recuperare; în ceea ce privește lucrătorul, acesta va avea obligația să participe la acțiunile de formare și să finalizeze programul.

situația aptitudinilor

4.3   Pentru întreprinderea care vrea să își păstreze lucrătorii, este important să își definească funcții profesionale pentru cei care îmbătrânesc, de exemplu sub formă de misiuni de patronare, de însoțire
   (5), cel mai adesea în sectorul politicii de recrutare, sau de tutorat
   (6), prin care aceștia să favorizeze continuitatea instituțională și valorile întreprinderii, instruindu-i pe alții, dar și transmițând noilor angajați și tinerilor lucrători diferite elemente ale experienței proprii.

patronare, de însoțire

5

tutorat

6

4.4   Un parametru esențial pentru menținerea lucrătorilor mai în vârstă în întreprindere este flexibilitatea abordărilor în ceea ce privește timpul de lucru și gama măsurilor compensatorii. Trebuie gestionată cererea de noi „dozaje” între viața activă și concedii printr-o ofertă de programe de lucru flexibile, cu fracțiune de normă și programe de încheiere treptată a activității profesionale. De asemenea, este posibil să se modifice pachetul salarii/prime și să se plătească beneficii pro rata. Un alt procedeu verificat în vederea menținerii lucrătorilor este reducerea timpului de lucru sau înlocuirea unei astfel de reduceri cu concedii suplimentare.

flexibilitatea abordărilor

4.5   Nu rareori problematica menținerii lucrătorului în vârstă în cadrul întreprinderii este legată de situația în care acesta trebuie să aleagă dacă va utiliza dreptul de pensionare anticipată sau va rămâne pe piața muncii.

4.5.1   În acest caz, trebuie utilizată o politică de stimulente financiare, sociale sau organizaționale, de exemplu transferul într-un post mai puțin solicitant, care să necesite competențe noi, ce pot fi dobândite prin formare. Trebuie aplicat cu prioritate principiul libertății angajatului de a decide cât va rămâne pe piața muncii, care este unul dintre pilonii flexicurității.

4.5.2   Comitetul consideră că în absența unui demers conciliant și creativ în ceea ce îi privește, numai un număr foarte mic de lucrători care au dreptul să se pensioneze anticipat vor dori să rămână pe piața muncii până la atingerea vârstei normale de pensionare.

4.6   Politicile de învățare și de formare constituie un element capital pentru a se ajunge la păstrarea lucrătorilor și au, de asemenea, legătură cu productivitatea. Nu vârsta, ci calificările și competențele trebuie să determine șansele unui lucrător pe piața forței de muncă.

Politicile de învățare și de formare

Nu vârsta, ci calificările și competențele trebuie să determine șansele unui lucrător pe piața forței de muncă

4.6.1   Printre acțiunile educative și formative care contribuie la menținerea persoanelor de peste 50 de ani pe piața muncii, cele mai importante sunt:

| — | participarea și incluziunea, sau chiar integrarea, datorită cărora lucrătorii mai în vârstă iau parte la toate programele de formare oferite de întreprindere sau sunt implicați în formări la locul de muncă. Mai mult, cei care dispun de calificări speciale pot eventual să rămână în întreprindere după vârsta de ieșire la pensie; |
| --- | --- |

—

participarea și incluziunea, sau chiar integrarea, datorită cărora lucrătorii mai în vârstă iau parte la toate programele de formare oferite de întreprindere sau sunt implicați în formări la locul de muncă. Mai mult, cei care dispun de calificări speciale pot eventual să rămână în întreprindere după vârsta de ieșire la pensie;

participarea și incluziunea

| — | cursuri de „împrospătare” a cunoștințelor privind tehnologiile folosite la locul de muncă, pentru lucrătorii mai în vârstă care nu au avut posibilitatea să participe la timp la formarea privind procesul de producție și se simt mult mai puțin implicați. Cadrul comun de acțiune al partenerilor sociali pentru recunoașterea competențelor și calificărilor, formarea de-a lungul vieții și învățământul pentru adulți oferă instrumentele în acest scop (7); |
| --- | --- |

—

cursuri de „împrospătare” a cunoștințelor privind tehnologiile folosite la locul de muncă, pentru lucrătorii mai în vârstă care nu au avut posibilitatea să participe la timp la formarea privind procesul de producție și se simt mult mai puțin implicați. Cadrul comun de acțiune al partenerilor sociali pentru recunoașterea competențelor și calificărilor, formarea de-a lungul vieții și învățământul pentru adulți oferă instrumentele în acest scop (7);

cursuri de „împrospătare” a cunoștințelor privind tehnologiile folosite la locul de muncă

7

| — | lecții specializate de informatică și internet pentru persoanele de peste 50 de ani, prin care lucrătorii mai în vârstă, pensionarii și organizațiile acestora se vor implica în utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor. În acest proces de formare, este crucială adaptarea cursurilor la necesitățile persoanelor în vârstă, de exemplu utilizând caractere mai mari sau utilizând portalul „Senior WEB”. |
| --- | --- |

—

lecții specializate de informatică și internet pentru persoanele de peste 50 de ani, prin care lucrătorii mai în vârstă, pensionarii și organizațiile acestora se vor implica în utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor. În acest proces de formare, este crucială adaptarea cursurilor la necesitățile persoanelor în vârstă, de exemplu utilizând caractere mai mari sau utilizând portalul „Senior WEB”.

lecții specializate de informatică și internet pentru persoanele de peste 50 de ani

Cum pot fi recrutați lucrătorii mai în vârstă sau cum pot fi convinși să rămână în întreprindere

Cum pot fi recrutați lucrătorii mai în vârstă sau cum pot fi convinși să rămână în întreprindere

4.7   Una dintre particularitățile abordării este că întreprinderile sunt cele care trebuie să găsească metode eficiente pentru a ajunge până la persoanele în vârstă aflate în afara pieței forței de muncă și a le convinge să revină, renunțând la diversele lor forme de activitate sau întrerupându-și pensia.

4.8   În medie, unul din trei pensionari supraviețuiește cu greu cu veniturile de care dispune (8). Mulți dintre acești potențiali lucrători au ieșit la pensie cu o pensie mică și s-au descurajat în fața imposibilității de a găsi un loc de muncă, cu care s-au confruntat de fapt, aparent, din cauza vârstei lor. Acești lucrători „ghinioniști” sunt poate încă dispuși să își pună la punct formarea profesională, dar se află de mai mulți ani în afara pieței forței de muncă și probabil au renunțat la ideea de a se reintegra în vreun fel.

8

4.8.1   Este necesar, fără îndoială, să fie combătute cauzele unei situații în care „în medie, o treime dintre pensionari supraviețuiesc cu dificultate cu veniturile de care dispun”, și anume aducând îmbunătățiri unui sistem de pensii stabil și solidar, finanțat prin ocuparea unui loc de muncă de către toate resursele umane disponibile.

4.9   Printre posibilii candidații la revenirea pe piața forței de muncă figurează și pensionarii ai căror copii, fiind maturi, au părăsit casa părintească; aceștia dispun deodată de prea mult timp și doresc să își găsească o ocupație și un venit suplimentar.

4.10   În consecință, este esențial ca aceste persoane să fie abordate mai întâi difuzând informații adresate lor în mod specific, apoi să fie contactate direct, să fie convinse să contacteze întreprinderea vizată, să fie implicate într-o formulă sau alta de formare continuă sau să fie încurajate să urmeze cursuri sau itinerarii de formare care au drept scop să le încurajeze să redevină active pe piața forței de muncă.

Pentru îndeplinirea acestor obiective, se pot utiliza următoarele instrumente:

| — | seminare informative axate pe teme adaptate categoriei persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

—

seminare informative axate pe teme adaptate categoriei persoanelor în vârstă;

| — | burse de locuri de muncă și de cariere profesionale, precum „cafenelele 50 și peste” (grupuri de discuție) sau „centrele de muncă” (job centres), care vizează această categorie de vârstă; |
| --- | --- |

—

burse de locuri de muncă și de cariere profesionale, precum „cafenelele 50 și peste” (grupuri de discuție) sau „centrele de muncă” (job centres), care vizează această categorie de vârstă;

job centres

| — | publicitate în locurile frecventate de persoanele în vârstă și în diferitele mijloace de comunicare în masă preferate de acestea. În astfel de inițiative, trebuie urmărit să nu se utilizeze un limbaj care ar putea să le displacă, prin cuvinte precum „de vârstă avansată” sau „pensionat”; în locul acestora, vor trebui folosiți termeni precum „matur”, „experimentat” sau „de bază”; |
| --- | --- |

—

publicitate în locurile frecventate de persoanele în vârstă și în diferitele mijloace de comunicare în masă preferate de acestea. În astfel de inițiative, trebuie urmărit să nu se utilizeze un limbaj care ar putea să le displacă, prin cuvinte precum „de vârstă avansată” sau „pensionat”; în locul acestora, vor trebui folosiți termeni precum „matur”, „experimentat” sau „de bază”;

| — | constituirea în întreprinderi a unor „cercuri de reflecție ale lucrătorilor mai în vârstă”, pentru formularea de orientări și de sugestii în ceea ce privește modalitatea de a atrage persoanele în vârstă dotate cu o mare experiență. De asemenea, firmele pot organiza la sediile lor manifestări la care să invite pensionarii și foștii lor lucrători sau chiar să îi invite pe aceștia să revină, prin scrisori personalizate sau prin telefon etc. |
| --- | --- |

—

constituirea în întreprinderi a unor „cercuri de reflecție ale lucrătorilor mai în vârstă”, pentru formularea de orientări și de sugestii în ceea ce privește modalitatea de a atrage persoanele în vârstă dotate cu o mare experiență. De asemenea, firmele pot organiza la sediile lor manifestări la care să invite pensionarii și foștii lor lucrători sau chiar să îi invite pe aceștia să revină, prin scrisori personalizate sau prin telefon etc.

4.11   Succesul eforturilor de recrutare depinde adesea într-o bună parte de activitatea realizată sub formă de rețea, în care trebuie reunite întreprinderile mici și mijlocii, administrațiile, partenerii sociali și alte părți interesate, nu doar la scara unei localități, ci și a unei regiuni sau a unei țări, sistemul putând chiar să se extindă la parteneriate internaționale.

rețea

4.11.1   Printre misiunile unei asemenea rețele, cea mai importantă trebuie să fie modificarea mentalităților colective în ceea ce privește necesara prelungire a carierei și crearea condițiilor cerute pentru a convinge lucrătorii de peste 50 de ani și întreprinzătorii că este posibil să „țină pasul cu schimbările”.

4.11.2   O asemenea rețea va putea, de asemenea, să servească la creșterea gradului de sensibilizare a angajatorilor în ceea ce privește avantajele de a angaja lucrători de peste 50 de ani și să influențeze politicile naționale, orientându-le spre elaborarea de regimuri de încadrare în muncă care să privilegieze în același timp lucrătorii cu activitate prelungită și patronii care își adaptează sistemele de gestionare a condițiilor de muncă în funcție de lucrătorii mai în vârstă.

4.11.3   În același timp, o astfel de rețea ar putea să contribuie la difuzarea și la dezvoltarea bunelor practici, precum și la identificarea competențelor-cheie.

5.   Gestionarea prin diversificare, una dintre abordările metodologice avute în vedere pentru a rezolva problema angajării persoanelor în vârstă

Gestionarea prin diversificare, una dintre abordările metodologice avute în vedere pentru a rezolva problema angajării persoanelor în vârstă

5.1   Studiile arată că, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, introducerea unei dimensiuni de diversitate într-un grup de lucrători poate să contribuie la ducerea la bun sfârșit a sarcinilor încredințate, grupul îmbogățindu-se astfel cu o întreagă paletă de informații, resurse și abordări decizionale care conduc la îmbunătățirea performanțelor sale.

5.1.1   Cândva se considera că diversificarea structurii echipelor de lucru din punctul de vedere al categoriilor de vârstă sau al originilor etnice poate crea conflicte. Peste asemenea dificultăți se poate totuși trece dacă se oferă lucrătorilor o formare în vederea sensibilizării față de aceste probleme și dacă aceștia sunt încurajați să lucreze în grupuri diversificate, pentru a-și învinge prejudecățile.

5.2   Anumite întreprinderi europene cunoscute au ajuns până la a ridica la rangul de normă ecuația „gestionarea diversității = gestionarea productivității”. Demersul de diversificare a forței de muncă are drept obiectiv crearea unui mecanism în care fiecare lucrător să își poată aduce contribuția deplină la organizarea și progresul întreprinderii prin excelența performanțelor sale.

gestionarea diversității = gestionarea productivității

5.3   Valorificând gradele diferite de aptitudine profesională pentru atragerea și reținerea lucrătorilor dotați cu cele mai bune calificări, programele de diversificare plasează egalitatea de șanse la rangul de element esențial al demersului de gestionare a resurselor umane. Este tot mai recunoscut faptul că practicile nediscriminatorii de gestionare a diversificării constituie instrumente de creștere a eficacității și a productivității. Definirea unei legături între tratamentul egal și productivitatea socială constituie, de asemenea, una dintre prioritățile Organizației Internaționale a Muncii.

5.4   Dacă se analizează modelele și politicile de sprijin pentru lucrătorii mai în vârstă descrise la capitolul 3, se poate afirma că traiectoria dezvoltării acestora poate fi schițată cu succes în două direcții, și anume gestionarea diversificării vârstelor, pe de o parte, și a aptitudinilor, pe de alta. Trebuie subliniat că această gestionare a piramidei vârstelor se inițiază practic chiar de la începutul traiectoriei profesionale.

Trebuie subliniat că această gestionare a piramidei vârstelor se inițiază practic chiar de la începutul traiectoriei profesionale

5.5   Întreprinderile care apelează la gestionarea prin diversificarea vârstelor procedează la angajarea unui anumit număr de lucrători mai în vârstă sau îi regrupează pe cei care fac deja parte din efectivele lor, cu scopul dublu de a asigura o bună „dozare” a vârstelor și de a atenua penuria de lucrători calificați. Obiectivul acestui demers este de a reuși să se combine diferitele categorii de vârstă, calificări, culturi și competențe.

gestionarea prin diversificarea vârstelor

5.6   Pentru a pune în aplicare gestionarea prin diversificarea aptitudinilor, se încearcă recunoașterea și valorificarea, în diversitatea lor, a experienței și calificărilor profesionale ale lucrătorilor mai în vârstă și mai tineri și se face efortul de a-i atrage și păstra în întreprindere pe lucrătorii care dispun de cele mai bune calificări.

gestionarea prin diversificarea aptitudinilor

5.7   Recurgerea la resursele gestionării pe categorii de vârstă aduce următoarele avantaje:

avantaje

| — | crește nivelul general de calificare a personalului, precum și capacitatea de inovare a acestuia; |
| --- | --- |

—

crește nivelul general de calificare a personalului, precum și capacitatea de inovare a acestuia;

| — | prezența lucrătorilor mai în vârstă bine remunerați deschide tinerilor lucrători posibilități mai mari pentru cariera lor profesională; |
| --- | --- |

—

prezența lucrătorilor mai în vârstă bine remunerați deschide tinerilor lucrători posibilități mai mari pentru cariera lor profesională;

| — | se îmbunătățesc calitatea și organizarea, atât pentru produse, cât și pentru servicii; |
| --- | --- |

—

se îmbunătățesc calitatea și organizarea, atât pentru produse, cât și pentru servicii;

| — | întreprinderile păstrează nivelul adecvat de competențe, potențialul de dezvoltare profesională și posibilitatea de a menține lucrătorii astfel regrupați. |
| --- | --- |

—

întreprinderile păstrează nivelul adecvat de competențe, potențialul de dezvoltare profesională și posibilitatea de a menține lucrătorii astfel regrupați.

5.8   Potrivit analizelor Fundației de la Dublin (9), factorii care condiționează o gestionare reușită prin diversificarea vârstelor în cadrul unei întreprinderi sunt următorii:

9

factorii care condiționează o gestionare reușită prin diversificarea vârstelor

| — | sensibilizarea față de problematica vârstei; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea față de problematica vârstei;

| — | existența unui cadru pentru o politică națională în favoarea gestionării acesteia; |
| --- | --- |

—

existența unui cadru pentru o politică națională în favoarea gestionării acesteia;

| — | prudența de care se dă dovadă în stadiul conceperii și al punerii în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

—

prudența de care se dă dovadă în stadiul conceperii și al punerii în aplicare a acesteia;

| — | colaborarea tuturor părților interesate în vederea sensibilizării cu privire la această dimensiune; |
| --- | --- |

—

colaborarea tuturor părților interesate în vederea sensibilizării cu privire la această dimensiune;

| — | o evaluare și o estimare a costurilor și beneficiilor. |
| --- | --- |

—

o evaluare și o estimare a costurilor și beneficiilor.

6.   Categorii de bune practici utile pentru punerea în aplicare și dezvoltarea în UE a unor politici și modele de sprijin pentru lucrătorii mai în vârstă

Categorii de bune practici utile pentru punerea în aplicare și dezvoltarea în UE a unor politici și modele de sprijin pentru lucrătorii mai în vârstă

Una dintre căile posibile de dezvoltare în Uniunea Europeană a modelelor și politicilor de sprijinire a lucrătorilor mai în vârstă trece prin schimbul și aplicarea de bune practici în următoarele domenii:

| — | implicarea partenerilor sociali în negocierea acordurilor colective de muncă care vor fi încheiate la scara unei întreprinderi, a unui sector sau chiar transsectorial și care vor conține măsuri privind lucrătorii în vârstă; acordurile pot, de asemenea, consta în pacte sociale, dispoziții inserate în reglementări de muncă și alte convenții bilaterale sau multilaterale; |
| --- | --- |

—

implicarea partenerilor sociali în negocierea acordurilor colective de muncă care vor fi încheiate la scara unei întreprinderi, a unui sector sau chiar transsectorial și care vor conține măsuri privind lucrătorii în vârstă; acordurile pot, de asemenea, consta în pacte sociale, dispoziții inserate în reglementări de muncă și alte convenții bilaterale sau multilaterale;

acordurilor colective de muncă

la scara unei întreprinderi, a unui sector sau chiar transsectorial

lucrătorii în vârstă

| — | implicarea tuturor părților interesate în elaborarea de reglementări juridice de nivel național (și european) privind lucrătorii de peste 50 de ani și angajatorii lor, pentru ca aceștia să rămână recrutabili pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

implicarea tuturor părților interesate în elaborarea de reglementări juridice de nivel național (și european) privind lucrătorii de peste 50 de ani și angajatorii lor, pentru ca aceștia să rămână recrutabili pe piața forței de muncă;

elaborarea de reglementări juridice de nivel național (și european)

| — | conceperea și lansarea de sisteme sau structuri în rețea, inițiative care vizează definirea situației și a indicatorilor globali caracteristici lucrătorilor mai în vârstă dintr-un domeniu; |
| --- | --- |

—

conceperea și lansarea de sisteme sau structuri în rețea, inițiative care vizează definirea situației și a indicatorilor globali caracteristici lucrătorilor mai în vârstă dintr-un domeniu;

definirea situației și a indicatorilor globali caracteristici lucrătorilor mai în vârstă

| — | gestionarea societăților (sau a grupurilor de întreprinderi) în funcție de categoriile de vârstă specifice în care se regăsesc lucrătorii mai în vârstă, ca în cazul gestionării practicate în funcție de diversitatea vârstelor sau a calificărilor; |
| --- | --- |

—

gestionarea societăților (sau a grupurilor de întreprinderi) în funcție de categoriile de vârstă specifice în care se regăsesc lucrătorii mai în vârstă, ca în cazul gestionării practicate în funcție de diversitatea vârstelor sau a calificărilor;

gestionarea societăților (sau a grupurilor de întreprinderi) în funcție de categoriile de vârstă specifice în care se regăsesc lucrătorii mai în vârstă

| — | punerea în aplicare a unor modele de structuri de consultanță pentru persoanele de peste 50 de ani, care să pună accentul pe elaborarea unor module de evaluare a necesarului în materie de competențe ale lucrătorilor în funcție de întreprindere, sector, regiune, ba chiar și de țară; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unor modele de structuri de consultanță pentru persoanele de peste 50 de ani, care să pună accentul pe elaborarea unor module de evaluare a necesarului în materie de competențe ale lucrătorilor în funcție de întreprindere, sector, regiune, ba chiar și de țară;

punerea în aplicare a unor modele de structuri de consultanță pentru persoanele de peste 50 de ani

| — | aplicarea unor sisteme de consiliere pentru lucrătorii dintr-un domeniu prin programe de formare, cursuri și alte activități de învățare și de perfecționare care se adresează mai ales persoanelor mai în vârstă; |
| --- | --- |

—

aplicarea unor sisteme de consiliere pentru lucrătorii dintr-un domeniu prin programe de formare, cursuri și alte activități de învățare și de perfecționare care se adresează mai ales persoanelor mai în vârstă;

sisteme de consiliere pentru lucrătorii dintr-un domeniu prin programe de formare, cursuri și alte activități de învățare și de perfecționare

| — | dezvoltarea unor structuri de asistență pentru antreprenori și cadre administrative privind mijloacele de îmbunătățire a capacității de adaptare, a competitivității și a productivității întreprinderilor, privind schimbarea prin gestionarea diversificării vârstelor sau administrarea capitalului uman datorită utilizării tehnologiilor informatice; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor structuri de asistență pentru antreprenori și cadre administrative privind mijloacele de îmbunătățire a capacității de adaptare, a competitivității și a productivității întreprinderilor, privind schimbarea prin gestionarea diversificării vârstelor sau administrarea capitalului uman datorită utilizării tehnologiilor informatice;

structuri de asistență pentru antreprenori și cadre administrative privind mijloacele de îmbunătățire a capacității de adaptare, a competitivității și a productivității întreprinderilor

| — | înființarea și desfășurarea de structuri și sisteme în rețea (sectoriale, teritoriale, mixte, care reunesc reprezentanți ai părților interesate etc.), precum și de observatoare ale calificărilor și locurilor de muncă, care vor monitoriza accesul persoanelor în vârstă la piața forței de muncă, în funcție de competențele acestora și de evoluția restructurărilor. Domeniul de competență al acestor observatoare poate acoperi sectoare, entități teritoriale sau regiuni (eventual transfrontaliere). |
| --- | --- |

—

înființarea și desfășurarea de structuri și sisteme în rețea (sectoriale, teritoriale, mixte, care reunesc reprezentanți ai părților interesate etc.), precum și de observatoare ale calificărilor și locurilor de muncă, care vor monitoriza accesul persoanelor în vârstă la piața forței de muncă, în funcție de competențele acestora și de evoluția restructurărilor. Domeniul de competență al acestor observatoare poate acoperi sectoare, entități teritoriale sau regiuni (eventual transfrontaliere).

înființarea și desfășurarea de structuri și sisteme în rețea

observatoare ale calificărilor și locurilor de muncă

Bruxelles, 25 martie 2009.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  „Strategii/Ridicarea plafonului de vârstă pentru ieșirea de pe piața forței de muncă” (raportor: dl DANTIN, JO C 157, 28.6.2005); „Promovarea solidarității dintre generații” (raportor: dl JAHIER, JO C 120, 16.5.2008); „Educația și formarea adulților” (raportor: dna HEINISCH, JO C 256, 27.10.2007).

1

(2)  „Calitatea vieții profesionale, productivitatea și locurile de muncă în fața globalizării și a provocărilor demografice” (raportor: dna ENGELEN KEFER, JO C 318, 23.12.2006); „Rolul partenerilor sociali în reconcilierea vieții profesionale cu cea familială și privată” (raportor: dl CLEVER, JO C 256, 27.10.2007).

2

(3)  CVTS3, Eurostat.

3

(4)  „Active ageing and labour market trends for older workers” (Îmbătrânirea activă și tendințele pieței forței de muncă pentru lucrătorii în vârstă), DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse, Unitatea D1.

4

(5)  Patronarea desemnează o modalitate de a asista pe altcineva pe baza experienței de viață (profesionale). Însoțirea este o noțiune mai largă, care poate acoperi patronarea, dar depășește cadrul acesteia: însoțitorul („antrenorul”) se concentrează asupra procesului de învățare traversat de clientul său și se dedică atingerii de către acesta a obiectivelor pe care și le-a fixat în viață.

5

Patronarea

Însoțirea

(6)  Baza tutoratului constă în faptul că lucrătorii de peste 50 de ani urmăresc munca lucrătorilor mai tineri care practică o profesie dată, în special munca acelora care au fost angajați de curând. Metoda este indicată mai ales pentru a-i iniția în aplicații sau fenomene a căror existență sau amploare ei nu o sesizează spontan.

6

tutoratului

(7)  Avizul CESE din 22 octombrie 2008 privind propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET), raportor: dna LE NOUAIL-MARLIÈRE (CESE 1678/2008); Avizul CESE privind învățarea pe parcursul întregii vieți, raportor: dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 175, 27.7.2007); Avizul CESE privind învățarea în rândul adulților, raportor: dna HEINISCH, co-raportori: dna LE NOUAIL MARLIÈRE și dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 204, 9.8.2008).

7

(8)  B. McIntosh, „An employer’s guide to older workers” („Ghidul angajatorului privind lucrătorii în vârstă”).

8

(9)  Prezentarea bazei de date privind inițiativele din domeniul ocupării lucrătorilor în vârstă, Gerlinde Ziniel, Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă.

9

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/32

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind relațiile transatlantice: „Cum se poate intensifica participarea societății civile”

2009/C 228/05

În sesiunea plenară din 17 ianuarie 2008, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, cu privire la

„Relațiile transatlantice: «Cum se poate intensifica participarea societății civile»”.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 6 martie 2009. Raportor: dna Liina CARR. Coraportor: dl Jacek KRAWCZYK.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 196 de voturi pentru,7 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Relațiile UE-SUA au loc în prezent într-un mediu nou și se confruntă cu provocări și așteptări în creștere. Alegerea președintelui OBAMA a creat la nivel mondial mari așteptări și un nou optimism în privința potențialului relațiilor transatlantice. Se speră sincer că UE și SUA vor colabora și vor asigura conducerea multor domenii, de la un răspuns comun la actuala criză financiară și economică, de la problema schimbărilor climatice sau cea a promovării drepturilor omului până la relațiile economice bilaterale. |
| --- | --- |

1.1

Relațiile UE-SUA au loc în prezent într-un mediu nou și se confruntă cu provocări și așteptări în creștere. Alegerea președintelui OBAMA a creat la nivel mondial mari așteptări și un nou optimism în privința potențialului relațiilor transatlantice. Se speră sincer că UE și SUA vor colabora și vor asigura conducerea multor domenii, de la un răspuns comun la actuala criză financiară și economică, de la problema schimbărilor climatice sau cea a promovării drepturilor omului până la relațiile economice bilaterale.

| 1.2 | Societatea civilă europeană și americană și partenerii sociali au de jucat un rol-cheie în cadrul acestei cooperări reînnoite, prin caracterul lor reprezentativ sau prin cunoașterea pe care o dețin în anumite domenii. |
| --- | --- |

1.2

Societatea civilă europeană și americană și partenerii sociali au de jucat un rol-cheie în cadrul acestei cooperări reînnoite, prin caracterul lor reprezentativ sau prin cunoașterea pe care o dețin în anumite domenii.

| 1.3 | CESE încurajează factorii de decizie din UE să profite de ocazie pentru a insista, alături de și în colaborare cu SUA, asupra reformelor necesare în sistemul Națiunilor Unite, în OMPI (1), în Curtea penală internațională, G8, G20, OMC, Banca Mondială, FMI și asupra consolidării BIM, pentru a permite acestor instituții să fie mai eficiente în privința rezolvării provocărilor pe termen lung care decurg din procesul de globalizare și din actuala criză financiară globală. |
| --- | --- |

1.3

CESE încurajează factorii de decizie din UE să profite de ocazie pentru a insista, alături de și în colaborare cu SUA, asupra reformelor necesare în sistemul Națiunilor Unite, în OMPI (1), în Curtea penală internațională, G8, G20, OMC, Banca Mondială, FMI și asupra consolidării BIM, pentru a permite acestor instituții să fie mai eficiente în privința rezolvării provocărilor pe termen lung care decurg din procesul de globalizare și din actuala criză financiară globală.

1

| 1.4 | Având în vedere amploarea crizei economice și financiare, cooperarea economică transatlantică trebuie intensificată. În primă etapă, UE și SUA trebuie să asigure o coordonare mai precisă a acțiunilor lor monetare și fiscale pentru stimularea economiei globale prin intermediul G20. Apoi, cele două forțe trebuie să colaboreze în scopul elaborării unei noi abordări pentru o reglementare reală și eficientă a sistemului financiar global, astfel încât economia să nu mai fie vreodată amenințată de asumarea de riscuri excesive. Trebuie formulate norme clare pentru finanțele internaționale, în cadrul unei reforme majore a organismelor economice internaționale, pentru a se trimite un puternic semnal către cetățeni și întreprinderi. |
| --- | --- |

1.4

Având în vedere amploarea crizei economice și financiare, cooperarea economică transatlantică trebuie intensificată. În primă etapă, UE și SUA trebuie să asigure o coordonare mai precisă a acțiunilor lor monetare și fiscale pentru stimularea economiei globale prin intermediul G20. Apoi, cele două forțe trebuie să colaboreze în scopul elaborării unei noi abordări pentru o reglementare reală și eficientă a sistemului financiar global, astfel încât economia să nu mai fie vreodată amenințată de asumarea de riscuri excesive. Trebuie formulate norme clare pentru finanțele internaționale, în cadrul unei reforme majore a organismelor economice internaționale, pentru a se trimite un puternic semnal către cetățeni și întreprinderi.

| 1.5 | Obiectivul Cadrului de promovare a integrării economice transatlantice - acela de a realiza o integrare economică transatlantică mai aprofundată și o creștere economică de pe urma căreia să beneficieze atât cetățenii, cât și competitivitatea economiilor implicate - ar trebui realizat sub supravegherea Consiliului Economic Transatlantic. |
| --- | --- |

1.5

Obiectivul Cadrului de promovare a integrării economice transatlantice - acela de a realiza o integrare economică transatlantică mai aprofundată și o creștere economică de pe urma căreia să beneficieze atât cetățenii, cât și competitivitatea economiilor implicate - ar trebui realizat sub supravegherea Consiliului Economic Transatlantic.

| 1.6 | Nucleul Cadrului îl reprezintă ideea de cooperare în domeniul reglementării. Uniunea Europeană și Statele Unite au multe în comun în ceea ce privește valorile care stau la baza manierei de reglementare a economiei, în pofida diferențelor lor de opinii asupra anumitor chestiuni. Cooperarea în domeniul reglementării presupune colaborarea încă de la început, pentru a se identifica în comun problemele sociale, economice și de mediu și a se găsi soluții. CESE îndeamnă Comisia și statele membre ca, în relațiile lor transatlantice, să promoveze modelul social european, care se bazează pe sisteme avansate de protecție socială și de dialog civil și social. |
| --- | --- |

1.6

Nucleul Cadrului îl reprezintă ideea de cooperare în domeniul reglementării. Uniunea Europeană și Statele Unite au multe în comun în ceea ce privește valorile care stau la baza manierei de reglementare a economiei, în pofida diferențelor lor de opinii asupra anumitor chestiuni. Cooperarea în domeniul reglementării presupune colaborarea încă de la început, pentru a se identifica în comun problemele sociale, economice și de mediu și a se găsi soluții. CESE îndeamnă Comisia și statele membre ca, în relațiile lor transatlantice, să promoveze modelul social european, care se bazează pe sisteme avansate de protecție socială și de dialog civil și social.

| 1.7 | Consiliul Economic Transatlantic are de îndeplinit activități importante în viitorul apropiat:






  — | soluțiile pentru criza financiară globală și consecințele acesteia pentru economie în general vor necesita noi regimuri de reglementare de ambele părți ale Atlanticului; |
| --- | --- | --- |

1.7

Consiliul Economic Transatlantic are de îndeplinit activități importante în viitorul apropiat:

—

soluțiile pentru criza financiară globală și consecințele acesteia pentru economie în general vor necesita noi regimuri de reglementare de ambele părți ale Atlanticului;

| — | dat fiind că atât UE cât și SUA se vor angaja în ample eforturi de combatere a schimbărilor climatice, vor apărea multe teme de reglementare. CET va trebui să se asigure de eficiența maximă a acestora, îmbunătățind totodată performanțele de mediu; |
| --- | --- |

—

dat fiind că atât UE cât și SUA se vor angaja în ample eforturi de combatere a schimbărilor climatice, vor apărea multe teme de reglementare. CET va trebui să se asigure de eficiența maximă a acestora, îmbunătățind totodată performanțele de mediu;

| — | recursul la protecționism nu a făcut decât să exacerbeze Marea Depresiune din anii 1930. CET va trebui să își asume un rol de monitorizare a tendințelor protecționiste, în Europa, în Statele Unite și în întreaga lume; |
| --- | --- |

—

recursul la protecționism nu a făcut decât să exacerbeze Marea Depresiune din anii 1930. CET va trebui să își asume un rol de monitorizare a tendințelor protecționiste, în Europa, în Statele Unite și în întreaga lume;

| — | CET are o agendă extinsă pentru inițiativele de cooperare în domeniul reglementării. Cu toate acestea, există încă multe diferențe majore, nejustificate, în modul în care se concep noile reglementări în UE și în SUA, luându-se în considerare interesele tuturor părților implicate; |
| --- | --- |

—

CET are o agendă extinsă pentru inițiativele de cooperare în domeniul reglementării. Cu toate acestea, există încă multe diferențe majore, nejustificate, în modul în care se concep noile reglementări în UE și în SUA, luându-se în considerare interesele tuturor părților implicate;

| — | încălcările drepturilor de proprietate intelectuală sunt în continuare o problemă în întreaga lume. CET trebuie să îmbunătățească în continuare eforturile comune de aplicare a legislației în marile zone-problemă, cum ar fi China, și să organizeze dezbateri integrate cu privire la modalitățile de asigurare a protecției proprietății intelectuale, de exemplu, în cadrul problemei accesului la medicamente necostisitoare; |
| --- | --- |

—

încălcările drepturilor de proprietate intelectuală sunt în continuare o problemă în întreaga lume. CET trebuie să îmbunătățească în continuare eforturile comune de aplicare a legislației în marile zone-problemă, cum ar fi China, și să organizeze dezbateri integrate cu privire la modalitățile de asigurare a protecției proprietății intelectuale, de exemplu, în cadrul problemei accesului la medicamente necostisitoare;

| — | CET trebuie să-și îmbunătățească, de asemenea, mecanismele de cooperare, scop în care trebuie să dispună de mai multe resurse și criterii mai clare pentru adăugarea de noi probleme pe agenda sa; |
| --- | --- |

—

CET trebuie să-și îmbunătățească, de asemenea, mecanismele de cooperare, scop în care trebuie să dispună de mai multe resurse și criterii mai clare pentru adăugarea de noi probleme pe agenda sa;

| — | trebuie intensificată și extinsă consultarea părților implicate, cu ajutorul unei mai mari transparențe și coordonări, astfel încât aceasta să includă Dialogurile pe picior de egalitate; |
| --- | --- |

—

trebuie intensificată și extinsă consultarea părților implicate, cu ajutorul unei mai mari transparențe și coordonări, astfel încât aceasta să includă Dialogurile pe picior de egalitate;

| — | legiuitorii de pe ambele părți ale Atlanticului trebuie să capete un rol mai important în acest proces. |
| --- | --- |

—

legiuitorii de pe ambele părți ale Atlanticului trebuie să capete un rol mai important în acest proces.

| 1.8 | Pentru realizarea acestor obiective și a altora, este esențial ca procesul CET să continue sub noua administrație SUA, și respectiv sub coordonarea noii Comisii și noului Parlament European. CESE face apel la președintele OBAMA să numească rapid un nou președinte din partea SUA pentru CET, astfel încât lucrările acestuia să poată continua. |
| --- | --- |

1.8

Pentru realizarea acestor obiective și a altora, este esențial ca procesul CET să continue sub noua administrație SUA, și respectiv sub coordonarea noii Comisii și noului Parlament European. CESE face apel la președintele OBAMA să numească rapid un nou președinte din partea SUA pentru CET, astfel încât lucrările acestuia să poată continua.

| 1.9 | Provocările economice actuale ar fi grav exacerbate printr-o revenire la protecționism la nivel global, așa cum s-a întâmplat în timpul depresiunii economice din anii 1930. CESE îndeamnă UE și SUA să coopereze strâns pentru a îndeplini angajamentele luate de liderii participanți la Summit-ul G20 pe această temă de la 15 noiembrie 2008, să facă tot posibilul pentru a încheia cât mai repede și cu succes Runda de la Doha și să preîntâmpine crearea de noi bariere în calea comerțului sau a investițiilor. |
| --- | --- |

1.9

Provocările economice actuale ar fi grav exacerbate printr-o revenire la protecționism la nivel global, așa cum s-a întâmplat în timpul depresiunii economice din anii 1930. CESE îndeamnă UE și SUA să coopereze strâns pentru a îndeplini angajamentele luate de liderii participanți la Summit-ul G20 pe această temă de la 15 noiembrie 2008, să facă tot posibilul pentru a încheia cât mai repede și cu succes Runda de la Doha și să preîntâmpine crearea de noi bariere în calea comerțului sau a investițiilor.

| 1.10 | Totodată, CESE îndeamnă UE și SUA să colaboreze în efortul de a descuraja terții să recurgă la politici care ar putea reduce accesul la piețele de investiții sau de desfacere, așa cum, din nefericire, a fost cazul în urma recentelor dezbateri din Congres. CESE îndeamnă UE și SUA să se aplece asupra chestiunii revigorării comerțului mondial, astfel încât să se intensifice negocierile comerciale globale prin încorporarea considerentelor de dezvoltare durabilă și a standardelor sociale. CESE salută preocuparea președintelui OBAMA pentru atenuarea efectelor negative pe care le are adaptarea sectorului comercial asupra anumitor categorii de lucrători și cetățeni. |
| --- | --- |

1.10

Totodată, CESE îndeamnă UE și SUA să colaboreze în efortul de a descuraja terții să recurgă la politici care ar putea reduce accesul la piețele de investiții sau de desfacere, așa cum, din nefericire, a fost cazul în urma recentelor dezbateri din Congres. CESE îndeamnă UE și SUA să se aplece asupra chestiunii revigorării comerțului mondial, astfel încât să se intensifice negocierile comerciale globale prin încorporarea considerentelor de dezvoltare durabilă și a standardelor sociale. CESE salută preocuparea președintelui OBAMA pentru atenuarea efectelor negative pe care le are adaptarea sectorului comercial asupra anumitor categorii de lucrători și cetățeni.

| 1.11 | CESE recomandă cu insistență instituirea de mecanisme de finanțare a Dialogurilor transatlantice (TABD (2), TACD (3), TALD (4) și TAED (5) și includerea TALD și a TAED în Grupul consilierilor CET. |
| --- | --- |

1.11

CESE recomandă cu insistență instituirea de mecanisme de finanțare a Dialogurilor transatlantice (TABD (2), TACD (3), TALD (4) și TAED (5) și includerea TALD și a TAED în Grupul consilierilor CET.

2

3

4

5

| 1.12 | CESE îndeamnă UE și SUA să sporească accesibilitatea și deschiderea procesului de dialog transatlantic și să crească implicarea actorilor societății civile, inclusiv a celor aflați în afara celor patru dialoguri. |
| --- | --- |

1.12

CESE îndeamnă UE și SUA să sporească accesibilitatea și deschiderea procesului de dialog transatlantic și să crească implicarea actorilor societății civile, inclusiv a celor aflați în afara celor patru dialoguri.

| 1.13 | CESE solicită Comisiei Europene să organizeze, în viitorul apropiat, o ședință a părților transatlantice interesate, pentru a evalua noua situație, a face schimb de opinii și a coordona acțiunile legate de noile inițiative. CESE reamintește Comisiei sugestia făcută în comunicarea acesteia din 2005, și anume de a organiza o conferință tripartită în domeniul relațiilor industriale. |
| --- | --- |

1.13

CESE solicită Comisiei Europene să organizeze, în viitorul apropiat, o ședință a părților transatlantice interesate, pentru a evalua noua situație, a face schimb de opinii și a coordona acțiunile legate de noile inițiative. CESE reamintește Comisiei sugestia făcută în comunicarea acesteia din 2005, și anume de a organiza o conferință tripartită în domeniul relațiilor industriale.

| 1.14 | La rândul său, CESE propune să inițieze contacte cu partenerii economici și sociali din SUA și să monitorizeze îndeaproape înființarea unor grupuri de consiliere în cadrul administrației SUA, pentru a identifica potențiali omologi pe diferite teme. CESE va căuta, de asemenea, să promoveze mai eficient schimbul de cunoștințe și de experiență cu protagoniștii societății civile din SUA. Pentru îndeplinirea acestor sarcini, ar trebui să înființeze un grup neoficial de contact, care să supervizeze activitățile CESE în domeniul relațiilor transatlantice. |
| --- | --- |

1.14

La rândul său, CESE propune să inițieze contacte cu partenerii economici și sociali din SUA și să monitorizeze îndeaproape înființarea unor grupuri de consiliere în cadrul administrației SUA, pentru a identifica potențiali omologi pe diferite teme. CESE va căuta, de asemenea, să promoveze mai eficient schimbul de cunoștințe și de experiență cu protagoniștii societății civile din SUA. Pentru îndeplinirea acestor sarcini, ar trebui să înființeze un grup neoficial de contact, care să supervizeze activitățile CESE în domeniul relațiilor transatlantice.

| 1.15 | CESE consideră că se cuvine și că ar fi util ca UE și Statele Unite să-și intensifice colaborarea științifică și culturală (dialogul cultural), ca bază pentru o mai bună cunoaștere reciprocă și o mai strânsă colaborare politică. UE și SUA trebuie să conlucreze pentru promovarea și sprijinirea creativității nu doar în domeniul științei, tehnicii și inovației, ci și - mai ales - în cel al exprimării artistice, ca bază de relansare a unor noi valori, în vederea dezvoltării și îmbogățirii spirituale a femeilor și bărbaților. |
| --- | --- |

1.15

CESE consideră că se cuvine și că ar fi util ca UE și Statele Unite să-și intensifice colaborarea științifică și culturală (dialogul cultural), ca bază pentru o mai bună cunoaștere reciprocă și o mai strânsă colaborare politică. UE și SUA trebuie să conlucreze pentru promovarea și sprijinirea creativității nu doar în domeniul științei, tehnicii și inovației, ci și - mai ales - în cel al exprimării artistice, ca bază de relansare a unor noi valori, în vederea dezvoltării și îmbogățirii spirituale a femeilor și bărbaților.

2.   Context

Context

| 2.1 | Relațiile UE-SUA au loc în prezent într-un mediu nou și se confruntă cu provocări și așteptări în creștere. Alegerea președintelui OBAMA a creat la nivel mondial mari așteptări și un nou optimism în privința potențialului relațiilor transatlantice. Se speră sincer că UE și SUA vor colabora și vor asigura conducerea multor domenii, de la un răspuns comun dat actualei crize financiare și economice până la problema schimbărilor climatice, de la promovarea drepturilor omului până la relațiile economice bilaterale. În avizul său din 2004 (6), CESE a identificat o gamă de chestiuni care ar trebui incluse pe agenda transatlantică, printre care și nevoia unei guvernanțe globale îmbunătățite. Evenimentele din ultima perioadă subliniază importanța cooperării în acest domeniu. |
| --- | --- |

2.1

Relațiile UE-SUA au loc în prezent într-un mediu nou și se confruntă cu provocări și așteptări în creștere. Alegerea președintelui OBAMA a creat la nivel mondial mari așteptări și un nou optimism în privința potențialului relațiilor transatlantice. Se speră sincer că UE și SUA vor colabora și vor asigura conducerea multor domenii, de la un răspuns comun dat actualei crize financiare și economice până la problema schimbărilor climatice, de la promovarea drepturilor omului până la relațiile economice bilaterale. În avizul său din 2004 (6), CESE a identificat o gamă de chestiuni care ar trebui incluse pe agenda transatlantică, printre care și nevoia unei guvernanțe globale îmbunătățite. Evenimentele din ultima perioadă subliniază importanța cooperării în acest domeniu.

6

| 2.2 | Provocările cu care se confruntă în prezent UE, SUA și lumea întreagă sunt semnificative; se impune găsirea unei noi abordări comune, pentru a se garanta faptul că economia globală nu va mai fi niciodată expusă riscurilor pe care le presupune capitalismul financiar nereglementat. Economia transatlantică și mondială se află în mijlocul celei mai acute crize economice din ultimele decenii, fenomenul schimbărilor climatice necesită acțiuni întreprinse de toate părțile pentru a se face progrese și multe sunt problemele de politică externă care trebuie abordate pentru a se promova pacea, democrația și drepturile omului în lume. Fără o cooperare aprofundată între UE și SUA, eforturile de rezolvare a acestor probleme vor fi insuficiente. |
| --- | --- |

2.2

Provocările cu care se confruntă în prezent UE, SUA și lumea întreagă sunt semnificative; se impune găsirea unei noi abordări comune, pentru a se garanta faptul că economia globală nu va mai fi niciodată expusă riscurilor pe care le presupune capitalismul financiar nereglementat. Economia transatlantică și mondială se află în mijlocul celei mai acute crize economice din ultimele decenii, fenomenul schimbărilor climatice necesită acțiuni întreprinse de toate părțile pentru a se face progrese și multe sunt problemele de politică externă care trebuie abordate pentru a se promova pacea, democrația și drepturile omului în lume. Fără o cooperare aprofundată între UE și SUA, eforturile de rezolvare a acestor probleme vor fi insuficiente.

| 2.3 | Societatea civilă europeană și partenerii sociali au de jucat un rol-cheie în cadrul acestei cooperări reînnoite, prin caracterul lor reprezentativ sau prin cunoașterea pe care o dețin în anumite domenii. Pentru ca acest lucru să fie posibil, este vitală îmbunătățirea contactului dintre toate părțile interesate și numeroasele organe politice prin intermediul cărora întrețin dialoguri Uniunea Europeană și Guvernul Statelor Unite. Libertatea de circulație a cetățenilor reprezintă un alt pas important pentru îmbunătățirea relațiilor UE-SUA, prin încurajarea schimburilor de afaceri, culturale și sociale. În continuare, una dintre prioritățile politice ar trebui să o constituie extinderea regimului de călătorie fără vize între statele membre UE și SUA. |
| --- | --- |

2.3

Societatea civilă europeană și partenerii sociali au de jucat un rol-cheie în cadrul acestei cooperări reînnoite, prin caracterul lor reprezentativ sau prin cunoașterea pe care o dețin în anumite domenii. Pentru ca acest lucru să fie posibil, este vitală îmbunătățirea contactului dintre toate părțile interesate și numeroasele organe politice prin intermediul cărora întrețin dialoguri Uniunea Europeană și Guvernul Statelor Unite. Libertatea de circulație a cetățenilor reprezintă un alt pas important pentru îmbunătățirea relațiilor UE-SUA, prin încurajarea schimburilor de afaceri, culturale și sociale. În continuare, una dintre prioritățile politice ar trebui să o constituie extinderea regimului de călătorie fără vize între statele membre UE și SUA.

| 2.4 | Relațiile bilaterale dintre UE și SUA s-au desfășurat până în prezent în cadrul declarației transatlantice din noiembrie 1990 (7), urmată în 1995 de Noua Agendă Transatlantică (NAT) (8) și de Parteneriatul Economic Transatlantic (TEP) în mai 1998 (9). O altă evoluție instituțională UE-SUA a reprezentat-o adoptarea Cadrului pentru promovarea integrării economice transatlantice (10), în luna aprilie 2007, prin care s-a creat Consiliul Economic Transatlantic. (CET) (11). |
| --- | --- |

2.4

Relațiile bilaterale dintre UE și SUA s-au desfășurat până în prezent în cadrul declarației transatlantice din noiembrie 1990 (7), urmată în 1995 de Noua Agendă Transatlantică (NAT) (8) și de Parteneriatul Economic Transatlantic (TEP) în mai 1998 (9). O altă evoluție instituțională UE-SUA a reprezentat-o adoptarea Cadrului pentru promovarea integrării economice transatlantice (10), în luna aprilie 2007, prin care s-a creat Consiliul Economic Transatlantic. (CET) (11).

7

8

9

10

11

| 2.5 | Toate aceste interacțiuni politice au fost orientate până în prezent mai mult către chestiuni de politică externă, economice și comerciale decât către chestiuni sociale și de durabilitate. În plus, cu puține excepții, implicarea diverșilor factori, care are o puternică tradiție și se bucură de rezultate în mai multe țări europene și la nivelul UE, nu a devenit încă un element cu greutate în relațiile UE-SUA. În această nouă perioadă de cooperare transatlantică, simultan cu consolidarea și extinderea domeniilor care funcționează bine, CESE face apel la UE și la SUA să abordeze și domeniile care necesită îmbunătățiri. |
| --- | --- |

2.5

Toate aceste interacțiuni politice au fost orientate până în prezent mai mult către chestiuni de politică externă, economice și comerciale decât către chestiuni sociale și de durabilitate. În plus, cu puține excepții, implicarea diverșilor factori, care are o puternică tradiție și se bucură de rezultate în mai multe țări europene și la nivelul UE, nu a devenit încă un element cu greutate în relațiile UE-SUA. În această nouă perioadă de cooperare transatlantică, simultan cu consolidarea și extinderea domeniilor care funcționează bine, CESE face apel la UE și la SUA să abordeze și domeniile care necesită îmbunătățiri.

| 2.6 | Avizul nu va face referire la toate aspectele relațiilor transatlantice. Acesta nu va acoperi problematica canadiană și își va concentra lucrările asupra câtorva chestiuni privitoare la UE și SUA, cum ar fi multilateralitatea, comerțul, cooperarea economică transatlantică, schimbările climatice la nivel global și implicarea părților interesate. Relațiile dintre UE și Canada vor trebui examinate într-un aviz separat al CESE. |
| --- | --- |

2.6

Avizul nu va face referire la toate aspectele relațiilor transatlantice. Acesta nu va acoperi problematica canadiană și își va concentra lucrările asupra câtorva chestiuni privitoare la UE și SUA, cum ar fi multilateralitatea, comerțul, cooperarea economică transatlantică, schimbările climatice la nivel global și implicarea părților interesate. Relațiile dintre UE și Canada vor trebui examinate într-un aviz separat al CESE.

3.   Multilateralitatea

Multilateralitatea

| 3.1 | În ultimii ani, una dintre trăsăturile caracteristice a relațiilor dintre UE și SUA a constituit-o diferența de abordare față de instituțiile multilaterale. Se prevede, din motive întemeiate, că noua administrație a SUA va desfășura o politică de interacțiune mai viguroasă, atât cu partenerii aliați, cât și cu organizațiile internaționale. CESE încurajează factorii de decizie din UE să profite de ocazie pentru a insista, alături de și în colaborare cu SUA, asupra reformelor necesare pentru consolidarea sistemului Națiunilor Unite, inclusiv a BIM, a Curții penale internaționale, OMPI, G8, G20, OMC, Băncii Mondiale și FMI, pentru a permite acestor instituții să fie mai eficiente în privința rezolvării provocărilor pe termen lung care decurg din procesul de globalizare și din actuala criză financiară globală. CESE susține propunerea formulată recent la Paris de dna cancelar Merkel, de a se înființa în sistemul Națiunilor Unite un Consiliu de Securitate Economică și Socială. Acesta ar trebui să fie pe picior de egalitate cu Consiliul de Securitate. |
| --- | --- |

3.1

În ultimii ani, una dintre trăsăturile caracteristice a relațiilor dintre UE și SUA a constituit-o diferența de abordare față de instituțiile multilaterale. Se prevede, din motive întemeiate, că noua administrație a SUA va desfășura o politică de interacțiune mai viguroasă, atât cu partenerii aliați, cât și cu organizațiile internaționale. CESE încurajează factorii de decizie din UE să profite de ocazie pentru a insista, alături de și în colaborare cu SUA, asupra reformelor necesare pentru consolidarea sistemului Națiunilor Unite, inclusiv a BIM, a Curții penale internaționale, OMPI, G8, G20, OMC, Băncii Mondiale și FMI, pentru a permite acestor instituții să fie mai eficiente în privința rezolvării provocărilor pe termen lung care decurg din procesul de globalizare și din actuala criză financiară globală. CESE susține propunerea formulată recent la Paris de dna cancelar Merkel, de a se înființa în sistemul Națiunilor Unite un Consiliu de Securitate Economică și Socială. Acesta ar trebui să fie pe picior de egalitate cu Consiliul de Securitate.

| 3.2 | Unul dintre învățămintele trase din ultimii ani de relații UE-SUA este acela că, ori de câte ori UE și SUA sunt incapabile să ajungă la un consens, probleme globale grave rămân nerezolvate. Pentru a îmbunătăți această situație în timpul noii administrații, UE și SUA ar trebui să colaboreze strâns pentru a-și defini strategiile comune cu privire la multiple chestiuni de securitate globală și de drepturi ale omului. |
| --- | --- |

3.2

Unul dintre învățămintele trase din ultimii ani de relații UE-SUA este acela că, ori de câte ori UE și SUA sunt incapabile să ajungă la un consens, probleme globale grave rămân nerezolvate. Pentru a îmbunătăți această situație în timpul noii administrații, UE și SUA ar trebui să colaboreze strâns pentru a-și defini strategiile comune cu privire la multiple chestiuni de securitate globală și de drepturi ale omului.

| 3.3 | Guvernanța transatlantică nu reprezintă o alternativă, ci o completare la relațiile multilaterale, atât pentru UE, cât și pentru SUA. Cele două puteri rămân protagoniștii cei mai importanți pe scena mondială și, ca atare, trebuie să colaboreze pentru a avansa anumite chestiuni pe agenda internațională, fie că acestea se referă la liberalizarea gestionată a comerțului sau la respectul sporit pentru anumite politici privind ocuparea forței de muncă și protecția mediului. |
| --- | --- |

3.3

Guvernanța transatlantică nu reprezintă o alternativă, ci o completare la relațiile multilaterale, atât pentru UE, cât și pentru SUA. Cele două puteri rămân protagoniștii cei mai importanți pe scena mondială și, ca atare, trebuie să colaboreze pentru a avansa anumite chestiuni pe agenda internațională, fie că acestea se referă la liberalizarea gestionată a comerțului sau la respectul sporit pentru anumite politici privind ocuparea forței de muncă și protecția mediului.

| 3.4 | Pentru ca UE și SUA să poată da dovadă de capacitate de conducere la nivel global, este de importanță vitală ca ele să îndeplinească toate cerințele acordurilor multilaterale și să asigure implementarea acestora. Pentru început, UE, statele membre ale acesteia și SUA ar trebui să ratifice și să pună în aplicare toate convențiile BIM (12) și toate hotărârile OMC. |
| --- | --- |

3.4

Pentru ca UE și SUA să poată da dovadă de capacitate de conducere la nivel global, este de importanță vitală ca ele să îndeplinească toate cerințele acordurilor multilaterale și să asigure implementarea acestora. Pentru început, UE, statele membre ale acesteia și SUA ar trebui să ratifice și să pună în aplicare toate convențiile BIM (12) și toate hotărârile OMC.

12

4.   Cooperarea economică

Cooperarea economică

4.1   Criza financiară și economică

Criza financiară și economică

| 4.1.1 | Dat fiind că lumea se confruntă cu cea mai gravă criză financiară și cu cel mai dificil climat economic din ultimele decenii, cooperarea economică transatlantică trebuie intensificată. Ca punct de plecare, aceasta înseamnă că măsurile monetare și fiscale luate de ambele părți trebuie coordonate, pentru a se asigura eficacitatea acestora în economiile noastre întrețesute. CESE se teme că până în prezent această coordonare a avut loc în măsură insuficientă. UE și SUA trebuie să-și intensifice angajamentul în acest sens, mai ales în cadrul G20, în colaborare cu alți protagoniști economici importanți, pentru a obține înaintarea economiilor noastre. Planul de redresare și reinvestiții al SUA, aprobat în luna februarie 2009, și Planul european de redresare economică, adoptat de Consiliul European în luna decembrie 2008, prezintă similarități surprinzătoare, cu toate că planul european suferă de o insuficientă unitate a obiectivelor. Punerea în aplicare a acestora ar trebui să aibă loc în mod complementar și evitându-se măsurile protecționiste. |
| --- | --- |

4.1.1

Dat fiind că lumea se confruntă cu cea mai gravă criză financiară și cu cel mai dificil climat economic din ultimele decenii, cooperarea economică transatlantică trebuie intensificată. Ca punct de plecare, aceasta înseamnă că măsurile monetare și fiscale luate de ambele părți trebuie coordonate, pentru a se asigura eficacitatea acestora în economiile noastre întrețesute. CESE se teme că până în prezent această coordonare a avut loc în măsură insuficientă. UE și SUA trebuie să-și intensifice angajamentul în acest sens, mai ales în cadrul G20, în colaborare cu alți protagoniști economici importanți, pentru a obține înaintarea economiilor noastre. Planul de redresare și reinvestiții al SUA, aprobat în luna februarie 2009, și Planul european de redresare economică, adoptat de Consiliul European în luna decembrie 2008, prezintă similarități surprinzătoare, cu toate că planul european suferă de o insuficientă unitate a obiectivelor. Punerea în aplicare a acestora ar trebui să aibă loc în mod complementar și evitându-se măsurile protecționiste.

| 4.1.2 | Al doilea pas către redresare îl reprezintă crearea unei noi abordări, care să asigure reglementarea veritabilă și eficientă a sistemului financiar mondial, pentru ca economia să nu mai fie amenințată vreodată de asumarea de riscuri excesive. Ambele părți elaborează noi măsuri de reglementare, ca atare este necesară coordonarea îndeaproape, pentru a se evita divergențe inutile. Din acest motiv, CET și Cadrul 2007 pe care îl implementează acesta au acum o importanță și mai mare. |
| --- | --- |

4.1.2

Al doilea pas către redresare îl reprezintă crearea unei noi abordări, care să asigure reglementarea veritabilă și eficientă a sistemului financiar mondial, pentru ca economia să nu mai fie amenințată vreodată de asumarea de riscuri excesive. Ambele părți elaborează noi măsuri de reglementare, ca atare este necesară coordonarea îndeaproape, pentru a se evita divergențe inutile. Din acest motiv, CET și Cadrul 2007 pe care îl implementează acesta au acum o importanță și mai mare.

4.2   Consiliul Economic Transatlantic

Consiliul Economic Transatlantic

| 4.2.1 | Obiectivul Cadrului pentru promovarea cooperării economice transatlantice este de a realiza „o integrare economică transatlantică mai aprofundată și o creștere economică de pe urma căreia să beneficieze atât cetățenii, cât și competitivitatea economiilor implicate”. Acesta poate fi realizat sub supravegherea Consiliului Economic Transatlantic, care se reunește cel puțin odată pe an și are mandatul de „a coordona eforturile specificate în documentul-cadru, având ca obiectiv accelerarea progresului”, precum și de a stabili obiective intermediare și de a facilita acțiunile comune. Un asemenea mandat îi conferă CET o autoritate considerabilă pentru a conduce procesul de integrare economică transatlantică, mai cu seamă într-un moment de criză. |
| --- | --- |

4.2.1

Obiectivul Cadrului pentru promovarea cooperării economice transatlantice este de a realiza „o integrare economică transatlantică mai aprofundată și o creștere economică de pe urma căreia să beneficieze atât cetățenii, cât și competitivitatea economiilor implicate”. Acesta poate fi realizat sub supravegherea Consiliului Economic Transatlantic, care se reunește cel puțin odată pe an și are mandatul de „a coordona eforturile specificate în documentul-cadru, având ca obiectiv accelerarea progresului”, precum și de a stabili obiective intermediare și de a facilita acțiunile comune. Un asemenea mandat îi conferă CET o autoritate considerabilă pentru a conduce procesul de integrare economică transatlantică, mai cu seamă într-un moment de criză.

| 4.2.2 | Nucleul Cadrului îl reprezintă ideea de cooperare în domeniul reglementării. Uniunea Europeană și Statele Unite au multe în comun în ceea ce privește valorile care stau la baza manierei de reglementare a economiei. Împărtășim ideea că scopul reglementării este acela de a garanta standarde ridicate de protecție a mediului și a sănătății, siguranței umane și animale și a siguranței economice și juridice. Considerăm, de asemenea, că procesul de reglementare trebuie să obțină aceste rezultate în modul cel mai eficient posibil, generând cât mai puține obstacole în activitatea economică, și că trebuie să se bazeze pe competențe de cea mai înaltă calitate. Este adevărat că există diferențe, așa cum se poate observa din cauzele înfățișate la OMC, iar unele din aceste diferențe reprezintă rezultatul unor atitudini diferite în rândul cetățenilor. Cu toate acestea, în multe cazuri, abordările celor două părți sunt diferite numai din pricina unei consultări insuficiente între legiuitori și societatea civilă. Cooperarea în domeniul reglementării presupune colaborarea, printre altele prin includerea societății civile, pentru a identifica în comun problemele sociale, economice și de mediu și a găsi soluții pentru acestea. |
| --- | --- |

4.2.2

Nucleul Cadrului îl reprezintă ideea de cooperare în domeniul reglementării. Uniunea Europeană și Statele Unite au multe în comun în ceea ce privește valorile care stau la baza manierei de reglementare a economiei. Împărtășim ideea că scopul reglementării este acela de a garanta standarde ridicate de protecție a mediului și a sănătății, siguranței umane și animale și a siguranței economice și juridice. Considerăm, de asemenea, că procesul de reglementare trebuie să obțină aceste rezultate în modul cel mai eficient posibil, generând cât mai puține obstacole în activitatea economică, și că trebuie să se bazeze pe competențe de cea mai înaltă calitate. Este adevărat că există diferențe, așa cum se poate observa din cauzele înfățișate la OMC, iar unele din aceste diferențe reprezintă rezultatul unor atitudini diferite în rândul cetățenilor. Cu toate acestea, în multe cazuri, abordările celor două părți sunt diferite numai din pricina unei consultări insuficiente între legiuitori și societatea civilă. Cooperarea în domeniul reglementării presupune colaborarea, printre altele prin includerea societății civile, pentru a identifica în comun problemele sociale, economice și de mediu și a găsi soluții pentru acestea.

| 4.2.3 | Un domeniu care ar putea beneficia de pe urma intensificării contactelor cu societatea civilă îl reprezintă siguranța alimentară. Relațiile dintre UE și SUA au suferit vreme îndelungată din pricina diferențelor din acest domeniu, care includ reglementări privind prezența unor hormoni în carnea de vită sau tratamentele antimicrobiene pentru carnea de pui. În aceste cazuri, UE nu a fost de acord cu standardele SUA. Probleme și mai ample a stârnit utilizarea în alimentație de organisme modificate genetic. |
| --- | --- |

4.2.3

Un domeniu care ar putea beneficia de pe urma intensificării contactelor cu societatea civilă îl reprezintă siguranța alimentară. Relațiile dintre UE și SUA au suferit vreme îndelungată din pricina diferențelor din acest domeniu, care includ reglementări privind prezența unor hormoni în carnea de vită sau tratamentele antimicrobiene pentru carnea de pui. În aceste cazuri, UE nu a fost de acord cu standardele SUA. Probleme și mai ample a stârnit utilizarea în alimentație de organisme modificate genetic.

| 4.2.4 | Până în prezent, CET s-a reunit de trei ori, cea mai recentă ședință având loc la Washington DC, la 12 decembrie 2008. În pofida unei durate scurte de existență, CET a generat mari progrese pentru comunitatea economică, în domenii-cheie:






  — | CET a asigurat recunoașterea de către autoritățile din UE și din SUA a echivalenței standardelor internaționale de raportare financiară cu standardele contabile ale SUA, scutind astfel costuri de miliarde pentru firmele europene; |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Până în prezent, CET s-a reunit de trei ori, cea mai recentă ședință având loc la Washington DC, la 12 decembrie 2008. În pofida unei durate scurte de existență, CET a generat mari progrese pentru comunitatea economică, în domenii-cheie:

—

CET a asigurat recunoașterea de către autoritățile din UE și din SUA a echivalenței standardelor internaționale de raportare financiară cu standardele contabile ale SUA, scutind astfel costuri de miliarde pentru firmele europene;

| — | discuțiile din cadrul CET au însemnat coordonarea abordărilor UE și SUA în ceea ce privește chestiunea fondurilor suverane de investiții; |
| --- | --- |

—

discuțiile din cadrul CET au însemnat coordonarea abordărilor UE și SUA în ceea ce privește chestiunea fondurilor suverane de investiții;

| — | în ceea ce privește securitatea, cele două părți s-au pus de acord asupra unei foi de parcurs comune, care să conducă la recunoașterea reciprocă a programelor lor de certificare a siguranței transportului pentru anul în curs, ceea ce înseamnă că pe viitor întreprinderile vor putea garanta cele mai înalte standarde de siguranță chiar și aderând la un singur program de certificare a siguranței transportului; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește securitatea, cele două părți s-au pus de acord asupra unei foi de parcurs comune, care să conducă la recunoașterea reciprocă a programelor lor de certificare a siguranței transportului pentru anul în curs, ceea ce înseamnă că pe viitor întreprinderile vor putea garanta cele mai înalte standarde de siguranță chiar și aderând la un singur program de certificare a siguranței transportului;

| — | forumul de cooperare la nivel înalt în domeniul reglementării organizat de CET caută puncte de convergență între autoritățile de reglementare în privința chestiunilor precum evaluarea de impact și de risc și siguranța importurilor din China și din alte țări. |
| --- | --- |

—

forumul de cooperare la nivel înalt în domeniul reglementării organizat de CET caută puncte de convergență între autoritățile de reglementare în privința chestiunilor precum evaluarea de impact și de risc și siguranța importurilor din China și din alte țări.

| 4.2.5 | Privind către viitor, CET are de îndeplinit activități importante și are șansa de a-și îmbunătăți funcționarea.






  — | Soluțiile pentru criza financiară globală și consecințele acesteia pentru economie în general vor necesita noi regimuri de reglementare de ambele părți ale Atlanticului. Activitatea de reglementare este, cu siguranță, necesară, și ar trebui să fie proporțională cu obiectivele ambițioase avute în vedere și, mai presus de orice, coordonată între cele două nuclee financiare mondiale. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

Privind către viitor, CET are de îndeplinit activități importante și are șansa de a-și îmbunătăți funcționarea.

—

Soluțiile pentru criza financiară globală și consecințele acesteia pentru economie în general vor necesita noi regimuri de reglementare de ambele părți ale Atlanticului. Activitatea de reglementare este, cu siguranță, necesară, și ar trebui să fie proporțională cu obiectivele ambițioase avute în vedere și, mai presus de orice, coordonată între cele două nuclee financiare mondiale.

| — | Pe măsură ce UE și acum și SUA se angajează în eforturi semnificative pentru înfruntarea schimbărilor climatice, vor apărea multe probleme de reglementare - cum ar fi standardele pentru combustibili curați și elementele tehnice ale sistemelor de comercializare a emisiilor. CET va trebui să supravegheze ca eficacitatea și eficiența economică a acestor eforturi să fie maxime, evitând abordările incompatibile. |
| --- | --- |

—

Pe măsură ce UE și acum și SUA se angajează în eforturi semnificative pentru înfruntarea schimbărilor climatice, vor apărea multe probleme de reglementare - cum ar fi standardele pentru combustibili curați și elementele tehnice ale sistemelor de comercializare a emisiilor. CET va trebui să supravegheze ca eficacitatea și eficiența economică a acestor eforturi să fie maxime, evitând abordările incompatibile.

| — | Noile inițiative în domeniul siguranței, cum ar fi inspectarea tuturor încărcăturilor (100 % Cargo Scanning), inclusă în legislația SUA în 2007, nu folosesc instrumentele potrivite pentru îmbunătățirea siguranței și au ca rezultat crearea unor noi bariere în calea comerțului. |
| --- | --- |

—

Noile inițiative în domeniul siguranței, cum ar fi inspectarea tuturor încărcăturilor (100 % Cargo Scanning), inclusă în legislația SUA în 2007, nu folosesc instrumentele potrivite pentru îmbunătățirea siguranței și au ca rezultat crearea unor noi bariere în calea comerțului.

100 % Cargo Scanning

| — | Încălcările drepturilor de proprietate intelectuală sunt în continuare o problemă în întreaga lume. CET trebuie să îmbunătățească în continuare eforturile comune de aplicare a legislației în marile zone-problemă, cum ar fi China, și să organizeze dezbateri integrate privind modalitățile de asigurare a protecției proprietății intelectuale, de exemplu, în cadrul problemei accesului la medicamente necostisitoare. |
| --- | --- |

—

Încălcările drepturilor de proprietate intelectuală sunt în continuare o problemă în întreaga lume. CET trebuie să îmbunătățească în continuare eforturile comune de aplicare a legislației în marile zone-problemă, cum ar fi China, și să organizeze dezbateri integrate privind modalitățile de asigurare a protecției proprietății intelectuale, de exemplu, în cadrul problemei accesului la medicamente necostisitoare.

| — | CET are o agendă extinsă pentru inițiativele de cooperare în domeniul reglementării. Există încă multe diferențe majore, nejustificate, în modul în care se concep noile reglementări în UE și în SUA - în ceea ce privește evaluarea riscurilor, calitatea cercetărilor, consultarea părților implicate etc. Dacă se dorește aprofundarea efectivă a integrării economice, atunci trebuie luate măsuri în direcția rezolvării acestor dosare. |
| --- | --- |

—

CET are o agendă extinsă pentru inițiativele de cooperare în domeniul reglementării. Există încă multe diferențe majore, nejustificate, în modul în care se concep noile reglementări în UE și în SUA - în ceea ce privește evaluarea riscurilor, calitatea cercetărilor, consultarea părților implicate etc. Dacă se dorește aprofundarea efectivă a integrării economice, atunci trebuie luate măsuri în direcția rezolvării acestor dosare.

| — | CET trebuie să-și îmbunătățească, de asemenea, mecanismele de cooperare. Consiliului Economic Transatlantic trebuie să i se aloce mai multe resurse și să i se creeze o structură mai bine definită - ca de exemplu stabilirea de criterii clare de adăugare pe agendă a problemelor noi și un mandat mai explicit de încurajare a factorilor de reglementare spre a găsi soluții la incongruențele lor. Legiuitorii din ambele părți trebuie să capete un rol mai important în acest proces. |
| --- | --- |

—

CET trebuie să-și îmbunătățească, de asemenea, mecanismele de cooperare. Consiliului Economic Transatlantic trebuie să i se aloce mai multe resurse și să i se creeze o structură mai bine definită - ca de exemplu stabilirea de criterii clare de adăugare pe agendă a problemelor noi și un mandat mai explicit de încurajare a factorilor de reglementare spre a găsi soluții la incongruențele lor. Legiuitorii din ambele părți trebuie să capete un rol mai important în acest proces.

| — | Un element-cheie, consultarea părților interesate, va primi un rol mai semnificativ, printr-o mai mare transparență și coordonare (a se vedea secțiunea 6). |
| --- | --- |

—

Un element-cheie, consultarea părților interesate, va primi un rol mai semnificativ, printr-o mai mare transparență și coordonare (a se vedea secțiunea 6).

| 4.2.6 | Pentru realizarea acestor obiective și a altora, este esențial ca procesul CET să continue și să fie extins sub administrația SUA, și respectiv sub coordonarea noii Comisii și noului Parlament European. CESE face apel la președintele Obama să numească rapid un nou președinte din partea SUA pentru CET, astfel încât lucrările acestuia să poată continua. |
| --- | --- |

4.2.6

Pentru realizarea acestor obiective și a altora, este esențial ca procesul CET să continue și să fie extins sub administrația SUA, și respectiv sub coordonarea noii Comisii și noului Parlament European. CESE face apel la președintele Obama să numească rapid un nou președinte din partea SUA pentru CET, astfel încât lucrările acestuia să poată continua.

4.3   Comerțul

Comerțul

| 4.3.1 | Provocările economice actuale vor fi grav exacerbate printr-o revenire la protecționism la nivel global, așa cum s-a întâmplat în timpul depresiunii economice din anii 1930. CESE îndeamnă UE și SUA să coopereze strâns pentru a îndeplini angajamentele luate de liderii participanți la Summit-ul G20 pe această temă de la 15 noiembrie 2008, să facă tot posibilul pentru a încheia cât mai repede și cu succes Runda de la Doha și să preîntâmpine crearea de noi bariere în calea comerțului sau a investițiilor. UE și SUA vor trebui să colaboreze în direcția punerii în aplicare a angajamentelor comerciale existente între partenerii principali, având în vedere că se manifestă printre guverne o tendință exacerbată de protejare a societăților de pe piața internă, și mai ales să funcționeze drept exemplu pentru terți, pentru a descuraja recursul la politici care ar putea reduce accesul la piețele de investiții sau de desfacere, așa cum, din nefericire, s-a conchis în dezbaterile recente din Congresul Statelor Unite. CESE îndeamnă UE și SUA să se aplece asupra chestiunii revigorării comerțului mondial, astfel încât să se intensifice negocierile comerciale globale prin încorporarea considerentelor de dezvoltare durabilă și a standardelor sociale. |
| --- | --- |

4.3.1

Provocările economice actuale vor fi grav exacerbate printr-o revenire la protecționism la nivel global, așa cum s-a întâmplat în timpul depresiunii economice din anii 1930. CESE îndeamnă UE și SUA să coopereze strâns pentru a îndeplini angajamentele luate de liderii participanți la Summit-ul G20 pe această temă de la 15 noiembrie 2008, să facă tot posibilul pentru a încheia cât mai repede și cu succes Runda de la Doha și să preîntâmpine crearea de noi bariere în calea comerțului sau a investițiilor. UE și SUA vor trebui să colaboreze în direcția punerii în aplicare a angajamentelor comerciale existente între partenerii principali, având în vedere că se manifestă printre guverne o tendință exacerbată de protejare a societăților de pe piața internă, și mai ales să funcționeze drept exemplu pentru terți, pentru a descuraja recursul la politici care ar putea reduce accesul la piețele de investiții sau de desfacere, așa cum, din nefericire, s-a conchis în dezbaterile recente din Congresul Statelor Unite. CESE îndeamnă UE și SUA să se aplece asupra chestiunii revigorării comerțului mondial, astfel încât să se intensifice negocierile comerciale globale prin încorporarea considerentelor de dezvoltare durabilă și a standardelor sociale.

| 4.3.2 | Viziunea de ansamblu a noii administrații în acest domeniu nu va avea decât de câștigat în fața partenerilor comerciali atunci când se va mai clarifica, dar, în această fază incipientă, se pare că accentul va cădea mai degrabă pe chestiunile de mediu și sociale care au legătură cu politica comercială, în combinație cu o abordare deschisă a comerțului. |
| --- | --- |

4.3.2

Viziunea de ansamblu a noii administrații în acest domeniu nu va avea decât de câștigat în fața partenerilor comerciali atunci când se va mai clarifica, dar, în această fază incipientă, se pare că accentul va cădea mai degrabă pe chestiunile de mediu și sociale care au legătură cu politica comercială, în combinație cu o abordare deschisă a comerțului.

| 4.3.3 | CESE salută cu entuziasm această atitudine față de comerțul internațional și recomandă UE să susțină orice intenție de a face pași în direcția unor acorduri de schimb care să îmbunătățească atât cererea, cât și oferta de bună guvernanță la nivel național și internațional și care să abordeze chestiunile drepturilor angajaților și protecției mediului; |
| --- | --- |

4.3.3

CESE salută cu entuziasm această atitudine față de comerțul internațional și recomandă UE să susțină orice intenție de a face pași în direcția unor acorduri de schimb care să îmbunătățească atât cererea, cât și oferta de bună guvernanță la nivel național și internațional și care să abordeze chestiunile drepturilor angajaților și protecției mediului;

5.   Schimbările climatice la nivel global

Schimbările climatice la nivel global

| 5.1 | Țările europene se află de mult timp în avangarda politicilor climatice. Acestea așteaptă ca SUA să li se alăture, cu inițiative ambițioase. Noua administrație a Statelor Unite a promis să depună eforturi uriașe pentru a înfrunta schimbările climatice. CESE așteaptă cu interes noi politici consolidate din partea SUA pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Pe lângă planul de a pune în aplicare un sistem de comercializare a emisiilor care să limiteze emisiile de dioxid de carbon (CO2) ale marilor industrii, este probabil ca administrația OBAMA să sporească investițiile în domeniul energiei din surse regenerabile. Acțiunile pentru relansarea creșterii economice ar trebui folosite - în plan global - drept o oportunitate pentru crearea de locuri de muncă ecologice și pentru redirecționarea investițiilor și inovației către acest obiectiv. |
| --- | --- |

5.1

Țările europene se află de mult timp în avangarda politicilor climatice. Acestea așteaptă ca SUA să li se alăture, cu inițiative ambițioase. Noua administrație a Statelor Unite a promis să depună eforturi uriașe pentru a înfrunta schimbările climatice. CESE așteaptă cu interes noi politici consolidate din partea SUA pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Pe lângă planul de a pune în aplicare un sistem de comercializare a emisiilor care să limiteze emisiile de dioxid de carbon (CO2) ale marilor industrii, este probabil ca administrația OBAMA să sporească investițiile în domeniul energiei din surse regenerabile. Acțiunile pentru relansarea creșterii economice ar trebui folosite - în plan global - drept o oportunitate pentru crearea de locuri de muncă ecologice și pentru redirecționarea investițiilor și inovației către acest obiectiv.

2

| 5.2 | CESE salută planurile președintelui OBAMA de a investi în tehnologii eficiente și curate în plan intern, precum și de a folosi politicile de sprijin și campaniile de export ale SUA pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să sară peste stadiul de dezvoltare dependent de energia din combustibili fosili; CESE salută și cererea sa ca, în materie de reducere a emisiilor, angajamentele să aibă caracter obligatoriu și direct aplicabil. |
| --- | --- |

5.2

CESE salută planurile președintelui OBAMA de a investi în tehnologii eficiente și curate în plan intern, precum și de a folosi politicile de sprijin și campaniile de export ale SUA pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să sară peste stadiul de dezvoltare dependent de energia din combustibili fosili; CESE salută și cererea sa ca, în materie de reducere a emisiilor, angajamentele să aibă caracter obligatoriu și direct aplicabil.

| 5.3 | CESE îndeamnă SUA să prezinte la Conferința ONU de la Copenhaga, în luna decembrie 2009, o poziție de negociere solidă și clară, care să apropie viziunile SUA și UE în perspectiva pregătirii unui nou protocol post-Kyoto privind un cadru internațional de limitare a emisiilor. UE așteaptă un angajament deplin și un sprijin puternic pentru negocierile din Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice. |
| --- | --- |

5.3

CESE îndeamnă SUA să prezinte la Conferința ONU de la Copenhaga, în luna decembrie 2009, o poziție de negociere solidă și clară, care să apropie viziunile SUA și UE în perspectiva pregătirii unui nou protocol post-Kyoto privind un cadru internațional de limitare a emisiilor. UE așteaptă un angajament deplin și un sprijin puternic pentru negocierile din Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice.

| 5.4 | De partea UE, pentru o abordare mai coerentă a realizării obiectivelor climatice, CESE solicită statelor membre să ajungă la un consens privind depășirea tensiunilor dintre competitivitatea economică și sacrificiile în beneficiul mediului, și totodată să nu reducă, din pricina crizei economice globale, investițiile în inițiative de cercetare pentru tehnologii noi, ecologice. |
| --- | --- |

5.4

De partea UE, pentru o abordare mai coerentă a realizării obiectivelor climatice, CESE solicită statelor membre să ajungă la un consens privind depășirea tensiunilor dintre competitivitatea economică și sacrificiile în beneficiul mediului, și totodată să nu reducă, din pricina crizei economice globale, investițiile în inițiative de cercetare pentru tehnologii noi, ecologice.

| 5.5 | CESE face apel la Comisia Europeană și la noua administrație a Statelor Unite să implice în mod activ ONG-urile și rețelele care se ocupă de mediu, precum și părțile interesate din întreprinderi și sindicate în pregătirile pentru conferința ONU de la Copenhaga din decembrie 2009, precum și să reînființeze Dialogul transatlantic al protecției mediului (TAED), care ar putea funcționa ca organ coordonator pentru părțile implicate din domeniul protecției mediului și ca partener în acest proces de pregătire. |
| --- | --- |

5.5

CESE face apel la Comisia Europeană și la noua administrație a Statelor Unite să implice în mod activ ONG-urile și rețelele care se ocupă de mediu, precum și părțile interesate din întreprinderi și sindicate în pregătirile pentru conferința ONU de la Copenhaga din decembrie 2009, precum și să reînființeze Dialogul transatlantic al protecției mediului (TAED), care ar putea funcționa ca organ coordonator pentru părțile implicate din domeniul protecției mediului și ca partener în acest proces de pregătire.

6.   Implicarea părților interesate

Implicarea părților interesate

| 6.1 | Implicarea părților interesate în luarea de decizii politice are tradiții diferite în SUA și în UE. Noua agendă transatlantică angajează UE și SUA la o colaborare sistematică, printre altele, și în domeniul construirii de punți între persoane peste Atlantic. Ca urmare, au fost inițiate mai multe dialoguri ale societății civile între grupuri de angajați, de consumatori sau interesate de protecția mediului.
  Dialogurile transatlantice înființate în a doua jumătate a anilor '90 au fost active în mod inegal și totodată implicate în mod inegal în structurile de cooperare UE-SUA, și mai cu seamă în summit-urile UE-SUA, care s-au concentrat unilateral asupra Dialogului transatlantic de afaceri (TABD). În plus, Grupul consilierilor Consiliului Economic Transatlantic nu include decât Dialogul transatlantic de afaceri (TABD), Dialogul transatlantic al consumatorului (TACD) și Dialogul transatlantic al legiuitorilor (TLD). Celelalte două dialoguri - Dialogul transatlantic al angajaților (TALD) și Dialogul transatlantic al protecției mediului (TAED) nu au fost incluse, fără a fi consultate părțile implicate. |
| --- | --- |

6.1

Implicarea părților interesate în luarea de decizii politice are tradiții diferite în SUA și în UE. Noua agendă transatlantică angajează UE și SUA la o colaborare sistematică, printre altele, și în domeniul construirii de punți între persoane peste Atlantic. Ca urmare, au fost inițiate mai multe dialoguri ale societății civile între grupuri de angajați, de consumatori sau interesate de protecția mediului.

Dialogurile transatlantice înființate în a doua jumătate a anilor '90 au fost active în mod inegal și totodată implicate în mod inegal în structurile de cooperare UE-SUA, și mai cu seamă în summit-urile UE-SUA, care s-au concentrat unilateral asupra Dialogului transatlantic de afaceri (TABD). În plus, Grupul consilierilor Consiliului Economic Transatlantic nu include decât Dialogul transatlantic de afaceri (TABD), Dialogul transatlantic al consumatorului (TACD) și Dialogul transatlantic al legiuitorilor (TLD). Celelalte două dialoguri - Dialogul transatlantic al angajaților (TALD) și Dialogul transatlantic al protecției mediului (TAED) nu au fost incluse, fără a fi consultate părțile implicate.

| 6.2 | În acest context, în rezoluția sa de la 8 mai 2008 privind Consiliul Economic Transatlantic, Parlamentul European a solicitat ca președinții TALD și TAED să fie incluși în Grupul consilierilor. CESE susține cu tărie această solicitare a Parlamentului European și face apel la CET să-și revizuiască procedurile de lucru adoptate de cei doi președinți CET la Berlin la 28 iunie 2007. |
| --- | --- |

6.2

În acest context, în rezoluția sa de la 8 mai 2008 privind Consiliul Economic Transatlantic, Parlamentul European a solicitat ca președinții TALD și TAED să fie incluși în Grupul consilierilor. CESE susține cu tărie această solicitare a Parlamentului European și face apel la CET să-și revizuiască procedurile de lucru adoptate de cei doi președinți CET la Berlin la 28 iunie 2007.

| 6.3 | Noile acorduri de lucru trebuie să includă, de asemenea, prevederi mai clare în privința transparenței și coordonării dintre consilieri, printre care să se numere și accesul la documente și anunțarea ședințelor cu suficient timp înainte. |
| --- | --- |

6.3

Noile acorduri de lucru trebuie să includă, de asemenea, prevederi mai clare în privința transparenței și coordonării dintre consilieri, printre care să se numere și accesul la documente și anunțarea ședințelor cu suficient timp înainte.

| 6.4 | CESE susține chemarea, exprimată de Parlamentul European în proiectul său de raport privind starea relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA, la o înțelegere mai profundă a societăților civile ale celor două părți (13) și consideră că trebuie să îi revină un rol în acest proces. |
| --- | --- |

6.4

CESE susține chemarea, exprimată de Parlamentul European în proiectul său de raport privind starea relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA, la o înțelegere mai profundă a societăților civile ale celor două părți (13) și consideră că trebuie să îi revină un rol în acest proces.

13

| 6.5 | Diferitele grupuri de interese implicate în dialoguri dețin experiență anterioară în construirea de rețele transnaționale. Inițiativele luate de SUA și UE în anii '90 pentru a reflecta noile realități ale integrării europene au creat de asemenea noi oportunități pentru organizațiile transatlantice ale societății civile (14). |
| --- | --- |

6.5

Diferitele grupuri de interese implicate în dialoguri dețin experiență anterioară în construirea de rețele transnaționale. Inițiativele luate de SUA și UE în anii '90 pentru a reflecta noile realități ale integrării europene au creat de asemenea noi oportunități pentru organizațiile transatlantice ale societății civile (14).

14

| 6.6 | Cele patru dialoguri menționate și-au demarat activitățile, bucurându-se de grade diferite de succes și de susținere din partea liderilor politici de ambele părți ale Atlanticului. TACD funcționează bine și este foarte activ în pregătirile pentru summit-urile UE-SUA și în lucrările CET. |
| --- | --- |

6.6

Cele patru dialoguri menționate și-au demarat activitățile, bucurându-se de grade diferite de succes și de susținere din partea liderilor politici de ambele părți ale Atlanticului. TACD funcționează bine și este foarte activ în pregătirile pentru summit-urile UE-SUA și în lucrările CET.

| 6.7 | Din nefericire, după un debut mai mult sau mai puțin de succes, TAED a fost suspendat după doi ani de activitate. Se poate susține cu încredere reînființarea acestuia, pentru a contribui la activitatea CET și a summit-urilor UE-SUA. CESE recomandă cu insistență instituirea de mecanisme de finanțare suficientă a Dialogurilor transatlantice și includerea TALD și a TAED (după reînființarea acestuia din urmă) în Grupul consilierilor CET. |
| --- | --- |

6.7

Din nefericire, după un debut mai mult sau mai puțin de succes, TAED a fost suspendat după doi ani de activitate. Se poate susține cu încredere reînființarea acestuia, pentru a contribui la activitatea CET și a summit-urilor UE-SUA. CESE recomandă cu insistență instituirea de mecanisme de finanțare suficientă a Dialogurilor transatlantice și includerea TALD și a TAED (după reînființarea acestuia din urmă) în Grupul consilierilor CET.

| 6.8 | CESE estimează că relațiile bilaterale transatlantice ar putea să nu reprezinte calea cea mai naturală de cooperare transnațională pentru unele din organizațiile societății civile. Pentru sindicate și grupurile ecologiste, forumul transatlantic intră în concurență nu numai cu problemele de la nivelul intern, ci și cu probleme globale precum schimbările climatice sau dreptul de asociere liberă în țările în curs de dezvoltare. Cu toate acestea, implicarea unei game mai largi de părți interesate în relațiile bilaterale UE-SUA ar conferi întregului proces susținere populară și legitimitate democratică. CESE îndeamnă UE și SUA să sporească accesibilitatea și deschiderea procesului de dialog transatlantic și să crească implicarea actorilor societății civile. |
| --- | --- |

6.8

CESE estimează că relațiile bilaterale transatlantice ar putea să nu reprezinte calea cea mai naturală de cooperare transnațională pentru unele din organizațiile societății civile. Pentru sindicate și grupurile ecologiste, forumul transatlantic intră în concurență nu numai cu problemele de la nivelul intern, ci și cu probleme globale precum schimbările climatice sau dreptul de asociere liberă în țările în curs de dezvoltare. Cu toate acestea, implicarea unei game mai largi de părți interesate în relațiile bilaterale UE-SUA ar conferi întregului proces susținere populară și legitimitate democratică. CESE îndeamnă UE și SUA să sporească accesibilitatea și deschiderea procesului de dialog transatlantic și să crească implicarea actorilor societății civile.

| 6.9 | CESE solicită Comisiei Europene să organizeze, în viitorul apropiat, o ședință cu părțile interesate implicate în relații transatlantice, pentru a evalua noua situație și a face schimb de opinii, precum și pentru a coordona acțiunile legate de noile inițiative. CESE se oferă să se implice activ într-o asemenea inițiativă, cel puțin în ceea ce privește participarea societății civile. |
| --- | --- |

6.9

CESE solicită Comisiei Europene să organizeze, în viitorul apropiat, o ședință cu părțile interesate implicate în relații transatlantice, pentru a evalua noua situație și a face schimb de opinii, precum și pentru a coordona acțiunile legate de noile inițiative. CESE se oferă să se implice activ într-o asemenea inițiativă, cel puțin în ceea ce privește participarea societății civile.

| 6.10 | În comunicarea sa din 18 iunie 2005 [COM(2005) 196], Comisia a făcut sugestii interesante, printre care și aceea de promovare a dialogului dintre reprezentanți ai partenerilor sociali din UE și din SUA, inclusiv o conferință tripartită în domeniul relațiilor industriale. Aceste sugestii, cărora nu li s-a dat curs, ar trebui luate din nou în considerare - schimburile între partenerii sociali din UE și din SUA ar fi utile, mai ales în contextul propunerilor din SUA de a introduce o lege privind dreptul de alegere al angajaților (Employee Free Choice Act). |
| --- | --- |

6.10

În comunicarea sa din 18 iunie 2005 [COM(2005) 196], Comisia a făcut sugestii interesante, printre care și aceea de promovare a dialogului dintre reprezentanți ai partenerilor sociali din UE și din SUA, inclusiv o conferință tripartită în domeniul relațiilor industriale. Aceste sugestii, cărora nu li s-a dat curs, ar trebui luate din nou în considerare - schimburile între partenerii sociali din UE și din SUA ar fi utile, mai ales în contextul propunerilor din SUA de a introduce o lege privind dreptul de alegere al angajaților (Employee Free Choice Act).

Employee Free Choice Act

| 6.11 | CESE va iniția contacte cu partenerii economici și sociali din SUA (întreprinderi, sindicate, agricultori, consumatori etc.), pentru a înțelege interesele acestora prin organizarea unui dialog pe câteva teme specifice, cum ar fi schimbările climatice sau comerțul și dezvoltarea durabilă, teme de interes comun de ambele părți ale Atlanticului. Scopul unui asemenea dialog este acela de a implica simultan diferitele părți interesate, ceea ce nu este cazul în cadrul Dialogurilor existente, care funcționează exclusiv în domeniile lor și în limitele organizațiilor membre. CESE va contacta Comisia Europeană și Administrația SUA, pentru a obține susținerea acestora și pentru a le identifica interesele. |
| --- | --- |

6.11

CESE va iniția contacte cu partenerii economici și sociali din SUA (întreprinderi, sindicate, agricultori, consumatori etc.), pentru a înțelege interesele acestora prin organizarea unui dialog pe câteva teme specifice, cum ar fi schimbările climatice sau comerțul și dezvoltarea durabilă, teme de interes comun de ambele părți ale Atlanticului. Scopul unui asemenea dialog este acela de a implica simultan diferitele părți interesate, ceea ce nu este cazul în cadrul Dialogurilor existente, care funcționează exclusiv în domeniile lor și în limitele organizațiilor membre. CESE va contacta Comisia Europeană și Administrația SUA, pentru a obține susținerea acestora și pentru a le identifica interesele.

| 6.12 | CESE va monitoriza îndeaproape înființarea unor grupuri de consiliere în cadrul administrației, pentru a identifica potențiali omologi pe diferite teme. De asemenea, CESE va reflecta asupra modului de a promova mai eficient schimbul de cunoștințe și de experiență cu părțile interesate din societatea civilă americană, pe teme de interes comun. În acest context, se propune ca Secțiunea pentru relații externe să constituie un grup neoficial de contact, cu caracter temporar, care să supervizeze activitățile CESE în domeniul relațiilor transatlantice. Dacă această experiență se va dovedi una de succes, grupul de contact ar putea căpăta un caracter permanent și oficial. |
| --- | --- |

6.12

CESE va monitoriza îndeaproape înființarea unor grupuri de consiliere în cadrul administrației, pentru a identifica potențiali omologi pe diferite teme. De asemenea, CESE va reflecta asupra modului de a promova mai eficient schimbul de cunoștințe și de experiență cu părțile interesate din societatea civilă americană, pe teme de interes comun. În acest context, se propune ca Secțiunea pentru relații externe să constituie un grup neoficial de contact, cu caracter temporar, care să supervizeze activitățile CESE în domeniul relațiilor transatlantice. Dacă această experiență se va dovedi una de succes, grupul de contact ar putea căpăta un caracter permanent și oficial.

| 6.13 | În proiectul său de raport, Parlamentul European insistă asupra necesității de a se înlocui NAT din 1995 cu un nou Acord de Parteneriat Transatlantic, care să confere relației o bază actualizată și mai stabilă (15). CESE susține cu tărie o asemenea decizie și speră că la negocierea unui astfel de nou instrument vor fi implicate încă de la începutul procesului comunitățile de interese ale societății civile americane și europene. Includerea actorilor societății civile organizate nu poate decât să întărească și să îmbunătățească structurile instituționale. |
| --- | --- |

6.13

În proiectul său de raport, Parlamentul European insistă asupra necesității de a se înlocui NAT din 1995 cu un nou Acord de Parteneriat Transatlantic, care să confere relației o bază actualizată și mai stabilă (15). CESE susține cu tărie o asemenea decizie și speră că la negocierea unui astfel de nou instrument vor fi implicate încă de la începutul procesului comunitățile de interese ale societății civile americane și europene. Includerea actorilor societății civile organizate nu poate decât să întărească și să îmbunătățească structurile instituționale.

15

| 6.14 | Un dialog consolidat ar activa societatea civilă de ambele părți ale Atlanticului, creând astfel condiții pentru rețele eficiente și promovând schimburi de opinii în cadrul și între rețelele societății civile transatlantice, care ar include Dialogurile; acesta ar asigura accesul la nivelurile superioare ale guvernării și ar încuraja relațiile acestor rețele și Dialoguri cu guvernele/administrația. |
| --- | --- |

6.14

Un dialog consolidat ar activa societatea civilă de ambele părți ale Atlanticului, creând astfel condiții pentru rețele eficiente și promovând schimburi de opinii în cadrul și între rețelele societății civile transatlantice, care ar include Dialogurile; acesta ar asigura accesul la nivelurile superioare ale guvernării și ar încuraja relațiile acestor rețele și Dialoguri cu guvernele/administrația.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  OMPI - Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale

1

(2)  Dialogul transatlantic de afaceri.

2

(3)  Dialogul transatlantic al consumatorului.

3

(4)  Dialogul transatlantic al angajaților.

4

(5)  Dialogul transatlantic al protecției mediului.

5

(6)  Avizul CESE „Dialogul Transatlantic: modalități de îmbunătățire a relațiilor transatlantice” CESE 855/2004

6

(7)  Declarația transatlantică privind relațiile CE-SUA, 1990 http://ec.europa.eu/external_relations/us/docs/trans_declaration_90_en.pdf

7

(8)  A se vedea http://eurunion.org/eu/index.php?option=com_content&task=view&id=2602&Itemid=9

8

(9)  A se vedea http://ec.europa.eu/external_relations/us/docs/trans_econ_partner_11_98_en.pdf

9

(10)  A se vedea http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/April/0430-RAA/022Framework1.pdf

10

(11)  A se vedea http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/inter_rel/tec/index_en.htm

11

(12)  Pentru ratele de ratificare a convențiilor OIM, a se vedea Raportul nr. III (partea a doua), Document de informare privind ratificările și activitățile referitoare la standarde, Conferința Internațională a Muncii, sesiunea a 97-a, 2008.

12

(13)  Proiect de raport privind starea relațiilor transatlantice în urma alegerilor SUA [2008/2199(INI)].

13

(14)  Pentru o scurtă prezentare a dialogurilor, a se vedea avizul CESE al d-nei Eva BELABED privind Dialogul transatlantic: cum se pot îmbunătăți relațiile transatlantice, adoptat la 3 iunie 2004.

14

(15)  Proiect de raport al Parlamentului European privind starea relațiilor transatlantice în urma alegerilor SUA [2008/2199(INI)].

15

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic și Social European

A 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/40

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea albă privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust

COM(2008) 165 final

2009/C 228/06

La 2 aprilie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Cartea albă privind acțiunile în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl ROBYNS DE SCHNEIDAUER.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 54 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Accesul la o cale de atac eficientă este un drept fundamental inclus în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. De aceea, CESE insistă să se faciliteze accesul cetățenilor la astfel de căi de atac, în special în cazurile în care se urmărește obținerea de despăgubiri pentru încălcarea normelor antitrust, ale cărei victime sunt nu numai concurenții care respectă regulile jocului, ci și consumatorii, IMM-urile și salariații întreprinderilor implicate, deoarece le sunt puse în pericol locurile de muncă și puterea de cumpărare. CESE salută Cartea albă a Comisiei și o susține din acest punct de vedere. De asemenea, subliniază necesitatea existenței unor mijloace mai eficiente care să permită victimelor cazurilor de încălcare a normelor antitrust să primească despăgubiri depline pentru prejudiciul suferit, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene. Un sistem echilibrat, care ține seama de interesele tuturor, este esențial pentru societate în ansamblul său. |
| --- | --- |

1.1

Accesul la o cale de atac eficientă este un drept fundamental inclus în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. De aceea, CESE insistă să se faciliteze accesul cetățenilor la astfel de căi de atac, în special în cazurile în care se urmărește obținerea de despăgubiri pentru încălcarea normelor antitrust, ale cărei victime sunt nu numai concurenții care respectă regulile jocului, ci și consumatorii, IMM-urile și salariații întreprinderilor implicate, deoarece le sunt puse în pericol locurile de muncă și puterea de cumpărare. CESE salută Cartea albă a Comisiei și o susține din acest punct de vedere. De asemenea, subliniază necesitatea existenței unor mijloace mai eficiente care să permită victimelor cazurilor de încălcare a normelor antitrust să primească despăgubiri depline pentru prejudiciul suferit, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene. Un sistem echilibrat, care ține seama de interesele tuturor, este esențial pentru societate în ansamblul său.

| 1.2 | Trebuie menținută, ca principiu director al politicii în domeniul concurenței, aplicarea fermă în sfera publică a articolelor 81 și 82 din Tratatul CE de către Comisie și de către autoritățile naționale din domeniul concurenței. Comitetul este conștient că există numeroase obstacole în calea valorificării drepturilor individuale și colective în sfera privată de către victimele care solicită despăgubire deplină și salută eforturile Comisiei în vederea abordării acestor probleme. Aceste acțiuni în despăgubire constituie un element necesar pentru aplicarea efectivă a articolelor 81 și 82 din Tratatul CE, care completează, însă nu pot nici substitui, nici pune în pericol aplicarea în sfera publică. În plus, îmbunătățirea normelor privind despăgubirea privată va avea efecte benefice în ceea ce privește descurajarea viitoarelor tentative de încălcare a legii. |
| --- | --- |

1.2

Trebuie menținută, ca principiu director al politicii în domeniul concurenței, aplicarea fermă în sfera publică a articolelor 81 și 82 din Tratatul CE de către Comisie și de către autoritățile naționale din domeniul concurenței. Comitetul este conștient că există numeroase obstacole în calea valorificării drepturilor individuale și colective în sfera privată de către victimele care solicită despăgubire deplină și salută eforturile Comisiei în vederea abordării acestor probleme. Aceste acțiuni în despăgubire constituie un element necesar pentru aplicarea efectivă a articolelor 81 și 82 din Tratatul CE, care completează, însă nu pot nici substitui, nici pune în pericol aplicarea în sfera publică. În plus, îmbunătățirea normelor privind despăgubirea privată va avea efecte benefice în ceea ce privește descurajarea viitoarelor tentative de încălcare a legii.

| 1.3 | CESE consideră necesară instituirea unui cadru juridic care să îmbunătățească condițiile juridice privind exercitarea de către persoanele prejudiciate a dreptului garantat de Tratat la măsuri reparatorii pentru toate prejudiciile suferite ca urmare a încălcării normelor antitrust ale CE. În acest sens, trebuie adoptate, la nivel comunitar și la nivelul statelor membre, măsurile necesare, cu sau fără caracter obligatoriu, pentru îmbunătățirea procedurilor judiciare din Uniunea Europeană și pentru asigurarea unei protecții minime satisfăcătoare a drepturilor victimelor. Procedurile extrajudiciare de soluționare a litigiilor nu pot fi decât complementare acțiunilor în justiție. Ele pot fi o alternativă interesantă deoarece prezintă o procedură mai puțin formală și mai puțin costisitoare, cu condiția ca ambele părți implicate să fie într-adevăr dispuse să coopereze și numai dacă acțiunile în justiție sunt în mod real disponibile. |
| --- | --- |

1.3

CESE consideră necesară instituirea unui cadru juridic care să îmbunătățească condițiile juridice privind exercitarea de către persoanele prejudiciate a dreptului garantat de Tratat la măsuri reparatorii pentru toate prejudiciile suferite ca urmare a încălcării normelor antitrust ale CE. În acest sens, trebuie adoptate, la nivel comunitar și la nivelul statelor membre, măsurile necesare, cu sau fără caracter obligatoriu, pentru îmbunătățirea procedurilor judiciare din Uniunea Europeană și pentru asigurarea unei protecții minime satisfăcătoare a drepturilor victimelor. Procedurile extrajudiciare de soluționare a litigiilor nu pot fi decât complementare acțiunilor în justiție. Ele pot fi o alternativă interesantă deoarece prezintă o procedură mai puțin formală și mai puțin costisitoare, cu condiția ca ambele părți implicate să fie într-adevăr dispuse să coopereze și numai dacă acțiunile în justiție sunt în mod real disponibile.

| 1.4 | În ceea ce privește acțiunile colective, CESE consideră necesară stabilirea de mecanisme corespunzătoare pentru exercitarea efectivă a acestui drept, bazate pe o abordare europeană și pe măsuri înrădăcinate în cultura și tradițiile juridice europene, care să faciliteze accesul la justiție al entităților autorizate prin lege și al grupurilor de victime. Măsurile de punere în aplicare ar trebui să asigure garanțiile corespunzătoare împotriva introducerii unor elemente care, în alte sisteme juridice, s-au dovedit a prezenta un risc mai mare de abuz. CESE face apel la Comisie pentru a asigura coordonarea cu alte inițiative legate de facilitarea acțiunilor, în special cu inițiativa în curs de pregătire a DG SANCO. |
| --- | --- |

1.4

În ceea ce privește acțiunile colective, CESE consideră necesară stabilirea de mecanisme corespunzătoare pentru exercitarea efectivă a acestui drept, bazate pe o abordare europeană și pe măsuri înrădăcinate în cultura și tradițiile juridice europene, care să faciliteze accesul la justiție al entităților autorizate prin lege și al grupurilor de victime. Măsurile de punere în aplicare ar trebui să asigure garanțiile corespunzătoare împotriva introducerii unor elemente care, în alte sisteme juridice, s-au dovedit a prezenta un risc mai mare de abuz. CESE face apel la Comisie pentru a asigura coordonarea cu alte inițiative legate de facilitarea acțiunilor, în special cu inițiativa în curs de pregătire a DG SANCO.

| 1.5 | Propunerile cuprinse în Cartea albă se referă la un cadru juridic complex, care afectează sistemele procedurale naționale și, între altele, normele privind calitatea procesuală, divulgarea probelor, culpa și repartizarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

1.5

Propunerile cuprinse în Cartea albă se referă la un cadru juridic complex, care afectează sistemele procedurale naționale și, între altele, normele privind calitatea procesuală, divulgarea probelor, culpa și repartizarea cheltuielilor.

| 1.6 | Accesul la probe și divulgarea inter partes ar trebui să se bazeze pe stabilirea faptelor și pe un control jurisdicțional strict al temeiniciei cererii de despăgubire și al proporționalității cererii de divulgare. |
| --- | --- |

1.6

Accesul la probe și divulgarea inter partes ar trebui să se bazeze pe stabilirea faptelor și pe un control jurisdicțional strict al temeiniciei cererii de despăgubire și al proporționalității cererii de divulgare.

inter partes

| 1.7 | Comitetul solicită Comisiei să asigure punerea în practică a Cărții albe și să propună măsuri corespunzătoare pentru a atinge obiectivele acesteia, respectând totodată principiul subsidiarității, însă fără ca aplicarea acestuia din urmă să presupună îngreunarea depășirii obstacolelor existente în calea accesului victimelor la mecanisme reparatorii eficiente care să le permită despăgubirea pentru prejudiciile cauzate de încălcarea normelor antitrust. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul solicită Comisiei să asigure punerea în practică a Cărții albe și să propună măsuri corespunzătoare pentru a atinge obiectivele acesteia, respectând totodată principiul subsidiarității, însă fără ca aplicarea acestuia din urmă să presupună îngreunarea depășirii obstacolelor existente în calea accesului victimelor la mecanisme reparatorii eficiente care să le permită despăgubirea pentru prejudiciile cauzate de încălcarea normelor antitrust.

2.   Introducere

Introducere

2.1   CESE subliniază faptul că persoanele sau întreprinderile care sunt victime ale încălcărilor normelor de concurență trebuie să poată solicita despăgubiri de la partea care a provocat prejudiciul. În această privință, Comitetul remarcă faptul că asigurătorii nu acoperă consecințele - în principal despăgubirile - comportamentului antitrust realizat cu intenție. Comitetul este convins că acest aspect consolidează efectul de descurajare exercitat asupra întreprinderilor, deoarece întreprinderile care încalcă normele antitrust vor trebui să suporte costurile totale ale despăgubirilor pentru prejudiciul cauzat și să plătească amenzile care se impun.

2.2   Așa cum a observat anterior Comitetul (1), politica în domeniul concurenței este strâns legată de alte politici, cum ar fi politica în domeniul pieței interne și cea în domeniul protecției consumatorului. De aceea, ar trebui urmărită, pe cât posibil, coordonarea inițiativelor în vederea facilitării despăgubirilor.

1

2.3   Curtea de Justiție a Comunităților Europene a garantat dreptul victimelor - fie cetățeni, fie întreprinderi - de a fi despăgubite atunci când suferă un prejudiciu ca urmare a încălcării normelor comunitare antitrust (2).

2

2.4   În urma dezbaterii publice inițiate de publicarea Cărții verzi a Comisiei din 2005, „Acțiuni în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust” (3), CESE (4) și Parlamentul European (5) au sprijinit punctul de vedere al Comisiei și au invitat-o pe aceasta să ia măsuri concrete. Concret, CESE a salutat inițiativa Comisiei, a subliniat obstacolele cu care se confruntau victimele la momentul respectiv atunci când încercau să obțină despăgubiri și a amintit principiul subsidiarității.

3

4

5

2.5   În aprilie 2008, Comisia a prezentat în Cartea albă (6) propuneri specifice. Documentul analizează chestiuni legate de acțiunile în despăgubire pentru încălcarea normelor antitrust și prezintă măsuri de facilitare a acestor acțiuni. Măsurile și opțiunile politice propuse sunt legate de următoarele nouă teme: calitatea procesuală, accesul la probe, efectul obligatoriu al hotărârilor autorităților naționale din domeniul concurenței, cerința privind existența culpei, despăgubiri, transferarea supraprețurilor, termenele de prescripție, cheltuielile aferente acțiunilor în despăgubire și interacțiunea dintre măsurile de clemență și acțiunile în despăgubire.

6

2.6   În vederea elaborării Cărții albe, Comisia a organizat ample consultări cu reprezentanți ai guvernelor statelor membre, cu judecători din instanțele naționale, cu reprezentanți ai întreprinderilor, cu asociații de consumatori, cu profesioniști din domeniul juridic și cu multe alte părți interesate.

2.6.1   Concurența nedenaturată face parte integrantă din piața internă și este importantă pentru punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona. Principalul obiectiv al Cărții albe este de a îmbunătăți condițiile juridice privind exercitarea de către persoanele prejudiciate a dreptului garantat de Tratat la măsuri reparatorii pentru toate prejudiciile suferite ca urmare a încălcării normelor antitrust ale CE. Prin urmare, principiul director absolut este despăgubirea integrală a victimelor.

2.6.2   Cartea albă abordează următoarele aspecte:

| — | calitatea procesuală, cumpărătorii indirecți și acțiunile colective în despăgubire; |
| --- | --- |

—

calitatea procesuală, cumpărătorii indirecți și acțiunile colective în despăgubire;

| — | accesul la probe: divulgarea inter partes; |
| --- | --- |

—

accesul la probe: divulgarea inter partes;

inter partes

| — | forța obligatorie a deciziilor adoptate de autoritățile naționale din domeniul concurenței; |
| --- | --- |

—

forța obligatorie a deciziilor adoptate de autoritățile naționale din domeniul concurenței;

| — | cerința privind existența culpei; |
| --- | --- |

—

cerința privind existența culpei;

| — | daune; |
| --- | --- |

—

daune;

| — | transferarea supraprețurilor; |
| --- | --- |

—

transferarea supraprețurilor;

| — | termene de prescripție; |
| --- | --- |

—

termene de prescripție;

| — | cheltuielile aferente acțiunilor în despăgubire; |
| --- | --- |

—

cheltuielile aferente acțiunilor în despăgubire;

| — | interacțiunea dintre măsurile de clemență și acțiunile în despăgubire. |
| --- | --- |

—

interacțiunea dintre măsurile de clemență și acțiunile în despăgubire.

3.   Observații generale

Observații generale

3.1   CESE se pronunță în favoarea unui sistem mai eficace care să permită victimelor cazurilor de încălcare a normelor CE antitrust să beneficieze de despăgubiri echitabile pentru prejudiciile suferite. În prezent, victimele cazurilor de încălcare a normelor antitrust pot pretinde despăgubiri conform dreptului comun privind răspunderea civilă din statul membru din care provin. Cu toate acestea, astfel de proceduri nu sunt, de cele mai multe ori, suficiente pentru a asigura o despăgubire efectivă, în special în cazurile în care mai multe victime au suferit prejudicii de natură similară.

3.2   Comitetul recunoaște importanța chestiunilor dezbătute în Cartea albă. Observațiile care urmează se concentrează asupra temelor pe care CESE le consideră a fi cele mai sensibile în contextul dezbaterii actuale. Comitetul solicită Comisiei să se asigure că, în toate statele membre ale UE, este posibilă despăgubirea efectivă a victimelor cazurilor de încălcare a normelor din domeniul concurenței și, în consecință, solicită Comisiei să propună măsurile necesare de punere în practică a Cărții albe la nivelul UE. Comitetul subliniază faptul că ar trebui să se țină seama de principiul subsidiarității atunci când se analizează propuneri specifice la nivelul UE și reamintește că acestea ar trebui să fie compatibile cu sistemele juridice și procedurale ale statelor membre.

3.3   CESE consideră că victimele trebuie să primească despăgubirea integrală pentru valoarea reală a prejudiciului suferit, ceea ce cuprinde nu numai prejudiciul efectiv sau daunele materiale și morale, ci și pierderea de profit și dreptul la dobândă.

3.3.1   CESE consideră adecvat ca intervenția comunitară propusă de Comisie să ia în considerare două tipuri de instrumente complementare:

| — | pe de o parte, codificarea într-un instrument juridic comunitar a acquis-ului comunitar care vizează tipurile de daune pe care le pot recupera persoanele prejudiciate de încălcarea normelor antitrust; |
| --- | --- |

—

pe de o parte, codificarea într-un instrument juridic comunitar a acquis-ului comunitar care vizează tipurile de daune pe care le pot recupera persoanele prejudiciate de încălcarea normelor antitrust;

| — | pe de altă parte, elaborarea unui cadru cu linii orientative, fără caracter obligatoriu, pentru cuantificarea daunelor, care ar putea include metode aproximative de calcul sau reguli simplificate de estimare a pierderii suferite. |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, elaborarea unui cadru cu linii orientative, fără caracter obligatoriu, pentru cuantificarea daunelor, care ar putea include metode aproximative de calcul sau reguli simplificate de estimare a pierderii suferite.

3.4   CESE consideră că orice persoană prejudiciată care poate demonstra o legătură de cauzalitate suficientă cu încălcarea normelor antitrust trebuie să beneficieze de despăgubire. Cu toate acestea, trebuie să se depună eforturi pentru evitarea situațiilor care pot da naștere la îmbogățiri fără justă cauză, de exemplu în cazul cumpărătorilor care au transferat supraprețurile. Indiferent de nivelul la care va fi adoptată această măsură (național sau comunitar), CESE consideră că, în aceste situații, pârâții ar trebui să aibă dreptul de a invoca, împotriva cererii de despăgubire pentru supraprețuri, apărarea bazată pe transferul acestora. În ceea ce privește sarcina probei, standardul aplicat probei pentru acest tip de apărare nu ar trebui să fie inferior standardului impus reclamantului pentru dovedirea pagubei.

3.5   Având în vedere divergențele actuale dintre modalitățile de calculare a termenelor de prescripție, este important, pentru certitudinea juridică, să se armonizeze criteriile aplicate în materie. În acest sens, CESE consideră că:

| — | în cazul unei încălcări continue sau repetate, termenul de prescripție nu ar trebui să înceapă înainte de data la care încetează încălcarea legii sau la care se poate considera, în mod întemeiat, că persoana prejudiciată ca urmare a încălcării legii are cunoștință de acest fapt, precum și de prejudiciul care i-a fost creat; |
| --- | --- |

—

în cazul unei încălcări continue sau repetate, termenul de prescripție nu ar trebui să înceapă înainte de data la care încetează încălcarea legii sau la care se poate considera, în mod întemeiat, că persoana prejudiciată ca urmare a încălcării legii are cunoștință de acest fapt, precum și de prejudiciul care i-a fost creat;

| — | în orice caz, un nou termen de prescripție de cel puțin doi ani ar trebui să înceapă atunci când devine definitivă decizia de constatare a încălcării legislației concurenței pe care se întemeiază reclamantul într-o acțiune în subsidiar. |
| --- | --- |

—

în orice caz, un nou termen de prescripție de cel puțin doi ani ar trebui să înceapă atunci când devine definitivă decizia de constatare a încălcării legislației concurenței pe care se întemeiază reclamantul într-o acțiune în subsidiar.

3.6   Interacțiunea dintre controlul aplicării în sfera publică a normelor în materie și acțiunile în despăgubire

Interacțiunea dintre controlul aplicării în sfera publică a normelor în materie și acțiunile în despăgubire

| 3.6.1 | Fiind o chestiune de interes public, responsabilitatea principală pentru reglementarea piețelor și aplicarea normelor antitrust în UE trebuie să aparțină autorităților publice. De aceea, CESE consideră că orice acțiune viitoare trebuie să susțină principiul aplicării eficiente a normelor în materie în sfera publică, facilitând totodată obținerea de către victimele cazurilor de încălcare a normelor antitrust a despăgubirilor pentru prejudiciile suferite. Controlul aplicării în sfera publică a dispozițiilor în domeniu joacă un rol fundamental în lupta împotriva practicilor anticoncurențiale, cu atât mai mult cu cât Comisia și autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) dețin prerogative unice în materie de investigare și de soluționare. |
| --- | --- |

3.6.1

Fiind o chestiune de interes public, responsabilitatea principală pentru reglementarea piețelor și aplicarea normelor antitrust în UE trebuie să aparțină autorităților publice. De aceea, CESE consideră că orice acțiune viitoare trebuie să susțină principiul aplicării eficiente a normelor în materie în sfera publică, facilitând totodată obținerea de către victimele cazurilor de încălcare a normelor antitrust a despăgubirilor pentru prejudiciile suferite. Controlul aplicării în sfera publică a dispozițiilor în domeniu joacă un rol fundamental în lupta împotriva practicilor anticoncurențiale, cu atât mai mult cu cât Comisia și autoritățile naționale din domeniul concurenței (ANC) dețin prerogative unice în materie de investigare și de soluționare.

| 3.6.2 | În timp ce controlul aplicării normelor în sfera publică se concentrează pe conformare și pe descurajare, obiectivul acțiunilor în despăgubire este acela de a asigura obținerea de despăgubiri integrale pentru prejudiciul suferit. Despăgubirile integrale includ prejudiciul propriu-zis, beneficiul nerealizat și dobânzile. |
| --- | --- |

3.6.2

În timp ce controlul aplicării normelor în sfera publică se concentrează pe conformare și pe descurajare, obiectivul acțiunilor în despăgubire este acela de a asigura obținerea de despăgubiri integrale pentru prejudiciul suferit. Despăgubirile integrale includ prejudiciul propriu-zis, beneficiul nerealizat și dobânzile.

| 3.6.3 | În contextul evaluării măsurilor legate de despăgubirile efective și integrale, CESE se așteaptă ca viitorul cadru de reglementare privind orientările pentru cuantificarea prejudiciului să stabilească linii directoare pragmatice spre a fi folosite de instanțele statelor membre, după cum se menționează în Cartea albă. |
| --- | --- |

3.6.3

În contextul evaluării măsurilor legate de despăgubirile efective și integrale, CESE se așteaptă ca viitorul cadru de reglementare privind orientările pentru cuantificarea prejudiciului să stabilească linii directoare pragmatice spre a fi folosite de instanțele statelor membre, după cum se menționează în Cartea albă.

3.7   Proceduri extrajudiciare de soluționare a litigiilor

Proceduri extrajudiciare de soluționare a litigiilor

| 3.7.1 | Deși este indispensabil un cadru mai eficient pentru despăgubirea legală a victimelor încălcărilor normelor concurenței, CESE este de acord cu faptul că statele membre sunt încurajate de Comisie să elaboreze norme procedurale care să promoveze tranzacțiile. Ca metodă alternativă în raport cu acțiunile în justiție, procedurile extrajudiciare de soluționare a litigiilor ar putea să joace un rol complementar important în ceea ce privește despăgubirea victimelor, fără a limita în vreun fel accesul la instanță. Ele ar putea face posibilă găsirea mai rapidă a unei soluții echitabile, cu costuri mai mici și într-o atmosferă mai puțin conflictuală între părți, precum și, în același timp, reducerea gradului de încărcare a instanțelor. De aceea, CESE invită Comisia să încurajeze utilizarea sistemelor extrajudiciare de soluționare a litigiilor în cadrul UE și să îmbunătățească calitatea acestora. Cu toate acestea, CESE remarcă faptul că mecanismele alternative de soluționare a litigiilor pot reprezenta opțiuni credibile pentru asigurarea compensării victimelor doar dacă există mecanisme care să asigure accesul la justiție, inclusiv prin mecanisme colective. În lipsa unor instrumente eficace pentru accesul la justiție, nu există o motivație suficientă pentru încheierea unor acorduri corecte și rapide. |
| --- | --- |

3.7.1

Deși este indispensabil un cadru mai eficient pentru despăgubirea legală a victimelor încălcărilor normelor concurenței, CESE este de acord cu faptul că statele membre sunt încurajate de Comisie să elaboreze norme procedurale care să promoveze tranzacțiile. Ca metodă alternativă în raport cu acțiunile în justiție, procedurile extrajudiciare de soluționare a litigiilor ar putea să joace un rol complementar important în ceea ce privește despăgubirea victimelor, fără a limita în vreun fel accesul la instanță. Ele ar putea face posibilă găsirea mai rapidă a unei soluții echitabile, cu costuri mai mici și într-o atmosferă mai puțin conflictuală între părți, precum și, în același timp, reducerea gradului de încărcare a instanțelor. De aceea, CESE invită Comisia să încurajeze utilizarea sistemelor extrajudiciare de soluționare a litigiilor în cadrul UE și să îmbunătățească calitatea acestora. Cu toate acestea, CESE remarcă faptul că mecanismele alternative de soluționare a litigiilor pot reprezenta opțiuni credibile pentru asigurarea compensării victimelor doar dacă există mecanisme care să asigure accesul la justiție, inclusiv prin mecanisme colective. În lipsa unor instrumente eficace pentru accesul la justiție, nu există o motivație suficientă pentru încheierea unor acorduri corecte și rapide.

4.   Observații specifice privind Cartea albă

Observații specifice privind Cartea albă

4.1   Ca urmare a volumului actual de tranzacții judiciare, este necesar să se stabilească, în cadrul ordinii juridice, mecanisme care să permită gruparea sau cumularea acțiunilor individuale introduse de victimele încălcării normelor antitrust.

4.1.1   CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia, pentru a se garanta despăgubirea colectivă eficientă a victimelor, trebuie combinate următoarele două mecanisme complementare:

| — | pe de o parte, acțiuni de reprezentare, introduse de entități competente (asociații ale consumatorilor, asociații pentru protecția mediului, organizații profesionale, asociații ale victimelor), asupra legitimității cărora CESE s-a pronunțat deja, în mare parte (7); |
| --- | --- |

—

pe de o parte, acțiuni de reprezentare, introduse de entități competente (asociații ale consumatorilor, asociații pentru protecția mediului, organizații profesionale, asociații ale victimelor), asupra legitimității cărora CESE s-a pronunțat deja, în mare parte (7);

7

| — | pe de altă parte, acțiuni colective în care victimele decid să grupeze cererile pe care le-au formulat ca urmare a prejudiciului și să intenteze o singură acțiune în justiție. |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, acțiuni colective în care victimele decid să grupeze cererile pe care le-au formulat ca urmare a prejudiciului și să intenteze o singură acțiune în justiție.

4.2   Observații privind acțiunea colectivă:

Observații privind acțiunea colectivă:

| 4.2.1 | Obținerea unei despăgubiri corespunzătoare pentru victimele cazurilor de încălcare a normelor antitrust - concurenți care respectă regulile jocului, consumatori, IMM-uri și salariați ai întreprinderilor implicate, care sunt victime indirecte ale practicilor care le pun în pericol locurile de muncă și puterea de cumpărare - reprezintă o preocupare primordială pentru CESE. Acesta și-a exprimat punctul de vedere privind „definirea rolului și a regimului acțiunilor colective în domeniul dreptului comunitar al protecției consumatorilor” în avizul său din proprie inițiativă (8). În conformitate cu avizele sale anterioare, CESE afirmă că recunoașterea necesității de a iniția o acțiune în justiție implică proceduri corespunzătoare pentru recunoașterea și valorificarea acestor drepturi. Crearea unei acțiuni colective europene este una dintre posibilele opțiuni luate în considerare în dezbaterea privind modul de valorificare practică a acestui drept la acțiune. CESE consideră că măsurile de punere în practică ar trebui să fie echilibrate și să asigure o protecție eficientă pentru evitarea abuzurilor. De asemenea, acestea ar trebui să fie în concordanță cu alte propuneri privind acțiunea colectivă, și anume cu cele aflate în curs de pregătire în cadrul DG SANCO, și să fie tratate într-o manieră coordonată și coerentă, astfel încât să se evite suprapunerile inutile de instrumente judiciare, care creează dificultăți uriașe de transpunere și de aplicare în statele membre. |
| --- | --- |

4.2.1

Obținerea unei despăgubiri corespunzătoare pentru victimele cazurilor de încălcare a normelor antitrust - concurenți care respectă regulile jocului, consumatori, IMM-uri și salariați ai întreprinderilor implicate, care sunt victime indirecte ale practicilor care le pun în pericol locurile de muncă și puterea de cumpărare - reprezintă o preocupare primordială pentru CESE. Acesta și-a exprimat punctul de vedere privind „definirea rolului și a regimului acțiunilor colective în domeniul dreptului comunitar al protecției consumatorilor” în avizul său din proprie inițiativă (8). În conformitate cu avizele sale anterioare, CESE afirmă că recunoașterea necesității de a iniția o acțiune în justiție implică proceduri corespunzătoare pentru recunoașterea și valorificarea acestor drepturi. Crearea unei acțiuni colective europene este una dintre posibilele opțiuni luate în considerare în dezbaterea privind modul de valorificare practică a acestui drept la acțiune. CESE consideră că măsurile de punere în practică ar trebui să fie echilibrate și să asigure o protecție eficientă pentru evitarea abuzurilor. De asemenea, acestea ar trebui să fie în concordanță cu alte propuneri privind acțiunea colectivă, și anume cu cele aflate în curs de pregătire în cadrul DG SANCO, și să fie tratate într-o manieră coordonată și coerentă, astfel încât să se evite suprapunerile inutile de instrumente judiciare, care creează dificultăți uriașe de transpunere și de aplicare în statele membre.

8

| 4.2.2 | CESE sprijină punctul de vedere larg împărtășit de politicienii și părțile interesate de la nivel european cu privire la necesitatea evitării în UE a riscului unor abuzuri de tipul celor existente în Statele Unite. Măsurile de punere în aplicare ar trebui să reflecte tradițiile culturale și juridice europene, să aibă ca scop unic despăgubirea și să stabilească un echilibru corect între părți, conducând la un sistem care protejează interesele societății în întregul ei. Comitetul solicită să se evite onorariile condiționate de rezultate (contingency fees) și regimurile care trezesc interesul economic al terților. |
| --- | --- |

4.2.2

CESE sprijină punctul de vedere larg împărtășit de politicienii și părțile interesate de la nivel european cu privire la necesitatea evitării în UE a riscului unor abuzuri de tipul celor existente în Statele Unite. Măsurile de punere în aplicare ar trebui să reflecte tradițiile culturale și juridice europene, să aibă ca scop unic despăgubirea și să stabilească un echilibru corect între părți, conducând la un sistem care protejează interesele societății în întregul ei. Comitetul solicită să se evite onorariile condiționate de rezultate (contingency fees) și regimurile care trezesc interesul economic al terților.

contingency fees

4.3   Observații privind probele:

Observații privind probele:

| 4.3.1 | Pentru un acces efectiv la probe, care face parte din dreptul la o cale de atac eficientă, CESE consideră oportun să se mențină în întreaga UE un nivel minim de divulgare inter partes în cazurile de despăgubire în urma încălcării normelor antitrust ale CE. Extinderea competențelor autorităților judiciare naționale pentru a le permite divulgarea anumitor categorii de probe relevante ar putea contribui la atingerea acestui scop, atât timp cât această divulgare se înscrie în limitele stabilite de jurisprudența CJCE, în special în ceea ce privește relevanța, necesitatea și proporționalitatea. |
| --- | --- |

4.3.1

Pentru un acces efectiv la probe, care face parte din dreptul la o cale de atac eficientă, CESE consideră oportun să se mențină în întreaga UE un nivel minim de divulgare inter partes în cazurile de despăgubire în urma încălcării normelor antitrust ale CE. Extinderea competențelor autorităților judiciare naționale pentru a le permite divulgarea anumitor categorii de probe relevante ar putea contribui la atingerea acestui scop, atât timp cât această divulgare se înscrie în limitele stabilite de jurisprudența CJCE, în special în ceea ce privește relevanța, necesitatea și proporționalitatea.

inter partes

| 4.3.2 | CESE recunoaște piedicile actuale cu care se confruntă victimele atunci când doresc să își argumenteze cauza și salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți accesul la probe. Comitetul subliniază că diferențele existente între sistemele procedurale ale statelor membre nu trebuie neglijate. Obligațiile de divulgare a probelor ar trebui să fie supuse unor garanții precise și să fie proporționale cu cauza. |
| --- | --- |

4.3.2

CESE recunoaște piedicile actuale cu care se confruntă victimele atunci când doresc să își argumenteze cauza și salută eforturile Comisiei de a îmbunătăți accesul la probe. Comitetul subliniază că diferențele existente între sistemele procedurale ale statelor membre nu trebuie neglijate. Obligațiile de divulgare a probelor ar trebui să fie supuse unor garanții precise și să fie proporționale cu cauza.

| 4.3.3 | CESE solicită Comisiei ca obligațiile de divulgare să fie condiționate de măsuri de protecție precise deoarece provocarea constă în menținerea unui sistem care creează un echilibru între accesul efectiv la probe și dreptul la apărare. Comitetul remarcă și că supravegherea strictă din partea unui judecător poate fi utilă în această privință. |
| --- | --- |

4.3.3

CESE solicită Comisiei ca obligațiile de divulgare să fie condiționate de măsuri de protecție precise deoarece provocarea constă în menținerea unui sistem care creează un echilibru între accesul efectiv la probe și dreptul la apărare. Comitetul remarcă și că supravegherea strictă din partea unui judecător poate fi utilă în această privință.

| 4.3.4 | În cazul în care se constată, la nivel comunitar, o încălcare a articolului 81 sau 82 din Tratat, persoanele prejudiciate de încălcarea normelor antitrust pot să se întemeieze, pe baza articolului 16 alineatul (1) din Regulamentul 1/2003, pe decizia respectivă, ca probă irefutabilă în acțiunile civile în despăgubiri. CESE consideră că, în virtutea principiului echivalenței normelor de procedură, ar trebui să se aplice o dispoziție similară pentru toate deciziile autorităților naționale din domeniul concurenței care constată o încălcare a articolului 81 sau 82. |
| --- | --- |

4.3.4

În cazul în care se constată, la nivel comunitar, o încălcare a articolului 81 sau 82 din Tratat, persoanele prejudiciate de încălcarea normelor antitrust pot să se întemeieze, pe baza articolului 16 alineatul (1) din Regulamentul 1/2003, pe decizia respectivă, ca probă irefutabilă în acțiunile civile în despăgubiri. CESE consideră că, în virtutea principiului echivalenței normelor de procedură, ar trebui să se aplice o dispoziție similară pentru toate deciziile autorităților naționale din domeniul concurenței care constată o încălcare a articolului 81 sau 82.

4.4   Observații privind participarea și reprezentarea victimelor:

Observații privind participarea și reprezentarea victimelor:

| 4.4.1 | Cu privire la acțiunile colective pe bază de consimțământ prealabil explicit (opt-in) sau cele care antrenează automat persoanele victime ale unui comportament (opt-out), CESE face trimitere la avantajele și dezavantajele acestor mecanisme, astfel cum sunt prezentate acestea în avizul său din 14 februarie 2008 (9). În acest aviz, CESE a subliniat cu precădere faptul că, deși acțiunile colective pe bază de consimțământ prealabil explicit prezintă anumite avantaje, sunt dificil de gestionat și costisitoare, duc la întârzieri procedurale și nu convin unei mari părți a consumatorilor, deoarece aceștia nu dețin informațiile necesare cu privire la existența procedurilor în cauză. CESE observă că unele dintre statele membre au adoptat modele diferite de acțiuni în justiție care iau forma atât a acțiunilor de tip opt-in, cât și a celor de tip opt-out. |
| --- | --- |

4.4.1

Cu privire la acțiunile colective pe bază de consimțământ prealabil explicit (opt-in) sau cele care antrenează automat persoanele victime ale unui comportament (opt-out), CESE face trimitere la avantajele și dezavantajele acestor mecanisme, astfel cum sunt prezentate acestea în avizul său din 14 februarie 2008 (9). În acest aviz, CESE a subliniat cu precădere faptul că, deși acțiunile colective pe bază de consimțământ prealabil explicit prezintă anumite avantaje, sunt dificil de gestionat și costisitoare, duc la întârzieri procedurale și nu convin unei mari părți a consumatorilor, deoarece aceștia nu dețin informațiile necesare cu privire la existența procedurilor în cauză. CESE observă că unele dintre statele membre au adoptat modele diferite de acțiuni în justiție care iau forma atât a acțiunilor de tip opt-in, cât și a celor de tip opt-out.

opt-in

opt-out

9

opt-in

opt-out

| 4.4.2 | Aceste observații sunt valabile și pentru „acțiunile de reprezentare” (representative actions). Deoarece în Cartea albă se face referire nu numai la victimele identificate, ci și la victimele identificabile, acțiunile în numele unui grup de persoane neidentificate nu par a fi excluse. Deși identificarea victimelor în mod individual poate contribui la introducerea plângerilor, pot exista situații în care să fie oportună extinderea cauzei la toate victimele potențiale, spre exemplu în cazul în care sunt implicate un număr mare de victime. CESE recomandă clarificarea acestei propuneri. |
| --- | --- |

4.4.2

Aceste observații sunt valabile și pentru „acțiunile de reprezentare” (representative actions). Deoarece în Cartea albă se face referire nu numai la victimele identificate, ci și la victimele identificabile, acțiunile în numele unui grup de persoane neidentificate nu par a fi excluse. Deși identificarea victimelor în mod individual poate contribui la introducerea plângerilor, pot exista situații în care să fie oportună extinderea cauzei la toate victimele potențiale, spre exemplu în cazul în care sunt implicate un număr mare de victime. CESE recomandă clarificarea acestei propuneri.

representative actions

| 4.4.3 | CESE reamintește recomandările făcute în avizele sale anterioare cu privire la rolul important pe care îl are judecătorul. Judecătorii pot fi ajutați prin instruire specifică, care să le permită să verifice mai bine criteriile de admisibilitate și evaluarea probelor, precum și accesul la acestea, ținând seama de faptul că acțiunile colective necesită prin definiție ca o acțiune cu același obiect să nu fie introdusă ca acțiune individuală. De aceea, judecătorul trebuie să aibă un rol important și activ în identificarea și admiterea, încă dintr-o etapă timpurie, a acțiunilor legitime. |
| --- | --- |

4.4.3

CESE reamintește recomandările făcute în avizele sale anterioare cu privire la rolul important pe care îl are judecătorul. Judecătorii pot fi ajutați prin instruire specifică, care să le permită să verifice mai bine criteriile de admisibilitate și evaluarea probelor, precum și accesul la acestea, ținând seama de faptul că acțiunile colective necesită prin definiție ca o acțiune cu același obiect să nu fie introdusă ca acțiune individuală. De aceea, judecătorul trebuie să aibă un rol important și activ în identificarea și admiterea, încă dintr-o etapă timpurie, a acțiunilor legitime.

| 4.4.4 | Asociațiile consumatorilor și asociațiile profesionale sunt candidați evidenți pentru reprezentarea victimelor în acțiunile de reprezentare. Cartea albă a Comisiei permite în mod expres asociațiilor profesionale autorizate să inițieze acțiuni de reprezentare în numele membrilor lor. Întrucât alte organizații recunoscute care îndeplinesc anumite condiții ar putea avea, la rândul lor, motive legitime pentru a introduce o acțiune colectivă, ar trebui să se evalueze cu atenție dacă acest lucru ar putea conduce la situații în care se introduc mai multe acțiuni concurente în legătură cu prejudiciul produs prin aceeași faptă ilicită. Pentru a conferi eficacitate unei acțiuni, ar fi de dorit ca victimele să fie reprezentate de o entitate de reprezentare unică. |
| --- | --- |

4.4.4

Asociațiile consumatorilor și asociațiile profesionale sunt candidați evidenți pentru reprezentarea victimelor în acțiunile de reprezentare. Cartea albă a Comisiei permite în mod expres asociațiilor profesionale autorizate să inițieze acțiuni de reprezentare în numele membrilor lor. Întrucât alte organizații recunoscute care îndeplinesc anumite condiții ar putea avea, la rândul lor, motive legitime pentru a introduce o acțiune colectivă, ar trebui să se evalueze cu atenție dacă acest lucru ar putea conduce la situații în care se introduc mai multe acțiuni concurente în legătură cu prejudiciul produs prin aceeași faptă ilicită. Pentru a conferi eficacitate unei acțiuni, ar fi de dorit ca victimele să fie reprezentate de o entitate de reprezentare unică.

4.5   Observații referitoare la efectul obligatoriu al deciziilor definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței:

Observații referitoare la efectul obligatoriu al deciziilor definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței:

| 4.5.1 | În principiu, CESE este de acord cu Comisia cu privire la faptul că deciziile definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței care se bazează pe constatarea prealabilă în cazurile de încălcare urmate de acțiuni în despăgubire trebuie să constituie o prezumție absolută privind existența faptei ilicite. Comitetul consideră că instanțele naționale se află în cea mai bună poziție pentru a evalua legăturile de cauzalitate dintre faptă și despăgubirea solicitată și trebuie să rămână singurele competente să facă acest lucru. |
| --- | --- |

4.5.1

În principiu, CESE este de acord cu Comisia cu privire la faptul că deciziile definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței care se bazează pe constatarea prealabilă în cazurile de încălcare urmate de acțiuni în despăgubire trebuie să constituie o prezumție absolută privind existența faptei ilicite. Comitetul consideră că instanțele naționale se află în cea mai bună poziție pentru a evalua legăturile de cauzalitate dintre faptă și despăgubirea solicitată și trebuie să rămână singurele competente să facă acest lucru.

| 4.5.2 | De asemenea, CESE observă că valoarea deciziilor definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței presupune că ar trebui să se acorde atenția cuvenită nivelului de armonizare a sistemelor de echilibru instituțional (checks and balances), și a garanțiilor procedurale din statele membre. |
| --- | --- |

4.5.2

De asemenea, CESE observă că valoarea deciziilor definitive ale autorităților naționale din domeniul concurenței presupune că ar trebui să se acorde atenția cuvenită nivelului de armonizare a sistemelor de echilibru instituțional (checks and balances), și a garanțiilor procedurale din statele membre.

checks and balances

4.6   Observații referitoare la cerința privind existența culpei:

Observații referitoare la cerința privind existența culpei:

| 4.6.1 | În anumite state membre, legătura de cauzalitate dintre culpă și prejudiciu reprezintă un element constitutiv al răspunderii civile delictuale, reclamantul trebuind să dovedească atât propriul său drept la despăgubire, cât și vinovăția pârâtului. CESE recomandă Comisiei să țină seama de aceste diferențe, întrucât ele decurg din evoluția istorică a sistemelor juridice naționale. Acesta solicită Comisiei să asigure faptul că orice regim viitor va garanta proceduri echitabile, care să urmărească despăgubirea rapidă și eficientă pentru prejudiciile suferite, susținută cu dovezi adecvate. |
| --- | --- |

4.6.1

În anumite state membre, legătura de cauzalitate dintre culpă și prejudiciu reprezintă un element constitutiv al răspunderii civile delictuale, reclamantul trebuind să dovedească atât propriul său drept la despăgubire, cât și vinovăția pârâtului. CESE recomandă Comisiei să țină seama de aceste diferențe, întrucât ele decurg din evoluția istorică a sistemelor juridice naționale. Acesta solicită Comisiei să asigure faptul că orice regim viitor va garanta proceduri echitabile, care să urmărească despăgubirea rapidă și eficientă pentru prejudiciile suferite, susținută cu dovezi adecvate.

4.7   Observații privind programele de clemență:

Observații privind programele de clemență:

| 4.7.1 | Programele de clemență au un impact uriaș asupra numărului de carteluri descoperite și un efect de descurajare important. De aceea, buna lor funcționare este în primul rând în interesul victimelor. Riscul ca informații confidențiale să fie făcute publice ar avea efecte negative în ceea ce privește descoperirea cartelurilor și, prin aceasta, asupra posibilității victimelor de a solicita despăgubiri. În consecință, CESE salută propunerile menite să conserve eficiența programelor de clemență. Cu toate acestea, solicitările de clemență nu ar trebui să îi protejeze mai mult decât este strict necesar pe participanții la carteluri de consecințele de drept civil ale practicilor lor ilicite, în detrimentul victimelor. |
| --- | --- |

4.7.1

Programele de clemență au un impact uriaș asupra numărului de carteluri descoperite și un efect de descurajare important. De aceea, buna lor funcționare este în primul rând în interesul victimelor. Riscul ca informații confidențiale să fie făcute publice ar avea efecte negative în ceea ce privește descoperirea cartelurilor și, prin aceasta, asupra posibilității victimelor de a solicita despăgubiri. În consecință, CESE salută propunerile menite să conserve eficiența programelor de clemență. Cu toate acestea, solicitările de clemență nu ar trebui să îi protejeze mai mult decât este strict necesar pe participanții la carteluri de consecințele de drept civil ale practicilor lor ilicite, în detrimentul victimelor.

4.8   Observații privind costurile acțiunilor în despăgubire:

Observații privind costurile acțiunilor în despăgubire:

| 4.8.1 | Cartea albă stabilește diferite abordări în vederea reducerii riscurilor financiare ale litigiilor pentru persoanele care introduc o acțiune în despăgubire. CESE este de acord cu punctul de vedere conform căruia exercitarea dreptului la despăgubire nu ar trebui să fie împiedicată de costurile excesive ale acțiunilor în justiție. CESE s-a pronunțat cu privire la costurile acestor acțiuni în avizul său privind Cartea verde (10). |
| --- | --- |

4.8.1

Cartea albă stabilește diferite abordări în vederea reducerii riscurilor financiare ale litigiilor pentru persoanele care introduc o acțiune în despăgubire. CESE este de acord cu punctul de vedere conform căruia exercitarea dreptului la despăgubire nu ar trebui să fie împiedicată de costurile excesive ale acțiunilor în justiție. CESE s-a pronunțat cu privire la costurile acestor acțiuni în avizul său privind Cartea verde (10).

10

| 4.8.2 | Cartea albă invită statele membre să revizuiască normele naționale de alocare a cheltuielilor și să dea instanțelor naționale posibilitatea ca, în cazuri excepționale, să deroge de la principiul conform căruia partea care pierde suportă cheltuielile, în prezent aplicat în majoritatea sistemelor juridice naționale. CESE invită Comisia să acorde atenția cuvenită modalităților de a asigura atât accesul echitabil la justiție, cât și validitatea acțiunilor din această perspectivă. |
| --- | --- |

4.8.2

Cartea albă invită statele membre să revizuiască normele naționale de alocare a cheltuielilor și să dea instanțelor naționale posibilitatea ca, în cazuri excepționale, să deroge de la principiul conform căruia partea care pierde suportă cheltuielile, în prezent aplicat în majoritatea sistemelor juridice naționale. CESE invită Comisia să acorde atenția cuvenită modalităților de a asigura atât accesul echitabil la justiție, cât și validitatea acțiunilor din această perspectivă.

| 4.8.3 | CESE consideră că statele membre ar trebui să reflecteze cu privire la normele naționale în materie de cheltuieli procedurale, iar Comisia ar trebui să examineze toate practicile în vigoare în Uniunea Europeană. Tendința ar trebui să fie admiterea acțiunilor întemeiate, atunci când cheltuielile procedurale ar constitui o piedică pentru introducerea acțiunilor în despăgubire, fără însă a se aduce atingere elaborării de norme procedurale care să încurajeze soluționarea litigiilor prin tranzacții judiciare între părți, ca modalitate de reducere a costurilor. |
| --- | --- |

4.8.3

CESE consideră că statele membre ar trebui să reflecteze cu privire la normele naționale în materie de cheltuieli procedurale, iar Comisia ar trebui să examineze toate practicile în vigoare în Uniunea Europeană. Tendința ar trebui să fie admiterea acțiunilor întemeiate, atunci când cheltuielile procedurale ar constitui o piedică pentru introducerea acțiunilor în despăgubire, fără însă a se aduce atingere elaborării de norme procedurale care să încurajeze soluționarea litigiilor prin tranzacții judiciare între părți, ca modalitate de reducere a costurilor.

| 4.8.4 | CESE reamintește faptul că nu este de dorit să se introducă un sistem de onorarii condiționate de rezultate (contingency fees), care ar fi contrar tradiției juridice europene. După cum menționa CESE într-un aviz (11) precedent, acest sistem este interzis în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, fie prin lege, fie prin codurile deontologice ale avocaților. |
| --- | --- |

4.8.4

CESE reamintește faptul că nu este de dorit să se introducă un sistem de onorarii condiționate de rezultate (contingency fees), care ar fi contrar tradiției juridice europene. După cum menționa CESE într-un aviz (11) precedent, acest sistem este interzis în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, fie prin lege, fie prin codurile deontologice ale avocaților.

contingency fees

11

| 4.8.5 | În final, CESE consideră că notificarea și reunirea reclamanților potențiali s-ar putea face într-un mod mai eficient și cu costuri rezonabile cu ajutorul unui registru electronic european public în materie de acțiuni, care să poată fi consultat de victimele din întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

4.8.5

În final, CESE consideră că notificarea și reunirea reclamanților potențiali s-ar putea face într-un mod mai eficient și cu costuri rezonabile cu ajutorul unui registru electronic european public în materie de acțiuni, care să poată fi consultat de victimele din întreaga Uniune Europeană.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele

Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  JO C 162, 25.6.2008, Franco CHIRIACO, Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei - Raportul privind politica în domeniul concurenței 2006, COM(2007) 358 final, punctul 7.1.1., Bruxelles, 13 februarie 2008.

1

(2)  A se vedea hotărârile „Courage c. Crehan” (cauza C-453/99) și „Manfredi” (cauzele conexe C-295/4 până la C-298/04).

2

(3)  COM(2005) 672 final, Cartea verde - Acțiuni în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor comunitare antitrust, Bruxelles, 19 decembrie 2005, p. 1-13.

3

(4)  JO C 324, 20.12.2006, María SÁNCHEZ MIGUEL, Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Cartea verde - Acțiuni în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor comunitare antitrust”, Bruxelles, 26 octombrie 2006, p. 1-10.

4

(5)  Rezoluția Parlamentului European din 25 aprilie 2007.

5

(6)  COM(2008) 165 final, Cartea albă - Acțiuni în despăgubire pentru cazurile de încălcare a normelor CE antitrust, Bruxelles, 2 aprilie 2008.

6

(7)  JO C 162, 25.6.2008, Jorge PEGADO LIZ, Avizul Comitetului Economic și Social European privind definirea rolului și a regimului acțiunilor colective în domeniul dreptului comunitar al protecției consumatorilor, Bruxelles, 14 februarie 2008, p. 1-21.

7

(8)  A se vedea nota de subsol 7.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 7.

9

(10)  JO C 324, 30.10.2006, punctul 5.4.5 (Raportor: dna SÁNCHEZ MIGUEL).

10

(11)  A se vedea nota de subsol 7.

11

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/47

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind raportul Comisiei - Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2007

COM(2008) 368 final

2009/C 228/07

La 16 iunie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Raportul Comisiei - Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2007”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl BARROS VALE.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 98 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Rezumat și concluzii

Rezumat și concluzii

1.1   Comitetul Economic și Social European evaluează în fiecare an Raportul Comisiei privind politica în domeniul concurenței, profitând în ultima vreme de această ocazie pentru a formula o serie de observații și de propuneri. Acestea s-au bucurat în numeroase cazuri de atenția autorităților și au dus la adaptări pe care le considerăm, în general, pozitive, atât în ceea ce privește prioritățile și instrumentele de care dispune această politică, cât și resursele propriu-zise, care, spre satisfacția CESE, au fost folosite într-un mod mai eficient.

1.1.1   Trebuie menționată întârzierea cu care este elaborat acest aviz față de anul la care se referă raportul (2007), fapt care influențează analiza, nu numai din perspectiva intervalului de timp scurs, ci și din cea a circumstanțelor absolut excepționale cu care ne confruntăm la ora actuală, și care nu pot fi ignorate.

1.2   Cu toate acestea, CESE consideră că trebuie să se exploreze noi teme legate de politica din domeniul concurenței, care să iasă din cadrul conceptual tradițional - important, însă relativ simplist - în care a fost menținută această politică. În ultimii ani, Comitetul a avut deja ocazia de a-i propune Comisiei să accepte o evoluție către noi domenii de intervenție; în actuala conjunctură, complexă și dificilă, această necesitate a fost confirmată atât de starea economiei cât și, în special, de învățămintele care trebuie trase de către toți cei responsabili din greșelile și, mai ales, din lacunele care au generat situația actuală.

1.3   Problemele legate de reglementarea/supravegherea deficitară (sau chiar laxă, în unele cazuri) din anumite sectoare strategice nu numai că generează dezechilibre sau riscuri sistemice inacceptabile, ci, în plus, aduc atingere concurenței loiale și îi protejează pe infractori, creând astfel prejudicii enorme pentru întreaga societate. Politica în domeniul concurenței va trebui să acorde atenție acestor probleme, pentru a evita o nouă apariție a unor costuri enorme care să cadă în sarcina majorității întreprinderilor și cetățenilor, din cauza „falsei concurențe” generate de anumiți actori, a căror ambiție nu a fost îngrădită de sistemele deficitare de protecție a piețelor, și în special a piețelor financiare, care le condiționează pe toate celelalte.

1.4   La un alt nivel, și așa cum CESE a solicitat deja, trebuie analizat ce este de făcut pentru a coordona mai bine această politică cu celelalte politici ale Uniunii (și pentru a crea instrumente în acest sens), astfel încât să se evite concurența neloială pe plan intern (ca urmare a diferențelor dintre întreprinderi în materie de dimensiuni, localizare și cadru fiscal). La nivel extern, UE trebuie să garanteze că țările terțe nu beneficiază în mod artificial de avantaje de pe urma încălcării normelor comerțului internațional, a principalelor convenții ale OIM privind dreptul muncii și drepturile sindicale - inclusiv prin exploatarea copiilor și condiții de muncă inumane - sau a normelor fundamentale de protecție a mediului. De asemenea, Uniunea Europeană ar trebui să aplice în mod riguros normele OMC îndreptate împotriva subvenționării exporturilor de către guverne și a altor politici guvernamentale care denaturează concurența și afectează accesul pe piață al întreprinderilor europene.

1.5   În comparație cu raportul pe 2006, cel pe 2007 abordează și alte două instrumente ale politicii în domeniul concurenței („Măsurile adoptate de statele membre” și „Rolul politicii în domeniul concurenței în contextul politic mai larg”); în contextul consolidării acestei politici comunitare de maximă importanță, acesta pare să fie unul dintre aspectele cele mai pozitive ale eforturilor depuse.

1.6   În ceea ce privește aplicarea normelor privind controlul ajutoarelor de stat, raportul constată eforturile intense depuse de Comisie, ceea ce demonstrează importanța pe care a căpătat-o această temă în 2007.

1.7   În legătură cu „rolul politicii în domeniul concurenței într-un context politic mai larg”, Comitetul constată cu satisfacție preocupările Comisiei în domeniu, însă consideră că acest aspect ar trebui să fie mai bine dezvoltat, prin clarificarea formei sau a mijloacelor de aprofundare a politicii din domeniul concurenței în cadrul Strategiei de la Lisabona. Referitor la piețele sectoriale vizate, ar trebui să se precizeze mai bine măsurile de implementat, instrumentele de utilizat și obiectivele de atins.

1.8   Dată fiind importanța actuală a tematicii liberalizării piețelor de energie, informațiile oferite de raport în acest domeniu par a fi relativ sumare. După modelul domeniului antitrust, în care practicile relevante sunt prezentate în detaliu, și în cazul celui de-al treilea pachet de liberalizare ar trebui ca obiectivele de îndeplinit să fie abordate în mod mai aprofundat.

1.9   În ceea ce privește serviciile financiare, raportul abordează chestiunea cardurilor de plată (menționând că acest sector înregistrează un grad foarte ridicat de concentrare și că generează probleme legate de concurență) însă nu propune măsuri concrete pentru depășirea acestor probleme. Nu există nicio referire la supravegherea bancară și la monitorizarea respectării normelor prudențiale de către organismele competente, problemă de o deosebită importanță și care poate da naștere unui spațiu de concurență neloială, cu consecințe multiple asupra diferiților actori din cadrul pieței. CESE este extrem de preocupat de această situație, în special în ceea ce privește acțiunile deținute de stat în anumite instituții financiare, aspect prea puțin clar, în majoritatea cazurilor.

1.10   CESE dorește să menționeze, de asemenea, că ar prefera ca raportul prezentat anual de către Comisie să nu ia doar forma unei liste de realizări (raportul fiind de multe ori un fel de catalog al progreselor și al reușitelor), ci să fie, mai degrabă, un document în care progresele înregistrate (pe care Comitetul le salută cu satisfacție) să fie contrabalansate de o prezentare mai clară a greutăților și obstacolelor identificate, precum și a propunerilor de depășire a acestora și de parcurgere a unor noi etape ale politicii în domeniul concurenței.

2.   Conținutul raportului pentru 2007

Conținutul raportului pentru 2007

| 2.1 | În ceea ce privește instrumentele politicii din domeniul concurenței, raportul explică pentru fiecare în parte, așa cum s-a procedat în fiecare an, care a fost viziunea care a orientat acțiunile Comisiei în decursul anului respectiv:






  — | „Acordurile, deciziile, practicile concertate și folosirea abuzivă a poziției dominante” au fost combătute cu mai multă eficacitate, prin crearea unor stimulente pentru ca participanții să denunțe astfel de practici. Ca urmare a invitației adresate Comisiei de către Parlamentul European de a elabora o Carte albă cu propuneri detaliate, în vederea sporirii eficacității acțiunilor de despăgubire pentru încălcarea normelor antitrust, Comisia a finalizat numeroase consultări cu guvernele naționale, precum și cu reprezentanți ai justiției și ai diverselor sectoare implicate în această problematică. |
| --- | --- | --- |

2.1

În ceea ce privește instrumentele politicii din domeniul concurenței, raportul explică pentru fiecare în parte, așa cum s-a procedat în fiecare an, care a fost viziunea care a orientat acțiunile Comisiei în decursul anului respectiv:

instrumentele politicii din domeniul concurenței,

—

„Acordurile, deciziile, practicile concertate și folosirea abuzivă a poziției dominante” au fost combătute cu mai multă eficacitate, prin crearea unor stimulente pentru ca participanții să denunțe astfel de practici. Ca urmare a invitației adresate Comisiei de către Parlamentul European de a elabora o Carte albă cu propuneri detaliate, în vederea sporirii eficacității acțiunilor de despăgubire pentru încălcarea normelor antitrust, Comisia a finalizat numeroase consultări cu guvernele naționale, precum și cu reprezentanți ai justiției și ai diverselor sectoare implicate în această problematică.

Acordurile, deciziile, practicile concertate și folosirea abuzivă a poziției dominante”

| — | „Descoperirea, investigarea și sancționarea cartelurilor” a fost o altă preocupare prioritară, care a dus la amendarea a 41 de întreprinderi (același număr ca în 2006), valoarea totală a acestor amenzi fiind de 3 334 milioane EUR (față de 1 846 milioane EUR în anul precedent). |
| --- | --- |

—

„Descoperirea, investigarea și sancționarea cartelurilor” a fost o altă preocupare prioritară, care a dus la amendarea a 41 de întreprinderi (același număr ca în 2006), valoarea totală a acestor amenzi fiind de 3 334 milioane EUR (față de 1 846 milioane EUR în anul precedent).

| — | În domeniul „măsurilor adoptate de statele membre”, s-a încheiat o procedură privind încălcarea dreptului comunitar împotriva Republicii Cehe, care a limitat competențele autorității cehe în domeniul concurenței în ceea ce privește aplicarea normelor de concurență în sectorul comunicațiilor electronice. A fost adoptată, de asemenea, o decizie în temeiul Regulamentului privind concentrările economice, prin care se declara că autoritatea spaniolă de reglementare în domeniul energetic a încălcat regulamentul menționat. |
| --- | --- |

—

În domeniul „măsurilor adoptate de statele membre”, s-a încheiat o procedură privind încălcarea dreptului comunitar împotriva Republicii Cehe, care a limitat competențele autorității cehe în domeniul concurenței în ceea ce privește aplicarea normelor de concurență în sectorul comunicațiilor electronice. A fost adoptată, de asemenea, o decizie în temeiul Regulamentului privind concentrările economice, prin care se declara că autoritatea spaniolă de reglementare în domeniul energetic a încălcat regulamentul menționat.

„măsurilor adoptate de statele membre”

| — | În privința „controlului concentrărilor”, au fost adoptate o comunicare consolidată referitoare la problemele de competență, precum și orientări privind evaluarea concentrărilor neorizontale. De asemenea, a fost inițiată o consultare publică pe tema măsurilor corective din acest domeniu. |
| --- | --- |

—

În privința „controlului concentrărilor”, au fost adoptate o comunicare consolidată referitoare la problemele de competență, precum și orientări privind evaluarea concentrărilor neorizontale. De asemenea, a fost inițiată o consultare publică pe tema măsurilor corective din acest domeniu.

„controlului concentrărilor”

| — | „Controlul ajutoarelor de stat” s-a situat în centrul preocupărilor Comisiei: s-a adoptat o nouă metodă de stabilire a ratelor de referință, a fost lansată o consultare pe tema proiectului de regulament de exceptare pe categorii și a fost inițiată procedura de revizuire a Comunicării privind ajutoarele de stat sub forma garanțiilor. |
| --- | --- |

—

„Controlul ajutoarelor de stat” s-a situat în centrul preocupărilor Comisiei: s-a adoptat o nouă metodă de stabilire a ratelor de referință, a fost lansată o consultare pe tema proiectului de regulament de exceptare pe categorii și a fost inițiată procedura de revizuire a Comunicării privind ajutoarele de stat sub forma garanțiilor.

| — | În ceea ce privește „rolul politicii în domeniul concurenței în contextul politic mai larg”, a fost revizuită Strategia de la Lisabona, propunându-se o integrare mai aprofundată a dimensiunii concurenței, în sensul intensificării monitorizării pieței la nivel sectorial. |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește „rolul politicii în domeniul concurenței în contextul politic mai larg”, a fost revizuită Strategia de la Lisabona, propunându-se o integrare mai aprofundată a dimensiunii concurenței, în sensul intensificării monitorizării pieței la nivel sectorial.

„rolul politicii în domeniul concurenței în contextul politic mai larg”

| 2.2 | La nivel sectorial, raportul pentru 2007 cuprinde cele mai relevante acțiuni finalizate în domenii importante ale economiei, cum ar fi:






  — | Energia, domeniu în care a fost prezentată propunerea privind al treilea pachet de liberalizare a pieței energiei electrice și a gazelor naturale. În domeniul antitrust, eforturile s-au axat asupra cazurilor de blocare a pieței și de înțelegeri secrete. |
| --- | --- | --- |

2.2

La nivel sectorial, raportul pentru 2007 cuprinde cele mai relevante acțiuni finalizate în domenii importante ale economiei, cum ar fi:

—

Energia, domeniu în care a fost prezentată propunerea privind al treilea pachet de liberalizare a pieței energiei electrice și a gazelor naturale. În domeniul antitrust, eforturile s-au axat asupra cazurilor de blocare a pieței și de înțelegeri secrete.

Energia

| — | Serviciile financiare, sector în care au fost publicate rapoartele finale ale anchetelor sectoriale referitoare la piețele europene de servicii bancare cu amănuntul și ale asigurărilor comerciale. |
| --- | --- |

—

Serviciile financiare, sector în care au fost publicate rapoartele finale ale anchetelor sectoriale referitoare la piețele europene de servicii bancare cu amănuntul și ale asigurărilor comerciale.

Serviciile financiare

| — | Comunicațiile electronice, al căror cadru de reglementare contribuie la o intensificare a concurenței pe piața comunicațiilor. S-a recomandat ca numărul de piețe susceptibile de a face obiectul unei reglementări ex ante să fie redus, a fost propus un regulament privind roamingul și au fost adoptate o serie de decizii referitoare la sistemele de finanțare publică a introducerii comunicațiilor în bandă largă. |
| --- | --- |

—

Comunicațiile electronice, al căror cadru de reglementare contribuie la o intensificare a concurenței pe piața comunicațiilor. S-a recomandat ca numărul de piețe susceptibile de a face obiectul unei reglementări ex ante să fie redus, a fost propus un regulament privind roamingul și au fost adoptate o serie de decizii referitoare la sistemele de finanțare publică a introducerii comunicațiilor în bandă largă.

Comunicațiile electronice

ex ante

| — | Tehnologia informației, segment în cadrul căruia a continuat derularea procedurilor împotriva Microsoft, a AMD și a Rambus, lansate anterior. |
| --- | --- |

—

Tehnologia informației, segment în cadrul căruia a continuat derularea procedurilor împotriva Microsoft, a AMD și a Rambus, lansate anterior.

Tehnologia informației

Microsoft,

AMD

Rambus

| — | Mass-media, sector în care a continuat monitorizarea tranziției de la difuzarea analogică la cea digitală și a fost acordată în continuare o deosebită importanță asigurării accesului la conținutul premium în condiții deschise și de transparență. |
| --- | --- |

—

Mass-media, sector în care a continuat monitorizarea tranziției de la difuzarea analogică la cea digitală și a fost acordată în continuare o deosebită importanță asigurării accesului la conținutul premium în condiții deschise și de transparență.

Mass-media

| — | Sectorul industriei de automobile, în care Regulamentul de exceptare pe categorii consolidează concurența intramarcă. |
| --- | --- |

—

Sectorul industriei de automobile, în care Regulamentul de exceptare pe categorii consolidează concurența intramarcă.

Sectorul industriei de automobile

| — | Transporturile, sector în care s-a urmărit ca politica în domeniul concurenței să asigure funcționarea eficientă a piețelor recent liberalizate. |
| --- | --- |

—

Transporturile, sector în care s-a urmărit ca politica în domeniul concurenței să asigure funcționarea eficientă a piețelor recent liberalizate.

Transporturile,

| — | Serviciile poștale, domeniu în care a fost negociată propunerea Comisiei privind deschiderea completă către concurență a piețelor serviciilor poștale din UE. |
| --- | --- |

—

Serviciile poștale, domeniu în care a fost negociată propunerea Comisiei privind deschiderea completă către concurență a piețelor serviciilor poștale din UE.

Serviciile poștale

| 2.3 | Par să existe anumite inconsecvențe sau o lipsă de claritate în anumite domenii de intervenție (de exemplu în cazul comunicațiilor electronice), în care este greu de înțeles în ce constau necesitatea și obiectivele noului pachet de reglementări, menționat la punctul 48, fără a contrazice punctul 44, în care se menționează contribuția actualului cadru de reglementare la intensificarea concurenței. |
| --- | --- |

2.3

Par să existe anumite inconsecvențe sau o lipsă de claritate în anumite domenii de intervenție (de exemplu în cazul comunicațiilor electronice), în care este greu de înțeles în ce constau necesitatea și obiectivele noului pachet de reglementări, menționat la punctul 48, fără a contrazice punctul 44, în care se menționează contribuția actualului cadru de reglementare la intensificarea concurenței.

| 2.4 | De asemenea, în cadrul tehnologiei informației, nu există nicio referire la obiectivele sau la măsurile de adoptat în continuare. Singurele mențiuni se referă la procedurile lansate în anii anteriori, fără a se vorbi despre definirea unor norme și a unor politici sau despre ceea ce se dorește a fi pus în aplicare în acest domeniu. |
| --- | --- |

2.4

De asemenea, în cadrul tehnologiei informației, nu există nicio referire la obiectivele sau la măsurile de adoptat în continuare. Singurele mențiuni se referă la procedurile lansate în anii anteriori, fără a se vorbi despre definirea unor norme și a unor politici sau despre ceea ce se dorește a fi pus în aplicare în acest domeniu.

| 2.5 | În același context, este importantă menționarea fenomenului recent care este internetul, cadru al unei activități economice intense, a cărui reglementare este încă într-o fază incipientă și care poate fi echivalat la ora actuală cu o sursă inepuizabilă de „denaturări ale concurenței”, întrucât nu există o adevărată protecție a consumatorilor. Din aceste motive, CESE solicită reglementarea urgentă a activităților care se desfășoară pe internet. |
| --- | --- |

2.5

În același context, este importantă menționarea fenomenului recent care este internetul, cadru al unei activități economice intense, a cărui reglementare este încă într-o fază incipientă și care poate fi echivalat la ora actuală cu o sursă inepuizabilă de „denaturări ale concurenței”, întrucât nu există o adevărată protecție a consumatorilor. Din aceste motive, CESE solicită reglementarea urgentă a activităților care se desfășoară pe internet.

| 2.6 | În sectorul transporturilor, trebuie menționată și salutată prezentarea detaliată a acțiunilor întreprinse la nivelul diferitelor tipuri de transport: rutier, feroviar de marfă și de pasageri, maritim și aerian. |
| --- | --- |

2.6

În sectorul transporturilor, trebuie menționată și salutată prezentarea detaliată a acțiunilor întreprinse la nivelul diferitelor tipuri de transport: rutier, feroviar de marfă și de pasageri, maritim și aerian.

| 2.7 | În ceea ce privește serviciile poștale, nu reiese cu claritate care este procedura de negociere a propunerii Comisiei privind deschiderea completă către concurență a pieței serviciilor poștale din UE. |
| --- | --- |

2.7

În ceea ce privește serviciile poștale, nu reiese cu claritate care este procedura de negociere a propunerii Comisiei privind deschiderea completă către concurență a pieței serviciilor poștale din UE.

| 2.8 | Raportul conține informații clare și detaliate în legătură cu modul de funcționare al Rețelei europene în domeniul concurenței, precum și cu activitățile autorităților naționale în domeniul concurenței. Merită subliniat faptul că s-a constatat o întărire a cooperării dintre membrii Rețelei europene în domeniul concurenței. De asemenea, sunt lăudabile eforturile care s-au centrat în 2007 pe implicarea în activități internaționale și în cooperarea interinstituțională. |
| --- | --- |

2.8

Raportul conține informații clare și detaliate în legătură cu modul de funcționare al Rețelei europene în domeniul concurenței, precum și cu activitățile autorităților naționale în domeniul concurenței. Merită subliniat faptul că s-a constatat o întărire a cooperării dintre membrii Rețelei europene în domeniul concurenței. De asemenea, sunt lăudabile eforturile care s-au centrat în 2007 pe implicarea în activități internaționale și în cooperarea interinstituțională.

activități internaționale

cooperarea interinstituțională

| 2.9 | În contextul extinderii UE, s-au depus în continuare eforturi pentru ca normele din domeniul concurenței să fie cunoscute și aplicate de către țările candidate și au fost lansate proceduri prin care se solicită acestor țări să prezinte rezultate credibile, care să demonstreze adoptarea normelor menționate. |
| --- | --- |

2.9

În contextul extinderii UE, s-au depus în continuare eforturi pentru ca normele din domeniul concurenței să fie cunoscute și aplicate de către țările candidate și au fost lansate proceduri prin care se solicită acestor țări să prezinte rezultate credibile, care să demonstreze adoptarea normelor menționate.

3.   O nouă generație de politici în domeniul concurenței și identificarea problemelor inevitabile generate de conjunctura actuală

O nouă generație de politici în domeniul concurenței și identificarea problemelor inevitabile generate de conjunctura actuală

3.1   CESE dorește să profite de această ocazie pentru a opta pentru o abordare diferită a politicii în domeniul concurenței în raport cu situația anterioară, abordare care să nu se limiteze numai la evaluarea și exprimarea unor opinii privind domeniile pe care Comisia a ales să le includă în raportul său anual, ci să meargă mai departe, propunând și alte asemenea domenii, care să intre sub incidența unei noi generații de politici în domeniul concurenței.

Astfel:

3.1.1   În primul rând, în lumea agitată de astăzi, așa cum o arată ultimele evoluții și concluzii ale accelerării globalizării economice, o nouă generație de politici în domeniul concurenței nu poate fi decât strâns legată de noile concepte și priorități ale unei politici comune europene în materie de comerț exterior.

3.1.1.1   Această politică comună europeană în materie de comerț exterior trebuie să garanteze că țările terțe nu profită în mod artificial de liberalizarea schimburilor comerciale, prin nerespectarea regulilor comerciale internaționale și a principalelor convenții ale OIM referitoare la drepturile sindicale - și în special la exploatarea copiilor și la condițiile de muncă inumane - sau a normelor fundamentale privind protecția mediului, precum și a regulilor privind libertatea de creare și asociere a întreprinderilor, toate acestea putând duce la dumping social sau ecologic. Uniunea Europeană trebuie, de asemenea, să aplice cu strictețe regulile OMC împotriva subvențiilor la export și a altor politici guvernamentale care denaturează concurența și împiedică accesul pe piață al întreprinderilor europene.

3.1.1.2   Europa trebuie să acționeze în continuare în favoarea creării unor condiții echitabile în domeniul comerțului internațional și să consolideze atribuțiile OMC în sensul combaterii subvențiilor de stat și a dumpingului social și ecologic, care încalcă acordurile internaționale. De asemenea, societatea civilă organizată europeană solicită Comisiei să asigure respectarea deplină a politicii în materie de comerț și a drepturilor societăților comerciale și ale angajaților, care decurg din acordurile internaționale încheiate în cadrul OMC, OIM etc. În special, nu trebuie să se permită ca drepturile societăților comerciale și ale angajaților să fie ignorate sau doar parțial respectate din rațiuni generale de politică externă, sau din cauza unor interese particulare ale anumitor societăți comerciale sau state membre. Nu este vorba de a impune propriul nostru model și propriile norme celorlalte țări și societăți, ci de a cere ca practicile să corespundă unor standarde minime, astfel încât condițiile de pe piață să nu fie denaturate.

3.1.1.3   Nu este rezonabil, și nici justificat ca Europa să depună eforturi pentru a impune actorilor economici de pe plan intern să respecte reguli care să garanteze echilibrul concurențial și al pieței, ignorând, în același timp, în general, concurența neloială importată în mod regulat din alte părți ale lumii. Singurul mod de a reechilibra actuala stare de lucruri trece printr-o coordonare reală a politicii în domeniul concurenței cu o politică comună corectă în materie de comerț exterior și prin adoptarea unor poziții clare și curajoase în cadrul OMC.

3.1.2   În al doilea rând, trebuie ca politica în domeniul concurenței să înceapă să abordeze anumite tipuri de dezechilibre interne care favorizează, la rândul lor, anumite denaturări, să evalueze consecințele caracteristicilor diferite ale actorilor de pe piață și să stabilească norme care să țină seama de faptul că IMM-urile, prin natura lor, se confruntă cu anumite constrângeri în ceea ce privește capacitatea de a concura cu întreprinderile mari, tot așa cum întreprinderile de la periferie sunt și ele dezavantajate în raport cu cele situate în apropierea marilor centre de consum. De aceea ar trebui ca, pe viitor, politicile europene privind coeziunea economică, socială și teritorială să fie strâns coordonate cu politica din domeniul concurenței, care trebuie să fie tot mai atentă la multiplele realități ce influențează piețele.

3.2   Dată fiind conjunctura în care are loc evaluarea activităților Comisiei în anul 2007, CESE consideră necesar să formuleze o serie de întrebări concrete, care, prin caracterul lor actual și importanța lor deosebită, trebuie să se bucure de atenția factorilor europeni de decizie politică, întrucât demonstrează fragilitatea instrumentelor existente concepute pentru a face față fenomenelor cu care se confruntă cetățenii și întreprinderile.

3.2.1   În ciuda caracterului justificat al obiectivelor ce constau în protejarea economiei în general, fără a favoriza anumite întreprinderi și/sau sectoare în detrimentul celorlalte, este oare admisibil ca statele să intervină în sensul sprijinirii anumitor actori economici (și, indirect, a acționarilor, lucrătorilor, creditorilor și furnizorilor acestora) pe socoteala tuturor celorlalți, în cadrul unor scenarii în care cei care profită sunt cei care încalcă legea, iar cei care suferă sunt cei care o respectă? Care sunt consecințele noului val de inegalități de tratament al agenților economici, sub aspectul denaturării concurenței?

3.2.2   Într-adevăr, odată cu reafirmarea necesității și importanței de a avea o politică puternică și coerentă în domeniul concurenței, care să orienteze activitățile Uniunii Europene în ansamblul lor, CESE înțelege și este de acord cu ideea ca, într-un context excepțional ca cel prezent, să se recurgă la măsuri excepționale, cu un posibil efect de denaturare a concurenței. Cu toate acestea, o astfel de denaturare voită și autorizată trebuie să fie riguros monitorizată și urmărită de către Comisie, precum și corectată de îndată ce situația economică va reintra în normal.

3.2.3   Pentru a se evita denaturarea concurenței, oricare ar fi sectorul în cauză, posibilitatea de care dispun guvernele de a recurge la stimulente fiscale și/sau financiare la care oricine (cu condiția de a îndeplini anumite criterii obiective) poate avea acces, în mod transparent, ar putea reprezenta cea mai bună modalitate de a încuraja economia fără a genera discriminări nejustificate.

3.2.4   Care au fost modalitățile de intervenție ale autorităților în domeniul concurenței la diversele niveluri ale sistemului, pentru a-i garanta funcționarea pe perioada recentei crize a prețurilor, atât în ce privește prețurile combustibililor destinate consumatorilor, cât și cele ale produselor alimentare de bază? În contextul acestei crize, creșterea costurilor materiilor prime s-a repercutat asupra costului final - altfel spus, a avut un impact imediat și direct, spre deosebire de reducerea costurilor - ceea ce a creat tuturor impresia că marii operatori economici au acționat în strânsă înțelegere la fixarea prețurilor.

3.2.5   În aceste condiții, a sosit momentul în care Comisia trebuie să inițieze o abordare mai puțin strictă și mai cuprinzătoare a activității privind politica din domeniul concurenței, motiv pentru care CESE o invită să reflecteze asupra acestei probleme și o îndeamnă să formuleze noi obiective în acest domeniu, care prezintă o atât de mare importanță pentru construcția europeană.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/52

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde „Drepturile de autor în economia cunoașterii”

COM(2008) 466 final

2009/C 228/08

La 16 iulie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Cartea verde «Drepturile de autor în economia cunoașterii»”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl RETUREAU.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 173 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Introducere

Introducere

| 1.1 | Scopul prezentei Cărți verzi este de a dezbate cele mai bune metode de difuzare online a cunoștințelor în cercetare, știință și învățământ și de a încerca să găsească răspunsuri la anumite probleme legate de rolul drepturilor de autor în societatea cunoașterii. |
| --- | --- |

1.1

Scopul prezentei Cărți verzi este de a dezbate cele mai bune metode de difuzare online a cunoștințelor în cercetare, știință și învățământ și de a încerca să găsească răspunsuri la anumite probleme legate de rolul drepturilor de autor în societatea cunoașterii.

| 1.2 | Prin „dreptul de autor” se înțeleg dreptul de autor și drepturile conexe, noțiuni care au succedat termenului clasic de „proprietate literară și artistică” (1). Acesta face obiectul unei protecții repartizate între mai multe convenții și organizații internaționale, cum sunt, în special, Convenția de la Berna, administrată de OMPI (2), și Acordul TRIPs privind proprietatea intelectuală legată de comerț din cadrul OMC. |
| --- | --- |

1.2

Prin „dreptul de autor” se înțeleg dreptul de autor și drepturile conexe, noțiuni care au succedat termenului clasic de „proprietate literară și artistică” (1). Acesta face obiectul unei protecții repartizate între mai multe convenții și organizații internaționale, cum sunt, în special, Convenția de la Berna, administrată de OMPI (2), și Acordul TRIPs privind proprietatea intelectuală legată de comerț din cadrul OMC.

1

2

| 1.3 | Alcătuită din două părți, Cartea verde se referă la problematica generală a excepțiilor de la drepturile exclusive ale titularilor dreptului de autor și ai drepturilor conexe, a doua parte fiind consacrată problemelor pe care le ridică excepțiile și limitările cel mai des întâlnite în difuzarea cunoștințelor, și ocaziei de a adapta aceste excepții la era digitală. |
| --- | --- |

1.3

Alcătuită din două părți, Cartea verde se referă la problematica generală a excepțiilor de la drepturile exclusive ale titularilor dreptului de autor și ai drepturilor conexe, a doua parte fiind consacrată problemelor pe care le ridică excepțiile și limitările cel mai des întâlnite în difuzarea cunoștințelor, și ocaziei de a adapta aceste excepții la era digitală.

| 1.4 | Excepțiile și limitările dreptului de autor prevăzute în Acordul TRIPs au o interpretare strictă. |
| --- | --- |

1.4

Excepțiile și limitările dreptului de autor prevăzute în Acordul TRIPs au o interpretare strictă.

| 1.5 | În cadrul reexaminării pieței unice (3), Comisia a subliniat necesitatea de a încuraja libera circulație a cunoștințelor și inovarea. Comitetul susține pe deplin această orientare, care este indispensabilă aplicării ulterioare pe teren a Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

1.5

În cadrul reexaminării pieței unice (3), Comisia a subliniat necesitatea de a încuraja libera circulație a cunoștințelor și inovarea. Comitetul susține pe deplin această orientare, care este indispensabilă aplicării ulterioare pe teren a Strategiei de la Lisabona.

3

| 1.6 | Dreptul de autor și drepturile conexe sunt abordate în cadrul a nouă directive (4). Autorii programelor de calculator sunt asimilați autorilor de creații literare și artistice, dar în dreptul pozitiv, ca și în practică, drepturile lor sunt mai restrânse decât „drepturile de autor” clasice. |
| --- | --- |

1.6

Dreptul de autor și drepturile conexe sunt abordate în cadrul a nouă directive (4). Autorii programelor de calculator sunt asimilați autorilor de creații literare și artistice, dar în dreptul pozitiv, ca și în practică, drepturile lor sunt mai restrânse decât „drepturile de autor” clasice.

4

2.   Aspecte generale

Aspecte generale

| 2.1 | Filozofia directivei de armonizare a anumitor aspecte ale dreptului de autor și ale drepturilor conexe în societatea informațională (în cele ce urmează, „directiva”) constă în asigurarea maximei protecții a autorilor. Potrivit Comisiei, directiva ar trebui să rămână integral aplicabilă la era digitală, caracterizată de dematerializare și de transmiterea instantanee a operelor literare și artistice, a publicațiilor tehnice și științifice, a operelor arhivate cu ajutorul programelor de calculator, deși beneficiarii drepturilor apreciază că lor nu le revin decât venituri modeste în urma exploatării online a operelor lor. |
| --- | --- |

2.1

Filozofia directivei de armonizare a anumitor aspecte ale dreptului de autor și ale drepturilor conexe în societatea informațională (în cele ce urmează, „directiva”) constă în asigurarea maximei protecții a autorilor. Potrivit Comisiei, directiva ar trebui să rămână integral aplicabilă la era digitală, caracterizată de dematerializare și de transmiterea instantanee a operelor literare și artistice, a publicațiilor tehnice și științifice, a operelor arhivate cu ajutorul programelor de calculator, deși beneficiarii drepturilor apreciază că lor nu le revin decât venituri modeste în urma exploatării online a operelor lor.

| 2.2 | În prezent, lista comunitară a excepțiilor cuprinde o excepție obligatorie și douăzeci de excepții facultative; prin urmare statele membre sunt libere să pună în aplicare sau nu excepțiile facultative, ceea ce, potrivit Comitetului, constituie un obstacol important în calea unei armonizări reale a excepțiilor justificate într-o economie a cunoașterii, care folosește mijloacele tehnologice aflate în evoluție constantă ale erei digitale. Cu toate acestea, lista fiind limitativă, împiedică adăugarea altor excepții de către anumite state membre. În plus, prin aplicarea „testului în trei etape” elaborat de OMC și OMPI, domeniul de aplicare al restricțiilor este afectat de trei condiții limitative: acestea nu se aplică decât în anumite cazuri speciale (de exemplu, în cazul utilizatorilor nevăzători), trebuie să nu aducă atingere exploatării normale ale operei și trebuie să nu prejudicieze nejustificat interesele legitime ale titularului de drepturi. |
| --- | --- |

2.2

În prezent, lista comunitară a excepțiilor cuprinde o excepție obligatorie și douăzeci de excepții facultative; prin urmare statele membre sunt libere să pună în aplicare sau nu excepțiile facultative, ceea ce, potrivit Comitetului, constituie un obstacol important în calea unei armonizări reale a excepțiilor justificate într-o economie a cunoașterii, care folosește mijloacele tehnologice aflate în evoluție constantă ale erei digitale. Cu toate acestea, lista fiind limitativă, împiedică adăugarea altor excepții de către anumite state membre. În plus, prin aplicarea „testului în trei etape” elaborat de OMC și OMPI, domeniul de aplicare al restricțiilor este afectat de trei condiții limitative: acestea nu se aplică decât în anumite cazuri speciale (de exemplu, în cazul utilizatorilor nevăzători), trebuie să nu aducă atingere exploatării normale ale operei și trebuie să nu prejudicieze nejustificat interesele legitime ale titularului de drepturi.

| 2.3 | Comitetul apreciază că aceste dispoziții contribuie la o formă de armonizare; cu toate acestea, sistemul unei liste exhaustive, cuprinzând mai multe opțiuni și cu posibilitatea de a restrânge aria excepțiilor, după caz, pune probleme mult mai acute în legătură cu aplicarea și controlul în caz de difuzare online (în special prin sateliți). |
| --- | --- |

2.3

Comitetul apreciază că aceste dispoziții contribuie la o formă de armonizare; cu toate acestea, sistemul unei liste exhaustive, cuprinzând mai multe opțiuni și cu posibilitatea de a restrânge aria excepțiilor, după caz, pune probleme mult mai acute în legătură cu aplicarea și controlul în caz de difuzare online (în special prin sateliți).

| 2.4 | Ar trebui ca lista să fie abordată mai categoric în privința obiectivelor societății cunoașterii și a celor de combatere a oricărei forme de discriminare, dat fiind că obiectivul armonizării pozitive nu a fost atins; au rămas prea multe excepții. |
| --- | --- |

2.4

Ar trebui ca lista să fie abordată mai categoric în privința obiectivelor societății cunoașterii și a celor de combatere a oricărei forme de discriminare, dat fiind că obiectivul armonizării pozitive nu a fost atins; au rămas prea multe excepții.

| 2.5 | Interesele economice vizează, în special, divertismentul, anumite forme de cultură sau jocuri, și nu cunoașterea propriu-zisă; dar nu este oportun ca din acest motiv să se stabilească o linie de demarcație prea rigidă între diferitele forme de conținut, cu excepția, desigur, a conținutului pornografic sau periculos pentru publicul tânăr. |
| --- | --- |

2.5

Interesele economice vizează, în special, divertismentul, anumite forme de cultură sau jocuri, și nu cunoașterea propriu-zisă; dar nu este oportun ca din acest motiv să se stabilească o linie de demarcație prea rigidă între diferitele forme de conținut, cu excepția, desigur, a conținutului pornografic sau periculos pentru publicul tânăr.

| 2.6 | Aceste excepții ar trebui să se aplice la toate formele de handicap care restrâng utilizarea conținuturilor multimedia de pe internet, la învățământul de la toate nivelurile, inclusiv la formarea continuă și la universitățile pentru vârsta a treia, la biblioteci, la biblioteci multimedia publice și universitare, la publicul aflat pentru tratament îndelungat în spital sau centre de reeducare funcțională, la deținuți, la cercetătorii din sectorul public și privat, pe baza acordurilor specifice cu bibliotecile și centrele de documentare specializate. Beneficiarii excepțiilor respective ar trebui să dispună de posibilitatea acționării în justiție în caz de imposibilitate sau dificultate excesivă de acces; cu toate acestea, extinderea domeniului excepțiilor ar trebui să fie însoțită de modalități noi de compensare, cel puțin pentru titularii originari ai dreptului (5), cum este cazul remunerației pentru copia privată. |
| --- | --- |

2.6

Aceste excepții ar trebui să se aplice la toate formele de handicap care restrâng utilizarea conținuturilor multimedia de pe internet, la învățământul de la toate nivelurile, inclusiv la formarea continuă și la universitățile pentru vârsta a treia, la biblioteci, la biblioteci multimedia publice și universitare, la publicul aflat pentru tratament îndelungat în spital sau centre de reeducare funcțională, la deținuți, la cercetătorii din sectorul public și privat, pe baza acordurilor specifice cu bibliotecile și centrele de documentare specializate. Beneficiarii excepțiilor respective ar trebui să dispună de posibilitatea acționării în justiție în caz de imposibilitate sau dificultate excesivă de acces; cu toate acestea, extinderea domeniului excepțiilor ar trebui să fie însoțită de modalități noi de compensare, cel puțin pentru titularii originari ai dreptului (5), cum este cazul remunerației pentru copia privată.

5

| 2.7 | Eventualele compensații ar trebui colectate de organismele de gestiune colectivă agreate, însărcinate cu colectarea și repartizarea acestor compensații pe baza unor chei de repartiție modulabile în funcție de tipurile de excepții obligatorii reținute. |
| --- | --- |

2.7

Eventualele compensații ar trebui colectate de organismele de gestiune colectivă agreate, însărcinate cu colectarea și repartizarea acestor compensații pe baza unor chei de repartiție modulabile în funcție de tipurile de excepții obligatorii reținute.

| 2.8 | Ar trebui angajate consultări și negocieri aprofundate între reprezentanții părților interesate, de la producția operelor până la utilizarea lor. Cu toate acestea, Comitetul consideră că, dacă într-o primă fază Comisia ar putea să stabilească o serie de orientări, ulterior ar fi oportună crearea unor „licențe-tip” comunitare minimale, care ar putea fi adaptate la nivel național de către părțile interesate. |
| --- | --- |

2.8

Ar trebui angajate consultări și negocieri aprofundate între reprezentanții părților interesate, de la producția operelor până la utilizarea lor. Cu toate acestea, Comitetul consideră că, dacă într-o primă fază Comisia ar putea să stabilească o serie de orientări, ulterior ar fi oportună crearea unor „licențe-tip” comunitare minimale, care ar putea fi adaptate la nivel național de către părțile interesate.

| 2.9 | În opinia Comitetului, intermedierea bibliotecilor publice, a celor universitare, a centrelor de documentare și cercetare, ca și controlul exercitat de organismele de gestiune colectivă răspund într-o măsură suficientă criteriilor, poate prea limitative sau interpretate prea restrictiv, stabilite de TRIPs, în măsura în care nu fac trimitere nici la nevoile societății cunoașterii, nici la explozia utilizării internetului în toate domeniile, în special în cel al educației, formării și schimburilor științifice între cercetători. |
| --- | --- |

2.9

În opinia Comitetului, intermedierea bibliotecilor publice, a celor universitare, a centrelor de documentare și cercetare, ca și controlul exercitat de organismele de gestiune colectivă răspund într-o măsură suficientă criteriilor, poate prea limitative sau interpretate prea restrictiv, stabilite de TRIPs, în măsura în care nu fac trimitere nici la nevoile societății cunoașterii, nici la explozia utilizării internetului în toate domeniile, în special în cel al educației, formării și schimburilor științifice între cercetători.

| 2.10 | O serie de opere cu caracter educativ, științific sau tehnic sunt deja accesibile pe internet sub licențe „light”, cum ar fi GPL (6) sau licența „creative common” pentru operele literare și artistice. Aceste licențe și producția de conținuturi utile societății cunoașterii (7) ar trebui încurajate prin cereri de oferte sau prin susținerea instituțiilor care produc conținuturi științifice și tehnice, cum sunt programele de calculator în aplicarea acestui tip de licență (8). |
| --- | --- |

2.10

O serie de opere cu caracter educativ, științific sau tehnic sunt deja accesibile pe internet sub licențe „light”, cum ar fi GPL (6) sau licența „creative common” pentru operele literare și artistice. Aceste licențe și producția de conținuturi utile societății cunoașterii (7) ar trebui încurajate prin cereri de oferte sau prin susținerea instituțiilor care produc conținuturi științifice și tehnice, cum sunt programele de calculator în aplicarea acestui tip de licență (8).

6

creative common

7

8

3.   Excepții: aspecte specifice

Excepții: aspecte specifice

| 3.1 | Cartea verde acordă o atenție specială atât excepțiilor care pot promova cel mai eficient difuzarea cunoștințelor, cum ar fi aceea în beneficiul bibliotecilor sau al arhivelor, autorizarea difuzării operelor în scopuri didactice și de cercetare, cât și excepției în beneficiul persoanelor cu handicap și, eventual, al conținuturilor create de utilizator. |
| --- | --- |

3.1

Cartea verde acordă o atenție specială atât excepțiilor care pot promova cel mai eficient difuzarea cunoștințelor, cum ar fi aceea în beneficiul bibliotecilor sau al arhivelor, autorizarea difuzării operelor în scopuri didactice și de cercetare, cât și excepției în beneficiul persoanelor cu handicap și, eventual, al conținuturilor create de utilizator.

| 3.2 | Digitalizarea operelor din biblioteci și arhive, în scopul păstrării și conservării documentelor originale, unele dintre acestea fiind unice, și în scopul comunicării online, este în plină dezvoltare, după cum o arată inițiativa bibliotecii digitale comunitare, Europeana. |
| --- | --- |

3.2

Digitalizarea operelor din biblioteci și arhive, în scopul păstrării și conservării documentelor originale, unele dintre acestea fiind unice, și în scopul comunicării online, este în plină dezvoltare, după cum o arată inițiativa bibliotecii digitale comunitare, Europeana.

| 3.3 | În opinia Comitetului, amploarea și condițiile existente pe plan național în vederea digitalizării și comunicării operelor variază foarte mult și, uneori, sunt prea restrictive. Într-adevăr, directiva prevede o singură excepție la dreptul de reproducere pentru consultare în scopul unor cercetări specifice, și o conservare limitată, fără scop comercial. Testul în trei etape este prevăzut în mod strict, dar acesta ar putea fi flexibilizat, mai ales în cazul în care s-ar stabili o compensație, chiar de natură forfetară, în beneficiul autorilor. |
| --- | --- |

3.3

În opinia Comitetului, amploarea și condițiile existente pe plan național în vederea digitalizării și comunicării operelor variază foarte mult și, uneori, sunt prea restrictive. Într-adevăr, directiva prevede o singură excepție la dreptul de reproducere pentru consultare în scopul unor cercetări specifice, și o conservare limitată, fără scop comercial. Testul în trei etape este prevăzut în mod strict, dar acesta ar putea fi flexibilizat, mai ales în cazul în care s-ar stabili o compensație, chiar de natură forfetară, în beneficiul autorilor.

| 3.4 | Cazurile limitative ar trebui să fie, în primul rând, conservarea operelor celor mai fragile sau mai rare, listele de lucrări recomandate elevilor, liceenilor și studenților în cadrul procesului de învățământ, educația inițială și permanentă putând fi declarată de interes național special. Ar trebui să fie posibilă limitarea opțiunilor privind formatele fișierelor informatice la formate care fac obiectul unei norme internaționale recunoscute de ISO și interoperabilă cu majoritatea „formatelor deschise” sau „brevetate” existente (9). |
| --- | --- |

3.4

Cazurile limitative ar trebui să fie, în primul rând, conservarea operelor celor mai fragile sau mai rare, listele de lucrări recomandate elevilor, liceenilor și studenților în cadrul procesului de învățământ, educația inițială și permanentă putând fi declarată de interes național special. Ar trebui să fie posibilă limitarea opțiunilor privind formatele fișierelor informatice la formate care fac obiectul unei norme internaționale recunoscute de ISO și interoperabilă cu majoritatea „formatelor deschise” sau „brevetate” existente (9).

9

| 3.5 | Numărul exemplarelor ar trebui fixat în funcție de populația de utilizatori autorizați și în funcție de necesitățile de conservare, definite limitativ (10). |
| --- | --- |

3.5

Numărul exemplarelor ar trebui fixat în funcție de populația de utilizatori autorizați și în funcție de necesitățile de conservare, definite limitativ (10).

10

| 3.6 | Chestiunea punerii la dispoziție online ridică probleme deosebite, care cer garanții suplimentare privind nediseminarea de către destinatari. Anumite persoane ar putea achita taxa de licență și de serviciu (11). |
| --- | --- |

3.6

Chestiunea punerii la dispoziție online ridică probleme deosebite, care cer garanții suplimentare privind nediseminarea de către destinatari. Anumite persoane ar putea achita taxa de licență și de serviciu (11).

11

| 3.7 | Ar trebui să se aibă în vedere modificarea directivei, pentru a permite împrumutul online efectuat în scopuri legate de cercetare și de învățământ, în condiții juridice și tehnice bine stabilite. Procedura reținută și obligația de a înțelege bine termenii licenței speciale, precum și condițiile specifice ale împrumutului online ar trebui să contribuie la educația în respectul dreptului de autor, în special la tineri. Comitetul a preconizat dintotdeauna formarea în spiritul respectului pentru creația intelectuală, deoarece aceasta constituie o componentă etică fundamentală a economiei cunoașterii. |
| --- | --- |

3.7

Ar trebui să se aibă în vedere modificarea directivei, pentru a permite împrumutul online efectuat în scopuri legate de cercetare și de învățământ, în condiții juridice și tehnice bine stabilite. Procedura reținută și obligația de a înțelege bine termenii licenței speciale, precum și condițiile specifice ale împrumutului online ar trebui să contribuie la educația în respectul dreptului de autor, în special la tineri. Comitetul a preconizat dintotdeauna formarea în spiritul respectului pentru creația intelectuală, deoarece aceasta constituie o componentă etică fundamentală a economiei cunoașterii.

4.   Opere orfane

Opere orfane

| 4.1 | Operele orfane constituie un fond important al creativității. |
| --- | --- |

4.1

Operele orfane constituie un fond important al creativității.

| 4.2 | Comitetul apreciază că în Cartea verde se pun întrebări interesante și se propun căi spre soluții concrete extrem de pozitive. După cercetări suficient de atente, ar putea fi publicate periodic liste de opere orfane. Dacă nici unul din titularii dreptului nu se face cunoscut în termenul stabilit, opera nu intră în domeniul public, ci într-un sistem de protecție adecvat al dreptului de autor, pentru cazul în care un titular al dreptului se manifestă în cele din urmă. Alegerea sistemului de licențe ar putea să se inspire din experiențele daneză și ungară, dar, în opinia Comitetului, o licență-tip europeană nu ar trebui deloc exclusă, ci chiar ar fi preferabilă. |
| --- | --- |

4.2

Comitetul apreciază că în Cartea verde se pun întrebări interesante și se propun căi spre soluții concrete extrem de pozitive. După cercetări suficient de atente, ar putea fi publicate periodic liste de opere orfane. Dacă nici unul din titularii dreptului nu se face cunoscut în termenul stabilit, opera nu intră în domeniul public, ci într-un sistem de protecție adecvat al dreptului de autor, pentru cazul în care un titular al dreptului se manifestă în cele din urmă. Alegerea sistemului de licențe ar putea să se inspire din experiențele daneză și ungară, dar, în opinia Comitetului, o licență-tip europeană nu ar trebui deloc exclusă, ci chiar ar fi preferabilă.

| 4.3 | Comitetul consideră că nu este necesar să se recurgă la o directivă specifică pentru operele orfane, deoarece gestionarea acestor opere nu implică noi excepții de la dreptul de autor, ci modalități particulare de gestionare a licențelor în cadrul regimului juridic al dreptului de autor. În opinia Comitetului, instrumentul adecvat ar fi crearea unui nou capitol în directiva actuală. |
| --- | --- |

4.3

Comitetul consideră că nu este necesar să se recurgă la o directivă specifică pentru operele orfane, deoarece gestionarea acestor opere nu implică noi excepții de la dreptul de autor, ci modalități particulare de gestionare a licențelor în cadrul regimului juridic al dreptului de autor. În opinia Comitetului, instrumentul adecvat ar fi crearea unui nou capitol în directiva actuală.

| 4.4 | Comisia ar putea publica și actualiza periodic lista instituțiilor însărcinate cu gestionarea operelor orfane și ar putea avea în vedere revizuirea acesteia după o perioadă experimentală de cinci sau zece ani, spre a include publicarea unui raport și a unor statistici. |
| --- | --- |

4.4

Comisia ar putea publica și actualiza periodic lista instituțiilor însărcinate cu gestionarea operelor orfane și ar putea avea în vedere revizuirea acesteia după o perioadă experimentală de cinci sau zece ani, spre a include publicarea unui raport și a unor statistici.

5.   Excepția pentru persoanele cu handicap

Excepția pentru persoanele cu handicap

| 5.1 | Comitetul ar dori o abordare mai puțin restrictivă a naturii handicapului și a dificultăților de acces la opere decât cea care prevalează în prezent în numeroase țări europene, deoarece, în afara dificultăților de obținere a operelor în diferite situații de handicap, veniturile acestor persoane sunt în general reduse, ceea ce adaugă un obstacol de natură economică incontestabil și socialmente inacceptabil, fiind vorba despre accesul la informații, la educație și la cultură. |
| --- | --- |

5.1

Comitetul ar dori o abordare mai puțin restrictivă a naturii handicapului și a dificultăților de acces la opere decât cea care prevalează în prezent în numeroase țări europene, deoarece, în afara dificultăților de obținere a operelor în diferite situații de handicap, veniturile acestor persoane sunt în general reduse, ceea ce adaugă un obstacol de natură economică incontestabil și socialmente inacceptabil, fiind vorba despre accesul la informații, la educație și la cultură.

| 5.2 | Implicarea asociațiilor persoanelor cu handicap ar trebui să permită reformularea excepțiilor privind diferitele handicapuri. Acestea ar putea fi asociate și la gestionarea terminalelor speciale și, pentru cazurile mai dificile, ar putea furniza personal format pentru asistarea persoanelor cu handicap. Aceste ajutoare ar fi finanțate din donații private și din subvenții publice acordate asociațiilor. Asociațiile, în aceleași condiții și chiar în cooperare cu bibliotecile sau muzeele acreditate, ar putea negocia cu reprezentanții autorilor condiții de utilizare care să ofere garanții împotriva pirateriei; în opinia Comitetului, trebuie să se ia în considerare extinderea excepțiilor la bazele de date deoarece, în caz contrar, ar putea fi împiedicat accesul la operele de referință, cum ar fi enciclopediile și dicționarele. Directiva „bazelor de date” ar trebui revizuită din motive educative și de acces la cunoștințe, motive analizate anterior, precum și pentru a se asigura accesul persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

5.2

Implicarea asociațiilor persoanelor cu handicap ar trebui să permită reformularea excepțiilor privind diferitele handicapuri. Acestea ar putea fi asociate și la gestionarea terminalelor speciale și, pentru cazurile mai dificile, ar putea furniza personal format pentru asistarea persoanelor cu handicap. Aceste ajutoare ar fi finanțate din donații private și din subvenții publice acordate asociațiilor. Asociațiile, în aceleași condiții și chiar în cooperare cu bibliotecile sau muzeele acreditate, ar putea negocia cu reprezentanții autorilor condiții de utilizare care să ofere garanții împotriva pirateriei; în opinia Comitetului, trebuie să se ia în considerare extinderea excepțiilor la bazele de date deoarece, în caz contrar, ar putea fi împiedicat accesul la operele de referință, cum ar fi enciclopediile și dicționarele. Directiva „bazelor de date” ar trebui revizuită din motive educative și de acces la cunoștințe, motive analizate anterior, precum și pentru a se asigura accesul persoanelor cu handicap.

| 5.3 | Participarea asociațiilor ar putea, de asemenea, să se extindă și la educația în respectul licenței de utilizare. Și în această situație utilizatorilor trebuie să li se creeze convingerea că respectarea dreptului de autor este o condiție esențială a continuării activităților creatoare. Cu toate acestea, pare incorect să se transfere costurile licenței și ale terminalelor asupra persoanelor cu handicap; o excepție este indispensabilă pentru toate cazurile de handicap care pun probleme de acces la opere. Această sarcină ar trebui asumată de instituțiile publice care au obligația de a pune operele, inclusiv bazele de date și programele de calculator, la dispoziția utilizatorilor cu handicap. Legislația privitoare la bazele de date ar trebui adaptată în consecință (12). |
| --- | --- |

5.3

Participarea asociațiilor ar putea, de asemenea, să se extindă și la educația în respectul licenței de utilizare. Și în această situație utilizatorilor trebuie să li se creeze convingerea că respectarea dreptului de autor este o condiție esențială a continuării activităților creatoare. Cu toate acestea, pare incorect să se transfere costurile licenței și ale terminalelor asupra persoanelor cu handicap; o excepție este indispensabilă pentru toate cazurile de handicap care pun probleme de acces la opere. Această sarcină ar trebui asumată de instituțiile publice care au obligația de a pune operele, inclusiv bazele de date și programele de calculator, la dispoziția utilizatorilor cu handicap. Legislația privitoare la bazele de date ar trebui adaptată în consecință (12).

12

| 5.4 | Principalelor biblioteci publice și principalelor muzee li s-ar putea impune obligația de a pune la dispoziție operele într-o formă specială, adaptată pentru persoanele cu handicap, costurile urmând să fie suportate de bugetul pentru cultură al administrației de la nivel regional sau național; o astfel de politică publică ar răspunde obligațiilor de a lupta pentru egalitate între cetățeni(e) și împotriva oricăror forme de discriminare. |
| --- | --- |

5.4

Principalelor biblioteci publice și principalelor muzee li s-ar putea impune obligația de a pune la dispoziție operele într-o formă specială, adaptată pentru persoanele cu handicap, costurile urmând să fie suportate de bugetul pentru cultură al administrației de la nivel regional sau național; o astfel de politică publică ar răspunde obligațiilor de a lupta pentru egalitate între cetățeni(e) și împotriva oricăror forme de discriminare.

| 5.5 | Excepția prevăzută de directivă în scopuri educaționale și de cercetare este aplicată într-un mod prea restrictiv; ar trebui extinsă, fără a aduce prejudicii testului OMC, incorporând în document indicațiile privind sursa și autorul, precum și limitările de utilizare și interzicerea reproducerii ilegale. |
| --- | --- |

5.5

Excepția prevăzută de directivă în scopuri educaționale și de cercetare este aplicată într-un mod prea restrictiv; ar trebui extinsă, fără a aduce prejudicii testului OMC, incorporând în document indicațiile privind sursa și autorul, precum și limitările de utilizare și interzicerea reproducerii ilegale.

| 5.6 | Un sistem de licență obligatorie ar putea acoperi împrumuturile de opere online efectuate în scopuri legate de învățământ și de cercetare, pe baza unui contract-tip între organismele de împrumut și organismele de colectare agreate. |
| --- | --- |

5.6

Un sistem de licență obligatorie ar putea acoperi împrumuturile de opere online efectuate în scopuri legate de învățământ și de cercetare, pe baza unui contract-tip între organismele de împrumut și organismele de colectare agreate.

| 5.7 | Excepția ar trebui să acopere atât părțile unei opere selectate de responsabilii competenți din învățământ, cât și operele complete; acest criteriu ar trebui să țină de considerente educative. Astfel s-ar consolida certitudinea juridică fără a reduce sfera de aplicare a drepturilor de autor. Armonizarea consolidată ar evita, într-un cadru educativ transeuropean, posibilitatea ca o acțiune considerată legală într-o țară, să fie considerată ca un act de piraterie în alta. |
| --- | --- |

5.7

Excepția ar trebui să acopere atât părțile unei opere selectate de responsabilii competenți din învățământ, cât și operele complete; acest criteriu ar trebui să țină de considerente educative. Astfel s-ar consolida certitudinea juridică fără a reduce sfera de aplicare a drepturilor de autor. Armonizarea consolidată ar evita, într-un cadru educativ transeuropean, posibilitatea ca o acțiune considerată legală într-o țară, să fie considerată ca un act de piraterie în alta.

| 5.8 | Formarea la distanță implică posibilitatea de a utiliza reproducerile (dosarele pedagogice) la domiciliu, în special în cazul studenților, dar și al cetățenilor europeni rezidenți în țări terțe. |
| --- | --- |

5.8

Formarea la distanță implică posibilitatea de a utiliza reproducerile (dosarele pedagogice) la domiciliu, în special în cazul studenților, dar și al cetățenilor europeni rezidenți în țări terțe.

6.   Conținuturi create de utilizator

Conținuturi create de utilizator

| 6.1 | Această chestiune a devenit din ce în ce mai actuală, în contextul aplicațiilor de tip web 2.0 (13). Dreptul de autor sau licența alternativă propusă inițial de autor pot fi transformate sau pot evolua fără ca acest lucru să poată fi asimilat pirateriei. |
| --- | --- |

6.1

Această chestiune a devenit din ce în ce mai actuală, în contextul aplicațiilor de tip web 2.0 (13). Dreptul de autor sau licența alternativă propusă inițial de autor pot fi transformate sau pot evolua fără ca acest lucru să poată fi asimilat pirateriei.

13

| 6.2 | Pentru astfel de inițiative cum ar fi enciclopediile participative, cel mai simplu ar fi să se stabilească atât un tip de licență adecvată, cum ar fi licențele „creative common” sau „wikipedia”, cât și o moderare din partea autorului inițial, înainte de orice adăugare sau transformare, asigurând, în același timp, pluralitatea ideilor. |
| --- | --- |

6.2

Pentru astfel de inițiative cum ar fi enciclopediile participative, cel mai simplu ar fi să se stabilească atât un tip de licență adecvată, cum ar fi licențele „creative common” sau „wikipedia”, cât și o moderare din partea autorului inițial, înainte de orice adăugare sau transformare, asigurând, în același timp, pluralitatea ideilor.

creative common

| 6.3 | Acest caz particular este încă o dovadă că internetul nu coexistă ușor cu dreptul de autor. |
| --- | --- |

6.3

Acest caz particular este încă o dovadă că internetul nu coexistă ușor cu dreptul de autor.

| 6.4 | Remunerația autorilor ale căror opere sunt distribuite pe internet provine mai puțin din plata licențelor directe decât din veniturile indirecte, provenite, de exemplu, din publicitate, mai degrabă decât din abonamente. Deși abonamentele sunt și ele în dezvoltare, „modelul de afaceri” al internetului face apel la soluții netradiționale de difuzare, caracterizate prin dematerializare și transmitere digitală. Din acest punct de vedere, suntem încă într-o fază tranzitorie de căutare a unor noi modele de remunerare (14), costurile de producție și de transmitere a operelor dematerializate neputând fi comparate cu acelea, mult mai ridicate, ale vânzării pe suport fizic. |
| --- | --- |

6.4

Remunerația autorilor ale căror opere sunt distribuite pe internet provine mai puțin din plata licențelor directe decât din veniturile indirecte, provenite, de exemplu, din publicitate, mai degrabă decât din abonamente. Deși abonamentele sunt și ele în dezvoltare, „modelul de afaceri” al internetului face apel la soluții netradiționale de difuzare, caracterizate prin dematerializare și transmitere digitală. Din acest punct de vedere, suntem încă într-o fază tranzitorie de căutare a unor noi modele de remunerare (14), costurile de producție și de transmitere a operelor dematerializate neputând fi comparate cu acelea, mult mai ridicate, ale vânzării pe suport fizic.

14

| 6.5 | Rămâne de găsit echilibrul între noile forme de difuzare, tehnologiile de reproducere, nevoile societății cunoașterii și drepturile de autor. Acest echilibru nu se va putea realiza prin utilizarea masivă de măsuri represive orientate în principal împotriva unei categorii de vârstă care va fi astfel incriminată, în absența legislației și a căutării unor forme noi de remunerare a autorilor. Având în vedere importanța și rapiditatea evoluțiilor tehnologice, este urgent ca limitele actuale să evolueze la rândul lor. |
| --- | --- |

6.5

Rămâne de găsit echilibrul între noile forme de difuzare, tehnologiile de reproducere, nevoile societății cunoașterii și drepturile de autor. Acest echilibru nu se va putea realiza prin utilizarea masivă de măsuri represive orientate în principal împotriva unei categorii de vârstă care va fi astfel incriminată, în absența legislației și a căutării unor forme noi de remunerare a autorilor. Având în vedere importanța și rapiditatea evoluțiilor tehnologice, este urgent ca limitele actuale să evolueze la rândul lor.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Din motive de extindere la noi domenii și obiecte ale creației intelectuale.

1

(2)  Organizația mondială a proprietății intelectuale.

2

(3)  COM(2007) 724 final, 20.11.2007 - O piață unică pentru Europa secolului XXI.

3

(4)  Unele dintre acestea privesc drepturile ad-hoc, cum sunt cele ale autorilor de baze de date și de circuite electronice.

4

(5)  Autorii ca persoane care au conceput sau au realizat, ele însele sau prin intermedierea unui terț, o creație.

5

(6)  Licența publică generală, care privește în special licențele gratuite.

6

(7)  A se vedea Avizul Comitetului privind cooperarea și transferul de cunoștințe, CESE 330/2009.

7

(8)  Numeroase mari întreprinderi private contribuie activ la finanțarea acestor producții sub licențe particulare sau libere, pentru că văd în acestea sursa unor inovații profitabile.

8

(9)  De asemenea, fiecare fișier ar trebui marcat cu un „filigran” („watermark”) care trimite la o notă explicativă a licenței obligatorii, cuprinzând limitele de utilizare, definite în mod specific, ar trebui să marcheze fiecare fișier.

9

watermark

(10)  De exemplu, o copie în locul respectiv, o alta într-o altă instituție similară, în temeiul unui acord de conservare reciprocă și una pe un server de stocare digitală.

10

(11)  De exemplu, pentru constituirea mapelor de documentare pentru cercetătorii dintr-un anumit domeniu sau în serviciul laboratoarelor și al altor întreprinderi.

11

(12)  și ar trebui să privească atât bazele de date originale, cât și bazele „sui generis” (dicționare, enciclopedii...)

12

(13)  Se definesc ca Web 2.0 interfețele care permit utilizatorilor de internet să interacționeze simultan și cu conținutul paginilor, dar și între ei, ceea ce face din Web 2.0 o rețea de comunitate și interactivă.

13

(14)  Ca în cazul inițiativelor Google și, mai recent, Microsoft.

14

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor - Către o programare în comun a cercetării: a conlucra pentru a face față mai eficient provocărilor comune

COM(2008) 468 final

2009/C 228/09

La 15 iulie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor - Către o programare în comun a cercetării: a conlucra pentru a face față mai eficient provocărilor comune”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl Josef ZBOŘIL.

În cea de-a 452 -a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 104 voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută comunicarea și apreciază că ideea propusă pentru realizarea unei gestionări transfrontaliere strategice a activităților de cercetare-dezvoltare este extrem de importantă și urgentă, în special pentru a permite accelerarea progreselor realizate în domeniile esențiale ale cercetării și dezvoltării. Planul strategic european se bazează pe cele mai bune practici, integrându-le într-un sistem funcțional. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută comunicarea și apreciază că ideea propusă pentru realizarea unei gestionări transfrontaliere strategice a activităților de cercetare-dezvoltare este extrem de importantă și urgentă, în special pentru a permite accelerarea progreselor realizate în domeniile esențiale ale cercetării și dezvoltării. Planul strategic european se bazează pe cele mai bune practici, integrându-le într-un sistem funcțional.

Planul strategic european

| 1.2 | În acest scop, statele membre trebuie să pună în aplicare un proces care să vizeze consolidarea cooperării lor în domeniul activităților de cercetare-dezvoltare, pentru a face față mai bine provocărilor majore ale societății la scară europeană sau mondială, unde cercetarea publică joacă un rol esențial. În acest sens, CESE salută și susține, de asemenea, concluziile Consiliului Competitivitate din 2 decembrie 2008 (1) cu privire la acest subiect și împărtășește afirmațiile formulate în cadrul lor. |
| --- | --- |

1.2

În acest scop, statele membre trebuie să pună în aplicare un proces care să vizeze consolidarea cooperării lor în domeniul activităților de cercetare-dezvoltare, pentru a face față mai bine provocărilor majore ale societății la scară europeană sau mondială, unde cercetarea publică joacă un rol esențial. În acest sens, CESE salută și susține, de asemenea, concluziile Consiliului Competitivitate din 2 decembrie 2008 (1) cu privire la acest subiect și împărtășește afirmațiile formulate în cadrul lor.

1

| 1.3 | CESE este convins de necesitatea creării unor cadre strategice fundamentale, elaborate în funcție de prioritățile politice ale UE. Punerea în aplicare a abordării propuse va necesita, în primul rând, o puternică voință politică. |
| --- | --- |

1.3

CESE este convins de necesitatea creării unor cadre strategice fundamentale, elaborate în funcție de prioritățile politice ale UE. Punerea în aplicare a abordării propuse va necesita, în primul rând, o puternică voință politică.

| 1.4 | CESE atrage atenția asupra faptului că nu trebuie acordată o importanță excesivă abordării de sus în jos. Consideră că este indispensabil să se recurgă, înainte de toate, la principiul abordării de jos în sus, astfel încât să se răspundă intereselor strategice ale actorilor implicați, dându-le posibilitatea de a pune în comun cele mai bune capacități de cercetare-dezvoltare. |
| --- | --- |

1.4

CESE atrage atenția asupra faptului că nu trebuie acordată o importanță excesivă abordării de sus în jos. Consideră că este indispensabil să se recurgă, înainte de toate, la principiul abordării de jos în sus, astfel încât să se răspundă intereselor strategice ale actorilor implicați, dându-le posibilitatea de a pune în comun cele mai bune capacități de cercetare-dezvoltare.

| 1.5 | Comitetul subliniază, de asemenea, dificultatea unei astfel de coordonări, mai ales din cauza intereselor specifice ale anumitor țări și a lipsei de voință politică în ceea ce privește nu doar împărtășirea cunoștințelor, ci și punerea în comun a capacităților de cercetare-dezvoltare. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul subliniază, de asemenea, dificultatea unei astfel de coordonări, mai ales din cauza intereselor specifice ale anumitor țări și a lipsei de voință politică în ceea ce privește nu doar împărtășirea cunoștințelor, ci și punerea în comun a capacităților de cercetare-dezvoltare.

| 1.6 | CESE aderă pe deplin la ideea sporirii urgente a resurselor financiare și umane, în contextul necesității de a mări competitivitatea în raport cu principalii concurenți economici. Totuși, aceasta nu trebuie să excludă în niciun caz cooperarea științifică, inclusiv cu aceste țări și cu organismele lor de cercetare (2). |
| --- | --- |

1.6

CESE aderă pe deplin la ideea sporirii urgente a resurselor financiare și umane, în contextul necesității de a mări competitivitatea în raport cu principalii concurenți economici. Totuși, aceasta nu trebuie să excludă în niciun caz cooperarea științifică, inclusiv cu aceste țări și cu organismele lor de cercetare (2).

2

| 1.7 | Comitetul constată în același timp că realizarea programării comune a activităților transfrontaliere de cercetare-dezvoltare va fi extrem de delicată, dat fiind că presupune o nouă viziune, mai deschisă și mai dispusă la cooperare (3), iar o astfel de schimbare de mentalitate nu este un lucru ușor. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul constată în același timp că realizarea programării comune a activităților transfrontaliere de cercetare-dezvoltare va fi extrem de delicată, dat fiind că presupune o nouă viziune, mai deschisă și mai dispusă la cooperare (3), iar o astfel de schimbare de mentalitate nu este un lucru ușor.

3

| 1.8 | Recunoscând și apreciind gama largă de proiecte transfrontaliere comune și de cooperare deja existente, precum și rezultatele excelente ale acestora, Comitetul recomandă ca experiența dobândită în urma acestor programe să fie valorificată în acest nou concept de programare strategică. Ar trebui, de asemenea, să se tragă învățăminte de pe urma eșecurilor înregistrate în conceperea proceselor de programare comună a cercetării. |
| --- | --- |

1.8

Recunoscând și apreciind gama largă de proiecte transfrontaliere comune și de cooperare deja existente, precum și rezultatele excelente ale acestora, Comitetul recomandă ca experiența dobândită în urma acestor programe să fie valorificată în acest nou concept de programare strategică. Ar trebui, de asemenea, să se tragă învățăminte de pe urma eșecurilor înregistrate în conceperea proceselor de programare comună a cercetării.

| 1.9 | Pentru a permite aplicarea mai eficientă și mai rapidă a cunoștințelor științifice dobândite, este necesar ca sectorul privat să participe în mod adecvat la întregul proces. CESE semnalează, de altfel, că participarea sectorului privat constituie o sursă de dificultăți, mai ales în ceea ce privește utilizarea rezultatelor, aspectele legate de proprietatea intelectuală etc. (4) |
| --- | --- |

1.9

Pentru a permite aplicarea mai eficientă și mai rapidă a cunoștințelor științifice dobândite, este necesar ca sectorul privat să participe în mod adecvat la întregul proces. CESE semnalează, de altfel, că participarea sectorului privat constituie o sursă de dificultăți, mai ales în ceea ce privește utilizarea rezultatelor, aspectele legate de proprietatea intelectuală etc. (4)

4

| 1.10 | CESE consideră că este indispensabil să se instaureze și să se creeze, pentru aceste activități comunitare esențiale, cadre de lucru de calitate, care să încurajeze participarea diferitelor state membre și, în primul rând, a capacităților lor de cercetare-dezvoltare, în vederea sprijinirii lor și a mobilizării abordării de jos în sus cuvenite, precum și, mai ales, a surselor de finanțare necesare. Este indispensabil să se prevadă o mobilitate suficientă a fondurilor și un cadru de sprijin, pentru a se înlătura eventualele obstacole. |
| --- | --- |

1.10

CESE consideră că este indispensabil să se instaureze și să se creeze, pentru aceste activități comunitare esențiale, cadre de lucru de calitate, care să încurajeze participarea diferitelor state membre și, în primul rând, a capacităților lor de cercetare-dezvoltare, în vederea sprijinirii lor și a mobilizării abordării de jos în sus cuvenite, precum și, mai ales, a surselor de finanțare necesare. Este indispensabil să se prevadă o mobilitate suficientă a fondurilor și un cadru de sprijin, pentru a se înlătura eventualele obstacole.

| 1.11 | În cursul elaborării acestor cadre de lucru, ar trebui să se ia în calcul nu doar factorii care ar putea antrena efecte sinergice de susținere, ci și să se analizeze în amănunt riscurile conceptului de programare europeană comună. |
| --- | --- |

1.11

În cursul elaborării acestor cadre de lucru, ar trebui să se ia în calcul nu doar factorii care ar putea antrena efecte sinergice de susținere, ci și să se analizeze în amănunt riscurile conceptului de programare europeană comună.

| 1.12 | Așa cum a făcut-o deja cu alte ocazii, Comitetul reafirmă că este urgent să se creeze infrastructuri europene de cercetare (5) care să consolideze obiectivele generale ale programării comune și să contribuie la sporirea valorii adăugate europene. Prin urmare, CESE invită statele membre să dea curs, cât mai rapid posibil și într-un mod inovator, acestei inițiative a Comisiei. |
| --- | --- |

1.12

Așa cum a făcut-o deja cu alte ocazii, Comitetul reafirmă că este urgent să se creeze infrastructuri europene de cercetare (5) care să consolideze obiectivele generale ale programării comune și să contribuie la sporirea valorii adăugate europene. Prin urmare, CESE invită statele membre să dea curs, cât mai rapid posibil și într-un mod inovator, acestei inițiative a Comisiei.

5

| 1.13 | Comitetul salută crearea Grupului la nivel înalt pentru programarea comună, care va avea rolul de a identifica temele ce vor fi alese pentru programarea comună, în urma efectuării unei ample consultări publice a diferitelor comunități științifice regionale, naționale și europene, precum și a sectorului privat, acolo unde este cazul. Aceste activități vor acorda Consiliului posibilitatea de a adopta inițiative de programare comună până în 2010, în urma propunerii corespunzătoare a Comisiei. |
| --- | --- |

1.13

Comitetul salută crearea Grupului la nivel înalt pentru programarea comună, care va avea rolul de a identifica temele ce vor fi alese pentru programarea comună, în urma efectuării unei ample consultări publice a diferitelor comunități științifice regionale, naționale și europene, precum și a sectorului privat, acolo unde este cazul. Aceste activități vor acorda Consiliului posibilitatea de a adopta inițiative de programare comună până în 2010, în urma propunerii corespunzătoare a Comisiei.

2.   Introducere - prezentarea documentului Comisiei

Introducere - prezentarea documentului Comisiei

| 2.1 | Europa trebuie să investească mai mult în cercetare și, în același timp, să o facă cu mai mult discernământ pentru a-și realiza proiectul declarat: o dezvoltare echilibrată și durabilă. Strategia de la Lisabona indică faptul că obiectivul cel mai urgent îl reprezintă trecerea la o societate a cunoașterii bazată pe știință, tehnologie și inovație și solicitând investiții mai multe și mai bune în cercetare. |
| --- | --- |

2.1

Europa trebuie să investească mai mult în cercetare și, în același timp, să o facă cu mai mult discernământ pentru a-și realiza proiectul declarat: o dezvoltare echilibrată și durabilă. Strategia de la Lisabona indică faptul că obiectivul cel mai urgent îl reprezintă trecerea la o societate a cunoașterii bazată pe știință, tehnologie și inovație și solicitând investiții mai multe și mai bune în cercetare.

| 2.2 | Programarea comună este o nouă inițiativă, care marchează o schimbare la nivelul cooperării europene în domeniul cercetării. Ea oferă un mecanism voluntar pentru un parteneriat reînnoit între statele membre, fondat pe principii clare și pe o guvernanță transparentă la cel mai înalt nivel. Obiectivul său este de a spori eficiența și impactul finanțării naționale a cercetării publice în domeniile strategice. Programarea comună vizează în primul rând programele de cercetare finanțate din fonduri publice sau, altfel spus, cooperarea între instituțiile publice. Cu toate acestea, partenerii industriali și alte părți interesate ar trebui să joace un rol în procesul de consultare și în punerea în aplicare a anumitor inițiative de programare comună. |
| --- | --- |

2.2

Programarea comună este o nouă inițiativă, care marchează o schimbare la nivelul cooperării europene în domeniul cercetării. Ea oferă un mecanism voluntar pentru un parteneriat reînnoit între statele membre, fondat pe principii clare și pe o guvernanță transparentă la cel mai înalt nivel. Obiectivul său este de a spori eficiența și impactul finanțării naționale a cercetării publice în domeniile strategice. Programarea comună vizează în primul rând programele de cercetare finanțate din fonduri publice sau, altfel spus, cooperarea între instituțiile publice. Cu toate acestea, partenerii industriali și alte părți interesate ar trebui să joace un rol în procesul de consultare și în punerea în aplicare a anumitor inițiative de programare comună.

| 2.3 | Prezenta comunicare răspunde cerințelor părților interesate privind o abordare voluntară și ascendentă, combinată cu o orientare strategică la nivel european, și care resping metodele bazate pe un model general aplicabil. |
| --- | --- |

2.3

Prezenta comunicare răspunde cerințelor părților interesate privind o abordare voluntară și ascendentă, combinată cu o orientare strategică la nivel european, și care resping metodele bazate pe un model general aplicabil.

| 2.4 | Prezenta comunicare reprezintă una din cele cinci inițiative politice prevăzute de Comisie ca urmare a Cărții verzi din 2008, intitulată „Spațiul European de Cercetare: perspective noi” (6). Aceasta privește, în special, dimensiunea de „optimizare a programelor și priorităților de cercetare” și reprezintă încă un pas în direcția creării unei „a cincea libertăți”, prin înlăturarea barierelor din calea liberei circulații a cunoașterii. |
| --- | --- |

2.4

Prezenta comunicare reprezintă una din cele cinci inițiative politice prevăzute de Comisie ca urmare a Cărții verzi din 2008, intitulată „Spațiul European de Cercetare: perspective noi” (6). Aceasta privește, în special, dimensiunea de „optimizare a programelor și priorităților de cercetare” și reprezintă încă un pas în direcția creării unei „a cincea libertăți”, prin înlăturarea barierelor din calea liberei circulații a cunoașterii.

6

| 2.5 | În comparație cu principalii săi parteneri, Europa continuă să investească prea puțin în cercetare și, în general, cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare din sectorul public și privat au stagnat în ultimii ani. Europa trebuie nu numai să-și mărească investițiile în acest domeniu în mod rapid și semnificativ, ci și să găsească mijloace noi și inovatoare pentru a folosi mai eficient și mai concret resursele reduse alocate cercetării-dezvoltării. Mai mult, Europa ar trebui să își consolideze capacitatea de a transforma rezultatele cercetărilor sale în beneficii pentru societate și pentru economie. |
| --- | --- |

2.5

În comparație cu principalii săi parteneri, Europa continuă să investească prea puțin în cercetare și, în general, cheltuielile pentru cercetare-dezvoltare din sectorul public și privat au stagnat în ultimii ani. Europa trebuie nu numai să-și mărească investițiile în acest domeniu în mod rapid și semnificativ, ci și să găsească mijloace noi și inovatoare pentru a folosi mai eficient și mai concret resursele reduse alocate cercetării-dezvoltării. Mai mult, Europa ar trebui să își consolideze capacitatea de a transforma rezultatele cercetărilor sale în beneficii pentru societate și pentru economie.

| 2.6 | În cursul ultimilor ani, statele membre și Comunitatea au lansat numeroase inițiative care au vizat stimularea eficienței în domeniul cercetării publice. Părțile interesate au identificat drept punct slab al cercetării-dezvoltării din UE faptul că aceasta a indus un nivel scăzut de cooperare și de coordonare între programele publice naționale de cercetare-dezvoltare. Cu toate acestea, în pofida eforturilor din ultimii ani de a remedia această situație, peisajul european al cercetării rămâne totuși fragmentat. |
| --- | --- |

2.6

În cursul ultimilor ani, statele membre și Comunitatea au lansat numeroase inițiative care au vizat stimularea eficienței în domeniul cercetării publice. Părțile interesate au identificat drept punct slab al cercetării-dezvoltării din UE faptul că aceasta a indus un nivel scăzut de cooperare și de coordonare între programele publice naționale de cercetare-dezvoltare. Cu toate acestea, în pofida eforturilor din ultimii ani de a remedia această situație, peisajul european al cercetării rămâne totuși fragmentat.

| 2.7 | În prezent, 85 % din activitatea publică de cercetare și dezvoltare face obiectul programării, finanțării, monitorizării și evaluării la nivel național, fără să existe însă o colaborare sau coordonare strânsă între țări. Mai puțin de 6 % din investiția totală în cercetare-dezvoltare și doar 15 % din sectorul european civil de cercetare și dezvoltare finanțat din fonduri publice (din care 10 % utilizate de organizații și programe interguvernamentale și 5 % de Programul-cadru) sunt finanțate prin colaborare transfrontalieră. |
| --- | --- |

2.7

În prezent, 85 % din activitatea publică de cercetare și dezvoltare face obiectul programării, finanțării, monitorizării și evaluării la nivel național, fără să existe însă o colaborare sau coordonare strânsă între țări. Mai puțin de 6 % din investiția totală în cercetare-dezvoltare și doar 15 % din sectorul european civil de cercetare și dezvoltare finanțat din fonduri publice (din care 10 % utilizate de organizații și programe interguvernamentale și 5 % de Programul-cadru) sunt finanțate prin colaborare transfrontalieră.

| 2.8 | Nu este vorba de a proceda în așa fel încât toate programele de cercetare să fie realizate în cadrul unei cooperări și de a pune capăt programelor strict naționale. Problema este, mai degrabă, faptul că, în domeniile de importanță strategică pentru întreaga Europă sau pentru o mare parte a acesteia, fragmentarea programelor de cercetare publică determină un randament scăzut și costuri ridicate pentru Europa, împiedicând astfel realizarea obiectivelor fixate la nivelul societății. |
| --- | --- |

2.8

Nu este vorba de a proceda în așa fel încât toate programele de cercetare să fie realizate în cadrul unei cooperări și de a pune capăt programelor strict naționale. Problema este, mai degrabă, faptul că, în domeniile de importanță strategică pentru întreaga Europă sau pentru o mare parte a acesteia, fragmentarea programelor de cercetare publică determină un randament scăzut și costuri ridicate pentru Europa, împiedicând astfel realizarea obiectivelor fixate la nivelul societății.

| 2.9 | Unele dintre succesele științifice cele mai importante din Europa au fost realizate în cadrul punerii în comun la nivel transfrontalier a fondurilor destinate cercetării-dezvoltării, și în principal datorită creării de structuri comune de cercetare (7). Aceste inițiative comune ar fi putut avea un impact și mai mare dacă atenția acordată acestei teme ar fi fost orientată strategic și susținută de un angajament politic suficient, de transparență și de suplețe. Multiplicarea acestor inițiative și accentuarea dimensiunii generale a celui de-al 7-lea Program-cadru nu are niciun sens fără o programare strategică comună eficientă. |
| --- | --- |

2.9

Unele dintre succesele științifice cele mai importante din Europa au fost realizate în cadrul punerii în comun la nivel transfrontalier a fondurilor destinate cercetării-dezvoltării, și în principal datorită creării de structuri comune de cercetare (7). Aceste inițiative comune ar fi putut avea un impact și mai mare dacă atenția acordată acestei teme ar fi fost orientată strategic și susținută de un angajament politic suficient, de transparență și de suplețe. Multiplicarea acestor inițiative și accentuarea dimensiunii generale a celui de-al 7-lea Program-cadru nu are niciun sens fără o programare strategică comună eficientă.

7

| 2.10 | Programarea comună și schimbarea structurii peisajului european din domeniul cercetării sunt strâns legate. Este vorba despre un proces strategic de durată a cărui finalitate este consolidarea capacității Europei de a face față principalelor provocări economice și sociale, cum ar fi, spre exemplu, problemele interdependente pe care le reprezintă clima și energia. Programarea comună înseamnă obținerea de efecte structurante pentru a spori eficiența și impactul finanțării publice a cercetării. Programarea comună presupune ca statele membre să fie pregătite să se orienteze în direcția definirii și aplicării unor agende multianuale comune de cercetare, cu activități decise în comun și mecanisme comune de finanțare. |
| --- | --- |

2.10

Programarea comună și schimbarea structurii peisajului european din domeniul cercetării sunt strâns legate. Este vorba despre un proces strategic de durată a cărui finalitate este consolidarea capacității Europei de a face față principalelor provocări economice și sociale, cum ar fi, spre exemplu, problemele interdependente pe care le reprezintă clima și energia. Programarea comună înseamnă obținerea de efecte structurante pentru a spori eficiența și impactul finanțării publice a cercetării. Programarea comună presupune ca statele membre să fie pregătite să se orienteze în direcția definirii și aplicării unor agende multianuale comune de cercetare, cu activități decise în comun și mecanisme comune de finanțare.

| 2.11 | Programarea comună presupune o nouă viziune în statele membre. În primul rând, ea solicită angajamente și acțiuni concrete din partea acestora, determinându-le să regândească și să reorganizeze modul de elaborare și de implementare a programelor de cercetare și să le orienteze spre obiective comune. Din acest motiv, programarea comună trebuie să fie un proces voluntar bazat pe principiul geometriei variabile și al accesului liber. |
| --- | --- |

2.11

Programarea comună presupune o nouă viziune în statele membre. În primul rând, ea solicită angajamente și acțiuni concrete din partea acestora, determinându-le să regândească și să reorganizeze modul de elaborare și de implementare a programelor de cercetare și să le orienteze spre obiective comune. Din acest motiv, programarea comună trebuie să fie un proces voluntar bazat pe principiul geometriei variabile și al accesului liber.

| 2.12 | Programarea comună nu presupune, a priori, o finanțare comunitară, cu toate că cel de-al 7-lea Program-cadru ar putea, bineînțeles, juca rolul de catalizator. Este vorba, în primul rând, de definirea, de către statele membre, a unor strategii comune, și de punerea unor resurse naționale în comun. În același timp, nu este exclusă posibilitatea finanțării complementare din partea Comunității, în funcție de valoarea adăugată, de dimensiunea europeană și de posibilul impact structurant al inițiativei în cauză. |
| --- | --- |

2.12

Programarea comună nu presupune, a priori, o finanțare comunitară, cu toate că cel de-al 7-lea Program-cadru ar putea, bineînțeles, juca rolul de catalizator. Este vorba, în primul rând, de definirea, de către statele membre, a unor strategii comune, și de punerea unor resurse naționale în comun. În același timp, nu este exclusă posibilitatea finanțării complementare din partea Comunității, în funcție de valoarea adăugată, de dimensiunea europeană și de posibilul impact structurant al inițiativei în cauză.

| 2.13 | Comisia propune o metodologie pragmatică pentru realizarea programării comune într-un număr limitat de domenii asupra cărora s-a convenit. Metodologia programării strategice comune se bazează pe experiența dobândită în legătură cu platformele tehnologice europene, fiind în același timp adaptată programelor de cercetare publică. Ea cuprinde etapele succesive care corespund ciclului de viață al programelor de cercetare, de la elaborarea la implementarea programului, trecând prin fazele de monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

2.13

Comisia propune o metodologie pragmatică pentru realizarea programării comune într-un număr limitat de domenii asupra cărora s-a convenit. Metodologia programării strategice comune se bazează pe experiența dobândită în legătură cu platformele tehnologice europene, fiind în același timp adaptată programelor de cercetare publică. Ea cuprinde etapele succesive care corespund ciclului de viață al programelor de cercetare, de la elaborarea la implementarea programului, trecând prin fazele de monitorizare și evaluare.

| 2.14 | Programarea comună poate fi facilitată dacă există anumite condiții-cadru:






  — | acordul asupra unui anumit număr de principii și de proceduri comune în materie de evaluare inter pares („reguli științifice ale jocului”); |
| --- | --- | --- |

2.14

Programarea comună poate fi facilitată dacă există anumite condiții-cadru:

—

acordul asupra unui anumit număr de principii și de proceduri comune în materie de evaluare inter pares („reguli științifice ale jocului”);

inter pares

| — | elaborarea unor metode comune pentru activitățile prospective și pentru evaluarea comună a programelor sau a investițiilor naționale sau regionale în domenii specifice de cercetare („reguli strategice ale jocului”, care, date fiind elementele imprevizibile, necesită flexibilitate și intuiție); |
| --- | --- |

—

elaborarea unor metode comune pentru activitățile prospective și pentru evaluarea comună a programelor sau a investițiilor naționale sau regionale în domenii specifice de cercetare („reguli strategice ale jocului”, care, date fiind elementele imprevizibile, necesită flexibilitate și intuiție);

| — | definirea unor principii comune pentru finanțarea transfrontalieră a cercetării de către autoritățile naționale sau regionale („reguli financiare ale jocului”); |
| --- | --- |

—

definirea unor principii comune pentru finanțarea transfrontalieră a cercetării de către autoritățile naționale sau regionale („reguli financiare ale jocului”);

| — | măsuri eficiente de asigurare a protecției drepturilor de proprietate intelectuală și de facilitare a difuzării și utilizării optime a rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

—

măsuri eficiente de asigurare a protecției drepturilor de proprietate intelectuală și de facilitare a difuzării și utilizării optime a rezultatelor cercetării.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1 | CESE salută comunicarea și constată că ideea propusă pentru a pune în aplicare o gestionare strategică transfrontalieră a activităților de cercetare-dezvoltare este extrem de importantă și urgentă, în special pentru a permite accelerarea progreselor realizate în domeniile esențiale ale cercetării-dezvoltării. În acest sens, CESE salută și sprijină și concluziile Consiliului Competitivitate din 2 decembrie 2008 pe această temă și împărtășește declarațiile făcute cu această ocazie. |
| --- | --- |

3.1

CESE salută comunicarea și constată că ideea propusă pentru a pune în aplicare o gestionare strategică transfrontalieră a activităților de cercetare-dezvoltare este extrem de importantă și urgentă, în special pentru a permite accelerarea progreselor realizate în domeniile esențiale ale cercetării-dezvoltării. În acest sens, CESE salută și sprijină și concluziile Consiliului Competitivitate din 2 decembrie 2008 pe această temă și împărtășește declarațiile făcute cu această ocazie.

| 3.2 | Conceptul are caracteristici pozitive, dat fiind că încearcă să utilizeze fondurile publice cât se poate de eficient, prin coordonarea strategică la nivelul orientărilor fundamentale ale cercetării și să îmbunătățească în plan intern capacitățile de cercetare-dezvoltare, printr-o cooperare internațională extinsă la proiecte de cercetare materializate în urma unei programări și a unor soluții comune. |
| --- | --- |

3.2

Conceptul are caracteristici pozitive, dat fiind că încearcă să utilizeze fondurile publice cât se poate de eficient, prin coordonarea strategică la nivelul orientărilor fundamentale ale cercetării și să îmbunătățească în plan intern capacitățile de cercetare-dezvoltare, printr-o cooperare internațională extinsă la proiecte de cercetare materializate în urma unei programări și a unor soluții comune.

| 3.3 | Comitetul salută analiza de impact realizată și alegerea făcută pe baza acesteia între patru variante posibile ale unui „plan strategic european” care, plecând de la cele mai bune practici actuale, elaborează un sistem funcțional în cadrul căruia statele membre au misiunea de a identifica temele programării comune. |
| --- | --- |

3.3

Comitetul salută analiza de impact realizată și alegerea făcută pe baza acesteia între patru variante posibile ale unui „plan strategic european” care, plecând de la cele mai bune practici actuale, elaborează un sistem funcțional în cadrul căruia statele membre au misiunea de a identifica temele programării comune.

| 3.4 | Comitetul salută, de asemenea, faptul că, pentru proiectul pilot în materie de coordonare, a fost ales domeniul tehnologiilor energetice, și susține pe deplin acest proiect și noua sa abordare în avizul său cu privire la planul SET (8). |
| --- | --- |

3.4

Comitetul salută, de asemenea, faptul că, pentru proiectul pilot în materie de coordonare, a fost ales domeniul tehnologiilor energetice, și susține pe deplin acest proiect și noua sa abordare în avizul său cu privire la planul SET (8).

8

| 3.5 | CESE este convins de necesitatea instaurării unor cadre strategice fundamentale, în funcție de prioritățile politice ale UE. |
| --- | --- |

3.5

CESE este convins de necesitatea instaurării unor cadre strategice fundamentale, în funcție de prioritățile politice ale UE.

| 3.6 | CESE atrage atenția asupra faptului că nu trebuie acordată o importanță excesivă abordării de sus în jos. Dimpotrivă, Comitetul consideră că, luând ca punct de reper caracteristicile actuale ale rețelelor științifice existente, care regrupează numeroase institute de cercetare și sunt susținute, în parte, de agenții internaționale cum ar fi AIE, este absolut necesar să se recurgă, în primul rând, la principiul abordării de jos în sus, pentru a-i implica pe diferiții actori în proiectele vizate, astfel încât să se răspundă intereselor lor strategice și posibilităților de punere în comun a celor mai bune capacități de cercetare-dezvoltare. Conferințele științifice internaționale pot constitui forumuri adecvate, putând fi însărcinate cu elaborarea unor propuneri corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.6

CESE atrage atenția asupra faptului că nu trebuie acordată o importanță excesivă abordării de sus în jos. Dimpotrivă, Comitetul consideră că, luând ca punct de reper caracteristicile actuale ale rețelelor științifice existente, care regrupează numeroase institute de cercetare și sunt susținute, în parte, de agenții internaționale cum ar fi AIE, este absolut necesar să se recurgă, în primul rând, la principiul abordării de jos în sus, pentru a-i implica pe diferiții actori în proiectele vizate, astfel încât să se răspundă intereselor lor strategice și posibilităților de punere în comun a celor mai bune capacități de cercetare-dezvoltare. Conferințele științifice internaționale pot constitui forumuri adecvate, putând fi însărcinate cu elaborarea unor propuneri corespunzătoare.

| 3.7 | Comitetul subliniază, de asemenea, dificultatea unei astfel de coordonări, mai ales din cauza intereselor specifice ale anumitor țări și a lipsei de voință politică în ceea ce privește nu doar împărtășirea cunoștințelor, ci și punerea în comun a capacităților de cercetare-dezvoltare. Deschiderea și transparența vor fi indispensabile pentru o aplicare reușită a acestui concept. |
| --- | --- |

3.7

Comitetul subliniază, de asemenea, dificultatea unei astfel de coordonări, mai ales din cauza intereselor specifice ale anumitor țări și a lipsei de voință politică în ceea ce privește nu doar împărtășirea cunoștințelor, ci și punerea în comun a capacităților de cercetare-dezvoltare. Deschiderea și transparența vor fi indispensabile pentru o aplicare reușită a acestui concept.

| 3.8 | Recunoscând și apreciind gama largă de proiecte transfrontaliere comune și de cooperare deja existente, precum și rezultatele excelente ale acestora, Comitetul recomandă ca experiența dobândită în urma acestor programe să fie valorificată în acest nou concept de programare strategică. Ar trebui, de asemenea, să se tragă învățăminte de pe urma eșecurilor înregistrate în conceperea proceselor de programare comună a cercetării. |
| --- | --- |

3.8

Recunoscând și apreciind gama largă de proiecte transfrontaliere comune și de cooperare deja existente, precum și rezultatele excelente ale acestora, Comitetul recomandă ca experiența dobândită în urma acestor programe să fie valorificată în acest nou concept de programare strategică. Ar trebui, de asemenea, să se tragă învățăminte de pe urma eșecurilor înregistrate în conceperea proceselor de programare comună a cercetării.

| 3.9 | CESE aderă pe deplin la ideea că acest concept trebuie pus urgent în practică prin consolidarea resurselor financiare și umane, astfel încât Comunitatea să poată să își îmbunătățească poziția și, prin aceasta, competitivitatea economică în fața principalilor săi concurenți, Statele Unite și țările asiatice. Totuși, aceasta nu trebuie să excludă în niciun caz cooperarea științifică, inclusiv cu aceste țări și cu organismele lor de cercetare (9). |
| --- | --- |

3.9

CESE aderă pe deplin la ideea că acest concept trebuie pus urgent în practică prin consolidarea resurselor financiare și umane, astfel încât Comunitatea să poată să își îmbunătățească poziția și, prin aceasta, competitivitatea economică în fața principalilor săi concurenți, Statele Unite și țările asiatice. Totuși, aceasta nu trebuie să excludă în niciun caz cooperarea științifică, inclusiv cu aceste țări și cu organismele lor de cercetare (9).

9

| 3.10 | Comitetul constată în același timp că punerea în aplicare a programării comune a activităților transfrontaliere de cercetare-dezvoltare va fi extrem de delicată, dat fiind că presupune o nouă viziune, mai deschisă și mai dispusă la cooperare (10), iar o astfel de schimbare de mentalitate nu este un lucru ușor. |
| --- | --- |

3.10

Comitetul constată în același timp că punerea în aplicare a programării comune a activităților transfrontaliere de cercetare-dezvoltare va fi extrem de delicată, dat fiind că presupune o nouă viziune, mai deschisă și mai dispusă la cooperare (10), iar o astfel de schimbare de mentalitate nu este un lucru ușor.

10

| 3.11 | Pentru a permite aplicarea mai eficientă și mai rapidă a cunoștințelor științifice dobândite, care reprezintă obiectivul final al programării strategice comune și al soluțiilor de cercetare proprie, este indispensabil ca sectorul privat să participe în mod adecvat la întregul proces. Comitetul apreciază că acest concept de programare comună permite o astfel de participare. CESE semnalează, de altfel, că participarea sectorului privat constituie o sursă de dificultăți, mai ales în ceea ce privește utilizarea rezultatelor, aspectele legate de proprietatea intelectuală etc. (11) |
| --- | --- |

3.11

Pentru a permite aplicarea mai eficientă și mai rapidă a cunoștințelor științifice dobândite, care reprezintă obiectivul final al programării strategice comune și al soluțiilor de cercetare proprie, este indispensabil ca sectorul privat să participe în mod adecvat la întregul proces. Comitetul apreciază că acest concept de programare comună permite o astfel de participare. CESE semnalează, de altfel, că participarea sectorului privat constituie o sursă de dificultăți, mai ales în ceea ce privește utilizarea rezultatelor, aspectele legate de proprietatea intelectuală etc. (11)

11

| 3.12 | Procesul de inovare, respectiv aplicarea concretă a cunoștințelor științifice dobândite, va depinde de factori locali foarte variați, cum ar fi infrastructura existentă, accesul la capital, obligațiile fiscale sau reducerile fiscale pentru anumite tipuri de investiții, sau experiența industriei în ceea ce privește tipurile de investiții similare. De asemenea, poate fi vorba de măsuri directe de încurajare a investițiilor, cum sunt scutirile de impozite. Acești factori pot afecta coerența proiectelor. |
| --- | --- |

3.12

Procesul de inovare, respectiv aplicarea concretă a cunoștințelor științifice dobândite, va depinde de factori locali foarte variați, cum ar fi infrastructura existentă, accesul la capital, obligațiile fiscale sau reducerile fiscale pentru anumite tipuri de investiții, sau experiența industriei în ceea ce privește tipurile de investiții similare. De asemenea, poate fi vorba de măsuri directe de încurajare a investițiilor, cum sunt scutirile de impozite. Acești factori pot afecta coerența proiectelor.

4.   Observații specifice

Observații specifice

4.1   În mod evident, provocările sociale actuale foarte urgente (schimbări climatice, producția și consumul eficiente de energie, inclusiv pe baza unor surse regenerabile, securitatea, sănătatea și îmbătrânirea populației) trebuie să facă obiectul prioritar al unei programări și al identificării de soluții în cadrul unei strategii comune bazate pe dezvoltare științifică și tehnică, pentru a se putea găsi și pune în aplicare soluții suficient de rapide și de eficiente.

4.2   Elementele vizate sunt principalul domeniu strategic al cercetării fundamentale, finanțat în primul rând din fonduri publice, procesele de programare strategică comună și rezultatele cercetării. În acest context, ar trebui să se gestioneze mai întâi faza inițială a fiecărui proiect, și anume identificarea actorilor vizați și elaborarea unei viziuni a proiectului care să-i motiveze suficient pe actorii de calibru.

4.2.1   Cu toate acestea, programarea comună nu trebuie să excludă în niciun caz domeniul cercetării fundamentale pure. Dimpotrivă, ea trebuie să includă cooperarea în acest domeniu în care, a priori, nu se poate conta pe nicio aplicație concretă. Istoria a demonstrat că cercetarea fundamentală a avut cele mai mari succese, cum ar fi, spre exemplu, laserul, mecanica cuantică sau teoria electromagnetismului.

a priori

4.3   În contextul în care programarea strategică comună propusă va fi realizată și finanțată de statele membre participante, și va continua să țină de competența acestora, în cursul fazei inițiale a elaborării unei viziuni comune, organele comunitare ar trebui să intervină în ceea ce privește lansarea și, mai ales, coordonarea. Prin intervenția lor, Comisia și alte organizații pot avea rol de înlesnire și ar trebui să ofere asistența solicitată de statele membre care participă la inițiativele de programare comună. Consiliul Uniunii Europene ar trebui să asigure apoi monitorizarea eficientă a activităților. Datorită acestei abordări deschise, statele membre vor fi informate cu privire la inițiativele prevăzute sau în curs.

4.4   În plus, este esențial ca programarea comună să adopte o abordare realistă și flexibilă și să se realizeze în etape, pentru a-și optimiza efectul structurant potențial și contribuția sa pentru societate.

4.5   CESE consideră că este indispensabil să se instaureze și să se creeze, pentru aceste activități comunitare esențiale, cadre de lucru de calitate, care să încurajeze participarea diferitelor state membre și, în primul rând, a capacităților lor de cercetare-dezvoltare, în vederea sprijinirii și mobilizării abordării de jos în sus necesare, precum și, mai ales, a surselor de finanțare necesare. Pentru aceasta, Comisia va trebui să înlesnească fără întârziere, pe baza programelor comune de cercetare existente, cooperarea între părțile interesate. Este indispensabil să se prevadă o mobilitate suficientă a fondurilor și un cadru de sprijin.

4.6   În cursul elaborării acestor cadre de lucru, ar trebui să se ia în calcul nu doar factorii care ar putea antrena efectele sinergice de susținere, ci și să se analizeze în amănunt riscurile pentru conceptul de programare europeană comună și de aplicare concretă a rezultatelor lor. Într-adevăr, subestimarea acestor riscuri ar putea împiedica succesul unor idei cu potențial, în cursul fazei de realizare. Comunicarea și documentele care o însoțesc arată faptul că acești factori au fost abordați în mod corect de către Comisie.

4.7   Proiectul pilot reprezentat de planul SET trebuie urmărit cu atenție, iar procesele aplicate în acest cadru trebuie analizate, pentru ca această experiență să permită îmbunătățirea practică a planului strategic european de programare a cooperării transfrontaliere în domeniul cercetării și dezvoltării. Sectorul european de cercetare-dezvoltare va cunoaște astfel un proces de învățare empirică.

4.8   Ar trebui ca noile structuri transfrontaliere de organizare a activităților de cercetare-dezvoltare să fie instaurate în acele domenii în care vor avea o contribuție evidentă la scară europeană și vor produce o valoare adăugată evidentă. Prin urmare, CESE consideră că utilizare deplină a potențialului structurilor de organizare care și-au dovedit deja eficiența (pe baza unor rezultate la nivel științific sau a unor succese în materie de cooperare internațională) sau care permit continuarea efectivă a dezvoltării este indispensabilă.

4.9   Comitetul sprijină ideea împărțirii în trei faze a procesului de programare strategică comună a activităților de cercetare-dezvoltare și a aplicării lor:

4.9.1   Mai întâi, este necesară elaborarea unei viziuni comune pentru domeniul convenit, care să stabilească obiectivul sau obiectivele pe termen lung, aprobate la nivel politic. Această viziune ar trebui să se bazeze pe elemente credibile, pe consultarea părților interesate, și mai ales a comunității științifice și a partenerilor industriali, precum și pe o evaluare comună a programelor și a dispozitivelor existente.

viziuni comune

4.9.2   Pe baza acestei viziuni, ar trebui elaborată o agendă strategică de cercetare, care să cuprindă obiective specifice, măsurabile, acceptabile, realiste și situate în timp (obiective SMART). Această agendă strategică de cercetare ar trebui să garanteze că obiectivele proiectului vor fi însoțite de resursele umane, financiare și organizatorice necesare și să permită, astfel, pregătirea optimă a proiectului datorită cunoașterii contextului necesar, în cadrul unui anumit domeniu de cercetare.

agendă strategică de cercetare

4.9.3   Pentru punerea în aplicare a agendei strategice de cercetare, ar trebui să se utilizeze și să se consolideze întregul ansamblu de instrumente de care dispune cercetarea publică (programe de cercetare naționale și regionale, organisme de cercetare și programe interguvernamentale de cooperare, infrastructuri de cercetare, programe de mobilitate etc.). Punerea în aplicare poate include, eventual, finanțări și instrumente ale Uniunii Europene prin intermediul Programului-cadru. Va trebui să se asigure în mod regulat monitorizarea și evaluarea progreselor realizate de proiectul comun de cercetare, iar rezultatele vor trebui să fie comunicate la nivel politic.

punerea în aplicare a agendei strategice de cercetare

4.10   Dat fiind că proiectele de programare comună, la fel ca infrastructurile europene de cercetare, vor fi finanțate de statele membre, este esențial să se asigure coordonarea acestei finanțări. Comitetul subliniază faptul că este necesar să se realizeze sinergiile adecvate între crearea infrastructurilor europene de cercetare, programarea comună și cel de-al 7-lea Program-cadru. În același timp, Comitetul ia notă de faptul că anumite state membre nu tratează aceste inițiative cu suficientă seriozitate.

4.11   Comitetul salută crearea Grupului la nivel înalt pentru programarea comună, care va avea rolul de a identifica temele ce vor fi alese pentru programarea comună, în urma efectuării unei ample consultări publice a diferitelor comunități științifice regionale, naționale și europene, precum și a sectorului privat, acolo unde este cazul. Aceste activități vor acorda Consiliului posibilitatea de a adopta inițiative de programare comună până în 2010, în urma propunerii așteptate a Comisiei.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Consiliul Uniunii Europene, 2.12.2008 (16.12) 16775/08, RECH 411, COMPET 551, anexă.

1

(2)  A se vedea Avizul INT/461 - CESE 1021/2009 din 11.6.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  A se vedea Avizul INT/448 - CESE 330/2009 din 26.2.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  A se vedea Avizul INT/448 - CESE 330/2009 din 26.2.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

4

(5)  A se vedea Avizul INT/450 - CESE 40/2009 - 2008/0148 (CNS) din 15.1.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

5

(6)  Pe lângă prezenta comunicarea, Comisia a mai adoptat în cursul acestui an:

6

| — | o recomandare privind gestionarea proprietății intelectuale în activitățile de transfer de cunoștințe și un cod de bune practici pentru universități și alte organizații publice de cercetare, C(2008) 1329 din 10.4.2008; |
| --- | --- |

—

o recomandare privind gestionarea proprietății intelectuale în activitățile de transfer de cunoștințe și un cod de bune practici pentru universități și alte organizații publice de cercetare, C(2008) 1329 din 10.4.2008;

| — | o comunicare intitulată „Favorizarea carierelor și a mobilității: un parteneriat european pentru cercetători”, COM(2008) 317 din 23.5.2008. |
| --- | --- |

—

o comunicare intitulată „Favorizarea carierelor și a mobilității: un parteneriat european pentru cercetători”, COM(2008) 317 din 23.5.2008.

Pe de altă parte, în prezent, Comisia pregătește un regulament al Consiliului cu privire la un cadru juridic comunitar aplicabil infrastructurilor europene de cercetare (ERI) și o comunicare privind un cadru strategic european pentru cooperarea științifică și tehnologică internațională.

(7)  A se vedea Avizul INT/450 - CESE 40/2009 - 2008/0148 (CNS) din 15.1.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

7

(8)  Avizul privind un plan strategic european pentru tehnologiile energetice (JO C 27, 3.2.2009, p. 53).

8

(9)  A se vedea avizul INT/461 - CESE 1021/2009 din 11.6.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

9

(10)  A se vedea Avizul INT/448 - CESE 330/2009 din 26.2.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

10

(11)  A se vedea Avizul INT/448 - CESE 330/2009 din 26.2.2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

11

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/62

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor

COM (2008) 602 final – 2008/0191 (COD)

2009/C 228/10

La 22 octombrie 2008, în conformitate cu articolul 47 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl Umberto BURANI.

În cea de a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 179 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Rezumat și concluzii

Rezumat și concluzii

| 1.1 | Comitetul aprobă inițiativa Comisiei, care este consecventă liniei sale de acțiune constantă în vederea actualizării măsurilor de îmbunătățire și modernizare a cadrului normativ instituit prin Acordul de la Basel. În linii mari, CESE se declară de acord cu măsurile propuse, cu excepția câtorva observații punctuale, care nu afectează cadrul general. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul aprobă inițiativa Comisiei, care este consecventă liniei sale de acțiune constantă în vederea actualizării măsurilor de îmbunătățire și modernizare a cadrului normativ instituit prin Acordul de la Basel. În linii mari, CESE se declară de acord cu măsurile propuse, cu excepția câtorva observații punctuale, care nu afectează cadrul general.

| 1.2 | Instrumentele de capital hibride, care prezintă atât trăsături de capital, cât și de creanță, cad în prezent sub incidența normelor juridice naționale care ar trebui armonizate, în vederea stabilirii unor condiții de concurență echitabile (level playing field) pe plan internațional. Comisia nu dă o definiție precisă a acestor instrumente, în măsura în care acestea îmbracă forme diverse și evolutive, dar stabilește principiile de bază pentru a fi eligibile: nu trebuie să aibă un termen scadent inițial mai mic de 30 de ani, trebuie să fie plătite integral și plănuite astfel încât să absoarbă pierderile în întregime. În plus, acestea nu trebuie să se dezvolte excesiv în raport cu capitalul propriu. Autorităților naționale le revine competența de a interveni pentru a controla creșterea excesivă a acestora. |
| --- | --- |

1.2

Instrumentele de capital hibride, care prezintă atât trăsături de capital, cât și de creanță, cad în prezent sub incidența normelor juridice naționale care ar trebui armonizate, în vederea stabilirii unor condiții de concurență echitabile (level playing field) pe plan internațional. Comisia nu dă o definiție precisă a acestor instrumente, în măsura în care acestea îmbracă forme diverse și evolutive, dar stabilește principiile de bază pentru a fi eligibile: nu trebuie să aibă un termen scadent inițial mai mic de 30 de ani, trebuie să fie plătite integral și plănuite astfel încât să absoarbă pierderile în întregime. În plus, acestea nu trebuie să se dezvolte excesiv în raport cu capitalul propriu. Autorităților naționale le revine competența de a interveni pentru a controla creșterea excesivă a acestora.

de capital hibride

level playing field

| 1.3 | În ceea ce privește clienții aflați în legătură, a fost introdusă noțiunea de risc rezultat din dificultățile unei întreprinderi de care o altă întreprindere este dependentă din punct de vedere financiar, în timp ce obligațiile de raportare au fost simplificate, armonizate și restructurate. În materie de riscuri majore, inovația cea mai relevantă se referă la introducerea unei limite unice de 25 %, care include și depozitele interbancare. CESE consideră că această ultimă normă, inspirată din „scenariul catastrofic” din ultimul timp, ar trebui revizuită, luând în considerare importanta funcție de reglare a lichidităților acestor depozite și a riscului relativ neînsemnat în vremuri normale, în raport cu alte tipuri de expuneri. |
| --- | --- |

1.3

În ceea ce privește clienții aflați în legătură, a fost introdusă noțiunea de risc rezultat din dificultățile unei întreprinderi de care o altă întreprindere este dependentă din punct de vedere financiar, în timp ce obligațiile de raportare au fost simplificate, armonizate și restructurate. În materie de riscuri majore, inovația cea mai relevantă se referă la introducerea unei limite unice de 25 %, care include și depozitele interbancare. CESE consideră că această ultimă normă, inspirată din „scenariul catastrofic” din ultimul timp, ar trebui revizuită, luând în considerare importanta funcție de reglare a lichidităților acestor depozite și a riscului relativ neînsemnat în vremuri normale, în raport cu alte tipuri de expuneri.

clienții aflați în legătură

limite unice de 25 %, care include și depozitele interbancare

| 1.4 | Propunerea introduce o dispoziție care prevede menținerea unui interes economic material de cel puțin 5 % pentru emitenții, intermediarii și managerii care au participat direct la activitățile de negociere, structurare și documentare aferente acordului inițial care a generat obligațiile; dispoziția pare inspirată de experiența foarte nefericită a obligațiunilor CDO americane (collateralized debt obligations – obligațiuni garantate prin creanțe), cu trăsături și origini diferite de cele ale securitizărilor normale. CESE se întreabă care va fi impactul acestei noi dispoziții asupra lichidității piețelor. |
| --- | --- |

1.4

Propunerea introduce o dispoziție care prevede menținerea unui interes economic material de cel puțin 5 % pentru emitenții, intermediarii și managerii care au participat direct la activitățile de negociere, structurare și documentare aferente acordului inițial care a generat obligațiile; dispoziția pare inspirată de experiența foarte nefericită a obligațiunilor CDO americane (collateralized debt obligations – obligațiuni garantate prin creanțe), cu trăsături și origini diferite de cele ale securitizărilor normale. CESE se întreabă care va fi impactul acestei noi dispoziții asupra lichidității piețelor.

collateralized debt obligations

| 1.5 | În calcularea expunerilor, statelor membre le este oferită posibilitatea de a exclude riscurile de expunere intragrup atunci când părțile contractuale sunt stabilite în același stat membru. Comitetul este conștient de motivele de ordin juridic care se opun extinderii acestei reguli la părțile contractuale rezidente în alte state membre, dar consideră că, în condiții normale, neincluderea părților contractuale externe ar dăuna evaluării globale a riscurilor pentru întreprinderea respectivă. O soluție nimerită ar putea-o constitui extinderea excluderii la întregul grup, pe baza evaluărilor realizate de la caz la caz, sub rezerva suspendării acestei posibilități în eventualitatea apariției unor semnale de probleme grave. |
| --- | --- |

1.5

În calcularea expunerilor, statelor membre le este oferită posibilitatea de a exclude riscurile de expunere intragrup atunci când părțile contractuale sunt stabilite în același stat membru. Comitetul este conștient de motivele de ordin juridic care se opun extinderii acestei reguli la părțile contractuale rezidente în alte state membre, dar consideră că, în condiții normale, neincluderea părților contractuale externe ar dăuna evaluării globale a riscurilor pentru întreprinderea respectivă. O soluție nimerită ar putea-o constitui extinderea excluderii la întregul grup, pe baza evaluărilor realizate de la caz la caz, sub rezerva suspendării acestei posibilități în eventualitatea apariției unor semnale de probleme grave.

riscurile de expunere intragrup atunci când părțile contractuale sunt stabilite în același stat membru.

extinderea excluderii la întregul grup, pe baza evaluărilor realizate de la caz la caz

| 1.6 | Cu referire la norma enunțată la punctul precedent, dar dintr-o perspectivă generală, Comitetul se pronunță încă o dată împotriva acordării statelor membre a posibilității de a adopta sau nu anumite dispoziții, lucru care este contrar principiului armonizării și egalității condițiilor de concurență. |
| --- | --- |

1.6

Cu referire la norma enunțată la punctul precedent, dar dintr-o perspectivă generală, Comitetul se pronunță încă o dată împotriva acordării statelor membre a posibilității de a adopta sau nu anumite dispoziții, lucru care este contrar principiului armonizării și egalității condițiilor de concurență.

acordării statelor membre a posibilității de a adopta sau nu anumite dispoziții

| 1.7 | În opinia CESE, ar trebui acordată o atenție specială riscului reprezentat de expunerea potențială a utilizării liniilor de credit care nu au fost încă utilizate pe cărțile de credit, o expunere care ar putea deveni repede importantă în perioade de restricții în cazul creditelor pentru consum și al celor ipotecare. |
| --- | --- |

1.7

În opinia CESE, ar trebui acordată o atenție specială riscului reprezentat de expunerea potențială a utilizării liniilor de credit care nu au fost încă utilizate pe cărțile de credit, o expunere care ar putea deveni repede importantă în perioade de restricții în cazul creditelor pentru consum și al celor ipotecare.

cărțile de credit

| 1.8 | În domeniul mecanismelor de control, propunerea de directivă introduce o serie de noi reguli de natură să crească eficiența controalelor: mai întâi, prin luarea în considerare a „riscurilor care pot interveni în cazul sucursalelor cu relevanță sistemică”, acestea trebuind să fie supuse supravegherii în țara-gazdă atunci când sunt considerate a se afla în dificultate și ca urmare a acordului dintre autoritățile din țările interesate. CESE este de acord cu acest lucru, dar subliniază că trebuie prevăzute măsuri în cazul unor evenimente bruște și neprevăzute. |
| --- | --- |

1.8

În domeniul mecanismelor de control, propunerea de directivă introduce o serie de noi reguli de natură să crească eficiența controalelor: mai întâi, prin luarea în considerare a „riscurilor care pot interveni în cazul sucursalelor cu relevanță sistemică”, acestea trebuind să fie supuse supravegherii în țara-gazdă atunci când sunt considerate a se afla în dificultate și ca urmare a acordului dintre autoritățile din țările interesate. CESE este de acord cu acest lucru, dar subliniază că trebuie prevăzute măsuri în cazul unor evenimente bruște și neprevăzute.

mecanismelor de control

riscurilor care pot interveni în cazul sucursalelor cu relevanță sistemică

| 1.9 | În sfârșit, CESE subliniază cu satisfacție crearea colegiilor de supraveghere, instituite de autoritățile de supraveghere consolidată și din care fac parte autoritățile statelor membre în care își au sediul întreprinderile unui anumit grup. O astfel de inițiativă nu poate decât să îmbunătățească eficiența controlului grupurilor și adoptarea rapidă a unor măsuri adecvate în caz de necesitate. |
| --- | --- |

1.9

În sfârșit, CESE subliniază cu satisfacție crearea colegiilor de supraveghere, instituite de autoritățile de supraveghere consolidată și din care fac parte autoritățile statelor membre în care își au sediul întreprinderile unui anumit grup. O astfel de inițiativă nu poate decât să îmbunătățească eficiența controlului grupurilor și adoptarea rapidă a unor măsuri adecvate în caz de necesitate.

colegiilor de supraveghere,

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Criza piețelor financiare a determinat Comisia să accelereze procedura de consolidare – aflată în curs de desfășurare– și, acolo unde este necesar, de modificare a cadrului de reglementare privind cerințele de capital pentru instituțiile financiare, adoptat în contextul Acordului de la Basel II, prin Directivele 2006/48/CE și 2006/49/CE. Trebuie notat că reflecțiile asupra noilor dispoziții erau deja în desfășurare în momentul declanșării crizei; după publicarea Cărții albe, preconizată pentru iunie 2009, este prevăzută realizarea unei reforme structurate a piețelor. Propunerea cuprinde o serie de măsuri care urmăresc:






  — | regularizarea poziției statelor membre care au acordat derogări prevăzute de dispozițiile articolului 3 din directiva precedentă, referitoare la derogările de la cerințele prudențiale pentru rețelele bancare, prin extinderea acestei posibilități și la alte state membre; în aceste derogări sunt incluse rețelele bancare cu active de peste 311 de miliarde EUR și care reprezintă peste 5 milioane de membri (bănci cooperatiste, bănci afiliate instituțiilor centrale); |
| --- | --- | --- |

2.1

Criza piețelor financiare a determinat Comisia să accelereze procedura de consolidare – aflată în curs de desfășurare– și, acolo unde este necesar, de modificare a cadrului de reglementare privind cerințele de capital pentru instituțiile financiare, adoptat în contextul Acordului de la Basel II, prin Directivele 2006/48/CE și 2006/49/CE. Trebuie notat că reflecțiile asupra noilor dispoziții erau deja în desfășurare în momentul declanșării crizei; după publicarea Cărții albe, preconizată pentru iunie 2009, este prevăzută realizarea unei reforme structurate a piețelor. Propunerea cuprinde o serie de măsuri care urmăresc:

—

regularizarea poziției statelor membre care au acordat derogări prevăzute de dispozițiile articolului 3 din directiva precedentă, referitoare la derogările de la cerințele prudențiale pentru rețelele bancare, prin extinderea acestei posibilități și la alte state membre; în aceste derogări sunt incluse rețelele bancare cu active de peste 311 de miliarde EUR și care reprezintă peste 5 milioane de membri (bănci cooperatiste, bănci afiliate instituțiilor centrale);

rețelele bancare

| — | stabilirea de principii și norme neformalizate la nivelul UE, în special în ceea ce privește instrumentele de capital hibride; |
| --- | --- |

—

stabilirea de principii și norme neformalizate la nivelul UE, în special în ceea ce privește instrumentele de capital hibride;

instrumentele de capital hibride

| — | clarificarea cadrului de supraveghere pentru gestionarea crizelor și înființarea unui colegiu de supraveghere. |
| --- | --- |

—

clarificarea cadrului de supraveghere pentru gestionarea crizelor și înființarea unui colegiu de supraveghere.

colegiu de supraveghere

| 2.2 | Propunerea de directivă a fost precedată de o consultare online a părților interesate; textul a fost redactat ținându-se seama de indicațiile primite, însă menținându-se, bineînțeles, principiile de bază care au inspirat această consultare:






  — | expunerile interbancare nu sunt lipsite de risc și de aceea ar trebui legate de anumite limite; |
| --- | --- | --- |

2.2

Propunerea de directivă a fost precedată de o consultare online a părților interesate; textul a fost redactat ținându-se seama de indicațiile primite, însă menținându-se, bineînțeles, principiile de bază care au inspirat această consultare:

—

expunerile interbancare nu sunt lipsite de risc și de aceea ar trebui legate de anumite limite;

| — | securitizarea creditelor înseamnă că inițiatorii operațiunilor de securitizare și sponsorii (intermediarii) trebuie să rețină o anumită cotă de risc pentru expunerile pe care le securitizează; în plus, este imperativă aplicarea într-o proporție demonstrabilă a măsurilor de precauție (due dilligence) și a rigorii în cazul modelului de afaceri de tip „generare în vederea distribuției” (originate to distribute); |
| --- | --- |

—

securitizarea creditelor înseamnă că inițiatorii operațiunilor de securitizare și sponsorii (intermediarii) trebuie să rețină o anumită cotă de risc pentru expunerile pe care le securitizează; în plus, este imperativă aplicarea într-o proporție demonstrabilă a măsurilor de precauție (due dilligence) și a rigorii în cazul modelului de afaceri de tip „generare în vederea distribuției” (originate to distribute);

sponsorii

due dilligence

originate to distribute

| — | necesitatea creării de colegii de supraveghere pentru toate băncile transfrontaliere, cu obligația ca participanții să convină asupra unui mecanism de mediere, prin intermediul Comitetului Supraveghetorilor Bancari Europeni (Committee of European Banking Supervisors – CEBS). |
| --- | --- |

—

necesitatea creării de colegii de supraveghere pentru toate băncile transfrontaliere, cu obligația ca participanții să convină asupra unui mecanism de mediere, prin intermediul Comitetului Supraveghetorilor Bancari Europeni (Committee of European Banking Supervisors – CEBS).

colegii

Committee of European Banking Supervisors

| 2.3 | CESE apreciază ideea de bază care animă această propunere și orientarea generală a propunerilor formulate de Comisie: evenimentele la care am asistat, dar mai ales anumite incidente și fraude, au afectat încrederea publicului în sistemul financiar în întregul său, impunând adoptarea unor măsuri adecvate. Cu toate acestea, este necesar ca severitatea regulilor prudențiale să nu îi penalizeze mai mult decât este necesar pe operatori și pe clienții acestora. Așa cum a demonstrat criza actuală, regulile prudențiale, prin faptul că asigură stabilitatea și soliditatea piețelor, îndeplinesc și o funcție de înaltă valoare socială. |
| --- | --- |

2.3

CESE apreciază ideea de bază care animă această propunere și orientarea generală a propunerilor formulate de Comisie: evenimentele la care am asistat, dar mai ales anumite incidente și fraude, au afectat încrederea publicului în sistemul financiar în întregul său, impunând adoptarea unor măsuri adecvate. Cu toate acestea, este necesar ca severitatea regulilor prudențiale să nu îi penalizeze mai mult decât este necesar pe operatori și pe clienții acestora. Așa cum a demonstrat criza actuală, regulile prudențiale, prin faptul că asigură stabilitatea și soliditatea piețelor, îndeplinesc și o funcție de înaltă valoare socială.

3.   Capitalul hibrid

Capitalul hibrid

3.1   Instrumentele de capital hibride reprezintă titluri de valoare care au atât caracteristici de capital (acțiuni), cât și de creanță (obligații). Ele oferă un randament mai ridicat decât acestea din urmă dar, spre deosebire de acțiuni, nu oferă drept de vot sau oferă un drept de vot limitat.

Instrumentele de capital hibride

3.1.1   Lipsa legislației la nivel comunitar a condus la existența unor criterii de eligibilitate divergente de la un stat membru la altul. Acest lucru determină condiții concurențiale dezechilibrate și permit băncilor transnaționale să recurgă la arbitraje de reglementare. Comisia se abține să definească în mod precis instrumentele hibride, considerând că inovațiile ar face ca această definiție să devină foarte repede perimată sau incompletă; de aceea, a preferat enunțarea principiilor de bază pentru eligibilitatea lor.

condiții concurențiale dezechilibrate

arbitraje de reglementare

3.1.2   În general, instrumentele eligibile descrise drept fonduri proprii de bază ale băncilor („capital de nivel 1”) sunt toate cele care absorb integral pierderile; în această definiție intră instrumentele hibride care, în afara satisfacerii condițiilor menționate supra, trebuie, de asemenea, să fie oricând disponibile și să fie profund subordonate în cadrul lichidării. Aceste condiții, deja stabilite de G10 în 1998, nu fuseseră transpuse în legislația europeană.

supra

3.1.3   Precizările și condițiile suplimentare stipulează fie că instrumentele hibride de capital nu trebuie să fie datate, fie că scadența lor inițială intervine după o perioadă de peste 30 de ani. În condiții normale, instrumentele eligibile absorb pierderile și reprezintă creanța cea mai subordonată în caz de lichidare, ajutând astfel instituția să își continue operațiunile în mod normal, fără a împiedica recapitalizarea. CESE își exprimă acordul cu privire la măsurile pe care Comisia intenționează să le adopte.

3.2   Propunerea Comisiei cuprinde și o serie de limite cantitative pentru instrumentele hibride , care nu trebuie să se dezvolte excesiv, în detrimentul capitalului social sau al capitalului propriu (în cazul instituțiilor care nu sunt bazate pe acționariat). Autoritățile de supraveghere pot suspenda aceste limite în situații de urgență.

limite cantitative pentru instrumentele hibride

3.2.1   Unor bănci care nu au acționari li se aplică dispoziții speciale: certificatele anumitor membri ai băncilor cooperatiste, definite ca „instrumentele cele mai subordonate”, sunt considerate drept instrumente hibride convertibile în măsura în care acestea au fost plătite integral.

3.3   Este de așteptat ca unele măsuri noi privind instrumentele hibride, de natură cantitativă sau calitativă, să poată influența viitoarele strategii ale lumii financiare, dar schimbările radicale rapide ar putea perturba piețele. Comisia propune ca directiva să prevadă o perioadă de tranziție de 30 de ani, termen pe care CESE îl consideră potrivit dacă se ține seama de situația prezentă și de evoluțiile probabile pe termen scurt sau mediu, dar care se poate dovedi hazardat pe termen lung. Alte soluții, însă, nu se întrevăd în practică.

perioadă de tranziție de 30 de ani

4.   Expunerile mari

Expunerile mari

| 4.1 | Reglementările privind expunerile mari datează din 1992 și nu au mai fost schimbate de atunci. Evenimentele recente au scos în evidență necesitatea unor noi reguli. Comisia propune să se țină mai mult seama de riscurile inerente ale anumitor expuneri și, totodată, urmărește să reducă costurile legate de culegerea datelor, să determine o creștere a transparenței și să creeze condiții mai echitabile de concurență. |
| --- | --- |

4.1

Reglementările privind expunerile mari datează din 1992 și nu au mai fost schimbate de atunci. Evenimentele recente au scos în evidență necesitatea unor noi reguli. Comisia propune să se țină mai mult seama de riscurile inerente ale anumitor expuneri și, totodată, urmărește să reducă costurile legate de culegerea datelor, să determine o creștere a transparenței și să creeze condiții mai echitabile de concurență.

| 4.2 | Noțiunea de clienți aflați în legătură a suferit schimbări. Până acum, atenția era focalizată pe riscul ca o întreprindere să se confrunte cu dificultăți din cauza problemelor financiare ale altei întreprinderi; evenimentele au demonstrat că două sau mai multe întreprinderi pot fi afectate din cauza problemelor cu care se confruntă instituția de care depind din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

4.2

Noțiunea de clienți aflați în legătură a suferit schimbări. Până acum, atenția era focalizată pe riscul ca o întreprindere să se confrunte cu dificultăți din cauza problemelor financiare ale altei întreprinderi; evenimentele au demonstrat că două sau mai multe întreprinderi pot fi afectate din cauza problemelor cu care se confruntă instituția de care depind din punct de vedere financiar.

clienți aflați în legătură

| 4.3 | Obligațiile de raportare – scumpe și complicate – au fost, de asemenea, simplificate și armonizate, date fiind tocmai costurile ridicate și complicațiile pentru sector. Schimbarea cea mai importantă privește raportarea celor mai importante 20 de expuneri pe bază consolidată, atunci când acestea sunt calculate conform metodei de notare internă. Diversele limite aplicabile au fost înlocuite printr-o limită unică de 25 %. |
| --- | --- |

4.3

4.3

Obligațiile de raportare – scumpe și complicate – au fost, de asemenea, simplificate și armonizate, date fiind tocmai costurile ridicate și complicațiile pentru sector. Schimbarea cea mai importantă privește raportarea celor mai importante 20 de expuneri pe bază consolidată, atunci când acestea sunt calculate conform metodei de notare internă. Diversele limite aplicabile au fost înlocuite printr-o limită unică de 25 %.

Obligațiile de raportare

raportarea celor mai importante 20 de expuneri pe bază consolidată

| 4.4 | Numeroasele exceptări în vigoare, adesea greu de înțeles, au fost eliminate în cea mai mare parte. Rămân în vigoare doar cele care par să nu reprezinte un risc ridicat. Lista este încă destul de lungă, dar ea pare să răspundă, în general, unor criterii de prudență bine cumpănite. |
| --- | --- |

4.4

Numeroasele exceptări în vigoare, adesea greu de înțeles, au fost eliminate în cea mai mare parte. Rămân în vigoare doar cele care par să nu reprezinte un risc ridicat. Lista este încă destul de lungă, dar ea pare să răspundă, în general, unor criterii de prudență bine cumpănite.

| 4.5 | În general, CESE este de acord cu reglementarea propusă, formulând, totuși, câteva observații privind unele aspecte importante:






  4.5.1 | Articolul 111 alineatul (1), despre care a fost vorba la punctul 4.3, prevede o limită unică de 25 % și se aplică și depozitelor interbancare. Justificarea unei astfel de dispoziții este ușor de înțeles: opinia publică a asistat, aproape neavertizată, la prăbușirea instituțiilor bancare, chiar și a unora care păreau dintre cele mai solide; dar normele legale, ale căror prevederi ar trebui să fie elaborate pentru a răspunde expunerii celei mai defavorabile (worst-case), nu ar trebui să ajungă să fie inspirate de un scenariu catastrofic. Impunerea unei limite de risc prea joase, cum pare să fie cazul depozitelor interbancare, determină o restrângere permanentă a lichidității, mai ales în perioadele de tensiune de pe piețe. S-ar părea că este preferabilă revizuirea acestei dispoziții, prevăzându-se o limită mai ridicată în cazul creditelor interbancare pe termen scurt, cu atât mai mult cu cât plafonul de 25 % ar fi aplicat fără a se ține seama de termenele scadente. Mai ales în perioada actuală, creditele interbancare pe termen scurt ar putea funcționa ca factor regulator al lichidității pieței. În plus, acestea prezintă în general mai puține riscuri decât alte tipuri de expuneri. Evenimentele recente, rezultatul unor situații excepționale, nu infirmă acest principiu, dar situațiile excepționale cer măsuri excepționale, în timp ce regulile „normale” trebuie să guverneze în împrejurări normale. |
| --- | --- | --- |

4.5

În general, CESE este de acord cu reglementarea propusă, formulând, totuși, câteva observații privind unele aspecte importante:

câteva observații

4.5.1

Articolul 111 alineatul (1), despre care a fost vorba la punctul 4.3, prevede o limită unică de 25 % și se aplică și depozitelor interbancare. Justificarea unei astfel de dispoziții este ușor de înțeles: opinia publică a asistat, aproape neavertizată, la prăbușirea instituțiilor bancare, chiar și a unora care păreau dintre cele mai solide; dar normele legale, ale căror prevederi ar trebui să fie elaborate pentru a răspunde expunerii celei mai defavorabile (worst-case), nu ar trebui să ajungă să fie inspirate de un scenariu catastrofic. Impunerea unei limite de risc prea joase, cum pare să fie cazul depozitelor interbancare, determină o restrângere permanentă a lichidității, mai ales în perioadele de tensiune de pe piețe. S-ar părea că este preferabilă revizuirea acestei dispoziții, prevăzându-se o limită mai ridicată în cazul creditelor interbancare pe termen scurt, cu atât mai mult cu cât plafonul de 25 % ar fi aplicat fără a se ține seama de termenele scadente. Mai ales în perioada actuală, creditele interbancare pe termen scurt ar putea funcționa ca factor regulator al lichidității pieței. În plus, acestea prezintă în general mai puține riscuri decât alte tipuri de expuneri. Evenimentele recente, rezultatul unor situații excepționale, nu infirmă acest principiu, dar situațiile excepționale cer măsuri excepționale, în timp ce regulile „normale” trebuie să guverneze în împrejurări normale.

worst-case

scenariu catastrofic

o limită mai ridicată în cazul creditelor interbancare pe termen scurt

| 4.5.2 | Articolul 113 alineatul (4) oferă statelor membre posibilitatea de a acorda scutiri de la aplicarea articolului 111 alineatul (1); urmând în mod consecvent aceeași linie ca în alte cazuri similare, CESE se declară în mod hotărât împotriva oricărei măsuri care ar putea afecta condițiile de concurență echitabilă. Faptul că statele pot opta sau nu pentru aplicarea unei reglementări, acest lucru neconstituind o obligație, reprezintă un obstacol în calea armonizării. CESE este conștient de faptul – bine cunoscut de toată lumea – că acordarea posibilității de a opta, în locul impunerii unor obligații, reprezintă o soluție pragmatică, cerută de opiniile divergente. Pe de altă parte, Comitetul consideră că orice directivă ar trebui să cuprindă dispoziții clare, prezentate ca obligații sau interdicții, posibilitatea transformării acestora în opțiuni rămânând la latitudinea dezbaterilor parlamentare sau a Consiliului. Astfel de dezbateri ar permite partenerilor sociali să ia cunoștință, în mod transparent, de motivele pentru care o anumită măsură a fost sprijinită sau respinsă. |
| --- | --- |

4.5.2

Articolul 113 alineatul (4) oferă statelor membre posibilitatea de a acorda scutiri de la aplicarea articolului 111 alineatul (1); urmând în mod consecvent aceeași linie ca în alte cazuri similare, CESE se declară în mod hotărât împotriva oricărei măsuri care ar putea afecta condițiile de concurență echitabilă. Faptul că statele pot opta sau nu pentru aplicarea unei reglementări, acest lucru neconstituind o obligație, reprezintă un obstacol în calea armonizării. CESE este conștient de faptul – bine cunoscut de toată lumea – că acordarea posibilității de a opta, în locul impunerii unor obligații, reprezintă o soluție pragmatică, cerută de opiniile divergente. Pe de altă parte, Comitetul consideră că orice directivă ar trebui să cuprindă dispoziții clare, prezentate ca obligații sau interdicții, posibilitatea transformării acestora în opțiuni rămânând la latitudinea dezbaterilor parlamentare sau a Consiliului. Astfel de dezbateri ar permite partenerilor sociali să ia cunoștință, în mod transparent, de motivele pentru care o anumită măsură a fost sprijinită sau respinsă.

în mod hotărât împotriva oricărei măsuri care ar putea afecta condițiile de concurență echitabilă

| 4.5.3 | Exceptarea menționată supra este valabilă pentru expunerile asumate de o instituție de creditare în raport cu întreprinderea-mamă sau de alte întreprinderi ale grupului, în măsura în care [art. 80 alineatul (7) litera (d)] partenerii contractuali își au sediul în același stat membru. Această restricție afectează grupurile multinaționale, fără a diminua riscurile de pe piață. Riscurile de expunere intragrup, gestionate centralizat și asumate de instituții aflate sub responsabilitatea unei singure autorități de supraveghere consolidată, ar trebui cuprinse în exceptări. Soluția propusă vine în contradicție cu considerația că legile naționale în materie de lichidare și faliment interzic transferul de resurse de la o întreprindere la alta în caz de situație critică sau de procedură premergătoare falimentului. În plus, obiectivul directivei este de a evalua riscul global al grupului, făcând abstracție de măsurile prevăzute pentru a face față eventualelor situații urgente. |
| --- | --- |

4.5.3

Exceptarea menționată supra este valabilă pentru expunerile asumate de o instituție de creditare în raport cu întreprinderea-mamă sau de alte întreprinderi ale grupului, în măsura în care [art. 80 alineatul (7) litera (d)] partenerii contractuali își au sediul în același stat membru. Această restricție afectează grupurile multinaționale, fără a diminua riscurile de pe piață. Riscurile de expunere intragrup, gestionate centralizat și asumate de instituții aflate sub responsabilitatea unei singure autorități de supraveghere consolidată, ar trebui cuprinse în exceptări. Soluția propusă vine în contradicție cu considerația că legile naționale în materie de lichidare și faliment interzic transferul de resurse de la o întreprindere la alta în caz de situație critică sau de procedură premergătoare falimentului. În plus, obiectivul directivei este de a evalua riscul global al grupului, făcând abstracție de măsurile prevăzute pentru a face față eventualelor situații urgente.

supra

expunerile asumate de o instituție de creditare în raport cu întreprinderea-mamă

grupurile multinaționale

Riscurile de expunere intragrup,

cuprinse în exceptări.

riscul global al grupului

| 4.5.4 | O soluție rezonabilă ar putea fi aceea de exceptare a expunerilor asumate în raport cu întreprinderea-mamă sau cu alte întreprinderi ale grupului care își au sediul în alte state membre, printr-o autorizare de la caz la caz, cu alte cuvinte atunci când soliditatea grupului în întregul său nu stârnește preocupări în viitorul apropiat. Autorizația ar putea fi suspendată cu efect imediat în cazul în care, în opinia autorităților de supraveghere, întreprinderea sau grupul ar da semne de dificultate. |
| --- | --- |

4.5.4

O soluție rezonabilă ar putea fi aceea de exceptare a expunerilor asumate în raport cu întreprinderea-mamă sau cu alte întreprinderi ale grupului care își au sediul în alte state membre, printr-o autorizare de la caz la caz, cu alte cuvinte atunci când soliditatea grupului în întregul său nu stârnește preocupări în viitorul apropiat. Autorizația ar putea fi suspendată cu efect imediat în cazul în care, în opinia autorităților de supraveghere, întreprinderea sau grupul ar da semne de dificultate.

atunci când soliditatea grupului în întregul său nu stârnește preocupări în viitorul apropiat

| 4.6 | O atenție specială merită „expunerile care decurg din facilitățile de credit neutilizate, clasificate drept elemente din afara bilanțului cu un grad de risc scăzut” (art. 113). Limita superioară a cheltuielilor de pe cărțile de credit este ridicată, în special pentru anumite tipuri de instituții. În perioadele de creditare parcimonioasă, marja neutilizată se poate restrânge rapid. CESE consideră că expunerea potențială care decurge din creditele neutilizate de pe cărțile de credit ar trebui să facă obiectul unei evaluări atente și prudente. |
| --- | --- |

4.6

O atenție specială merită „expunerile care decurg din facilitățile de credit neutilizate, clasificate drept elemente din afara bilanțului cu un grad de risc scăzut” (art. 113). Limita superioară a cheltuielilor de pe cărțile de credit este ridicată, în special pentru anumite tipuri de instituții. În perioadele de creditare parcimonioasă, marja neutilizată se poate restrânge rapid. CESE consideră că expunerea potențială care decurge din creditele neutilizate de pe cărțile de credit ar trebui să facă obiectul unei evaluări atente și prudente.

„expunerile care decurg din facilitățile de credit neutilizate, clasificate drept elemente din afara bilanțului cu un grad de risc scăzut

expunerea potențială care decurge din creditele neutilizate

5.   Securitizarea

Securitizarea

5.1   Noul articol 122a le impune emitenților, intermediarilor și managerilor să-și ia angajamentul, față de instituția de creditare investitoare care nu a participat la încheierea acordului inițial care a generat obligațiile, de a menține un interes economic material de cel puțin 5 %.

5.2   Desigur, această reglementare a fost inspirată de experiența foarte nefericită a obligațiunilor CDO americane (collateralized debt obligations – obligațiuni garantate prin creanțe) și, din acest motiv, ar putea părea justificată. Trebuie observat, totuși, că aceste evenimente sunt datorate nu atât insolvabilității instituțiilor emitente, cât mai ales slabei calități a creditelor ipotecare pe care se sprijineau obligațiunile CDO, despre care o autoritate americană declarase că reprezintă rezultatul „unor credite ipotecare suspecte și a unei reglementări laxiste” („sloppy mortgage-lending and lax regulation”): este vorba de un caz izolat, chiar dacă cu impact global, după cum au arătat faptele. Exemplul CDO nu poate fi, însă, extins la orice sau aproape orice tehnică de securitizare, care rămâne, totuși, un instrument ce contribuie la lichiditatea pieței.

collateralized debt obligations – obligațiuni garantate prin creanțe

sloppy mortgage-lending and lax regulation

5.2.1   Introducerea riscului de credit în cazul securitizării limitează funcționarea instituțiilor de credit; ca atare, CESE solicită ca impactul unei astfel de norme să fie atent evaluat.

6.   Dispoziții referitoare la supraveghere

Dispoziții referitoare la supraveghere

| 6.1 | Criza care a cuprins piețele financiare mondiale a scos în evidență necesitatea revizuirii structurilor și metodelor de supraveghere, făcându-le apte să prevină crize sistemice și să reacționeze în situații de urgență. |
| --- | --- |

6.1

Criza care a cuprins piețele financiare mondiale a scos în evidență necesitatea revizuirii structurilor și metodelor de supraveghere, făcându-le apte să prevină crize sistemice și să reacționeze în situații de urgență.

| 6.2 | Regulile privind schimbul de informații și cooperarea au fost revizuite: articolul 42a introduce noțiunea de
  sucursală cu relevanță sistemică, recunoscându-se în anumite cazuri întâietatea interesului țării-gazdă în raport cu principiul țării de origine. CESE își exprimă deplinul acord cu privire la această abordare de importanță fundamentală. |
| --- | --- |

6.2

Regulile privind schimbul de informații și cooperarea au fost revizuite: articolul 42a introduce noțiunea de
  sucursală cu relevanță sistemică, recunoscându-se în anumite cazuri întâietatea interesului țării-gazdă în raport cu principiul țării de origine. CESE își exprimă deplinul acord cu privire la această abordare de importanță fundamentală.

schimbul de informații

cooperarea

sucursală cu relevanță sistemică

întâietatea interesului țării-gazdă în raport cu principiul țării de origine

| 6.3 | În substanță, noile reguli prevăd că autoritățile competente din țara-gazdă pot solicita celor din țara de origine sau, dacă este cazul, celor responsabile cu supravegherea consolidată, ca sucursala stabilită pe teritoriul lor să fie declarată cu relevanță sistemică dacă deține o cotă de piață superioară pragului de 2 % sau dacă oricum are o prezență semnificativă pe piața națională. Solicitarea trebuie să cuprindă un fel de evaluare de impact, care să anticipeze o eventuală suspendare sau oprire a operațiunilor în sistemele de plată, compensare sau reglementare, precum și o evaluare a consecințelor unor astfel de măsuri asupra pieței naționale. |
| --- | --- |

6.3

În substanță, noile reguli prevăd că autoritățile competente din țara-gazdă pot solicita celor din țara de origine sau, dacă este cazul, celor responsabile cu supravegherea consolidată, ca sucursala stabilită pe teritoriul lor să fie declarată cu relevanță sistemică dacă deține o cotă de piață superioară pragului de 2 % sau dacă oricum are o prezență semnificativă pe piața națională. Solicitarea trebuie să cuprindă un fel de evaluare de impact, care să anticipeze o eventuală suspendare sau oprire a operațiunilor în sistemele de plată, compensare sau reglementare, precum și o evaluare a consecințelor unor astfel de măsuri asupra pieței naționale.

solicita

relevanță sistemică

evaluare de impact

| 6.4 | Procedura pentru declarația privind relevanța sistemică prevede termene tehnice de o anumită durată; în plus, ar fi utilă stabilirea unor reguli aplicabile în cazuri de urgență efectivă (art. 130), pentru a permite adoptarea de măsuri imediate. Colegiile de supraveghere instituite de directivă (articolul 131a – cf. infra punctul 6.5) și Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni (Committee of European Banking Supervisors – CEBS), deja existent, ar trebui să permită aplicarea procedurilor simplificate, însoțite de garanțiile necesare. |
| --- | --- |

6.4

Procedura pentru declarația privind relevanța sistemică prevede termene tehnice de o anumită durată; în plus, ar fi utilă stabilirea unor reguli aplicabile în cazuri de urgență efectivă (art. 130), pentru a permite adoptarea de măsuri imediate. Colegiile de supraveghere instituite de directivă (articolul 131a – cf. infra punctul 6.5) și Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni (Committee of European Banking Supervisors – CEBS), deja existent, ar trebui să permită aplicarea procedurilor simplificate, însoțite de garanțiile necesare.

relevanța sistemică

reguli aplicabile în cazuri de urgență efectivă

infra

Committee of European Banking Supervisors

| 6.5 | Crearea colegiilor de supraveghere (art. 131a), instituite de autoritatea de supraveghere consolidată, din care fac parte autoritățile din statele membre interesate, este foarte utilă. Sarcinile acestora vizează asigurarea unui control constant și eficient al grupurilor transnaționale (și – se speră – adoptarea unor măsuri rapide în situații de urgență), prin schimbul de informații și definirea de comun acord a metodologiei potrivite de supraveghere. CESE salută această decizie și – în general – ansamblul normelor de control propuse, în conformitate cu programele care vizează o mai mare eficiență, anunțate anterior, și cu dezideratele Forumului privind serviciile financiare (Financial Services Forum). |
| --- | --- |

6.5

Crearea colegiilor de supraveghere (art. 131a), instituite de autoritatea de supraveghere consolidată, din care fac parte autoritățile din statele membre interesate, este foarte utilă. Sarcinile acestora vizează asigurarea unui control constant și eficient al grupurilor transnaționale (și – se speră – adoptarea unor măsuri rapide în situații de urgență), prin schimbul de informații și definirea de comun acord a metodologiei potrivite de supraveghere. CESE salută această decizie și – în general – ansamblul normelor de control propuse, în conformitate cu programele care vizează o mai mare eficiență, anunțate anterior, și cu dezideratele Forumului privind serviciile financiare (Financial Services Forum).

colegiilor de supraveghere

Financial Services Forum

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate

COM(2008) 640 final – 2008/0194 (COD)

2009/C 228/11

La 30 octombrie 2008, în conformitate cu articolul 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate”

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 11 martie 2009. Raportor: dl BURANI.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 178 voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul este de acord cu orientările generale ale propunerii Comisiei, care urmărește în primul rând extinderea la debitările directe a gamei de operațiuni la care se referă regulamentul privind plățile transfrontaliere. În principiu, această inițiativă se înscrie în abordarea Comisiei, care își propune să facă astfel încât plățile transfrontaliere din zona euro să fie considerate și tratate drept plăți naționale. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul este de acord cu orientările generale ale propunerii Comisiei, care urmărește în primul rând extinderea la debitările directe a gamei de operațiuni la care se referă regulamentul privind plățile transfrontaliere. În principiu, această inițiativă se înscrie în abordarea Comisiei, care își propune să facă astfel încât plățile transfrontaliere din zona euro să fie considerate și tratate drept plăți naționale.

| 1.2 | Dă de gândit întrucâtva faptul că procesarea debitărilor directe transfrontaliere este mai costisitoare decât procesarea operațiunilor analoge la nivel național. CESE solicită așadar Comisiei să dea dovadă de transparență și să comunice detaliile, metodologia și sursele studiilor pe baza cărora a ajuns la diferite concluzii. Deciziile echilibrate se iau numai în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

1.2

Dă de gândit întrucâtva faptul că procesarea debitărilor directe transfrontaliere este mai costisitoare decât procesarea operațiunilor analoge la nivel național. CESE solicită așadar Comisiei să dea dovadă de transparență și să comunice detaliile, metodologia și sursele studiilor pe baza cărora a ajuns la diferite concluzii. Deciziile echilibrate se iau numai în cunoștință de cauză.

| 1.3 | În orice caz, trebuie amintit că, în condițiile în care, conform propunerii, regulamentul va intra în vigoare la 1 noiembrie 2009, termenele sunt prea scurte ca să existe posibilitatea elaborării de planuri economice care, oricum, nu ar putea apărea în absența unei certitudini juridice cu privire la Compensarea multilaterală interbancară (Multilateral Interchange Fee – MIF). |
| --- | --- |

1.3

În orice caz, trebuie amintit că, în condițiile în care, conform propunerii, regulamentul va intra în vigoare la 1 noiembrie 2009, termenele sunt prea scurte ca să existe posibilitatea elaborării de planuri economice care, oricum, nu ar putea apărea în absența unei certitudini juridice cu privire la Compensarea multilaterală interbancară (Multilateral Interchange Fee – MIF).

Multilateral Interchange Fee – MIF

| 1.4 | Propunerea cuprinde și două recomandări pentru statele membre: prima este cea de a constitui, acolo unde încă nu există, o autoritate responsabilă cu sistemele de plăți, iar a doua, de a înființa structuri adecvate pentru soluționarea reclamațiilor. CESE este de părere că, în majoritatea țărilor, există de mult timp astfel de structuri, însă, acolo unde lucrurile stau astfel, atrage atenția asupra riscului creării de structuri noi care le-ar dubla pe cele existente ori s-ar suprapune integral sau parțial funcțiilor acestora. |
| --- | --- |

1.4

Propunerea cuprinde și două recomandări pentru statele membre: prima este cea de a constitui, acolo unde încă nu există, o autoritate responsabilă cu sistemele de plăți, iar a doua, de a înființa structuri adecvate pentru soluționarea reclamațiilor. CESE este de părere că, în majoritatea țărilor, există de mult timp astfel de structuri, însă, acolo unde lucrurile stau astfel, atrage atenția asupra riscului creării de structuri noi care le-ar dubla pe cele existente ori s-ar suprapune integral sau parțial funcțiilor acestora.

| 1.5 | O altă solicitare adresată statelor membre se referă la adoptarea de sancțiuni „efective, proporționale și cu efect disuasiv” la adresa celor care nu respectă sau încalcă dispozițiile regulamentului; CESE este de acord, dar remarcă faptul că informațiile referitoare la analiza comparativă a măsurilor adoptate în diversele țări ar da măsura importanței pe care fiecare stat membru o acordă regulamentului. |
| --- | --- |

1.5

O altă solicitare adresată statelor membre se referă la adoptarea de sancțiuni „efective, proporționale și cu efect disuasiv” la adresa celor care nu respectă sau încalcă dispozițiile regulamentului; CESE este de acord, dar remarcă faptul că informațiile referitoare la analiza comparativă a măsurilor adoptate în diversele țări ar da măsura importanței pe care fiecare stat membru o acordă regulamentului.

| 1.6 | Regulamentul se aplică doar în cazul țărilor care fac parte din Uniunea monetară; cele din afara zonei euro au posibilitatea de a-i extinde aplicarea la moneda proprie. Faptul că nicio țară nu s-a folosit de această posibilitate ar trebui să dea de gândit în legătură cu gradul de interes pe care diferitele state îl acordă utilității unor astfel de inițiative. |
| --- | --- |

1.6

Regulamentul se aplică doar în cazul țărilor care fac parte din Uniunea monetară; cele din afara zonei euro au posibilitatea de a-i extinde aplicarea la moneda proprie. Faptul că nicio țară nu s-a folosit de această posibilitate ar trebui să dea de gândit în legătură cu gradul de interes pe care diferitele state îl acordă utilității unor astfel de inițiative.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Regulamentul (CE) 2560/2001 privind sistemele de plăți transfrontaliere în Comunitate a intrat în vigoare la 31 decembrie 2001. Acesta prevede că, în fiecare stat membru, pentru o operațiune de plată transfrontalieră, costul este același cu cel al unei tranzacții interne de același tip. Regulamentul se aplică transferurilor de credit, plăților electronice, cardurilor de plată de orice tip și retragerilor de numerar de la bancomate. Propunerea Comisiei extinde domeniul de aplicare a regulamentului, începând cu 1 noiembrie 2009, la debitările directe, îmbunătățește sistemul de soluționare a reclamațiilor și introduce simplificări în sistemele de raportare statistică. |
| --- | --- |

2.1

Regulamentul (CE) 2560/2001 privind sistemele de plăți transfrontaliere în Comunitate a intrat în vigoare la 31 decembrie 2001. Acesta prevede că, în fiecare stat membru, pentru o operațiune de plată transfrontalieră, costul este același cu cel al unei tranzacții interne de același tip. Regulamentul se aplică transferurilor de credit, plăților electronice, cardurilor de plată de orice tip și retragerilor de numerar de la bancomate. Propunerea Comisiei extinde domeniul de aplicare a regulamentului, începând cu 1 noiembrie 2009, la debitările directe, îmbunătățește sistemul de soluționare a reclamațiilor și introduce simplificări în sistemele de raportare statistică.

| 2.2 | Obiectivul Comisiei este de a îmbunătăți funcționarea pieței interne a sistemelor de plată în euro, în cadrul căreia operațiunile interne sau internaționale trebuie să se supună acelorași reguli, ceea ce presupune economii și avantaje atât pentru consumatori, cât și pentru economie, în ansamblu. Trebuie acordată o atenție specială soluționării litigiilor, pentru a veni în întâmpinarea problemelor semnalate de asociațiile de consumatori, în vreme ce raportarea statistică presupune poveri administrative și costuri ridicate pentru instituțiile de credit. |
| --- | --- |

2.2

Obiectivul Comisiei este de a îmbunătăți funcționarea pieței interne a sistemelor de plată în euro, în cadrul căreia operațiunile interne sau internaționale trebuie să se supună acelorași reguli, ceea ce presupune economii și avantaje atât pentru consumatori, cât și pentru economie, în ansamblu. Trebuie acordată o atenție specială soluționării litigiilor, pentru a veni în întâmpinarea problemelor semnalate de asociațiile de consumatori, în vreme ce raportarea statistică presupune poveri administrative și costuri ridicate pentru instituțiile de credit.

| 2.3 | CESE apreciază inițiativa Comisiei și este de acord cu orientările generale ale acesteia, dar dorește să formuleze unele observații și sugestii menite să aducă o contribuție utilă la discuțiile pe această temă. |
| --- | --- |

2.3

CESE apreciază inițiativa Comisiei și este de acord cu orientările generale ale acesteia, dar dorește să formuleze unele observații și sugestii menite să aducă o contribuție utilă la discuțiile pe această temă.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1 | Datorită presiunilor pe care Comisia le-a făcut de-a lungul anilor, sectorul bancar a creat o infrastructură de plăți la nivel european pentru un spațiu unic de plăți în euro (SEPA), a cărei funcționare este în prezent satisfăcătoare, atât din punct de vedere tehnico-organizatoric, cât și din cel al aducerii comisioanelor internaționale la nivelul celor naționale. Comisia afirmă că „acest regulament poate fi considerat debutul SEPA”. |
| --- | --- |

3.1

Datorită presiunilor pe care Comisia le-a făcut de-a lungul anilor, sectorul bancar a creat o infrastructură de plăți la nivel european pentru un spațiu unic de plăți în euro (SEPA), a cărei funcționare este în prezent satisfăcătoare, atât din punct de vedere tehnico-organizatoric, cât și din cel al aducerii comisioanelor internaționale la nivelul celor naționale. Comisia afirmă că „acest regulament poate fi considerat debutul SEPA”.

| 3.2 | Rezultatele obținute sunt, cu siguranță, un motiv de satisfacție; cu toate acestea, persistă nedumeriri de fond cu privire la măsura în care acestea corespund principiilor generale ale pieței unice. Obiectivul SEPA este în primul rând acela de a rezolva problema plăților în euro, țările care nu fac parte din zona euro neavând alt avantaj decât în cazul plăților efectuate în moneda unică. În urma extinderii UE, se poate spune că, în prezent, SEPA cuprinde cea mai mare parte a operațiunilor intracomunitare: se poate așadar vorbi despre o piață internă cu mai multe viteze. |
| --- | --- |

3.2

Rezultatele obținute sunt, cu siguranță, un motiv de satisfacție; cu toate acestea, persistă nedumeriri de fond cu privire la măsura în care acestea corespund principiilor generale ale pieței unice. Obiectivul SEPA este în primul rând acela de a rezolva problema plăților în euro, țările care nu fac parte din zona euro neavând alt avantaj decât în cazul plăților efectuate în moneda unică. În urma extinderii UE, se poate spune că, în prezent, SEPA cuprinde cea mai mare parte a operațiunilor intracomunitare: se poate așadar vorbi despre o piață internă cu mai multe viteze.

măsura în care acestea corespund principiilor generale ale pieței unice

plăților în euro

cea mai mare parte a operațiunilor

| 3.3 | În al doilea rând, principiul egalității condițiilor naționale și internaționale este valabil doar pe plan intern, în fiecare dintre țări. De la o țară la alta, diferențele se mențin și sunt uneori considerabile, însă mai semnificative sunt diferențele dintre țările care aparțin zonei euro, în ansamblu, și cele din afara acesteia. Regulamentul în vigoare prevede că el poate fi adoptat, în mod voluntar, și de țările din afara zonei euro, dar la această clauză nu s-a recurs prea des până în momentul de față. Concluzia este că suntem încă departe de o convergență satisfăcătoare a prețurilor în cadrul UE. |
| --- | --- |

3.3

În al doilea rând, principiul egalității condițiilor naționale și internaționale este valabil doar pe plan intern, în fiecare dintre țări. De la o țară la alta, diferențele se mențin și sunt uneori considerabile, însă mai semnificative sunt diferențele dintre țările care aparțin zonei euro, în ansamblu, și cele din afara acesteia. Regulamentul în vigoare prevede că el poate fi adoptat, în mod voluntar, și de țările din afara zonei euro, dar la această clauză nu s-a recurs prea des până în momentul de față. Concluzia este că suntem încă departe de o convergență satisfăcătoare a prețurilor în cadrul UE.

egalității condițiilor

este valabil doar pe plan intern, în fiecare dintre țări

suntem încă departe de o convergență satisfăcătoare a prețurilor în cadrul UE

| 3.4 | Când vorbim de convergența prețurilor, nu ne referim la faptul că se poate ajunge la uniformitate în această privință; s-ar putea face totuși un pas înainte în ceea ce privește transparența și răspunsul pe care îl așteaptă consumatorii, dacă în fiecare țară s-ar trece la o riguroasă analiză comparativă a prețurilor. Între tranzacțiile naționale și cele internaționale există diferențe considerabile sub aspectul costurilor infrastructurilor, al impactului poverilor fiscale și sociale, al organizării și al importanței relative. O astfel de analiză ar putea oferi, de asemenea, indicații utile cu privire la oportunitatea deciziei de a include în regulament toate instrumentele electronice de plată care operează transfrontalier. |
| --- | --- |

3.4

Când vorbim de convergența prețurilor, nu ne referim la faptul că se poate ajunge la uniformitate în această privință; s-ar putea face totuși un pas înainte în ceea ce privește transparența și răspunsul pe care îl așteaptă consumatorii, dacă în fiecare țară s-ar trece la o riguroasă analiză comparativă a prețurilor. Între tranzacțiile naționale și cele internaționale există diferențe considerabile sub aspectul costurilor infrastructurilor, al impactului poverilor fiscale și sociale, al organizării și al importanței relative. O astfel de analiză ar putea oferi, de asemenea, indicații utile cu privire la oportunitatea deciziei de a include în regulament toate instrumentele electronice de plată care operează transfrontalier.

analiză comparativă a prețurilor

toate

4.   Observații specifice

Observații specifice

4.1   Articolul 1.3 exclude din regulament plățile efectuate în nume propriu de prestatorii de servicii de plată; această excludere ar trebui să se refere și la serviciile prestate în numele altor prestatori de servicii de plată. Comisia dă asigurări că dispozițiile trebuie înțelese în acest sens; ca atare, CESE, solicitând o formulare mai explicită, constată că, într-adevăr, ar fi un nonsens ca libertatea de a presta servicii direct între profesioniști să nu se aplice și altor profesioniști care apelează la serviciile unor intermediari, de asemenea profesioniști.

în nume propriu

altor prestatori de servicii de plată

4.2   La articolul 2.1 se specifică faptul că regulamentul se referă doar la instrumentele electronice de plată: sunt excluse așadar instrumentele de plată pe suport de hârtie, precum cecurile și cambiile. CESE este întru totul de acord cu aceasta, dar atrage atenția asupra faptului că diferențele dintre comisioanele aplicate în diferite țări la utilizarea acestor instrumente de plată – în prezent pe cale de dispariție – sunt prea mari ca să poată fi justificate doar pe baza costurilor. Se poate presupune că în unele țări se aplică astfel de comisioane ridicate nu numai pentru a acoperi costurile, ci și din rațiuni de descurajare a utilizării, în această eră a electronicii, a instrumentelor de plată pe suport de hârtie: o măsură cu care CESE este întru totul de acord.

doar la instrumentele electronice de plată

rațiuni de descurajare

4.2.1   De asemenea, articolul 2 ar trebui să clarifice, într-un paragraf special, conceptul de „plată electronică”, menționat la alineatul (1). Ținând cont de costul tehnicilor mixte și conform practicii încetățenite, noul paragraf ar trebui să stabilească explicit că plățile electronice nu trebuie să implice proceduri pe suport de hârtie.

plățile electronice nu trebuie să implice proceduri pe suport de hârtie

4.3   Articolul 1 alineatul (2) introduce o inovație: în aplicarea regulamentului la plăți transfrontaliere de până la 50 000 EUR sunt incluse toate instrumentele de plăți electronice, inclusiv debitările directe. CESE consideră că este cazul să exprime anumite rezerve cu privire la această ultimă categorie de instrumente.

toate instrumentele de plăți electronice, inclusiv debitările directe

4.3.1   Sistemul SEPA de debitare directă se deosebește de sistemele naționale, fiind mai complex și mai sofisticat; alinierea prețului unei debitări directe internaționale la prețul național riscă să introducă o denaturare obiectivă a principiului potrivit căruia un produs sau un serviciu nu poate fi vândut la un preț inferior costului său. De asemenea, sistemul de debitare directă – utilizat de întreprinderi, nu și de consumatorii individuali – este adesea pus la dispoziția clienților de către instituțiile de credit în condiții avantajoase, în scop promoțional: condițiile de tranzacționare la nivel național sunt stabilite astfel încât să acopere costurile cu marje reduse, dar nu pot acoperi și tranzacțiile internaționale, mai costisitoare. CESE sugerează ca, pentru o vreme, regulamentul să nu includă și debitările directe, acestea putând fi introduse după ce, în urma unei expertize independente, va fi fost exclus riscul de denaturare a prețurilor și a concurenței.

pentru o vreme, regulamentul să nu includă și debitările directe

4.3.2   În orice caz, în virtutea unui elementar principiu al transparenței, Comisia ar trebui să își facă publică ancheta, făcând trimitere în special la costurile naționale și internaționale și oferind date exacte cu privire la modalitatea, sursele și metodele de colectare și de elaborare a datelor. În absența acestor elemente, orice luare de poziție riscă să pară preconcepută și neechilibrată.

4.3.3   De asemenea, CESE atrage atenția asupra faptului că noul regulament ar trebui să intre în vigoare la 1 noiembrie 2009, deci într-un termen poate prea scurt ca să ofere posibilitatea elaborării de planuri economice pe termen mediu sau lung. Pentru conceperea unor astfel de planuri este esențială existența unei certitudini juridice cu privire la Compensarea multilaterală interbancară.

4.4   Articolul 3 confirmă principiul stabilit de regulamentul în vigoare: comisioanele percepute pentru plățile transfrontaliere trebuie să fie egale cu cele percepute de orice prestator pentru operațiunile interne de același tip. Dispozițiile adoptate în 2001 par a fi fost respectate în mod satisfăcător, dar o anchetă pe teren ar putea confirma, în multe țări, existența unor diferențe majore între comisioanele pentru transferuri în euro și cele pentru transferuri în altă monedă. Aceasta reprezintă o discriminare care îi afectează pe cetățenii rezidenți în afara zonei euro.

percepute pentru plățile transfrontaliere trebuie să fie egale cu cele percepute de orice prestator pentru

diferențe majore între comisioanele pentru transferuri în euro și cele pentru transferuri în altă monedă

4.5   Articolul 5 introduce o inovație importantă: eliminarea, de la 1 ianuarie 2010, a obligațiilor de raportare a transferurilor de până la 50 000 EUR și eliminarea totală a acestor obligații, de la 1 ianuarie 2012. Procedura aceasta, prin care se urmărea colectarea datelor necesare statisticii balanțelor de plăți, genera complicații și costuri. Statele membre se vor putea folosi de alte sisteme de colectare a datelor. CESE este pe deplin de acord cu această prevedere.

raportare a transferurilor

4.6   Articolul 6 prevede că statele membre desemnează autoritățile responsabile cu asigurarea respectării regulamentului: o dispoziție care exista deja și care pare să fi fost respectată. De o importanță majoră sunt prevederile de la articolul 7, referitoare la obligația statelor membre de a institui proceduri de reclamație și de soluționare extrajudiciară a litigiilor, însoțite de o informare adecvată a publicului. Această misiune poate fi asumată de noile organe înființate ad-hoc sau de altele, preexistente. CESE este de acord, însă doar în ceea ce privește țările în care nu există încă asemenea structuri, și atrage atenția asupra riscului de a se înființa altele noi, ale căror sarcini s-ar suprapune celor ale structurilor existente. CESE observă că, în orice caz, se știe prea puțin despre modul de funcționare a acestor organisme și, mai ales, despre numărul, natura și finalizarea cazurilor examinate. Lipsa unor informații complete și transparente este în detrimentul unei examinări riguroase a naturii și dimensiunilor reale ale abaterilor.

proceduri de reclamație

ad-hoc

examinări riguroase a naturii și dimensiunilor reale ale abaterilor

4.7   Articolul 10 prevede ca statele membre să adopte sancțiuni „efective, proporționale și cu efect disuasiv” împotriva celor care încalcă obligațiile stabilite prin regulament și să comunice Comisiei măsurile luate. În această situație, ca și în cea menționată la punctul precedent, părțile interesate ar trebui să primească informații relevante, fie și numai pentru a stabili în ce măsură se acordă importanță respectării regulamentului în fiecare stat membru.

efective, proporționale și cu efect disuasiv

informații relevante

a stabili în ce măsură se acordă importanță respectării regulamentului în fiecare stat membru

4.8   Articolul 11 oferă și statelor membre din afara zonei euro posibilitatea de a extinde aplicarea regulamentului la moneda proprie. Această opțiune ar pune capăt inconvenientelor și discriminărilor pe care CESE le-a scos în evidență la punctul 4.6; se pare totuși că, pentru moment, reacția diferitelor state membre la această propunere este lipsită de entuziasm, dacă nu chiar indiferentă. CESE se abține de la comentarii în legătură cu acest aspect, dar invită Comisia să reflecteze cu seriozitate asupra pretinsei popularități a anumitor soluții.

posibilitatea de a extinde aplicarea regulamentului la moneda proprie

4.9   Regulamentul ar trebui să intre în vigoare la 1 noiembrie 2009. Până la 31 decembrie 2012 Comisia va trebui să prezinte un raport cu privire la modul de funcționare a codurilor IBAN și BIC, iar până la 31 decembrie 2015, un raport privind modul de aplicare a regulamentului. CESE nu are nicio observație de făcut în această privință, dar reiterează solicitările formulate la punctele 4.6 și 4.7 cu privire la o informare mai detaliată a părților interesate.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/69

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre

COM(2008) 814 final - 2008/0230 (COD)

2009/C 228/12

La 21 ianuarie 2009, în conformitate cu articolele 169 și 172 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre”

La 13 ianuarie 2009, Biroul a însărcinat Secțiunea pentru piața unică, producție și consum cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl PEZZINI raportor general în cadrul celei de a 452-a sesiuni plenare din 25 martie 2009 și a adoptat prezentul aviz în unanimitate.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul consideră drept esențiale obiectivele propunerii și încurajează Comisia să urmărească stabilirea unui sistem metrologic comun care să depășească nivelul cercetărilor și progreselor efectuate la nivel național, în vederea obținerii unei valori adăugate europene, general împărtășită. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul consideră drept esențiale obiectivele propunerii și încurajează Comisia să urmărească stabilirea unui sistem metrologic comun care să depășească nivelul cercetărilor și progreselor efectuate la nivel național, în vederea obținerii unei valori adăugate europene, general împărtășită.

| 1.2 | În opinia CESE, scopul final este de a se ajunge la o unică abordare pe plan mondial, în cadrul căreia vocea Uniunii Europene să nu fie neglijată, ci să promoveze standarde pentru materialele, produsele și procesele realizate în Europa, și care să reflecte interesele industriale și comerciale comunitare. |
| --- | --- |

1.2

În opinia CESE, scopul final este de a se ajunge la o unică abordare pe plan mondial, în cadrul căreia vocea Uniunii Europene să nu fie neglijată, ci să promoveze standarde pentru materialele, produsele și procesele realizate în Europa, și care să reflecte interesele industriale și comerciale comunitare.

| 1.3 | Într-un cadru economic și social deja globalizat, o structură metrologică europeană demnă de o poziție de vârf nu poate avea, în opinia Comitetului, decât efecte pozitive pentru economia UE. |
| --- | --- |

1.3

Într-un cadru economic și social deja globalizat, o structură metrologică europeană demnă de o poziție de vârf nu poate avea, în opinia Comitetului, decât efecte pozitive pentru economia UE.

| 1.4 | În opinia CESE, comunitățile europene de cercetare trebuie să se implice tot mai mult în elaborarea unor sisteme moderne, care permit folosirea metrologiei în ultimele evoluții din domeniile fizicii, chimiei, biologiei, științelor mediului, amprentei de carbon, nanotehnologiilor, alimentației, sănătății și securității la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.4

În opinia CESE, comunitățile europene de cercetare trebuie să se implice tot mai mult în elaborarea unor sisteme moderne, care permit folosirea metrologiei în ultimele evoluții din domeniile fizicii, chimiei, biologiei, științelor mediului, amprentei de carbon, nanotehnologiilor, alimentației, sănătății și securității la locul de muncă.

| 1.5 | În opinia Comitetului, obținerea rezultatelor dorite și de dorit este condiționată de efortul hotărât de atingere a unui grad mai mare de integrare a industriei, comerțului și sectorului public, în cadrul dezvoltării cercetării metrologice europene (European metrology research - EMR), după cum recomandă noile standarde agreate la nivel internațional. |
| --- | --- |

1.5

În opinia Comitetului, obținerea rezultatelor dorite și de dorit este condiționată de efortul hotărât de atingere a unui grad mai mare de integrare a industriei, comerțului și sectorului public, în cadrul dezvoltării cercetării metrologice europene (European metrology research - EMR), după cum recomandă noile standarde agreate la nivel internațional.

European metrology research

| 1.6 | CESE consideră că este foarte important ca universul cercetării metrologice să nu apară ca fiind de sine stătător și autosuficient. |
| --- | --- |

1.6

CESE consideră că este foarte important ca universul cercetării metrologice să nu apară ca fiind de sine stătător și autosuficient.

| 1.7 | Reglementarea și standardizarea se concretizează prin sisteme măsurabile, bazate pe o metrologie comun acceptată și aplicată la nivel internațional. Din acest motiv, CESE propune ca în elaborarea noilor sisteme să fie atrase încă de la început, pe lângă organismele de acreditare, atât organismele europene de standardizare (CEN, CENELEC, ETSI), cât și cele naționale. |
| --- | --- |

1.7

Reglementarea și standardizarea se concretizează prin sisteme măsurabile, bazate pe o metrologie comun acceptată și aplicată la nivel internațional. Din acest motiv, CESE propune ca în elaborarea noilor sisteme să fie atrase încă de la început, pe lângă organismele de acreditare, atât organismele europene de standardizare (CEN, CENELEC, ETSI), cât și cele naționale.

| 1.8 | CESE consideră că trebuie depuse toate eforturile posibile, pentru a se ajunge, în cadrul cercetării metrologice europene, la o strânsă integrare între:






  — | universul cercetării, |
| --- | --- | --- |

1.8

CESE consideră că trebuie depuse toate eforturile posibile, pentru a se ajunge, în cadrul cercetării metrologice europene, la o strânsă integrare între:

—

universul cercetării,

| — | industrie, |
| --- | --- |

—

industrie,

| — | universități, instituții științifice și de învățământ superior, |
| --- | --- |

—

universități, instituții științifice și de învățământ superior,

| — | rezultatele platformelor tehnologice |
| --- | --- |

—

rezultatele platformelor tehnologice

| — | și societatea civilă organizată, |
| --- | --- |

—

și societatea civilă organizată,

deoarece, după părerea Comitetului, numai prin excluderea oricărei forme de exclusivism se vor putea obține rezultate la nivel comunitar care să fie recunoscute pe plan internațional.

| 1.9 | Comitetul recunoaște valoarea propunerilor Comisiei, de sprijinire a inițiativei EMRP (1) (European Metrology Research Programme – Programul European de Cercetare Metrologică) prin formule ce tind spre atingerea unui grad înalt de „comunitarizare”, atât în termeni de:






  — | programare comună și de acceptare a regulilor comunitare de participare stabilite de cel de-al 7-lea PC, cât și de |
| --- | --- | --- |

1.9

Comitetul recunoaște valoarea propunerilor Comisiei, de sprijinire a inițiativei EMRP (1) (European Metrology Research Programme – Programul European de Cercetare Metrologică) prin formule ce tind spre atingerea unui grad înalt de „comunitarizare”, atât în termeni de:

1

European Metrology Research Programme

—

programare comună și de acceptare a regulilor comunitare de participare stabilite de cel de-al 7-lea PC, cât și de

| — | alocare corespunzătoare de resurse, fără constrângeri de logică națională în ce privește intervenția. |
| --- | --- |

—

alocare corespunzătoare de resurse, fără constrângeri de logică națională în ce privește intervenția.

| 1.10 | În opinia Comitetului, sistemul de guvernanță ar trebui mai bine definit. Este evident că un sistem de guvernanță ambiguu poate afecta progresul cercetării și rezultatele dorite. |
| --- | --- |

1.10

În opinia Comitetului, sistemul de guvernanță ar trebui mai bine definit. Este evident că un sistem de guvernanță ambiguu poate afecta progresul cercetării și rezultatele dorite.

| 1.11 | În acest sens, CESE reafirmă nevoia unei implicări sporite a părților direct interesate de rezultatele metrologice ale cercetării, atât în stabilirea priorităților, cât și în elaborarea și evaluarea procedurilor de ofertare – care urmează a fi făcute publice prin CORDIS sau în Jurnalul Oficial (JO) – prin propuneri care să cuprindă contribuțiile întreprinderilor, universităților și centrelor de cercetare și pregătire, precum și în monitorizarea și controlul programelor și proiectelor finanțate. |
| --- | --- |

1.11

În acest sens, CESE reafirmă nevoia unei implicări sporite a părților direct interesate de rezultatele metrologice ale cercetării, atât în stabilirea priorităților, cât și în elaborarea și evaluarea procedurilor de ofertare – care urmează a fi făcute publice prin CORDIS sau în Jurnalul Oficial (JO) – prin propuneri care să cuprindă contribuțiile întreprinderilor, universităților și centrelor de cercetare și pregătire, precum și în monitorizarea și controlul programelor și proiectelor finanțate.

| 1.12 | După părerea CESE, Consiliul științific de cercetare al EMRP ar trebui autorizat să stabilească, prin recomandări obligatorii adresate Comitetului EMRP, tipurile de cercetare care trebuie finanțate, programul de lucru anual, precum și alcătuirea grupului de evaluatori independenți ai propunerilor, iar un observator din partea Comisiei ar trebui să monitorizeze comisiile de evaluare, ca în cazul celui de-al 7-lea PC. |
| --- | --- |

1.12

După părerea CESE, Consiliul științific de cercetare al EMRP ar trebui autorizat să stabilească, prin recomandări obligatorii adresate Comitetului EMRP, tipurile de cercetare care trebuie finanțate, programul de lucru anual, precum și alcătuirea grupului de evaluatori independenți ai propunerilor, iar un observator din partea Comisiei ar trebui să monitorizeze comisiile de evaluare, ca în cazul celui de-al 7-lea PC.

| 1.13 | În opinia CESE, ar trebui ca, în propunerile de pregătire al viitorului PC pentru CDT 2014-2020, să se prevadă un autentic program comunitar permanent, coordonat și gestionat de Comisie, bazat pe o implicare continuă a părților interesate și care să țină cont mai ales de exigențele din industrie, mediul universitar, cercetare și standardizare, precum și de aspectele internaționale ale cercetării metrologice, în special în relație cu organisme internaționale ca ISO, OCDE și alte organisme de referință, precum IUAP (2). |
| --- | --- |

1.13

În opinia CESE, ar trebui ca, în propunerile de pregătire al viitorului PC pentru CDT 2014-2020, să se prevadă un autentic program comunitar permanent, coordonat și gestionat de Comisie, bazat pe o implicare continuă a părților interesate și care să țină cont mai ales de exigențele din industrie, mediul universitar, cercetare și standardizare, precum și de aspectele internaționale ale cercetării metrologice, în special în relație cu organisme internaționale ca ISO, OCDE și alte organisme de referință, precum IUAP (2).

2

2.   Introducere

Introducere

2.1   Globalizarea crescândă a producției industriale, serviciilor și comerțului impune reducerea la minimum a obstacolelor tehnice în calea schimburilor. La baza acestui proces se află un sistem de măsurare fiabil și general acceptat.

2.2   Din ce în ce mai multe reglementări, în special în sectoare ca:

| — | siguranța, |
| --- | --- |

—

siguranța,

| — | etichetarea produselor alimentare, |
| --- | --- |

—

etichetarea produselor alimentare,

| — | sistemele de sănătate, |
| --- | --- |

—

sistemele de sănătate,

| — | mediul, |
| --- | --- |

—

mediul,

| — | biotehnologia, |
| --- | --- |

—

biotehnologia,

| — | nanotehnologiile și materialele avansate, |
| --- | --- |

—

nanotehnologiile și materialele avansate,

| — | energia, |
| --- | --- |

—

energia,

| — | transporturile, telecomunicațiile și sistemele de securitate |
| --- | --- |

—

transporturile, telecomunicațiile și sistemele de securitate

au nevoie de o trasabilitate și o posibilitate de comparare recunoscute la nivel internațional.

2.3   Cercetarea metrologică are un puternic caracter de bun public, fiind una dintre principalele activități în sprijinul reglementării și standardizării.

2.3.1   Infrastructura europeană de măsurare este susținută de organizații europene cum ar fi Cooperarea europeană pentru acreditare (EA), Comitetul European de Standardizare (CEN), rețeaua europeană de metrologie Euromet (3), în prezent încorporată în Euramet, și Institutul pentru materiale de referință și măsurători (IRMM) al Centrului comun de cercetare din Geel, în colaborare cu Biroul internațional de măsuri și greutăți (Bureau International des Poids et Mesures - BIPM).

3

Bureau International des Poids et Mesures

2.4   În opinia BIPM, „progresul anumitor sectoare interdisciplinare, precum nanotehnologia, materialele avansate și proprietățile materialelor, va impune în scurt timp un anumit număr de standarde pentru noile măsuri de referință, în domeniile fizicii și chimiei” (4).

4

2.5   În Europa, competitivitatea și inovarea durabilă presupun, în toate sectoarele, măsurători și teste precise, cu rezultate trasabile, în vederea stabilirii de standarde pe termen lung pentru măsurătorile de referință, așa cum sunt definite de Sistemul internațional de unități de măsură (SI).

Sistemul internațional de unități de măsură (SI)

2.6   Cercetarea metrologică europeană este promovată prin programe naționale de cercetare metrologică și prin proiecte în cadrul ERA-NET, care face parte din cel de-al șaselea Program cadru (PC 6), și în contextul ERA-NET Plus, din cel de-al șaptelea Program cadru (PC 7). Tot în contextul programelor cadru au apărut proiectele IMERA (Implementing Metrology in the European Research Area
   (5)) și iMERA Plus (6) - care a constituit prima etapă a EMRP - activitățile Centrului Comun de Cercetare (CCC) (7) și actuala propunere EMRP „cu geometrie variabilă”.

Implementing Metrology in the European Research Area

5

6

7

2.7   În SUA, 634 de milioane de dolari americani au fost alocate, în anul fiscal 2009, din fonduri federale, Institutului național pentru standarde și tehnologie (National Institute of Standards and Technology - NIST).

National Institute of Standards and Technology

2.8   Din această perspectivă, CESE consideră importantă sporirea resurselor aflate la dispoziția cercetării metrologice europene, prin punerea în comun a capacităților de cercetare din statele membre și a celor ale Centrului Comun de Cercetare, în vederea obținerii unei mase critice cu relevanță la nivel internațional și pentru evitarea suprapunerilor și risipirii resurselor; aceasta ar conduce la rezultate net superioare celor realizabile în contextul ERA-NET Plus, din cadrul PC 7 pentru perioada 2007-2013.

2.9   Comitetul este de părere că, dată fiind importanța cercetărilor metrologice în viitorul apropiat – fapt dovedit de diverse studii (8), ar fi nimerit ca aceste cercetări să se numere printre prioritățile tematice ale viitorului program cadru pentru perioada 2014-2020. Aceste cercetări ar trebui înzestrate cu un statut și o structură comunitare permanente, iar eforturile naționale ar trebui integrate în mod coordonat și continuu.

8

3.   Programul propus în temeiul articolului 169

Programul propus în temeiul articolului 169

| 3.1 | Propunerea, bazată pe articolul 169, urmărește instituirea unui Program European de Cercetare Metrologică (EMRP) care va reuni 22 de programe naționale, în vederea eficientizării și sporirii eficacității activității de cercetare de stat în domeniul metrologiei. |
| --- | --- |

3.1

Propunerea, bazată pe articolul 169, urmărește instituirea unui Program European de Cercetare Metrologică (EMRP) care va reuni 22 de programe naționale, în vederea eficientizării și sporirii eficacității activității de cercetare de stat în domeniul metrologiei.

| 3.2 | Printre obiectivele formulate, se numără și cel de structurare a Spațiului European de Cercetare printr-o mai bună coordonare a programelor naționale, în vederea unei mai bune abordări a provocărilor europene comune și eliminării barierelor dintre programele naționale. |
| --- | --- |

3.2

Printre obiectivele formulate, se numără și cel de structurare a Spațiului European de Cercetare printr-o mai bună coordonare a programelor naționale, în vederea unei mai bune abordări a provocărilor europene comune și eliminării barierelor dintre programele naționale.

Spațiului European de Cercetare

| 3.3 | În opinia Comisiei, EMRP își propune să integreze programele naționale din 22 de țări într-un singur program comun, care:






  — | să urmărească în special obiectivele sistemelor europene de măsurare; |
| --- | --- | --- |

3.3

În opinia Comisiei, EMRP își propune să integreze programele naționale din 22 de țări într-un singur program comun, care:

—

să urmărească în special obiectivele sistemelor europene de măsurare;

| — | să accelereze elaborarea, validarea și utilizarea noilor tehnici de măsurare; |
| --- | --- |

—

să accelereze elaborarea, validarea și utilizarea noilor tehnici de măsurare;

| — | să sprijine elaborarea și aplicarea unor directive și regulamente. |
| --- | --- |

—

să sprijine elaborarea și aplicarea unor directive și regulamente.

| 3.4 | Modelul de guvernanță propus se bazează pe experiența câștigată în urma primei inițiative întreprinse, în contextul articolului 169, în cursul celui de-al șaselea Program cadru, mai precis EDCTP (9). |
| --- | --- |

3.4

Modelul de guvernanță propus se bazează pe experiența câștigată în urma primei inițiative întreprinse, în contextul articolului 169, în cursul celui de-al șaselea Program cadru, mai precis EDCTP (9).

9

| 3.5 | Inițiativa EMRP prevede o finanțare de 400 de milioane de euro, din care 200 de milioane vor reprezenta contribuția țărilor participante în perioada 2009-2016, iar celelalte 200 de milioane vor veni din fonduri comunitare. |
| --- | --- |

3.5

Inițiativa EMRP prevede o finanțare de 400 de milioane de euro, din care 200 de milioane vor reprezenta contribuția țărilor participante în perioada 2009-2016, iar celelalte 200 de milioane vor veni din fonduri comunitare.

| 3.6 | Coordonarea inițiativei revine Asociației europene a institutelor naționale de metrologie (Euramet), înființată în 2007, în baza legislației germane, ca asociație fără scop lucrativ, de utilitate publică, cu secretariatul la Braunschweig, în Saxonia Inferioară, și care activează ca organizație europeană regională de metrologie și ca Agenție executivă a EMRP. |
| --- | --- |

3.6

Coordonarea inițiativei revine Asociației europene a institutelor naționale de metrologie (Euramet), înființată în 2007, în baza legislației germane, ca asociație fără scop lucrativ, de utilitate publică, cu secretariatul la Braunschweig, în Saxonia Inferioară, și care activează ca organizație europeană regională de metrologie și ca Agenție executivă a EMRP.

4.   Observațiile Comitetului

Observațiile Comitetului

4.1   Comitetul este de acord cu scopurile fundamentale ale propunerii și cu metodele propuse de aceasta și subliniază importanța concretizării obiectivelor privind:

| — | excelența a structurii metrologice, |
| --- | --- |

—

excelența a structurii metrologice,

| — | proiecte de cercetare comune, competitive și deschise, |
| --- | --- |

—

proiecte de cercetare comune, competitive și deschise,

| — | creșterea nivelului de participare a comunității cercetătorilor, prin dezvoltarea de competențe, |
| --- | --- |

—

creșterea nivelului de participare a comunității cercetătorilor, prin dezvoltarea de competențe,

| — | cooperarea internațională efectivă, care să pună în valoare sistemul european, |
| --- | --- |

—

cooperarea internațională efectivă, care să pună în valoare sistemul european,

| — | o voce unică la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

o voce unică la nivel mondial,

| — | dar mai ales un nivel mai ridicat de integrare a industriei (reprezentată de asociațiile întreprinzătorilor și lucrătorilor), comerțului și sectorului public în dezvoltarea cercetării metrologice europene. |
| --- | --- |

—

dar mai ales un nivel mai ridicat de integrare a industriei (reprezentată de asociațiile întreprinzătorilor și lucrătorilor), comerțului și sectorului public în dezvoltarea cercetării metrologice europene.

4.2   În opinia CESE, este de o importanță fundamentală ca universul cercetării metrologice să nu fie de sine stătător, ci să poată implica utilizatorii în definirea priorităților programului, în sistemul de evaluare și selecție a proiectelor, precum și în formularea propunerilor și în monitorizarea rezultatelor proiectelor, aceasta în strânsă cooperare cu organismele de standardizare și de acreditare. CESE își manifestă dezaprobarea față de orice manifestare de tip „club exclusivist”.

4.2.1   CESE consideră în special că regulile de participare la programul EMRP trebuie să se conformeze pe deplin și sub toate aspectele Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 de stabilire a normelor de participare la cel de-al 7-lea Program-cadru, precum și a Regulamentului financiar de punere în aplicare.

4.2.2   Regulile de participare la EMRP trebuie să ofere un cadru coerent și transparent, în vederea garantării unei implementări cât mai eficiente posibil, având în vedere nevoia de facilitare a accesului tuturor participanților, prin proceduri simplificate. Aceste reguli trebuie s[ înlesnească valorificarea proprietății intelectuale a fiecărui participant, cu apărarea, în același timp, a intereselor legitime ale celorlalți participanți și ale Comunității.

4.2.3   CESE subliniază că lansarea unui sistem european integrat de cercetare metrologică, sub forma unui program comun al organismelor naționale participante, nu va da rezultate satisfăcătoare dacă nu va oferi o strânsă integrare între universul cercetării, industrie, mediul universitar și organismele de standardizare și acreditare, ca și un dialog structurat cu platformele tehnologice europene (10) și cu societatea civilă organizată.

10

4.3   CESE precizează că articolul 169 din Tratatul CE oferă Comunității posibilitatea de a participa la programe de cercetare inițiate în comun de mai multe state membre, cu condiția ca obiectivele să fie precis conturate și să prezinte importanță pentru Comunitate și pentru Programul-cadru, dar și să conțină o valoare adăugată și o masă critică semnificative, și ca programul comun de activitate și structura de guvernanță și de implementare să fie clar definite.

4.4   În opinia CESE, obiectivele trebuie configurate mai precis, și nu doar sub aspectul sprijinirii sistemelor naționale de măsurare, al extinderii rețelelor institutelor naționale și a celor desemnate, ci și sub aspectul integrării activităților naționale aflate în desfășurare.

4.5   CESE consideră că lipsește o precizare clară a priorităților de acțiune și a rezultatelor așteptate, care să probeze existența:

| — | unei valori adăugate europene a propunerii; |
| --- | --- |

—

unei valori adăugate europene a propunerii;

| — | unei definiții precise, limpezi și complete a programului comun al activităților integrate; |
| --- | --- |

—

unei definiții precise, limpezi și complete a programului comun al activităților integrate;

| — | unei structuri de guvernanță. |
| --- | --- |

—

unei structuri de guvernanță.

4.6   Aceleași observații sunt valabile și în ce privește definirea burselor de excelență, destinate cercetătorilor sau organizațiilor, institutelor naționale de metrologie sau institutelor desemnate.

4.7   Referitor la sistemul de guvernanță propus, acesta ar trebui mai bine definit. Comitetul precizează că, pe lângă Euramet, există și alte asociații care operează la nivel european, cum ar fi Eurachem (11), și subliniază că, deși Euramet a fost desemnată ca structură executivă specifică a EMRP, o mare parte a programului va fi gestionată, „cu titlu provizoriu”, de National Physical Laboratory, așadar de un manager britanic.

11

National Physical Laboratory

4.8   În sfârșit, CESE notează cu îngrijorare faptul că, nici în propunerea de act normativ și nici în anexe, nu se prevede o implicare efectivă a părților direct interesate în rezultatele metrologice ale cercetării (industria în ansamblul ei, comerțul, organismele de standardizare și acreditare, sectorul public).

4.9   În concluzie, CESE consideră că ar trebui să se opteze pentru o acțiune pilot de cercetare metrologică europeană, care să dureze până în 2013, pe modelul iMERA Plus, iar în ce privește propunerile de pregătire al celui de-al treilea Program-cadru pentru CDT 2014-2020, să se studieze oportunitatea instituirii unui program comunitar permanent, cu mecanisme mai clare și verificate. Acest program, care ar trebui gestionat de Comisie în numele tuturor statelor membre și țărilor asociate, ar trebui înzestrat cu un comitet de gestionare și unul consultativ și ar trebui să permită desfășurarea unui intens proces de consultare, de orientare și de monitorizare de către părțile interesate în primul rând de nevoile industriei.

5.   Observații specifice

Observații specifice

| 5.1 | Comitetul recunoaște valoarea propunerilor Comisiei, de sprijinire a inițiativei EMRP (12) prin modalități ce tind spre atingerea unui grad înalt de „comunitarizare”, printr-o programare comună, o alocare corespunzătoare de resurse, o logică de „învățare reciprocă” și aplicarea regulilor de implicare a întreprinderilor, universităților și organismelor de cercetare, precum și prin evaluarea propunerilor de participare, în care ar trebui să fie implicat un observator din partea Comisiei, ca în cazul PC 7. |
| --- | --- |

5.1

Comitetul recunoaște valoarea propunerilor Comisiei, de sprijinire a inițiativei EMRP (12) prin modalități ce tind spre atingerea unui grad înalt de „comunitarizare”, printr-o programare comună, o alocare corespunzătoare de resurse, o logică de „învățare reciprocă” și aplicarea regulilor de implicare a întreprinderilor, universităților și organismelor de cercetare, precum și prin evaluarea propunerilor de participare, în care ar trebui să fie implicat un observator din partea Comisiei, ca în cazul PC 7.

12

| 5.2 | Pe lângă aceasta, CESE remarcă, legat de guvernanța propusă pentru EMRP, că:






  a) | Comitetul EMRP, alcătuit doar din reprezentanți ai organismelor naționale de metrologie – IRMM (13) fiind singurul observator – va fi răspunzător pentru implementarea EMRP, în special pentru:






  — | deciziile de dezvoltare și actualizare a EMRP; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Pe lângă aceasta, CESE remarcă, legat de guvernanța propusă pentru EMRP, că:

a)

Comitetul EMRP, alcătuit doar din reprezentanți ai organismelor naționale de metrologie – IRMM (13) fiind singurul observator – va fi răspunzător pentru implementarea EMRP, în special pentru:

13

—

deciziile de dezvoltare și actualizare a EMRP;

| — | instituirea și desființarea comitetelor pentru sub-programe; |
| --- | --- |

—

instituirea și desființarea comitetelor pentru sub-programe;

| — | pregătirea și stabilirea condițiilor de execuție a EMRP, inclusiv a condițiilor de selecție a evaluatorilor; |
| --- | --- |

—

pregătirea și stabilirea condițiilor de execuție a EMRP, inclusiv a condițiilor de selecție a evaluatorilor;

| — | aprobarea compoziției grupului de evaluatori; |
| --- | --- |

—

aprobarea compoziției grupului de evaluatori;

| — | deciziile de finanțare a programelor și proiectelor de cercetare, pe baza condițiilor de finanțare, în măsura autorizării Euramet de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

—

deciziile de finanțare a programelor și proiectelor de cercetare, pe baza condițiilor de finanțare, în măsura autorizării Euramet de către Comisia Europeană;

| — | aprobarea părții din buget referitoare la EMRP, pentru anul financiar următor; |
| --- | --- |

—

aprobarea părții din buget referitoare la EMRP, pentru anul financiar următor;

| — | pregătirea și publicarea invitațiilor pentru exprimarea interesului și pentru prezentarea de propuneri privind EMRP; |
| --- | --- |

—

pregătirea și publicarea invitațiilor pentru exprimarea interesului și pentru prezentarea de propuneri privind EMRP;

| — | ținerea unei contabilități adecvate și ordonate a sarcinilor secretariatului EMRP; |
| --- | --- |

—

ținerea unei contabilități adecvate și ordonate a sarcinilor secretariatului EMRP;

| — | monitorizarea și controlul progreselor înregistrate de programele și proiectele finanțate și adoptarea de hotărâri în privința măsurilor de corecție (14). |
| --- | --- |

—

monitorizarea și controlul progreselor înregistrate de programele și proiectele finanțate și adoptarea de hotărâri în privința măsurilor de corecție (14).

14

| b) | Consiliul de cercetare al EMRP, alcătuit din 16 membri, între care:






  — | unul din partea BIPM, |
| --- | --- | --- |

b)

Consiliul de cercetare al EMRP, alcătuit din 16 membri, între care:

—

unul din partea BIPM,

| — | unul din partea Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

unul din partea Comisiei Europene,

| — | unul din partea Consiliului European pentru Cercetare, |
| --- | --- |

—

unul din partea Consiliului European pentru Cercetare,

| — | unul din partea Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

unul din partea Parlamentului European,

| — | unul din partea EUROLAB, |
| --- | --- |

—

unul din partea EUROLAB,

| — | unul din partea organismelor europene de standardizare, |
| --- | --- |

—

unul din partea organismelor europene de standardizare,

| — | unul din partea Organizației europene de cooperare în domeniul metrologiei legale (WELMEC) (15), |
| --- | --- |

—

unul din partea Organizației europene de cooperare în domeniul metrologiei legale (WELMEC) (15),

15

| — | nouă reprezentanți ai industriei, cercetării și lumii academice, |
| --- | --- |

—

nouă reprezentanți ai industriei, cercetării și lumii academice,

are un rol pur consultativ în privința aspectelor strategice ale EMRP și a procesului decizional pentru programele orientate
   (16).

are un rol pur consultativ în privința aspectelor strategice ale EMRP și a procesului decizional pentru programele orientate

16

| 5.3 | În acest sens, CESE reafirmă necesitatea formulării de recomandări obligatorii de către Consiliul de cercetare al EMRP, care ar trebui să aibă ca sarcină colaborarea cu Comitetului EMRP, de pe poziții egale, în special în ce privește dezvoltarea și actualizarea EMRP, comitetele pentru sub-programe, selecția și alcătuirea grupului de evaluatori, deciziile de finanțare a programelor și proiectelor de cercetare, pregătirea și publicarea invitațiilor pentru exprimarea interesului și pentru prezentarea de propuneri prin CORDIS și în Jurnalul Oficial al UE, precum și monitorizarea și controlul progreselor înregistrate de programele și proiectele finanțate. |
| --- | --- |

5.3

În acest sens, CESE reafirmă necesitatea formulării de recomandări obligatorii de către Consiliul de cercetare al EMRP, care ar trebui să aibă ca sarcină colaborarea cu Comitetului EMRP, de pe poziții egale, în special în ce privește dezvoltarea și actualizarea EMRP, comitetele pentru sub-programe, selecția și alcătuirea grupului de evaluatori, deciziile de finanțare a programelor și proiectelor de cercetare, pregătirea și publicarea invitațiilor pentru exprimarea interesului și pentru prezentarea de propuneri prin CORDIS și în Jurnalul Oficial al UE, precum și monitorizarea și controlul progreselor înregistrate de programele și proiectele finanțate.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  În temeiul articolului 169 din Tratat.

1

(2)  International Union of Pure and Applied Physic – Uniunea internațională pentru fizică pură și aplicată.

2

International Union of Pure and Applied Physic

(3)  Care cuprinde institutele naționale de metrologie din 32 de țări, precum și Institutul pentru materiale de referință și măsurători (IRMM) al Centrului comun de cercetare din Geel.

3

(4)  Raportul BIPM pe 2007 - Évolution des besoins dans le domaine de la métrologie pour le commerce, l’industrie et la société et le rôle du BIPM („Evoluția necesităților în domeniul metrologiei, în relație cu comerțul, industria și societatea, precum și rolul BIPM”), Paris, 2008.

4

Évolution des besoins dans le domaine de la métrologie pour le commerce, l’industrie et la société et le rôle du BIPM

Evoluția necesităților în domeniul metrologiei, în relație cu comerțul, industria și societatea, precum și rolul BIPM

(5)  Proiectul IMERA include 20 de parteneri din 14 țări, pe lângă proiectul IRMM al CCC-CE.

5

(6)  La proiectul iMERA Plus participă 45 de parteneri din 20 de țări, pe lângă CE.

6

(7)  Activitățile CCC în domeniul metrologie pot fi rezumate după cum urmează: „Susținerea competitivității, transparenței pieței interne și schimburilor se va face prin elaborarea și diseminarea unor referințe recunoscute la nivel internațional, precum și prin promovarea unui sistem european comun de măsurare”.

7

Susținerea competitivității, transparenței pieței interne și schimburilor se va face prin elaborarea și diseminarea unor referințe recunoscute la nivel internațional, precum și prin promovarea unui sistem european comun de măsurare

(8)  A se vedea raportul din 2006 al Consiliului pentru Știință și Tehnologie Națională din Statele Unite (US National Science and Technology Council) intitulat Instrumentation and metrology in nanotechnology, precum și raportul pe 2007 al BIPM.

8

US National Science and Technology Council

Instrumentation and metrology in nanotechnology

(9)  European-Developing Countries Clinical Trials Program (Parteneriatul dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice).

9

European-Developing Countries Clinical Trials Program

(10)  A se vedea de exemplu tehnica microarray sau spectrometria de masă avansată.

10

microarray

(11)  Eurachem este o rețea de organizații europene care are ca obiectiv punerea la punct a unui sistem de trasabilitate internațională pentru măsurătorile din sectorul chimiei și promovarea unor practici de bună calitate. Eurachem Europa numără 35 de state membre.

11

(12)  În temeiul articolului 169 din Tratat.

12

(13)  IRMM: Institute for Reference Materials and Measurements (Institutul pentru materiale de referință și măsurători) - CCC – Comisia Europeană.

13

Institute for Reference Materials and Measurements

(14)  A se vedea EURAMET – E.V. Byelaws, 11.1.2007, articolul 14 alineatul (5).

14

(15)  WELMEC: Western European Legal Metrology Cooperation.

15

Western European Legal Metrology Cooperation

(16)  A se vedea EURAMET – E.V. Byelaws, 11.1.2007, Rules and procedures (reguli și proceduri), partea B, punctul III.

16

Rules and procedures

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/75

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din [...] de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului

COM(2009) 14 final – 2009/0001 (COD)

2009/C 228/13

La 3 februarie 2009, în conformitate cu articolul 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din [...] de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului”

La 24 februarie 2009, Biroul Comitetului Economic și Social European a însărcinat Secțiunea pentru piața unică, producție și consum cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, în cadrul celei de-a 452-a sesiuni plenare, din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie), Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl BURANI raportor general și a adoptat prezentul aviz cu 95 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 14 abțineri.

1.   Rezumat și concluzii

Rezumat și concluzii

| 1.1 | Criza actuală reclamă o reexaminare a întregului ansamblu de norme care reglementează activitatea financiară; în domeniul supravegherii, raportul Grupului de Larosière oferă o serie de recomandări care constituie, totodată, o analiză riguroasă a deficiențelor normelor și comportamentelor încetățenite în trecut. |
| --- | --- |

1.1

Criza actuală reclamă o reexaminare a întregului ansamblu de norme care reglementează activitatea financiară; în domeniul supravegherii, raportul Grupului de Larosière oferă o serie de recomandări care constituie, totodată, o analiză riguroasă a deficiențelor normelor și comportamentelor încetățenite în trecut.

supravegherii

| 1.2 | Prin propunerea supusă examinării, Comisia se încadrează în aceste recomandări și le anticipează întrucâtva: alocă fonduri comunitare și subvenții celor trei structuri care pun la dispoziția autorităților de supraveghere instrumente tehnice și juridice: EFRAG, IASCF și PIOB. Aceste subvenții sunt menite să asigure independența de influențe externe a organismelor respective. CESE este de acord, dar atrage atenția asupra faptului că aceste trei organisme au fost create de profesioniști pentru profesioniști, iar caracterul privat se păstrează și în condițiile în care standardele lor sunt incluse în legislația comunitară sau globală. Separarea interesului public de activitatea desfășurată în contul profesiilor devine astfel anevoioasă. |
| --- | --- |

1.2

Prin propunerea supusă examinării, Comisia se încadrează în aceste recomandări și le anticipează întrucâtva: alocă fonduri comunitare și subvenții celor trei structuri care pun la dispoziția autorităților de supraveghere instrumente tehnice și juridice: EFRAG, IASCF și PIOB. Aceste subvenții sunt menite să asigure independența de influențe externe a organismelor respective. CESE este de acord, dar atrage atenția asupra faptului că aceste trei organisme au fost create de profesioniști pentru profesioniști, iar caracterul privat se păstrează și în condițiile în care standardele lor sunt incluse în legislația comunitară sau globală. Separarea interesului public de activitatea desfășurată în contul profesiilor devine astfel anevoioasă.

subvenții

Separarea interesului public de activitatea desfășurată în contul profesiilor devine astfel anevoioasă

| 1.3 | Sunt prevăzute și contribuții financiare la acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori, organisme consultative și de sprijin înființate de Comisie, alcătuite din reprezentanți ai autorităților de supraveghere din statele membre. Acțiunile specifice constau în formarea profesională pentru personalul acestora și în gestionarea proiectelor de tehnologia informației. CESE își manifestă nedumerirea în această privință: dacă statele membre sunt beneficiarele formării și proiectelor, pentru care motiv trebuie utilizate fonduri comunitare? |
| --- | --- |

1.3

Sunt prevăzute și contribuții financiare la acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori, organisme consultative și de sprijin înființate de Comisie, alcătuite din reprezentanți ai autorităților de supraveghere din statele membre. Acțiunile specifice constau în formarea profesională pentru personalul acestora și în gestionarea proiectelor de tehnologia informației. CESE își manifestă nedumerirea în această privință: dacă statele membre sunt beneficiarele formării și proiectelor, pentru care motiv trebuie utilizate fonduri comunitare?

contribuții financiare la acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori

pentru care motiv trebuie utilizate fonduri comunitare?

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Criza financiară prin care trece în prezent lumea întreagă a provocat și încă mai provoacă daune a căror amploare încă nu poate fi evaluată pe deplin, dar care, cu siguranță, sunt deosebit de mari. Pe lângă consecințele grave în plan economic și social, criza a avut și un efect benefic: cel al impunerii unei reexaminări serioase a standardelor pe care s-au întemeiat până în prezent finanțele mondiale și a certitudinilor ce au atenuat percepția riscului care s-a insinuat în toate activitățile financiare. |
| --- | --- |

2.1

Criza financiară prin care trece în prezent lumea întreagă a provocat și încă mai provoacă daune a căror amploare încă nu poate fi evaluată pe deplin, dar care, cu siguranță, sunt deosebit de mari. Pe lângă consecințele grave în plan economic și social, criza a avut și un efect benefic: cel al impunerii unei reexaminări serioase a standardelor pe care s-au întemeiat până în prezent finanțele mondiale și a certitudinilor ce au atenuat percepția riscului care s-a insinuat în toate activitățile financiare.

reexaminări serioase a standardelor

a certitudinilor

| 2.2 | O asemenea reexaminare presupune și o autocritică sinceră, din partea tuturor celor implicați în dezastru, a propriilor comportamente, evaluări și acțiuni: actorii din lumea finanțelor, legiuitorii, autoritățile de control, agențiile de rating, economiștii, fiecare având partea sa de răspundere. Cu toate acestea, nimănui nu i se poate atribui o răspundere individuală și totală: evenimentele din prezent și comportamentele din trecut fac dovada faptului că la baza crizei a stat o serie de cauze simultane și de interdependențe. |
| --- | --- |

2.2

O asemenea reexaminare presupune și o autocritică sinceră, din partea tuturor celor implicați în dezastru, a propriilor comportamente, evaluări și acțiuni: actorii din lumea finanțelor, legiuitorii, autoritățile de control, agențiile de rating, economiștii, fiecare având partea sa de răspundere. Cu toate acestea, nimănui nu i se poate atribui o răspundere individuală și totală: evenimentele din prezent și comportamentele din trecut fac dovada faptului că la baza crizei a stat o serie de cauze simultane și de interdependențe.

la baza crizei a stat o serie de cauze simultane și de interdependențe.

| 2.3 | Printre nenumăratele cauze ale crizei, un efect deosebit l-au avut carențele de supraveghere: aparent, regulile erau bine gândite, dar s-au dovedit a fi inadecvate, nefiind în măsură să facă față și, cu atât mai puțin, să prevadă evenimentele bine-cunoscute în prezent; mai mult decât atât, în unele cazuri, chiar regulile au generat evenimentele respective. Examinarea acestor chestiuni și recomandările privind remedierea deficiențelor fac obiectul unui Raport al Grupului de Larosière. Potrivit acestor recomandări și anticipându-le, cu o promptitudine remarcabilă, Comisia a prezentat o propunere care urmărește instituirea unui program comunitar de sprijinire a activităților prin care sunt puse la punct instrumente în măsură să îmbunătățească eficiența supravegherii activităților financiare. |
| --- | --- |

2.3

Printre nenumăratele cauze ale crizei, un efect deosebit l-au avut carențele de supraveghere: aparent, regulile erau bine gândite, dar s-au dovedit a fi inadecvate, nefiind în măsură să facă față și, cu atât mai puțin, să prevadă evenimentele bine-cunoscute în prezent; mai mult decât atât, în unele cazuri, chiar regulile au generat evenimentele respective. Examinarea acestor chestiuni și recomandările privind remedierea deficiențelor fac obiectul unui Raport al Grupului de Larosière. Potrivit acestor recomandări și anticipându-le, cu o promptitudine remarcabilă, Comisia a prezentat o propunere care urmărește instituirea unui program comunitar de sprijinire a activităților prin care sunt puse la punct instrumente în măsură să îmbunătățească eficiența supravegherii activităților financiare.

carențele de supraveghere

Raport al Grupului de Larosière.

| 2.4 | Programul prevede acordarea de subvenții pentru cele trei structuri legale care pun instrumente tehnice și juridice la dispoziția autorităților de supraveghere care se ocupă cu supravegherea piețelor valorilor mobiliare, a activităților bancare și a asigurărilor și, respectiv, a pensiilor ocupaționale. Cele trei structuri legale sunt: pentru raportarea financiară, Grupul consultativ european pentru raportări financiare (European Financial Reporting Advisory Group - EFRAG) și Fundația Comitetului pentru standarde internaționale de contabilitate (International Accounting Standards Committee Foundation - IASCF); pentru auditul contabil, Consiliul de supraveghere a interesului public (Public Interest Oversight Board - PIOB). |
| --- | --- |

2.4

Programul prevede acordarea de subvenții pentru cele trei structuri legale care pun instrumente tehnice și juridice la dispoziția autorităților de supraveghere care se ocupă cu supravegherea piețelor valorilor mobiliare, a activităților bancare și a asigurărilor și, respectiv, a pensiilor ocupaționale. Cele trei structuri legale sunt: pentru raportarea financiară, Grupul consultativ european pentru raportări financiare (European Financial Reporting Advisory Group - EFRAG) și Fundația Comitetului pentru standarde internaționale de contabilitate (International Accounting Standards Committee Foundation - IASCF); pentru auditul contabil, Consiliul de supraveghere a interesului public (Public Interest Oversight Board - PIOB).

acordarea de subvenții pentru cele trei structuri legale

supravegherea piețelor valorilor mobiliare, a activităților bancare și a asigurărilor și, respectiv, a pensiilor ocupaționale.

raportarea financiară

EFRAG

IASCF

auditul contabil

PIOB

| 2.5 | Sunt prevăzute, de asemenea, contribuții financiare pentru acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori, organisme consultative independente fără personalitate juridică, instituite de Comisie în cele trei domenii sus-menționate și alcătuite din autorități de supraveghere naționale. Aceste organisme sunt foruri de dezbatere, reflecție și consiliere pentru Comisie și „contribuie la aplicarea omogenă și promptă a legislației comunitare în statele membre”. Cele trei comitete nu au personalitate juridică; ca să poată fi încheiate contracte cu terți, pentru fiecare dintre acestea a fost nevoie să fie înființate structuri de sprijin cu personalitate juridică în fiecare țară în care se află comitetele respective: Regatul Unit, pentru supravegherea bancară (CEBS), Franța, pentru valori mobiliare (CESR) și Germania, pentru asigurări și pensii (CEIOPS). |
| --- | --- |

2.5

Sunt prevăzute, de asemenea, contribuții financiare pentru acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori, organisme consultative independente fără personalitate juridică, instituite de Comisie în cele trei domenii sus-menționate și alcătuite din autorități de supraveghere naționale. Aceste organisme sunt foruri de dezbatere, reflecție și consiliere pentru Comisie și „contribuie la aplicarea omogenă și promptă a legislației comunitare în statele membre”. Cele trei comitete nu au personalitate juridică; ca să poată fi încheiate contracte cu terți, pentru fiecare dintre acestea a fost nevoie să fie înființate structuri de sprijin cu personalitate juridică în fiecare țară în care se află comitetele respective: Regatul Unit, pentru supravegherea bancară (CEBS), Franța, pentru valori mobiliare (CESR) și Germania, pentru asigurări și pensii (CEIOPS).

contribuții financiare pentru acțiuni specifice ale comitetelor de supraveghetori

structuri de sprijin

CEBS

CESR

CEIOPS

3.   Observații și comentarii

Observații și comentarii

3.1   Comitetul aprobă inițiativa Comisiei, care își propune să ofere instrumente din ce în ce mai performante pentru supravegherea sectorului financiar, în spiritul recomandărilor Grupului de Larosière; remarcă însă că nu s-a produs nicio schimbare în ceea ce privește misiunea și funcțiile celor trei structuri legale cărora le sunt destinate subvențiile și nici în comitetele cărora li se oferă contribuții financiare. Contribuțiile financiare servesc așadar la îmbunătățirea situației actuale: semn că structurile ca atare corespund exigențelor, dar și că se resimte nevoia îmbunătățirii sau intensificării serviciilor pe care le oferă.

3.2   Cele două organisme care își desfășoară activitatea în domeniul raportării financiare, IASCF și EFRAG, elaborează standarde internaționale de contabilitate de înaltă calitate, introduse parțial în legislația comunitară; în opinia Comisiei, acestea garantează că „investitorii, creditorii și alte părți implicate au acces la informații imediate, fiabile și pertinente privind situațiile financiare ale companiilor”. Aceste afirmații au fost dezmințite de fapte: înainte de a se trece la vreo reformă, trebuie stabilit dacă standardele de contabilitate deficitare sau neajunsurile privind punerea în aplicare a normelor contabile au dus la faliment.

raportării financiare

standardele de contabilitate deficitare sau neajunsurile privind punerea în aplicare a normelor contabile au dus la faliment

3.2.1   În sectorul cel mai sensibil, în care s-au înregistrat cele mai mari lipsuri, cel al piețelor valorilor mobiliare, în care se aplică normele IASCF și EFRAG, Comisia pune explicit în evidență importanța crucială a independenței de „vreo influență necuvenită” a părților interesate și de „finanțarea nediversificată, voluntară a părților interesate”, acesta fiind unul din motivele acordării de subvenții. Problema aceasta a fost ridicată în trecut de Consiliul ECOFIN și de Parlamentul European, dar în prezent se ivește o altă întrebare: dat fiind că aceste organisme au nevoie de resurse pentru a-și duce la bun sfârșit delicata misiune, este oare suficientă o „subvenție” pentru a le garanta independența? CESE consideră că această chestiune merită o analiză amănunțită.

piețelor valorilor mobiliare

este oare suficientă o „subvenție” pentru a le garanta independența?

3.3   Aceleași observații sunt valabile și pentru sectorul auditului contabil, referitor la subvenția acordată PIOB, organism care veghează asupra procesului de adoptare a standardelor internaționale de audit (International Standards for Auditing - ISA) și asupra altor activități de interes public desfășurate de Federația Internațională a Contabililor (International Federation of Accountants - IFAC). Posibila introducere a standardelor ISA în dreptul comunitar (Directiva 2006/43/CE) explică interesul pentru norme
  neutre și prezența Comisiei, cu doi membri din zece, în cadrul organelor de conducere ale PIOB.

auditului contabil

(International Standards for Auditing - ISA

International Federation of Accountants - IFAC

norme

neutre

3.4   În încheierea capitolului „subvenții”, CESE consideră că trebuie să fie de acord cu Comisia în privința nevoii de a înzestra cu mijloace suficiente diversele organisme responsabile cu standardele internaționale, pentru a le garanta funcționalitatea și independența. Acest aspect a fost evocat în repetate rânduri, în mod mai mult sau mai puțin explicit, semn clar al unei probleme de fond: organismele respective au fost create de anumite profesii, pentru a le furniza acestora norme și standarde valabile; caracterul lor rămâne privat chiar în condițiile în care normele și standardele respective sunt introduse în legislația publică. În această situație, este greu de deosebit, în cadrul aceluiași organism, interesul public de activitățile desfășurate în contul profesiilor care dețin controlul acestuia din punct de vedere legal.

caracterul lor

privat

deosebit

interesul public de activitățile desfășurate în contul profesiilor

3.5   Contribuțiile financiare pentru comitetele de supraveghetori sunt destinate în special formării profesionale a personalului autorităților naționale și gestionării proiectelor de tehnologia informației. Aceste comitete sunt, cum s-a mai spus, organe consultative independente instituite de Comisie și alcătuite din autorități naționale. Formarea personalului (Recomandarea 19 a Grupului de Larosière) și gestionarea proiectelor reprezintă, fără îndoială, o misiune importantă care este, de altfel, în folosul statelor membre: CESE nu înțelege de ce trebuie să fie finanțate aceste acțiuni din resurse comunitare, și nu de către statele membre înseși.

comitetele de supraveghetori

formării profesionale a personalului

gestionării proiectelor de tehnologia informației.

CESE nu înțelege de ce trebuie să fie finanțate aceste acțiuni din resurse comunitare, și nu de către statele membre înseși.

3.6   În încheierea propunerii sale, Comisia consideră că trebuie să introducă un criteriu de flexibilitate pentru stabilirea destinatarilor subvențiilor: o analiză mai amănunțită a modalităților de combatere a crizei ar putea releva nevoia înființării altor organisme sau a atribuirii de sarcini noi organismelor existente, după cum, la fel de bine, ar putea fi necesară înlocuirea unui beneficiar deja desemnat cu un altul. CESE nu are nicio obiecție de făcut, dar atrage atenția asupra necesității de a se evita creșterea exagerată a numărului de organisme cuprinse în program: este de preferat ca funcțiile celor existente să fie extinse.

de a se evita creșterea exagerată a numărului de organisme

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/78

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier

COM(2008) 650 final – 2008/0195 (COD)

2009/C 228/14

La 6 noiembrie 2008, în conformitate cu articolele 71 și 137 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/15/CE privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier”

La 2 decembrie 2008, Biroul a însărcinat Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl MORDANT raportor general în cadrul celei de a 452-a sesiuni plenare din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009 ) și a adoptat prezentul aviz cu 93 de voturi pentru, 7 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE consideră că propunerea Comisiei este greu de aplicat și că aceasta va presupune costuri suplimentare uriașe și va antrena o sporire a sarcinilor administrative. Pe lângă aceasta, propunerea nu corespunde unuia dintre obiectivele esențiale ale Directivei 2002/15/CE, care constă în stabilirea de cerințe minime privind organizarea timpului de lucru, pentru o mai bună protejare a sănătății și siguranței persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier, îmbunătățirea siguranței rutiere și armonizarea condițiilor de concurență. |
| --- | --- |

1.1

CESE consideră că propunerea Comisiei este greu de aplicat și că aceasta va presupune costuri suplimentare uriașe și va antrena o sporire a sarcinilor administrative. Pe lângă aceasta, propunerea nu corespunde unuia dintre obiectivele esențiale ale Directivei 2002/15/CE, care constă în stabilirea de cerințe minime privind organizarea timpului de lucru, pentru o mai bună protejare a sănătății și siguranței persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier, îmbunătățirea siguranței rutiere și armonizarea condițiilor de concurență.

| 1.2 | În următorii 20 de ani, în Europa se așteaptă o creștere a transportului rutier cu 50 %, pe lângă extinderea celorlalte moduri de transport (feroviar și naval). CESE este de părere că nu statutul celui care conduce mijlocul de transport este determinant pentru îndeplinirea obiectivelor directivei, ci condițiile în care acesta va efectua activitățile mobile de transport. |
| --- | --- |

1.2

În următorii 20 de ani, în Europa se așteaptă o creștere a transportului rutier cu 50 %, pe lângă extinderea celorlalte moduri de transport (feroviar și naval). CESE este de părere că nu statutul celui care conduce mijlocul de transport este determinant pentru îndeplinirea obiectivelor directivei, ci condițiile în care acesta va efectua activitățile mobile de transport.

| 1.3 | CESE reia în prezentul aviz concluziile generale ale avizului intitulat „Transportul rutier – timpul de lucru al conducătorilor auto liber profesioniști” (1).
  În esență, Comitetul a subliniat în respectivul aviz:






  — | necesitatea includerii, începând din luna martie 2009, a tuturor conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a Directivei 2002/15/CE, astfel cum se prevede la articolul 2 din această directivă, în vederea promovării siguranței rutiere, pentru a contribui la crearea unui cadru de concurență echitabilă și pentru a îmbunătăți condițiile de lucru ale lucrătorilor mobili și independenți, în special nivelul acestora de sănătate fizică și mentală; |
| --- | --- | --- |

1.3

CESE reia în prezentul aviz concluziile generale ale avizului intitulat „Transportul rutier – timpul de lucru al conducătorilor auto liber profesioniști” (1).

1

În esență, Comitetul a subliniat în respectivul aviz:

—

necesitatea includerii, începând din luna martie 2009, a tuturor conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a Directivei 2002/15/CE, astfel cum se prevede la articolul 2 din această directivă, în vederea promovării siguranței rutiere, pentru a contribui la crearea unui cadru de concurență echitabilă și pentru a îmbunătăți condițiile de lucru ale lucrătorilor mobili și independenți, în special nivelul acestora de sănătate fizică și mentală;

| — | importanța transpunerii corecte a directivei de către statele membre - în special a definiției conducătorului independent – și a introducerii sistemului de coresponsabilitate a diferiților actori care intervin în lanțul de transport, după cum prevede regulamentul privind durata timpului de conducere și durata perioadei de odihnă. |
| --- | --- |

—

importanța transpunerii corecte a directivei de către statele membre - în special a definiției conducătorului independent – și a introducerii sistemului de coresponsabilitate a diferiților actori care intervin în lanțul de transport, după cum prevede regulamentul privind durata timpului de conducere și durata perioadei de odihnă.

| 1.4 | CESE consideră că obiectivele directivei nu pot fi atinse decât prin aplicarea efectivă, în sectorul transportului rutier, a cerințelor minime de protecție socială, în cazul tuturor celor care efectuează activități mobile de transport, fără deosebire și indiferent de statutul acestora. |
| --- | --- |

1.4

CESE consideră că obiectivele directivei nu pot fi atinse decât prin aplicarea efectivă, în sectorul transportului rutier, a cerințelor minime de protecție socială, în cazul tuturor celor care efectuează activități mobile de transport, fără deosebire și indiferent de statutul acestora.

| 1.5 | Comitetul consideră că includerea conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a directivei trebuie făcută cu reducerea la maximum a sarcinilor administrative ce revin acestora. Definiția dată timpului de lucru al lucrătorilor independenți presupune că sarcinile administrative generale nu fac parte din timpul de lucru. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul consideră că includerea conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a directivei trebuie făcută cu reducerea la maximum a sarcinilor administrative ce revin acestora. Definiția dată timpului de lucru al lucrătorilor independenți presupune că sarcinile administrative generale nu fac parte din timpul de lucru.

| 1.6 | Includerea conducătorilor auto independenți implică adoptarea unor măsuri de control al aplicării și respectării Directivei 2002/15/CE. |
| --- | --- |

1.6

Includerea conducătorilor auto independenți implică adoptarea unor măsuri de control al aplicării și respectării Directivei 2002/15/CE.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Directiva 2002/15/CE a Parlamentului și Consiliului din 11 martie 2002 a intrat în vigoare la 23 martie 2002 și privește organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier. Noile reguli comune pe care aceasta le stabilește asigură îndeplinirea unor cerințe minime de protecție socială în cazul lucrătorilor respectivi. Aceste cerințe minime sunt considerate un progres important, pe de o parte pentru îmbunătățirea sănătății și securității lucrătorilor care efectuează activități mobile de transport rutier, iar pe de altă parte pentru sporirea siguranței rutiere și garantarea unei concurențe echitabile. |
| --- | --- |

2.1

Directiva 2002/15/CE a Parlamentului și Consiliului din 11 martie 2002 a intrat în vigoare la 23 martie 2002 și privește organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier. Noile reguli comune pe care aceasta le stabilește asigură îndeplinirea unor cerințe minime de protecție socială în cazul lucrătorilor respectivi. Aceste cerințe minime sunt considerate un progres important, pe de o parte pentru îmbunătățirea sănătății și securității lucrătorilor care efectuează activități mobile de transport rutier, iar pe de altă parte pentru sporirea siguranței rutiere și garantarea unei concurențe echitabile.

| 2.2 | Această directivă, care are ca scop protejarea lucrătorilor mobili de efectele negative ale perioadelor prelungite de lucru, ale timpului insuficient de odihnă și programului neregulat de activitate, este o lex specialis la Directiva generală privind timpul de lucru (Directiva 2003/88/CE). Ea completează Regulamentul (CE) nr. 561/2006 din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții referitoare la timpul de conducere și cel de odihnă în cazul conducătorilor auto. |
| --- | --- |

2.2

Această directivă, care are ca scop protejarea lucrătorilor mobili de efectele negative ale perioadelor prelungite de lucru, ale timpului insuficient de odihnă și programului neregulat de activitate, este o lex specialis la Directiva generală privind timpul de lucru (Directiva 2003/88/CE). Ea completează Regulamentul (CE) nr. 561/2006 din 15 martie 2006 privind armonizarea anumitor dispoziții referitoare la timpul de conducere și cel de odihnă în cazul conducătorilor auto.

lex specialis

| 2.3 | La momentul adoptării directivei, după procedura de conciliere, Consiliul și Parlamentul au decis că actul normativ se va aplica, în principiu, conducătorilor auto independenți, începând cu 23 martie 2009, iar Comisia a fost invitată să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului cu doi ani înaintea acestei date, precum și să elaboreze, pe baza acestui raport, o propunere legislativă care să stabilească modalitățile de includere sau de excludere a conducătorilor auto independenți din domeniul de aplicare a directivei. |
| --- | --- |

2.3

La momentul adoptării directivei, după procedura de conciliere, Consiliul și Parlamentul au decis că actul normativ se va aplica, în principiu, conducătorilor auto independenți, începând cu 23 martie 2009, iar Comisia a fost invitată să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului cu doi ani înaintea acestei date, precum și să elaboreze, pe baza acestui raport, o propunere legislativă care să stabilească modalitățile de includere sau de excludere a conducătorilor auto independenți din domeniul de aplicare a directivei.

3.   Conținutul propunerii Comisiei

Conținutul propunerii Comisiei

| 3.1 | Comisia propune modificarea Directivei 2002/15/CE, în vederea excluderii conducătorilor auto independenți din domeniul său de aplicare și clarificării acestuia, care va acoperi toți lucrătorii mobili, inclusiv „falșii” conducători auto independenți, altfel spus conducătorii auto considerați în mod oficial independenți, dar care nu au în realitate libertatea de a-și organiza singuri activitatea profesională. |
| --- | --- |

3.1

Comisia propune modificarea Directivei 2002/15/CE, în vederea excluderii conducătorilor auto independenți din domeniul său de aplicare și clarificării acestuia, care va acoperi toți lucrătorii mobili, inclusiv „falșii” conducători auto independenți, altfel spus conducătorii auto considerați în mod oficial independenți, dar care nu au în realitate libertatea de a-și organiza singuri activitatea profesională.

| 3.2 | Comisia și-a propus să dea o definiție a „falsului” conducător auto independent: „«lucrător mobil» include, de asemenea, orice persoană care nu este legată de niciun angajator printr-un contract de muncă sau prin altă formă de raporturi de muncă pe scară ierarhică, însă:






  a) | nu are libertatea de a-și organiza activitățile legate de muncă; |
| --- | --- | --- |

3.2

Comisia și-a propus să dea o definiție a „falsului” conducător auto independent: „«lucrător mobil» include, de asemenea, orice persoană care nu este legată de niciun angajator printr-un contract de muncă sau prin altă formă de raporturi de muncă pe scară ierarhică, însă:

a)

nu are libertatea de a-și organiza activitățile legate de muncă;

| b) | venitul său nu depinde direct de profitul realizat; |
| --- | --- |

b)

venitul său nu depinde direct de profitul realizat;

| c) | nu are libertatea, în mod individual sau printr-o cooperare între conducători auto independenți, de a avea relații cu mai mulți clienți.” |
| --- | --- |

c)

nu are libertatea, în mod individual sau printr-o cooperare între conducători auto independenți, de a avea relații cu mai mulți clienți.”

| 3.3 | Comisia propune, de asemenea, introducerea unei condiții în definiția muncii efectuate pe timp de noapte. Într-adevăr, în Directiva 2002/15/CE, orice muncă desfășurată pe timp de noapte este considerată muncă de noapte. În propunerea sa de modificare, Comisia sugerează existența condiției unei perioade de lucru care să includă cel puțin două ore de muncă efectuate pe timp de noapte. |
| --- | --- |

3.3

Comisia propune, de asemenea, introducerea unei condiții în definiția muncii efectuate pe timp de noapte. Într-adevăr, în Directiva 2002/15/CE, orice muncă desfășurată pe timp de noapte este considerată muncă de noapte. În propunerea sa de modificare, Comisia sugerează existența condiției unei perioade de lucru care să includă cel puțin două ore de muncă efectuate pe timp de noapte.

| 3.4 | Propunerea de modificare conține și un nou articol referitor la monitorizarea în vederea garantării punerii în aplicare corecte și coerente a dispozițiilor Directivei 2002/15/CE, care prevede că organismele naționale responsabile de aplicarea directivei dispun de un număr corespunzător de inspectori calificați și iau toate măsurile necesare în acest sens. |
| --- | --- |

3.4

Propunerea de modificare conține și un nou articol referitor la monitorizarea în vederea garantării punerii în aplicare corecte și coerente a dispozițiilor Directivei 2002/15/CE, care prevede că organismele naționale responsabile de aplicarea directivei dispun de un număr corespunzător de inspectori calificați și iau toate măsurile necesare în acest sens.

| 3.5 | În vederea asigurării punerii în aplicare eficace, eficiente și uniforme a directivei pe întreg teritoriul Comunității, Comisia va sprijini dialogul dintre statele membre, cu următoarele obiective:






  a) | consolidarea cooperării administrative între autoritățile lor de resort; |
| --- | --- | --- |

3.5

În vederea asigurării punerii în aplicare eficace, eficiente și uniforme a directivei pe întreg teritoriul Comunității, Comisia va sprijini dialogul dintre statele membre, cu următoarele obiective:

a)

consolidarea cooperării administrative între autoritățile lor de resort;

| b) | promovarea unei abordări comune; |
| --- | --- |

b)

promovarea unei abordări comune;

| c) | facilitarea dialogului dintre sectorul transporturilor și autoritățile responsabile de punerea în aplicare. |
| --- | --- |

c)

facilitarea dialogului dintre sectorul transporturilor și autoritățile responsabile de punerea în aplicare.

4.   Observații generale

Observații generale

| 4.1 | Referitor la problemele identificate în analiza de impact, Comisia consideră că „prevenirea problemelor legate de siguranța rutieră și care sunt provocate de oboseala conducătorilor auto se poate face prin aplicarea strictă a normelor privitoare la timpul de conducere și perioadele de odihnă în cazul tuturor conducătorilor, oricare ar fi regimul de angajare al acestora”. Prin urmare, directiva privind organizarea timpului de lucru nu prezintă o valoare adăugată semnificativă pentru siguranța rutieră. În concluziile la documentul privind analiza de impact, Comisia se declară în favoarea variantei de excludere a conducătorilor auto independenți și de includere a „falșilor” independenți, cu garantarea unei monitorizări mai eficace. Aceasta ar trebui să aibă drept consecință atenuarea denaturărilor concurenței și ar permite o mai bună protecție socială a lucrătorilor și a categoriilor profesionale asimilate acestora. |
| --- | --- |

4.1

Referitor la problemele identificate în analiza de impact, Comisia consideră că „prevenirea problemelor legate de siguranța rutieră și care sunt provocate de oboseala conducătorilor auto se poate face prin aplicarea strictă a normelor privitoare la timpul de conducere și perioadele de odihnă în cazul tuturor conducătorilor, oricare ar fi regimul de angajare al acestora”. Prin urmare, directiva privind organizarea timpului de lucru nu prezintă o valoare adăugată semnificativă pentru siguranța rutieră. În concluziile la documentul privind analiza de impact, Comisia se declară în favoarea variantei de excludere a conducătorilor auto independenți și de includere a „falșilor” independenți, cu garantarea unei monitorizări mai eficace. Aceasta ar trebui să aibă drept consecință atenuarea denaturărilor concurenței și ar permite o mai bună protecție socială a lucrătorilor și a categoriilor profesionale asimilate acestora.

| 4.2 | Excluderea lucrătorilor independenți din domeniul de aplicare a directivei a provocat, după cum susțin mai mulți parteneri sociali, o denaturare a concurenței din sectorul rutier, ceea ce, foarte de curând, a determinat Comitetul să formuleze, în avizul său privind examinarea intermediară a Cărții albe privind transporturile (TEN 257, raportor: dl Barbadillo Lopez) (2), următoarea solicitare:

  „În ceea ce privește normele sociale ale transportului rutier, trebuie respectată egalitatea de tratament între lucrători, fie ei salariați sau independenți, motiv pentru care Directiva 15/2002 din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier trebuie să se aplice imediat lucrătorilor care desfășoară activități independente, fără să se aștepte perioada de tranziție prevăzută, dat fiind că scopul urmărit de această directivă este asigurarea siguranței rutiere, evitarea denaturărilor concurenței și promovarea celor mai bune condiții de lucru” (punctul 4.3.1.2). |
| --- | --- |

4.2

Excluderea lucrătorilor independenți din domeniul de aplicare a directivei a provocat, după cum susțin mai mulți parteneri sociali, o denaturare a concurenței din sectorul rutier, ceea ce, foarte de curând, a determinat Comitetul să formuleze, în avizul său privind examinarea intermediară a Cărții albe privind transporturile (TEN 257, raportor: dl Barbadillo Lopez) (2), următoarea solicitare:

2

„În ceea ce privește normele sociale ale transportului rutier, trebuie respectată egalitatea de tratament între lucrători, fie ei salariați sau independenți, motiv pentru care Directiva 15/2002 din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier trebuie să se aplice imediat lucrătorilor care desfășoară activități independente, fără să se aștepte perioada de tranziție prevăzută, dat fiind că scopul urmărit de această directivă este asigurarea siguranței rutiere, evitarea denaturărilor concurenței și promovarea celor mai bune condiții de lucru” (punctul 4.3.1.2).

„În ceea ce privește normele sociale ale transportului rutier, trebuie respectată egalitatea de tratament între lucrători, fie ei salariați sau independenți, motiv pentru care Directiva 15/2002 din 11 martie 2002 privind organizarea timpului de lucru al persoanelor care efectuează activități mobile de transport rutier trebuie să se aplice imediat lucrătorilor care desfășoară activități independente, fără să se aștepte perioada de tranziție prevăzută, dat fiind că scopul urmărit de această directivă este asigurarea siguranței rutiere, evitarea denaturărilor concurenței și promovarea celor mai bune condiții de lucru” (punctul 4.3.1.2).

| 4.3 | Ținând cont de faptul că, în următorii 20 de ani, în Europa se așteaptă o creștere a transportului rutier cu 50 %, pe lângă extinderea celorlalte moduri de transport (feroviar și naval), sănătatea fizică și mentală a conducătorilor de autovehicule cuprinse în categoria 3,5 - 60 de tone, siguranța rutieră și concurența echitabilă nu pot fi asigurate decât prin stabilirea unor cerințe minime de protecție socială, care să se aplice tuturor lucrătorilor care efectuează activități mobile de transport, fără deosebire și indiferent de statutul acestora. CESE este de părere că nu statutul celui care conduce mijlocul de transport este determinant, ci faptul că acesta efectuează activități mobile de transport. |
| --- | --- |

4.3

Ținând cont de faptul că, în următorii 20 de ani, în Europa se așteaptă o creștere a transportului rutier cu 50 %, pe lângă extinderea celorlalte moduri de transport (feroviar și naval), sănătatea fizică și mentală a conducătorilor de autovehicule cuprinse în categoria 3,5 - 60 de tone, siguranța rutieră și concurența echitabilă nu pot fi asigurate decât prin stabilirea unor cerințe minime de protecție socială, care să se aplice tuturor lucrătorilor care efectuează activități mobile de transport, fără deosebire și indiferent de statutul acestora. CESE este de părere că nu statutul celui care conduce mijlocul de transport este determinant, ci faptul că acesta efectuează activități mobile de transport.

| 4.4 | În avizul său TEN/326 intitulat „Transportul rutier – timpul de lucru al conducătorilor auto liber profesioniști”, CESE a exprimat serioase îndoieli cu privire la concluziile studiului și analizei de impact referitoare la siguranța rutieră, condițiile de concurență și aspectele sociale.
  De asemenea, CESE a evidențiat faptul că „o durată de lucru excesivă este un factor important al stării de oboseală care determină deseori ațipirea la volan”.
  În sfârșit, în același aviz, CESE afirmă următoarele: „condițiile concurenței loiale sunt create atunci când marile întreprinderi organizatoare de distribuție și de transport de mărfuri plătesc subcontractanților prețuri care reflectă aplicarea corespunzătoare a legislației sociale din acest sector, atât pentru lucrătorii mobili, cât și pentru cei liber profesioniști”. |
| --- | --- |

4.4

În avizul său TEN/326 intitulat „Transportul rutier – timpul de lucru al conducătorilor auto liber profesioniști”, CESE a exprimat serioase îndoieli cu privire la concluziile studiului și analizei de impact referitoare la siguranța rutieră, condițiile de concurență și aspectele sociale.

De asemenea, CESE a evidențiat faptul că „o durată de lucru excesivă este un factor important al stării de oboseală care determină deseori ațipirea la volan”.

În sfârșit, în același aviz, CESE afirmă următoarele: „condițiile concurenței loiale sunt create atunci când marile întreprinderi organizatoare de distribuție și de transport de mărfuri plătesc subcontractanților prețuri care reflectă aplicarea corespunzătoare a legislației sociale din acest sector, atât pentru lucrătorii mobili, cât și pentru cei liber profesioniști”.

| 4.5 | Nu este adevărat, după cum afirmă raportul privind analiza de impact, că directiva privind organizarea timpului de lucru nu prezintă o valoare adăugată semnificativă pentru siguranța rutieră. Fapt este că un lucrător mobil nu poate munci mai mult de 48 de ore (în medie), cu respectarea Regulamentului 561/2006 privind timpul de conducere și cel de odihnă, în timp ce un conducător auto independent poate lucra 86 de ore în fiecare săptămână, respectând în același timp Regulamentul 561/2006 privind timpul de conducere și cel de odihnă. |
| --- | --- |

4.5

Nu este adevărat, după cum afirmă raportul privind analiza de impact, că directiva privind organizarea timpului de lucru nu prezintă o valoare adăugată semnificativă pentru siguranța rutieră. Fapt este că un lucrător mobil nu poate munci mai mult de 48 de ore (în medie), cu respectarea Regulamentului 561/2006 privind timpul de conducere și cel de odihnă, în timp ce un conducător auto independent poate lucra 86 de ore în fiecare săptămână, respectând în același timp Regulamentul 561/2006 privind timpul de conducere și cel de odihnă.

| 4.6 | Propunerea de modificare prezentată de Comisie nu ia în discuție cazul în care un conducător auto supus controlului, din perspectiva directivei privind organizarea timpului de lucru, este identificat ca „fals” independent. Or, atunci când un conducător auto e considerat lucrător mobil, el trebuie să aibă un contract de muncă. Cine este presupusul angajator? În cazul în care conducătorul auto este proprietarul autovehiculului, ce trebuie să facă? Dacă a investit în infrastructură sau alte echipamente, cine răspunde de consecințe? Propunerea de modificare a directivei nu răspunde la niciuna dintre aceste întrebări. În acest caz, cum ar trebui să procedeze țările care au inclus deja conducătorii auto independenți în domeniul de aplicare? |
| --- | --- |

4.6

Propunerea de modificare prezentată de Comisie nu ia în discuție cazul în care un conducător auto supus controlului, din perspectiva directivei privind organizarea timpului de lucru, este identificat ca „fals” independent. Or, atunci când un conducător auto e considerat lucrător mobil, el trebuie să aibă un contract de muncă. Cine este presupusul angajator? În cazul în care conducătorul auto este proprietarul autovehiculului, ce trebuie să facă? Dacă a investit în infrastructură sau alte echipamente, cine răspunde de consecințe? Propunerea de modificare a directivei nu răspunde la niciuna dintre aceste întrebări. În acest caz, cum ar trebui să procedeze țările care au inclus deja conducătorii auto independenți în domeniul de aplicare?

| 4.7 | Comitetul consideră că această propunere riscă să antreneze nu numai uriașe costuri suplimentare, ci și o sporire a sarcinilor administrative. |
| --- | --- |

4.7

Comitetul consideră că această propunere riscă să antreneze nu numai uriașe costuri suplimentare, ci și o sporire a sarcinilor administrative.

| 4.8 | Cu toate acestea, pentru CESE, includerea conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a Directivei 2005/15/CE presupune o transpunere corectă a acestei directive, mai ales în ceea ce privește definiția conducătorului auto independent. Directiva ar trebui să prevadă că sarcinile administrative generale nu vor fi considerate timp de lucru în cazul lucrătorilor independenți. |
| --- | --- |

4.8

Cu toate acestea, pentru CESE, includerea conducătorilor auto independenți în domeniul de aplicare a Directivei 2005/15/CE presupune o transpunere corectă a acestei directive, mai ales în ceea ce privește definiția conducătorului auto independent. Directiva ar trebui să prevadă că sarcinile administrative generale nu vor fi considerate timp de lucru în cazul lucrătorilor independenți.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  JO C 27, 3.2.2009, p. 49-51.

1

(2)  JO C 161, 13.7.2007, p. 89.

2

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/81

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

COM(2008) 779 final – 2008/0221 (COD)

2009/C 228/15

La 17 decembrie 2008, în conformitate cu articolul 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali”

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 martie 2009. Raportor: dl RANOCCHIARI.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 voturi pentru și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE se declară de acord cu alegerea Comisiei Europene, care, după ce a propus un Regulament privind siguranța generală a autovehiculelor (în curs de adoptare), are deja în vedere un sistem de omologare a valorilor ce vor fi stabilite în regulament pentru cei trei parametri esențiali ai pneurilor: eficiența consumului de combustibil, siguranța și zgomotul exterior de rulare. |
| --- | --- |

1.1

CESE se declară de acord cu alegerea Comisiei Europene, care, după ce a propus un Regulament privind siguranța generală a autovehiculelor (în curs de adoptare), are deja în vedere un sistem de omologare a valorilor ce vor fi stabilite în regulament pentru cei trei parametri esențiali ai pneurilor: eficiența consumului de combustibil, siguranța și zgomotul exterior de rulare.

| 1.2 | CESE salută și faptul că, prin omologare, se încearcă să se furnizeze direct consumatorului instrumente de informare care să-l poată ajuta să cumpere în cunoștință de cauză, după aprobarea prezentei propuneri, pneuri de rezervă. Aceste tranzacții acoperă 78 % din piața europeană. |
| --- | --- |

1.2

CESE salută și faptul că, prin omologare, se încearcă să se furnizeze direct consumatorului instrumente de informare care să-l poată ajuta să cumpere în cunoștință de cauză, după aprobarea prezentei propuneri, pneuri de rezervă. Aceste tranzacții acoperă 78 % din piața europeană.

| 1.3 | Pe de altă parte, în ceea ce privește pneurile montate inițial, adică cele cu care autovehiculele sunt prevăzute de către producători, CESE consideră inițiativa ca redundantă, deoarece legislația în vigoare obligă deja producătorii să furnizeze date relevante la momentul omologării de tip, precum și prin documentația tehnică promoțională și manualele tehnice ale autoturismelor. |
| --- | --- |

1.3

Pe de altă parte, în ceea ce privește pneurile montate inițial, adică cele cu care autovehiculele sunt prevăzute de către producători, CESE consideră inițiativa ca redundantă, deoarece legislația în vigoare obligă deja producătorii să furnizeze date relevante la momentul omologării de tip, precum și prin documentația tehnică promoțională și manualele tehnice ale autoturismelor.

| 1.4 | În ceea ce privește modalitatea de informare a consumatorilor propusă de Comisie, adică o etichetă autocolantă care să fie aplicată pe pneu, CESE propune să se prevadă și o soluție alternativă în cazul, nu foarte rar întâlnit, de pierdere sau deteriorare a etichetei. |
| --- | --- |

1.4

În ceea ce privește modalitatea de informare a consumatorilor propusă de Comisie, adică o etichetă autocolantă care să fie aplicată pe pneu, CESE propune să se prevadă și o soluție alternativă în cazul, nu foarte rar întâlnit, de pierdere sau deteriorare a etichetei.

| 1.5 | În cele din urmă, CESE speră că, la fel ca în cazul prevederilor referitoare la siguranța generală a autovehiculelor, și de data aceasta se va face mai degrabă apel la instrumentul juridic reprezentat de regulament, decât la directivă, pentru a se asigura termene și modalități de control uniforme în toate statele membre. |
| --- | --- |

1.5

În cele din urmă, CESE speră că, la fel ca în cazul prevederilor referitoare la siguranța generală a autovehiculelor, și de data aceasta se va face mai degrabă apel la instrumentul juridic reprezentat de regulament, decât la directivă, pentru a se asigura termene și modalități de control uniforme în toate statele membre.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | După cum se știe, planul de acțiune pentru eficiență energetică își propune o economie de energie de 20 % până în 2020, printr-o serie de măsuri care vor reduce intensitatea energetică, ajutând astfel la reducerea consumului și, deci, a poluării mediului. |
| --- | --- |

2.1

După cum se știe, planul de acțiune pentru eficiență energetică își propune o economie de energie de 20 % până în 2020, printr-o serie de măsuri care vor reduce intensitatea energetică, ajutând astfel la reducerea consumului și, deci, a poluării mediului.

| 2.2 | În acest context, se acordă o atenție specială și constantă transportului rutier, responsabil pentru mai mult de 20 % din emisiile de CO2. |
| --- | --- |

2.2

În acest context, se acordă o atenție specială și constantă transportului rutier, responsabil pentru mai mult de 20 % din emisiile de CO2.

2

| 2.3 | Pe lângă numeroasele dispoziții – deja în vigoare sau în curs de aprobare – referitoare la autovehicule, legislatorul comunitar dorește acum să intervină și în domeniul performanțelor pneurilor, singurul element de contact între autovehicul și drum, care trebuie să contribuie în primul rând la siguranța automobiliștilor, dar și la reducerea consumului de combustibil. |
| --- | --- |

2.3

Pe lângă numeroasele dispoziții – deja în vigoare sau în curs de aprobare – referitoare la autovehicule, legislatorul comunitar dorește acum să intervină și în domeniul performanțelor pneurilor, singurul element de contact între autovehicul și drum, care trebuie să contribuie în primul rând la siguranța automobiliștilor, dar și la reducerea consumului de combustibil.

| 2.4 | În acest sens, propunerea de regulament privind siguranța generală a autovehiculelor, aflată în prezent în dezbaterea Parlamentului European (1), urmărește, printre altele, să stabilească parametri noi și mai riguroși în privința omologării pneurilor, atât în termeni de consum de combustibil, cât și de siguranță și, în fine, de zgomot exterior de rulare. |
| --- | --- |

2.4

În acest sens, propunerea de regulament privind siguranța generală a autovehiculelor, aflată în prezent în dezbaterea Parlamentului European (1), urmărește, printre altele, să stabilească parametri noi și mai riguroși în privința omologării pneurilor, atât în termeni de consum de combustibil, cât și de siguranță și, în fine, de zgomot exterior de rulare.

1

| 2.5 | În ceea ce privește economia de energie, trebuie într-adevăr reamintit că pneurile pot afecta cu până la 20 % consumul de combustibil al autovehiculului, din cauza rezistenței la rulare (RR), adică a pierderii de energie datorată rezistenței la mișcare, cauzate la rândul ei de încălzirea și deformarea roților în timpul rulării. Trebuie adăugat și că rezistența la rulare, ca și zgomotul produs de pneuri sunt influențate în mod decisiv de starea drumului care, în anumite cazuri, poate anula îmbunătățirile tehnologice aduse pneurilor. |
| --- | --- |

2.5

În ceea ce privește economia de energie, trebuie într-adevăr reamintit că pneurile pot afecta cu până la 20 % consumul de combustibil al autovehiculului, din cauza rezistenței la rulare (RR), adică a pierderii de energie datorată rezistenței la mișcare, cauzate la rândul ei de încălzirea și deformarea roților în timpul rulării. Trebuie adăugat și că rezistența la rulare, ca și zgomotul produs de pneuri sunt influențate în mod decisiv de starea drumului care, în anumite cazuri, poate anula îmbunătățirile tehnologice aduse pneurilor.

3.   Conținutul propunerii Comisiei

Conținutul propunerii Comisiei

| 3.1 | Propunerea de directivă supusă examinării are ca obiectiv furnizarea către utilizatori de informații standardizate referitoare în special la consumul de combustibil în raport cu rezistența la rulare, dar și referitoare la aderența la teren umed și la zgomotul exterior de rulare, acești trei parametri numărându-se printre cei care fac deja obiectul propunerii de regulament COM(2008) 316. |
| --- | --- |

3.1

Propunerea de directivă supusă examinării are ca obiectiv furnizarea către utilizatori de informații standardizate referitoare în special la consumul de combustibil în raport cu rezistența la rulare, dar și referitoare la aderența la teren umed și la zgomotul exterior de rulare, acești trei parametri numărându-se printre cei care fac deja obiectul propunerii de regulament COM(2008) 316.

| 3.2 | În opinia Comisiei, consumatorul nu numai că va putea lua cunoștință de cerințele minime ce vor fi prevăzute în materie de rezistență la rulare, dar va fi capabil mai ales să aleagă pneuri cu o valoare și mai mică a acestui parametru, cu o reducere proporțională a consumului de combustibil. Într-adevăr, în cazul autoturismelor, diferența de consum datorată unor seturi de pneuri cu valori diferite de RR poate ajunge, mulțumită noilor tehnologii, până la 10 %. |
| --- | --- |

3.2

În opinia Comisiei, consumatorul nu numai că va putea lua cunoștință de cerințele minime ce vor fi prevăzute în materie de rezistență la rulare, dar va fi capabil mai ales să aleagă pneuri cu o valoare și mai mică a acestui parametru, cu o reducere proporțională a consumului de combustibil. Într-adevăr, în cazul autoturismelor, diferența de consum datorată unor seturi de pneuri cu valori diferite de RR poate ajunge, mulțumită noilor tehnologii, până la 10 %.

| 3.3 | Acest lucru este important pentru piața pieselor de schimb, care reprezintă 78 % din piața totală. Realitatea este că, în cazul pneurilor montate pe vehicule noi (22 % din piață), informațiile și datele privitoare la consumul de combustibil sunt prezentate de producătorii de automobile la momentul cumpărării, ele figurând și în manualul tehnic al autovehiculului. Prin contrast, pe piața pieselor de schimb, consumatorii nu dispun de informații care să le permită să compare prețurile diferite ale pneurilor din perspectiva efectului acestora asupra consumului de combustibil. |
| --- | --- |

3.3

Acest lucru este important pentru piața pieselor de schimb, care reprezintă 78 % din piața totală. Realitatea este că, în cazul pneurilor montate pe vehicule noi (22 % din piață), informațiile și datele privitoare la consumul de combustibil sunt prezentate de producătorii de automobile la momentul cumpărării, ele figurând și în manualul tehnic al autovehiculului. Prin contrast, pe piața pieselor de schimb, consumatorii nu dispun de informații care să le permită să compare prețurile diferite ale pneurilor din perspectiva efectului acestora asupra consumului de combustibil.

| 3.4 | Deoarece, pe de altă parte, performanțele pneurilor se află în interdependență, dar și în conflict (rezistența la rulare în raport cu aderența la teren umed, iar aceasta din urmă în raport cu zgomotul exterior de rulare), informațiile vor putea pune la curent în privința compromisului optim la care se poate ajunge între cei trei parametri principali, permițând consumatorului să aleagă în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

3.4

Deoarece, pe de altă parte, performanțele pneurilor se află în interdependență, dar și în conflict (rezistența la rulare în raport cu aderența la teren umed, iar aceasta din urmă în raport cu zgomotul exterior de rulare), informațiile vor putea pune la curent în privința compromisului optim la care se poate ajunge între cei trei parametri principali, permițând consumatorului să aleagă în cunoștință de cauză.

| 3.5 | Propunerea Comisiei prevede așadar aplicarea pe pneuri a unui autocolant cu o etichetă care să indice clasa de eficiență a consumului de combustibil, precum și clasa de rezistență la rulare și de aderență la teren umed, pe o scară de la A la G, pe baza modelului aplicat în cazul etichetării aparatelor electrocasnice, cu menționarea în plus a nivelului de zgomot, exprimat în decibeli. |
| --- | --- |

3.5

Propunerea Comisiei prevede așadar aplicarea pe pneuri a unui autocolant cu o etichetă care să indice clasa de eficiență a consumului de combustibil, precum și clasa de rezistență la rulare și de aderență la teren umed, pe o scară de la A la G, pe baza modelului aplicat în cazul etichetării aparatelor electrocasnice, cu menționarea în plus a nivelului de zgomot, exprimat în decibeli.

| 3.6 | Propunerea lasă în sarcina statelor membre controlul respectării dispozițiilor privitoare la etichetare, precum și stabilirea sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării legislației. |
| --- | --- |

3.6

Propunerea lasă în sarcina statelor membre controlul respectării dispozițiilor privitoare la etichetare, precum și stabilirea sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării legislației.

4.   Observații generale

Observații generale

4.1   CESE sprijină inițiativa Comisiei, ce vizează pe de o parte instituirea unui model mai durabil de consum, iar pe de altă parte înzestrarea consumatorilor cu mai multe cunoștințe (nu numai referitoare la consum, ci și la alți parametri cum ar fi la aderența la teren umed și zgomotul exterior de rulare), care ar permite o alegere mai informată cu privire la pneurile de rezervă. Consumatorul va fi, astfel, în măsură să aprecieze dacă prețul mai mare al unui pneu în raport cu altul este compensat de avantajele unei performanțe superioare. Un grad mai ridicat de informare a consumatorului va contribui la sporirea concurenței între producători, care vor fi astfel încurajați să-și perfecționeze produsele.

4.2   Propunerea inițială a Comisiei se limita la informațiile privind consumul de combustibil, adăugarea celorlalți doi parametri fiind determinată de rezultatele consultării publice lansate pe această temă. Deși se declară de acord cu opțiunea finală, CESE își exprimă temerile legate de dificultățile care vor apărea sub aspectul gestionării datelor și efectuării controalelor.

4.3   CESE își exprimă însă nedumerirea cu privire la modalitatea propusă pentru informarea consumatorilor cu privire la datele respective. Prin aplicarea doar a unei etichete autocolante, există într-adevăr riscul de a nu se obține întotdeauna rezultatul așteptat.

4.3.1   De regulă, cumpărătorul nu vede pneurile de rezervă înainte ca acestea să fie aduse din depozit și montate pe autoturism. Pe de altă parte, se poate întâmpla ca în depozitul respectiv sau la punctul de vânzare, eticheta să se desprindă sau să se piardă, ori să fie aplicată din greșeală pe un alt pneu. Și mai probabil este ca etichetele să se rătăcească în timpul transportului sau al depozitării, în special în cazul pneurilor cu îmbrăcăminte din silicon, care îngreunează lipirea. Experiența în privința etichetelor aplicate deja de către producători pe pneuri arată că un procentaj deloc neglijabil din acestea se pierd sau sunt serios deteriorate în timpul transportului și manevrării pneurilor, care, trebuie reamintit, nu sunt ambalate individual, din motive evidente legate de costuri (2).

2

4.3.2   În opinia CESE, ar trebui prevăzută o soluție alternativă, în caz că nu pot fi folosite etichete autocolante. În această situație, ar trebui ca vânzătorul să elibereze, pe lângă factură, și o etichetă/un document care să reproducă cu exactitate datele de pe eticheta autocolantă, care au fost oricum transmise de către producător.

4.4   Pe de altă parte, în cazul pneurilor montate la autovehiculele noi, etichetarea prezintă costuri inutile. Legislația actuală definește deja modul în care producătorii de automobile trebuie să-i informeze pe cumpărători cu privire la consumul de combustibil și emisiile de CO2, în funcție de omologarea de tip a autovehiculului. O situație asemănătoare se întâlnește în cazul aderenței la teren umed și al zgomotului exterior de rulare, de asemenea reglementate în momentul omologării de tip a autoturismelor, așa cum Comisia însăși recunoaște în raportul care însoțește propunerea.

2

Pe de altă parte, este în interesul producătorilor să utilizeze întotdeauna pneuri de ultimă generație, în vederea reducerii emisiilor de CO2, de la nivelul prevăzut de 130 g/km la un nivel potențial de 120 g/km, care poate fi atins prin alte tehnologii decât cele care privesc motorul, inclusiv prin cele referitoare la pneuri.

2

4.4.1   În acest sens, s-ar putea solicita vânzătorului, adesea furnizor și al pneurilor, să ofere clientului un document suplimentar, cu parametrii prevăzuți de lege cărora le corespund pneurile mașinii vândute, și să propună o opțiune alternativă, dacă este posibil. O astfel de inițiativă ar avea și rolul de a sprijini campaniile de informare și sensibilizare pe care statele membre vor fi invitate să le lanseze pe această temă.

4.5   CESE este la curent cu cererea formulată de industriile din sector (3), referitoare la propunerea de transformare a directivei în regulament. Comitetul se declară de acord cu motivele invocate, deoarece regulamentul ar asigura termene de aplicare și standarde de control uniforme în toate statele membre, așa cum se întâmplă în cazul Regulamentului referitor la siguranța generală a autovehiculelor, precursorul prezentei propuneri.

3

4.5.1   CESE speră așadar că, în cursul discuțiilor dintre Comisie, Parlament și Consiliu, se va ajunge la un acord în această privință, așa cum s-a întâmplat deja în alte ocazii când a fost vorba despre chestiuni sensibile, cum ar fi siguranța și mediul.

4.5.2   Într-adevăr, CESE consideră esențială înzestrarea statelor membre cu reguli clare și uniforme, pentru a se putea controla cu strictețe în ce măsură pneurile îndeplinesc cerințele prevăzute. Acest control este cu atât mai important pe o piață în care se constată o prezență semnificativă a produselor provenite din afara UE.

5.   Observații specifice

Observații specifice

| 5.1 | CESE apreciază faptul că, din actul normativ propus, Comisia a exclus pneurile nou-reșapate și cele profesionale de teren, lucru pe care Comitetul însuși îl propusese în avizul său, menționat anterior, privind siguranța generală a autovehiculelor, bineînțeles cu condiția respectării cerințelor de siguranță prevăzute. |
| --- | --- |

5.1

CESE apreciază faptul că, din actul normativ propus, Comisia a exclus pneurile nou-reșapate și cele profesionale de teren, lucru pe care Comitetul însuși îl propusese în avizul său, menționat anterior, privind siguranța generală a autovehiculelor, bineînțeles cu condiția respectării cerințelor de siguranță prevăzute.

| 5.2 | În conformitate cu același aviz privind siguranța generală a vehiculelor, CESE recomandă în sfârșit ca:






  a) | pneurile a căror dată de fabricație este anterioară intrării în vigoare a actului normativ să fie exceptate de la aplicarea acestuia. În lanțul de distribuție din sector se află în permanență 80 de milioane de pneuri în medie pe piața europeană, aplicarea de etichete autocolante pe pneurile deja distribuite fiind practic imposibilă; |
| --- | --- | --- |

5.2

În conformitate cu același aviz privind siguranța generală a vehiculelor, CESE recomandă în sfârșit ca:

a)

pneurile a căror dată de fabricație este anterioară intrării în vigoare a actului normativ să fie exceptate de la aplicarea acestuia. În lanțul de distribuție din sector se află în permanență 80 de milioane de pneuri în medie pe piața europeană, aplicarea de etichete autocolante pe pneurile deja distribuite fiind practic imposibilă;

| b) | industria să beneficieze de un termen de punere în aplicare de cel puțin 18 luni, pentru implementarea măsurilor ce vor fi adoptate. |
| --- | --- |

b)

industria să beneficieze de un termen de punere în aplicare de cel puțin 18 luni, pentru implementarea măsurilor ce vor fi adoptate.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 316, pe marginea căreia CESE a emis deja un aviz în cursul sesiunii plenare din 14 ianuarie 2009 (ref. CESE 1741/2008).

1

(2)  Asociația europeană din sector, ETRMA (European Tyre and Rubber Manufacturer Association – Asociația europeană a producătorilor de pneuri și anvelope), menționează un procent de 10-15 % de etichete pierdute în timpul transportului și manevrării pneurilor.

2

European Tyre and Rubber Manufacturer Association

(3)  ETRMA: European Tyre and Rubber Manufacturer Association.

3

European Tyre and Rubber Manufacturer Association

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/84

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei „A doua revizuire strategică a politicii energetice — un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei”

COM(2008) 781 final

2009/C 228/16

La 13 noiembrie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei „A doua revizuire strategică a politicii energetice - un plan de acțiune al UE pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei””

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 martie 2009. Raportor: dna SIRKEINEN.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută comunicarea Comisiei, în special pentru că aceasta pune accentul necesar pe problema securității aprovizionării cu energie, și conchide că:






  — | recentele crize ale gazului au demonstrat cu prisosință necesitatea unei abordări comune, de către statele membre, a politicii energetice, la nivel intern și extern; |
| --- | --- | --- |

1.1

CESE salută comunicarea Comisiei, în special pentru că aceasta pune accentul necesar pe problema securității aprovizionării cu energie, și conchide că:

—

recentele crize ale gazului au demonstrat cu prisosință necesitatea unei abordări comune, de către statele membre, a politicii energetice, la nivel intern și extern;

| — | faptul că cel de-al treilea pachet privind piața energiei nu a fost încă pe deplin aplicat este în contradicție cu cele trei obiective ale politicii în domeniul energiei, respectiv securitatea aprovizionării, competitivitatea și durabilitatea; |
| --- | --- |

—

faptul că cel de-al treilea pachet privind piața energiei nu a fost încă pe deplin aplicat este în contradicție cu cele trei obiective ale politicii în domeniul energiei, respectiv securitatea aprovizionării, competitivitatea și durabilitatea;

| — | provocărilor reprezentate de aprovizionarea cu petrol și de transport nu li s-a acordat atenția cuvenită de către Comisie; |
| --- | --- |

—

provocărilor reprezentate de aprovizionarea cu petrol și de transport nu li s-a acordat atenția cuvenită de către Comisie;

| — | aspectele sociale ale politicilor energetice au fost trecute cu vederea de Comisie în acest context; |
| --- | --- |

—

aspectele sociale ale politicilor energetice au fost trecute cu vederea de Comisie în acest context;

| — | comunicării îi lipsește caracterul de urgență; |
| --- | --- |

—

comunicării îi lipsește caracterul de urgență;

| — | este urgent necesară publicarea Comunicării intitulate „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE”, care studiază energia din surse regenerabile ca parte a întregului sistem energetic; |
| --- | --- |

—

este urgent necesară publicarea Comunicării intitulate „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE”, care studiază energia din surse regenerabile ca parte a întregului sistem energetic;

| — | intenția Comisiei de a prezenta o agendă politică pentru 2030 și o viziune pentru 2050 este esențială, întrucât marile schimbări tehnologice și sistemice iau întotdeauna mult timp; |
| --- | --- |

—

intenția Comisiei de a prezenta o agendă politică pentru 2030 și o viziune pentru 2050 este esențială, întrucât marile schimbări tehnologice și sistemice iau întotdeauna mult timp;

| — | actualizarea Programului nuclear cu caracter informativ a ținut într-adevăr seama de observațiile formulate de CESE. |
| --- | --- |

—

actualizarea Programului nuclear cu caracter informativ a ținut într-adevăr seama de observațiile formulate de CESE.

| 1.2 | CESE recomandă ca:






  — | toate instrumentele UE care pot reduce riscurile pentru securitatea aprovizionării să fie puse urgent în aplicare; |
| --- | --- | --- |

1.2

CESE recomandă ca:

—

toate instrumentele UE care pot reduce riscurile pentru securitatea aprovizionării să fie puse urgent în aplicare;

| — | după adoptarea deciziilor necesare privind propunerile legislative recente, să se pună accentul pe aplicarea lor, evitându-se introducerea de noi propuneri legislative, astfel încât cadrul juridic să rămână cât mai stabil și mai previzibil; |
| --- | --- |

—

după adoptarea deciziilor necesare privind propunerile legislative recente, să se pună accentul pe aplicarea lor, evitându-se introducerea de noi propuneri legislative, astfel încât cadrul juridic să rămână cât mai stabil și mai previzibil;

| — | dintre cele cinci domenii cuprinse în planul de acțiune, economisirea energiei, pentru care eficiența energetică este un instrument de bază, să fie prima prioritate, dat fiind că în acest domeniu se pot întreprinde multe acțiuni eficiente din punct de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

—

dintre cele cinci domenii cuprinse în planul de acțiune, economisirea energiei, pentru care eficiența energetică este un instrument de bază, să fie prima prioritate, dat fiind că în acest domeniu se pot întreprinde multe acțiuni eficiente din punct de vedere al costurilor;

| — | Comisia să își stabilească priorități printre numeroasele acțiuni pe care dorește să le întreprindă; |
| --- | --- |

—

Comisia să își stabilească priorități printre numeroasele acțiuni pe care dorește să le întreprindă;

| — | să se abordeze în mod urgent problemele piețelor de energie izolate și să se finalizeze rețelele transeuropene de energie; |
| --- | --- |

—

să se abordeze în mod urgent problemele piețelor de energie izolate și să se finalizeze rețelele transeuropene de energie;

| — | pe lângă investițiile în infrastructură, să se acorde mai multă atenție nevoilor de investiții masive pentru generarea de electricitate și cercetarea fundamentală având ca obiectiv termenul 2050; |
| --- | --- |

—

pe lângă investițiile în infrastructură, să se acorde mai multă atenție nevoilor de investiții masive pentru generarea de electricitate și cercetarea fundamentală având ca obiectiv termenul 2050;

| — | în domeniul relațiilor externe, UE să adopte o abordare globală responsabilă și durabilă a problemei energiei, în paralel cu politici adecvate pentru securitatea energetică a Europei; |
| --- | --- |

—

în domeniul relațiilor externe, UE să adopte o abordare globală responsabilă și durabilă a problemei energiei, în paralel cu politici adecvate pentru securitatea energetică a Europei;

| — | numeroasele măsuri necesare pentru stimularea economisirii de energie să fie adoptate, dar să se evite reglementarea excesivă la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

numeroasele măsuri necesare pentru stimularea economisirii de energie să fie adoptate, dar să se evite reglementarea excesivă la nivelul UE;

| — | EU să devină lider în domeniul tehnologiilor pentru eficiență energetică; |
| --- | --- |

—

EU să devină lider în domeniul tehnologiilor pentru eficiență energetică;

| — | să se studieze în cadrul Comisiei fezabilitatea impunerii de obiective individuale, acolo unde este posibil, pentru diferite tipuri de utilizare a energiei, ca măsură de efect în scopul sporirii eficienței energetice, mai ales în ceea ce privește produsele și serviciile care vizează piața internă; |
| --- | --- |

—

să se studieze în cadrul Comisiei fezabilitatea impunerii de obiective individuale, acolo unde este posibil, pentru diferite tipuri de utilizare a energiei, ca măsură de efect în scopul sporirii eficienței energetice, mai ales în ceea ce privește produsele și serviciile care vizează piața internă;

| — | se ia de urgență decizii cu privire la viitorul energiei nucleare, ținând seama de investițiile masive necesare pentru generarea de electricitate; |
| --- | --- |

—

se ia de urgență decizii cu privire la viitorul energiei nucleare, ținând seama de investițiile masive necesare pentru generarea de electricitate;

| — | viziunea pentru 2050 să cuprindă situația globală, care formează condițiile-cadru pentru ambițiile UE. |
| --- | --- |

—

viziunea pentru 2050 să cuprindă situația globală, care formează condițiile-cadru pentru ambițiile UE.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Obiectivele politicii energetice a UE sunt durabilitatea, competitivitatea și securitatea aprovizionării. În ultimul timp, securitatea aprovizionării a ieșit din centrul atenției, ceea ce s-a dovedit a fi o nefericită scăpare, având în vedere repercusiunile pe care le-au avut disputa privind transportul gazului între Rusia și Ucraina, puternicul declin economic și prețurile extrem de volatile ale energiei. Dependența de furnizorii străini de energie nu constituie o problemă în sine, însă concentrarea tot mai accentuată a dependenței de furnizori care nu joacă după aceleași reguli ca și Europa, precum și cererea de gaz în creștere sporesc riscul de apariție a problemelor de aprovizionare. |
| --- | --- |

2.1

Obiectivele politicii energetice a UE sunt durabilitatea, competitivitatea și securitatea aprovizionării. În ultimul timp, securitatea aprovizionării a ieșit din centrul atenției, ceea ce s-a dovedit a fi o nefericită scăpare, având în vedere repercusiunile pe care le-au avut disputa privind transportul gazului între Rusia și Ucraina, puternicul declin economic și prețurile extrem de volatile ale energiei. Dependența de furnizorii străini de energie nu constituie o problemă în sine, însă concentrarea tot mai accentuată a dependenței de furnizori care nu joacă după aceleași reguli ca și Europa, precum și cererea de gaz în creștere sporesc riscul de apariție a problemelor de aprovizionare.

| 2.2 | Principalele propuneri legislative ale UE din ultimii doi ani sunt cel de-al treilea Pachet privind piața electricității și a gazului și Pachetul privind energia și schimbările climatice. Ultimul a fost adoptat într-un timp record, la prima lectură din decembrie 2008, și a lăsat multe amănunte importante în seama deciziilor prin comitologie. Pachetul privind piața nu a fost adoptat încă, după aproape doi ani, ceea ce intră în flagrantă contradicție cu necesitatea unei piețe interne funcționale, care să permită atingerea celor trei obiective ale politicii energetice. |
| --- | --- |

2.2

Principalele propuneri legislative ale UE din ultimii doi ani sunt cel de-al treilea Pachet privind piața electricității și a gazului și Pachetul privind energia și schimbările climatice. Ultimul a fost adoptat într-un timp record, la prima lectură din decembrie 2008, și a lăsat multe amănunte importante în seama deciziilor prin comitologie. Pachetul privind piața nu a fost adoptat încă, după aproape doi ani, ceea ce intră în flagrantă contradicție cu necesitatea unei piețe interne funcționale, care să permită atingerea celor trei obiective ale politicii energetice.

| 2.3 | Obiectivele politicii energetice sunt interdependente, iar politicile adoptate pentru atingerea lor au, în bună măsură, rolul de a se consolida reciproc. Nu sub toate aspectele însă: obiectivul securității aprovizionării trebuie să se afle pe primul loc. În orice situație, cetățenii și întreprinderile trebuie să aibă asigurată aprovizionarea cu energie, având în vedere efectele grave ale întreruperilor sau ale aprovizionării deficitare cu energie. |
| --- | --- |

2.3

Obiectivele politicii energetice sunt interdependente, iar politicile adoptate pentru atingerea lor au, în bună măsură, rolul de a se consolida reciproc. Nu sub toate aspectele însă: obiectivul securității aprovizionării trebuie să se afle pe primul loc. În orice situație, cetățenii și întreprinderile trebuie să aibă asigurată aprovizionarea cu energie, având în vedere efectele grave ale întreruperilor sau ale aprovizionării deficitare cu energie.

3.   Sinteza documentului Comisiei

Sinteza documentului Comisiei

| 3.1 | A doua revizuire strategică a politicii energetice (RSPE) a fost publicată de Comisie în noiembrie 2008. Comisia propune un Plan de acțiune pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei în cinci puncte, care se axează pe:






  — | necesități de infrastructură și diversificarea aprovizionării cu energie; |
| --- | --- | --- |

3.1

A doua revizuire strategică a politicii energetice (RSPE) a fost publicată de Comisie în noiembrie 2008. Comisia propune un Plan de acțiune pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei în cinci puncte, care se axează pe:

Plan de acțiune pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei

—

necesități de infrastructură și diversificarea aprovizionării cu energie;

| — | relații externe pe probleme de energie; |
| --- | --- |

—

relații externe pe probleme de energie;

| — | stocuri de petrol și gaze și mecanisme de răspuns la situații de criză; |
| --- | --- |

—

stocuri de petrol și gaze și mecanisme de răspuns la situații de criză;

| — | eficiența energetică; |
| --- | --- |

—

eficiența energetică;

| — | valorificarea la maximum a resurselor energetice indigene ale UE. |
| --- | --- |

—

valorificarea la maximum a resurselor energetice indigene ale UE.

| 3.2 | RSPE include și o actualizare a Programului nuclear cu caracter informativ din 2007. Aceasta se concentrează asupra securității aprovizionării, necesarului în materie de investiții și condițiilor de realizare a investițiilor. |
| --- | --- |

3.2

RSPE include și o actualizare a Programului nuclear cu caracter informativ din 2007. Aceasta se concentrează asupra securității aprovizionării, necesarului în materie de investiții și condițiilor de realizare a investițiilor.

| 3.3 | Împreună cu RSPE, Comisia a mai prezentat și:






  — | Pachetul privind eficiența energetică 2008; |
| --- | --- | --- |

3.3

Împreună cu RSPE, Comisia a mai prezentat și:

—

Pachetul privind eficiența energetică 2008;

| — | o propunere de revizuire a Directivei privind stocurile de țiței; |
| --- | --- |

—

o propunere de revizuire a Directivei privind stocurile de țiței;

| — | o propunere revizuită de directivă de creare a unui cadru comunitar pentru securitate nucleară. |
| --- | --- |

—

o propunere revizuită de directivă de creare a unui cadru comunitar pentru securitate nucleară.

| 3.4 | În documentul RSPE, Comisia își afirmă intenția de a propune:






  — | o revizuire a Directivei privind securitatea aprovizionării cu gaze naturale în 2010; |
| --- | --- | --- |

3.4

În documentul RSPE, Comisia își afirmă intenția de a propune:

—

o revizuire a Directivei privind securitatea aprovizionării cu gaze naturale în 2010;

| — | promovarea dezvoltării ecologice a combustibililor fosili indigeni ai UE; |
| --- | --- |

—

promovarea dezvoltării ecologice a combustibililor fosili indigeni ai UE;

| — | o comunicare intitulată „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE”; |
| --- | --- |

—

o comunicare intitulată „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE”;

| — | o inițiativă de finanțare a energiei durabile, ca proiect comun al Comisiei Europene și al Băncii Europene de Investiții. |
| --- | --- |

—

o inițiativă de finanțare a energiei durabile, ca proiect comun al Comisiei Europene și al Băncii Europene de Investiții.

| 3.5 | În sfârșit, Comisia va propune reînnoirea politicii energetice pentru Europa în 2010, în vederea elaborării unei agende politice pentru 2030, precum și a unei viziuni și a unui nou plan de acțiune pentru 2050. |
| --- | --- |

3.5

În sfârșit, Comisia va propune reînnoirea politicii energetice pentru Europa în 2010, în vederea elaborării unei agende politice pentru 2030, precum și a unei viziuni și a unui nou plan de acțiune pentru 2050.

4.   Observații generale

Observații generale

| 4.1 | CESE salută comunicarea Comisiei, în special pentru că aceasta pune accentul necesar pe securitatea aprovizionării cu energie și pentru efortul său de a adopta o abordare cuprinzătoare a provocărilor cu care se confruntă în prezent politica în domeniul energiei. UE dispune de instrumente proprii de reducere a riscurilor privind securitatea aprovizionării. Acestea au fost identificate de Comisie și trebuie doar puse efectiv în aplicare. |
| --- | --- |

4.1

CESE salută comunicarea Comisiei, în special pentru că aceasta pune accentul necesar pe securitatea aprovizionării cu energie și pentru efortul său de a adopta o abordare cuprinzătoare a provocărilor cu care se confruntă în prezent politica în domeniul energiei. UE dispune de instrumente proprii de reducere a riscurilor privind securitatea aprovizionării. Acestea au fost identificate de Comisie și trebuie doar puse efectiv în aplicare.

| 4.2 | Cu toate acestea, acțiunile UE în domeniul securității aprovizionării cu energie nu ar trebui să implice mai multe propuneri legislative. După adoptarea prezentului pachet, accentul trebuie să cadă pe punerea sa în aplicare. Cadrul juridic trebuie să rămână stabil, pentru ca acțiunile necesare să beneficieze de un cadru cât mai previzibil. |
| --- | --- |

4.2

Cu toate acestea, acțiunile UE în domeniul securității aprovizionării cu energie nu ar trebui să implice mai multe propuneri legislative. După adoptarea prezentului pachet, accentul trebuie să cadă pe punerea sa în aplicare. Cadrul juridic trebuie să rămână stabil, pentru ca acțiunile necesare să beneficieze de un cadru cât mai previzibil.

| 4.3 | A fost demonstrată din nou necesitatea unei abordări comune a politicii energetice de către statele membre. S-a solicitat în numeroase rânduri, inclusiv de către CESE, ca Europa să vorbească cu o singură voce. Cu toate acestea, atâta vreme cât unele state membre, în special cele mari, caută să-și atingă doar propriul interes, piața europeană a energiei va rămâne mai slabă, mai vulnerabilă și mai ineficientă decât are potențialul de a fi. |
| --- | --- |

4.3

A fost demonstrată din nou necesitatea unei abordări comune a politicii energetice de către statele membre. S-a solicitat în numeroase rânduri, inclusiv de către CESE, ca Europa să vorbească cu o singură voce. Cu toate acestea, atâta vreme cât unele state membre, în special cele mari, caută să-și atingă doar propriul interes, piața europeană a energiei va rămâne mai slabă, mai vulnerabilă și mai ineficientă decât are potențialul de a fi.

| 4.4 | CESE este de acord cu cele cinci domenii ale planului de acțiune, dar ar așeza pe primul loc eficiența energetică sau economisirea de energie, pentru că obiectivul ar trebui să fie diminuarea consumului de energie, pentru care o mai bună eficiență energetică este un instrument esențial. Chiar și cele mai bune rezultate în acest domeniu nu pot înlocui necesitatea unor acțiuni urgente în altele. Dar există un potențial important pentru acțiuni eficiente din punctul de vedere al costurilor menite să îmbunătățească eficiența energetică, de care ar trebui profitat, pentru a se evita alte măsuri, mult mai costisitoare. Cel mai bun exemplu în acest sens este potențialul considerabil al creșterii eficienței energetice a clădirilor. |
| --- | --- |

4.4

CESE este de acord cu cele cinci domenii ale planului de acțiune, dar ar așeza pe primul loc eficiența energetică sau economisirea de energie, pentru că obiectivul ar trebui să fie diminuarea consumului de energie, pentru care o mai bună eficiență energetică este un instrument esențial. Chiar și cele mai bune rezultate în acest domeniu nu pot înlocui necesitatea unor acțiuni urgente în altele. Dar există un potențial important pentru acțiuni eficiente din punctul de vedere al costurilor menite să îmbunătățească eficiența energetică, de care ar trebui profitat, pentru a se evita alte măsuri, mult mai costisitoare. Cel mai bun exemplu în acest sens este potențialul considerabil al creșterii eficienței energetice a clădirilor.

| 4.5 | CESE s-ar fi așteptat din partea Comisiei la mai multă atenție față de problemele țițeiului și transporturilor. 36 % din energia utilizată în UE se bazează pe petrol, în special cea utilizată în transporturi, iar pe măsură ce crește transportul rutier, cresc și emisiile de CO2. În plus, se prevede că prețurile produselor petroliere vor fi foarte volatile, cu o tendință de creștere accentuată. În ianuarie, CESE a prezentat un aviz pe tema confruntării cu problemele legate de petrol, la solicitarea Parlamentului European (1). |
| --- | --- |

4.5

CESE s-ar fi așteptat din partea Comisiei la mai multă atenție față de problemele țițeiului și transporturilor. 36 % din energia utilizată în UE se bazează pe petrol, în special cea utilizată în transporturi, iar pe măsură ce crește transportul rutier, cresc și emisiile de CO2. În plus, se prevede că prețurile produselor petroliere vor fi foarte volatile, cu o tendință de creștere accentuată. În ianuarie, CESE a prezentat un aviz pe tema confruntării cu problemele legate de petrol, la solicitarea Parlamentului European (1).

2

1

| 4.6 | Documentul Comisiei trece, de asemenea, cu vederea aspectele sociale ale politicii în domeniul energiei, de la pierderile de locuri de muncă și crearea de altele noi în cadrul unei economii mai ecologice, trecând prin educație și formare, până la penuria de energie. Comitetul observă faptul că energia nu trebuie privită ca orice altă marfă și că distribuția acesteia, care reprezintă un serviciul de interes general, trebuie să se supună principiilor accesului universal și prețului accesibil. |
| --- | --- |

4.6

Documentul Comisiei trece, de asemenea, cu vederea aspectele sociale ale politicii în domeniul energiei, de la pierderile de locuri de muncă și crearea de altele noi în cadrul unei economii mai ecologice, trecând prin educație și formare, până la penuria de energie. Comitetul observă faptul că energia nu trebuie privită ca orice altă marfă și că distribuția acesteia, care reprezintă un serviciul de interes general, trebuie să se supună principiilor accesului universal și prețului accesibil.

| 4.7 | CESE și-ar fi dorit ca propunerea Comisiei să transmită un sentiment de urgență, foarte necesar având în vedere problemele din trecutul apropiat și mai îndepărtat legate de securitatea aprovizionării. Comunicarea prezintă numeroase intenții de acțiune (peste 45) - în special comunicări - ale Comisiei. Pentru a nu pierde din elan, este necesară selectarea unor priorități dintre acestea. |
| --- | --- |

4.7

CESE și-ar fi dorit ca propunerea Comisiei să transmită un sentiment de urgență, foarte necesar având în vedere problemele din trecutul apropiat și mai îndepărtat legate de securitatea aprovizionării. Comunicarea prezintă numeroase intenții de acțiune (peste 45) - în special comunicări - ale Comisiei. Pentru a nu pierde din elan, este necesară selectarea unor priorități dintre acestea.

| 4.8 | CESE salută, de asemenea, intenția de a prezenta o agendă politică până în 2030 și o viziune pentru 2050, care urmează să fie susținute de un nou plan de acțiune. Comitetul a făcut deja referire la o astfel de viziune în Avizul său privind mixul energetic optim, din 2006 (2). Marile schimbări tehnologice necesită timp, la fel ca și marile schimbări ale sistemelor energetice, din cauza duratei mari de viață a investițiilor în infrastructură. Prin urmare, este esențial să existe o viziune pentru viitor, dincolo de potențialul limitat al adaptărilor la nivel tehnologic și al infrastructurilor de astăzi. |
| --- | --- |

4.8

CESE salută, de asemenea, intenția de a prezenta o agendă politică până în 2030 și o viziune pentru 2050, care urmează să fie susținute de un nou plan de acțiune. Comitetul a făcut deja referire la o astfel de viziune în Avizul său privind mixul energetic optim, din 2006 (2). Marile schimbări tehnologice necesită timp, la fel ca și marile schimbări ale sistemelor energetice, din cauza duratei mari de viață a investițiilor în infrastructură. Prin urmare, este esențial să existe o viziune pentru viitor, dincolo de potențialul limitat al adaptărilor la nivel tehnologic și al infrastructurilor de astăzi.

2

5.   Observații specifice

Observații specifice

5.1   Promovarea infrastructurii esențiale pentru necesitățile energetice ale UE

Promovarea infrastructurii esențiale pentru necesitățile energetice ale UE

| 5.1.1 | CESE sprijină atitudinea activă a Comisiei în acest domeniu, în special în contextul îngrijorării actuale legate de dependența continuă de resursele energetice externe. CESE ar dori totuși să facă următoarele observații. |
| --- | --- |

5.1.1

CESE sprijină atitudinea activă a Comisiei în acest domeniu, în special în contextul îngrijorării actuale legate de dependența continuă de resursele energetice externe. CESE ar dori totuși să facă următoarele observații.

| 5.1.2 | Cele șase priorități prezentate de Comisie par toate foarte importante: numai prin stabilirea de priorități se poate realiza o aplicare eficientă. De atunci, spre sfârșitul lunii ianuarie 2009, Comisia a prezentat proiecte specifice, în cadrul acestor priorități, pentru a obține finanțare ca parte din planul UE de redresare. Este dificil de exprimat o poziție în raport cu aceste proiecte prioritare în lipsa unor informații transparente cu privire la acestea, dar și cu privire la alte proiecte potențiale, printre care informațiile referitoare la finanțarea prevăzută din surse publice și private. |
| --- | --- |

5.1.2

Cele șase priorități prezentate de Comisie par toate foarte importante: numai prin stabilirea de priorități se poate realiza o aplicare eficientă. De atunci, spre sfârșitul lunii ianuarie 2009, Comisia a prezentat proiecte specifice, în cadrul acestor priorități, pentru a obține finanțare ca parte din planul UE de redresare. Este dificil de exprimat o poziție în raport cu aceste proiecte prioritare în lipsa unor informații transparente cu privire la acestea, dar și cu privire la alte proiecte potențiale, printre care informațiile referitoare la finanțarea prevăzută din surse publice și private.

| 5.1.3 | Este regretabil că nu s-a acționat mai devreme în situația piețelor de energie izolate din statele baltice. În acest moment, trebuie acționat cu toată rapiditatea. În același timp, trebuie să se aibă în vedere și nevoile energetice ale statelor membre mici și izolate, prin realizarea de proiecte de interconectare cu continentul. |
| --- | --- |

5.1.3

Este regretabil că nu s-a acționat mai devreme în situația piețelor de energie izolate din statele baltice. În acest moment, trebuie acționat cu toată rapiditatea. În același timp, trebuie să se aibă în vedere și nevoile energetice ale statelor membre mici și izolate, prin realizarea de proiecte de interconectare cu continentul.

| 5.1.4 | În ceea ce privește coridoarele de transport al gazului, CESE a afirmat în avizul său recent privind dimensiunea externă a politicii din domeniul energiei că pare să fie nevoie de mai multe proiecte pentru a acoperi viitoarele necesități de transport al gazului. În sens politic, proiectele nu ar trebui privite ca opțiuni aflate în concurență. Important este acum să se acționeze urgent pentru a se asigura aprovizionarea cu gaz, iar acest lucru implică acțiuni concertate ale statelor membre și ale Comisiei. |
| --- | --- |

5.1.4

În ceea ce privește coridoarele de transport al gazului, CESE a afirmat în avizul său recent privind dimensiunea externă a politicii din domeniul energiei că pare să fie nevoie de mai multe proiecte pentru a acoperi viitoarele necesități de transport al gazului. În sens politic, proiectele nu ar trebui privite ca opțiuni aflate în concurență. Important este acum să se acționeze urgent pentru a se asigura aprovizionarea cu gaz, iar acest lucru implică acțiuni concertate ale statelor membre și ale Comisiei.

| 5.1.5 | Ideea unui mecanism de achiziție în bloc necesită mai multe clarificări. Se pune de asemenea întrebarea de ce se vorbește numai despre regiunea Mării Caspice. |
| --- | --- |

5.1.5

Ideea unui mecanism de achiziție în bloc necesită mai multe clarificări. Se pune de asemenea întrebarea de ce se vorbește numai despre regiunea Mării Caspice.

| 5.1.6 | Problemele securității aprovizionării nu se rezolvă numai prin infrastructura de transport a energiei. Infrastructura pentru generarea de electricitate trebuie de asemenea înlocuită, ceea ce presupune o investiție în valoare de aproape 1 000 de miliarde EUR. Această chestiune a fost parțial discutată de Comisie la secțiunea privind sursele indigene de energie, dar trebuie abordată și în contextul nevoii de investiții și al finanțării aferente. |
| --- | --- |

5.1.6

Problemele securității aprovizionării nu se rezolvă numai prin infrastructura de transport a energiei. Infrastructura pentru generarea de electricitate trebuie de asemenea înlocuită, ceea ce presupune o investiție în valoare de aproape 1 000 de miliarde EUR. Această chestiune a fost parțial discutată de Comisie la secțiunea privind sursele indigene de energie, dar trebuie abordată și în contextul nevoii de investiții și al finanțării aferente.

| 5.1.7 | Un aspect central în discuția privind investițiile îl reprezintă rolul diferitelor părți interesate - UE, instituțiile sale financiare, statele membre și întreprinderile. Întreprinderile realizează investiții, și aceasta în momentul în care sunt îndeplinite condițiile propice. Chiar dacă se pot face greșeli pe o piață a energiei destul de turbulentă, întreprinderile sunt, totuși, cele mai bine plasate pentru a evalua piața și a-și asuma riscuri. Sectorul public și politicienii pot acționa pentru a crea condițiile-cadru adecvate și, în anumite limite, pentru a oferi stimulente și sprijin politic. Prin urmare, CESE sprijină pe deplin intenția Comisiei de a colabora mai strâns și mai eficient cu sectorul privat și cu instituțiile financiare. |
| --- | --- |

5.1.7

Un aspect central în discuția privind investițiile îl reprezintă rolul diferitelor părți interesate - UE, instituțiile sale financiare, statele membre și întreprinderile. Întreprinderile realizează investiții, și aceasta în momentul în care sunt îndeplinite condițiile propice. Chiar dacă se pot face greșeli pe o piață a energiei destul de turbulentă, întreprinderile sunt, totuși, cele mai bine plasate pentru a evalua piața și a-și asuma riscuri. Sectorul public și politicienii pot acționa pentru a crea condițiile-cadru adecvate și, în anumite limite, pentru a oferi stimulente și sprijin politic. Prin urmare, CESE sprijină pe deplin intenția Comisiei de a colabora mai strâns și mai eficient cu sectorul privat și cu instituțiile financiare.

5.2   Mai multă atenție acordată problemei energiei în relațiile internaționale ale UE

Mai multă atenție acordată problemei energiei în relațiile internaționale ale UE

| 5.2.1 | În ianuarie 2009, CESE și-a prezentat Avizul privind dimensiunea externă a politicii energetice europene. Observațiile, concluziile și recomandările cuprinse în acesta sunt în continuare valabile și sunt coerente cu propunerile formulate de Comisie în comunicarea sa. Comitetul susține în special două puncte: necesitatea de a acționa pentru a impune țărilor furnizoare să aplice aceleași condiții ca și UE pe piața energiei, de pildă în ceea ce privește accesul la infrastructură, protecția investițiilor etc., și ca statele membre, atunci când sprijină negocieri pentru contracte comerciale, să stabilească un cadru comun conform căruia sprijinul pe care îl oferă să fie condiționat de îndeplinirea condițiilor menționate. |
| --- | --- |

5.2.1

În ianuarie 2009, CESE și-a prezentat Avizul privind dimensiunea externă a politicii energetice europene. Observațiile, concluziile și recomandările cuprinse în acesta sunt în continuare valabile și sunt coerente cu propunerile formulate de Comisie în comunicarea sa. Comitetul susține în special două puncte: necesitatea de a acționa pentru a impune țărilor furnizoare să aplice aceleași condiții ca și UE pe piața energiei, de pildă în ceea ce privește accesul la infrastructură, protecția investițiilor etc., și ca statele membre, atunci când sprijină negocieri pentru contracte comerciale, să stabilească un cadru comun conform căruia sprijinul pe care îl oferă să fie condiționat de îndeplinirea condițiilor menționate.

| 5.2.2 | CESE a prezentat și o abordare cu doi piloni a relațiilor externe din domeniul energiei, unul fiind securitatea aprovizionării cu energie a Europei, iar al doilea o abordare globală responsabilă și durabilă a problemei energiei. Comisia menționează pe scurt doar câteva aspecte care țin de acest al doilea pilon, responsabilitatea globală a Europei. Această responsabilitate merită toată atenția și nu trebuie să se limiteze la poziția de lider asumată de UE în cadrul negocierilor internaționale privind schimbările climatice. |
| --- | --- |

5.2.2

CESE a prezentat și o abordare cu doi piloni a relațiilor externe din domeniul energiei, unul fiind securitatea aprovizionării cu energie a Europei, iar al doilea o abordare globală responsabilă și durabilă a problemei energiei. Comisia menționează pe scurt doar câteva aspecte care țin de acest al doilea pilon, responsabilitatea globală a Europei. Această responsabilitate merită toată atenția și nu trebuie să se limiteze la poziția de lider asumată de UE în cadrul negocierilor internaționale privind schimbările climatice.

5.3   Îmbunătățirea sistemului de stocuri de petrol și gaze și a mecanismelor de răspuns la situații de criză

Îmbunătățirea sistemului de stocuri de petrol și gaze și a mecanismelor de răspuns la situații de criză

| 5.3.1 | CESE este de acord cu punctul de vedere actual al Comisiei cu privire la securitatea aprovizionării cu gaz. Soluția la necesitatea adoptării unor măsuri de urgență trebuie și poate fi găsită prin alte mijloace decât prin stocuri de gaz obligatorii, care sunt costisitoare. Măsuri alternative ar putea fi diversificarea surselor și liniilor de aprovizionare, gazul natural lichefiat, colaborarea cu țările vecine, contracte cu posibilitate de reziliere și trecerea la alte tipuri de combustibili. |
| --- | --- |

5.3.1

CESE este de acord cu punctul de vedere actual al Comisiei cu privire la securitatea aprovizionării cu gaz. Soluția la necesitatea adoptării unor măsuri de urgență trebuie și poate fi găsită prin alte mijloace decât prin stocuri de gaz obligatorii, care sunt costisitoare. Măsuri alternative ar putea fi diversificarea surselor și liniilor de aprovizionare, gazul natural lichefiat, colaborarea cu țările vecine, contracte cu posibilitate de reziliere și trecerea la alte tipuri de combustibili.

5.4   Un nou elan pentru eficiența energetică

Un nou elan pentru eficiența energetică

| 5.4.1 | CESE a emis mai multe avize pe tema eficienței energetice, în care a discutat în detaliu și măsuri practice. Comitetul este de acord cu abordarea Comisiei, dar dorește să adauge câteva observații. |
| --- | --- |

5.4.1

CESE a emis mai multe avize pe tema eficienței energetice, în care a discutat în detaliu și măsuri practice. Comitetul este de acord cu abordarea Comisiei, dar dorește să adauge câteva observații.

| 5.4.2 | Există practic un număr nelimitat de metode de a produce și de a utiliza energia în mod mai eficient. Comisia a prezentat o serie de măsuri juridice, precum cele privind performanța energetică a clădirilor, etichetarea ecologică, proiectarea ecologică etc. și pregătește și altele. În acest context, CESE solicită să se procedeze cu mare atenție pentru a evita reglementările excesive, astfel încât să se poată exploata la maximum potențialul de inovare. Măsurile politice - reglementare, sprijin din partea opiniei publice etc. - de impulsionare a economisirii de energie sunt necesare, dar trebuie proiectate cu atenție, pentru a fi cât mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și pentru a denatura cât mai puțin piața, în fiecare domeniu vizat. Măsurile la nivelul UE ar trebui să privească doar produsele și serviciile destinate pieței interne. CESE ar dori, de asemenea, să se pună mai mult accentul pe posibilități de activități voluntare, de autoreglementare și de coreglementare, inclusiv în ceea ce privește standardizarea. |
| --- | --- |

5.4.2

Există practic un număr nelimitat de metode de a produce și de a utiliza energia în mod mai eficient. Comisia a prezentat o serie de măsuri juridice, precum cele privind performanța energetică a clădirilor, etichetarea ecologică, proiectarea ecologică etc. și pregătește și altele. În acest context, CESE solicită să se procedeze cu mare atenție pentru a evita reglementările excesive, astfel încât să se poată exploata la maximum potențialul de inovare. Măsurile politice - reglementare, sprijin din partea opiniei publice etc. - de impulsionare a economisirii de energie sunt necesare, dar trebuie proiectate cu atenție, pentru a fi cât mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și pentru a denatura cât mai puțin piața, în fiecare domeniu vizat. Măsurile la nivelul UE ar trebui să privească doar produsele și serviciile destinate pieței interne. CESE ar dori, de asemenea, să se pună mai mult accentul pe posibilități de activități voluntare, de autoreglementare și de coreglementare, inclusiv în ceea ce privește standardizarea.

| 5.4.3 | În domeniul eficienței energetice, Europa ocupă un loc de lider. Este nevoie însă ca Europa să devină lider și în domeniul tehnologiilor pentru eficiență energetică. Trebuie exploatate pe deplin posibilitățile oferite de poziția de pionier în domeniu. Măsurile necesare pentru a oferi sprijin în această direcție cuprind finanțarea cercetării și dezvoltării, sprijinirea inovării și finanțarea riscului, standardizări adecvate, piețe deschise în Europa și la nivel global, un acord internațional eficient în domeniul climei și cooperare internațională pentru eficiența energetică. |
| --- | --- |

5.4.3

În domeniul eficienței energetice, Europa ocupă un loc de lider. Este nevoie însă ca Europa să devină lider și în domeniul tehnologiilor pentru eficiență energetică. Trebuie exploatate pe deplin posibilitățile oferite de poziția de pionier în domeniu. Măsurile necesare pentru a oferi sprijin în această direcție cuprind finanțarea cercetării și dezvoltării, sprijinirea inovării și finanțarea riscului, standardizări adecvate, piețe deschise în Europa și la nivel global, un acord internațional eficient în domeniul climei și cooperare internațională pentru eficiența energetică.

| 5.4.4 | Deși CESE susține cu tărie obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice cu 20 %, își exprimă îndoieli cu privire la transformarea acestuia într-un obiectiv universal obligatoriu. Eficiența energetică este aplicabilă în toate tipurile de activități umane și economice, iar măsurile de creștere a acesteia sunt aproape nelimitate. Cum ar putea fi, în aceste condiții, concepută o repartizare echitabilă a eforturilor? Comitetul recomandă, în schimb, studierea de către Comisie a fezabilității stabilirii de obiective individuale, acolo unde este posibil, pentru diferite tipuri de utilizare a energiei, ca măsură de efect în scopul sporirii eficienței energetice, mai ales în ceea ce privește produsele și serviciile care vizează piața internă. |
| --- | --- |

5.4.4

Deși CESE susține cu tărie obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice cu 20 %, își exprimă îndoieli cu privire la transformarea acestuia într-un obiectiv universal obligatoriu. Eficiența energetică este aplicabilă în toate tipurile de activități umane și economice, iar măsurile de creștere a acesteia sunt aproape nelimitate. Cum ar putea fi, în aceste condiții, concepută o repartizare echitabilă a eforturilor? Comitetul recomandă, în schimb, studierea de către Comisie a fezabilității stabilirii de obiective individuale, acolo unde este posibil, pentru diferite tipuri de utilizare a energiei, ca măsură de efect în scopul sporirii eficienței energetice, mai ales în ceea ce privește produsele și serviciile care vizează piața internă.

5.5   Mai buna valorificare a rezervelor energetice indigene ale UE

Mai buna valorificare a rezervelor energetice indigene ale UE

| 5.5.1 | CESE este, în linii generale, de acord cu îndemnul Comisiei de a utiliza resursele de energie proprii ale UE. Este important să avem o viziune realistă asupra evoluției cererii de energie, precum și asupra potențialului, limitărilor și condițiilor pentru dezvoltarea și utilizarea diferitelor surse de energie. |
| --- | --- |

5.5.1

CESE este, în linii generale, de acord cu îndemnul Comisiei de a utiliza resursele de energie proprii ale UE. Este important să avem o viziune realistă asupra evoluției cererii de energie, precum și asupra potențialului, limitărilor și condițiilor pentru dezvoltarea și utilizarea diferitelor surse de energie.

| 5.5.2 | CESE salută cu precădere intenția Comisiei de a prezenta o Comunicare intitulată „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE” și îndeamnă Comisia să acționeze de urgență în acest sens. Chestiunea importantă a creșterii utilizării energiei din surse regenerabile, care vor deveni pe viitor cele mai importante și ecologice surse de energie autohtone, ar fi trebui deja analizată și abordată ca parte a întregului sistem energetic. Așa cum menționează și Comisia, problemele importante în acest context sunt constrângerile rețelei, dar și chestiunea rezervelor de energie. La elaborarea studiului, ar trebui abordată și întrebarea dacă prin crearea unor eventuale rezerve de energie, în anumite circumstanțe, energia din surse regenerabile poate să producă efecte negative din punctul de vedere al emisiilor sau al securității aprovizionării. O altă chestiune importantă o reprezintă problemele de planificare și autorizare. |
| --- | --- |

5.5.2

CESE salută cu precădere intenția Comisiei de a prezenta o Comunicare intitulată „Depășirea obstacolelor din calea energiei regenerabile în UE” și îndeamnă Comisia să acționeze de urgență în acest sens. Chestiunea importantă a creșterii utilizării energiei din surse regenerabile, care vor deveni pe viitor cele mai importante și ecologice surse de energie autohtone, ar fi trebui deja analizată și abordată ca parte a întregului sistem energetic. Așa cum menționează și Comisia, problemele importante în acest context sunt constrângerile rețelei, dar și chestiunea rezervelor de energie. La elaborarea studiului, ar trebui abordată și întrebarea dacă prin crearea unor eventuale rezerve de energie, în anumite circumstanțe, energia din surse regenerabile poate să producă efecte negative din punctul de vedere al emisiilor sau al securității aprovizionării. O altă chestiune importantă o reprezintă problemele de planificare și autorizare.

| 5.5.3 | Comitetul susține și poziția conform căreia ar trebui luate în calcul standarde obligatorii de emisie de CO2 pentru centralele electrice numai după evaluarea rezultatelor demonstrațiilor industriale privind tehnicile de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC). |
| --- | --- |

5.5.3

Comitetul susține și poziția conform căreia ar trebui luate în calcul standarde obligatorii de emisie de CO2 pentru centralele electrice numai după evaluarea rezultatelor demonstrațiilor industriale privind tehnicile de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC).

2

| 5.5.4 | În ceea ce privește energia nucleară, CESE susține de multă vreme că trebuie luate în considerare toate opțiunile existente de generare de electricitate pentru îndeplinirea obiectivelor politicii energetice. Având în vedere necesitatea realizării de investiții pe scară mare pentru generarea de electricitate în viitorul apropiat, trebuie luate urgent decizii privind viitorul energiei nucleare în acele state care au optat sau vor opta pentru energia nucleară. Conform previziunilor Comisiei, capacitatea de generare de energie nucleară în UE va scădea cu un sfert până în 2020, iar dacă această parte nu se înlocuiește tot cu energie nucleară, se va recurge la energie produsă de centrale pe gaz sau pe cărbune, ceea ce va spori problemele legate de emisii și de securitatea aprovizionării. Securitatea nucleară necesită atenție permanentă și implicarea autorităților publice; trebuie adoptate decizii privind gestionarea deșeurilor nucleare. CESE pregătește un aviz separat privind propunerea revizuită de directivă de creare a unui cadru comunitar pentru securitate nucleară. |
| --- | --- |

5.5.4

În ceea ce privește energia nucleară, CESE susține de multă vreme că trebuie luate în considerare toate opțiunile existente de generare de electricitate pentru îndeplinirea obiectivelor politicii energetice. Având în vedere necesitatea realizării de investiții pe scară mare pentru generarea de electricitate în viitorul apropiat, trebuie luate urgent decizii privind viitorul energiei nucleare în acele state care au optat sau vor opta pentru energia nucleară. Conform previziunilor Comisiei, capacitatea de generare de energie nucleară în UE va scădea cu un sfert până în 2020, iar dacă această parte nu se înlocuiește tot cu energie nucleară, se va recurge la energie produsă de centrale pe gaz sau pe cărbune, ceea ce va spori problemele legate de emisii și de securitatea aprovizionării. Securitatea nucleară necesită atenție permanentă și implicarea autorităților publice; trebuie adoptate decizii privind gestionarea deșeurilor nucleare. CESE pregătește un aviz separat privind propunerea revizuită de directivă de creare a unui cadru comunitar pentru securitate nucleară.

| 5.5.5 | CESE susține intenția Comisiei de a prezenta documente privind necesarul de producție de energie, indiferent dacă este vorba despre rafinarea petrolului sau producția de electricitate. Dar trebuie să ținem seama cu strictețe de faptul că UE nu se află într-o poziție care să îi permită să decidă cu privire la investițiile în capacități de generare de energie sau măcar să facă recomandări, întrucât nu își poate asuma nicio responsabilitate pentru riscurile potențiale. Colectarea și analizarea informațiilor relevante, inclusiv modelarea, pot fi însă foarte utile, iar colaborarea în acest sens cu Agenția Internațională a Energiei (AIE) este cu totul recomandabilă. |
| --- | --- |

5.5.5

CESE susține intenția Comisiei de a prezenta documente privind necesarul de producție de energie, indiferent dacă este vorba despre rafinarea petrolului sau producția de electricitate. Dar trebuie să ținem seama cu strictețe de faptul că UE nu se află într-o poziție care să îi permită să decidă cu privire la investițiile în capacități de generare de energie sau măcar să facă recomandări, întrucât nu își poate asuma nicio responsabilitate pentru riscurile potențiale. Colectarea și analizarea informațiilor relevante, inclusiv modelarea, pot fi însă foarte utile, iar colaborarea în acest sens cu Agenția Internațională a Energiei (AIE) este cu totul recomandabilă.

5.6   Către o viziune pentru 2050

Către o viziune pentru 2050

| 5.6.1 | CESE sprijină intenția Comisiei de a propune o nouă politică energetică pentru Europa în 2010, cu o agendă politică pentru 2030 și o viziune pentru 2050. Comitetul sprijină, de asemenea, ideea organizării unei ample consultări privind posibilele obiective pe termen lung, care să constituie baza acestora. |
| --- | --- |

5.6.1

CESE sprijină intenția Comisiei de a propune o nouă politică energetică pentru Europa în 2010, cu o agendă politică pentru 2030 și o viziune pentru 2050. Comitetul sprijină, de asemenea, ideea organizării unei ample consultări privind posibilele obiective pe termen lung, care să constituie baza acestora.

| 5.6.2 | În acest moment, CESE consideră că domeniile prezentate de Comisie - eliminarea emisiilor de CO2 la generarea de electricitate, dependența de petrol a transporturilor, clădirile, rețeaua electrică și un sistem global de maximă eficiență și cu emisii reduse de CO2 - sunt într-adevăr provocări esențiale pe termen lung. Pentru a le face față, este necesar să se ia în calcul toate opțiunile tehnologice, inclusiv fuziunea și hidrogenul. |
| --- | --- |

5.6.2

În acest moment, CESE consideră că domeniile prezentate de Comisie - eliminarea emisiilor de CO2 la generarea de electricitate, dependența de petrol a transporturilor, clădirile, rețeaua electrică și un sistem global de maximă eficiență și cu emisii reduse de CO2 - sunt într-adevăr provocări esențiale pe termen lung. Pentru a le face față, este necesar să se ia în calcul toate opțiunile tehnologice, inclusiv fuziunea și hidrogenul.

2

2

| 5.6.3 | Viziunea trebuie să țină seama și de situația globală și de evoluții, care alcătuiesc condițiile-cadru pentru ambițiile proprii ale UE. Creșterea accelerată a cererii de energie în țările în curs de dezvoltare, clima în schimbare și - să sperăm - acțiunile comune internaționale de atenuare și adaptare, disponibilitatea resurselor fosile etc., toate acestea ne influențează în multiple moduri situația și alegerile. Un exemplu foarte actual ar fi schimbările de perspectivă în privința petrolului - ieri, șocul unor prețuri-record, astăzi, teama de producție insuficientă din cauza prețurilor mici. |
| --- | --- |

5.6.3

Viziunea trebuie să țină seama și de situația globală și de evoluții, care alcătuiesc condițiile-cadru pentru ambițiile proprii ale UE. Creșterea accelerată a cererii de energie în țările în curs de dezvoltare, clima în schimbare și - să sperăm - acțiunile comune internaționale de atenuare și adaptare, disponibilitatea resurselor fosile etc., toate acestea ne influențează în multiple moduri situația și alegerile. Un exemplu foarte actual ar fi schimbările de perspectivă în privința petrolului - ieri, șocul unor prețuri-record, astăzi, teama de producție insuficientă din cauza prețurilor mici.

5.7   Actualizarea Programului nuclear cu caracter informativ

Actualizarea Programului nuclear cu caracter informativ

| 5.7.1 | CESE ia notă cu satisfacție de faptul că observațiile sale din Avizul privind Programul nuclear cu caracter informativ din 2007 (3), precum și cele din Avizul exploratoriu privind investițiile viitoare în industria nucleară (4) au fost luate în considerare de Comisie. Punctul de pornire este rolul important al UE în dezvoltarea în continuare a celui mai avansat cadru pentru energia nucleară, conform celor mai înalte standarde de siguranță, securitate și neproliferare. Chestiunile privind gestionarea deșeurilor radioactive, asigurarea finanțării pe termen lung a operațiunilor de dezafectare, amenințarea terorismului și necesitatea unui regim de răspundere civilă armonizat sunt discutate în acord cu viziunea CESE. Comitetul subliniază că toate costurile care rezultă în acest context trebuie suportate de exploatatorii instalațiilor nucleare. |
| --- | --- |

5.7.1

CESE ia notă cu satisfacție de faptul că observațiile sale din Avizul privind Programul nuclear cu caracter informativ din 2007 (3), precum și cele din Avizul exploratoriu privind investițiile viitoare în industria nucleară (4) au fost luate în considerare de Comisie. Punctul de pornire este rolul important al UE în dezvoltarea în continuare a celui mai avansat cadru pentru energia nucleară, conform celor mai înalte standarde de siguranță, securitate și neproliferare. Chestiunile privind gestionarea deșeurilor radioactive, asigurarea finanțării pe termen lung a operațiunilor de dezafectare, amenințarea terorismului și necesitatea unui regim de răspundere civilă armonizat sunt discutate în acord cu viziunea CESE. Comitetul subliniază că toate costurile care rezultă în acest context trebuie suportate de exploatatorii instalațiilor nucleare.

3

4

| 5.7.2 | Din nou, CESE este de acord cu rolul semnificativ al energiei nucleare în viitorul mix energetic din Europa în vederea atenuării schimbărilor climatice și în vederea asigurării aprovizionării cu electricitate. Este, de asemenea, de acord cu necesitatea și cu propunerile menite să răspundă îngrijorărilor publicului larg. CESE sprijină recomandările privind nivelurile comune de securitate a reactoarelor și construirea numai de reactoare noi din generația de nivelul III de siguranță și securitate. Unele măsuri de facilitare a finanțării noilor construcții sunt justificate, în special în situația economică actuală, dar subvențiile publice sau din resurse bugetare ale UE nu trebuie utilizate în acest scop. Chiar dacă anumite state membre au semnalat deja că au o atitudine mai deschisă față de construcția unor noi centrale nucleare, construcția, finanțarea, funcționarea și eliminarea deșeurilor vor fi sarcina unor întreprinderi private. Statul stabilește doar cadrul. Informațiile cu privire la proiectele de centrale nucleare ar trebui prezentate cât mai devreme, deschis și pe larg, incluzându-se costurile, pentru a fi supuse dezbaterii și participării publice. |
| --- | --- |

5.7.2

Din nou, CESE este de acord cu rolul semnificativ al energiei nucleare în viitorul mix energetic din Europa în vederea atenuării schimbărilor climatice și în vederea asigurării aprovizionării cu electricitate. Este, de asemenea, de acord cu necesitatea și cu propunerile menite să răspundă îngrijorărilor publicului larg. CESE sprijină recomandările privind nivelurile comune de securitate a reactoarelor și construirea numai de reactoare noi din generația de nivelul III de siguranță și securitate. Unele măsuri de facilitare a finanțării noilor construcții sunt justificate, în special în situația economică actuală, dar subvențiile publice sau din resurse bugetare ale UE nu trebuie utilizate în acest scop. Chiar dacă anumite state membre au semnalat deja că au o atitudine mai deschisă față de construcția unor noi centrale nucleare, construcția, finanțarea, funcționarea și eliminarea deșeurilor vor fi sarcina unor întreprinderi private. Statul stabilește doar cadrul. Informațiile cu privire la proiectele de centrale nucleare ar trebui prezentate cât mai devreme, deschis și pe larg, incluzându-se costurile, pentru a fi supuse dezbaterii și participării publice.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  A se vedea Avizul CESE 46/2009 din 14.1.2009 privind tema confruntării cu problemele legate de petrol. Raportor: dl OSBORN.

1

(2)  A se vedea Avizul CESE privind mixul energetic. Raportor: dna SIRKEINEN. JO C 318, 23.12.2006, p. 185.

2

(3)  A se vedea Avizul CESE privind Programul nuclear cu caracter informativ. Raportor: dna SIRKEINEN. JO C 256, 27.10.2007, p. 51.

3

(4)  A se vedea Avizul CESE 1912/2008 din 4.12.2008 privind investițiile viitoare în industria nucleară și rolul acestora în politica energetică a UE. Raportor: dl IOZIA.

4

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/90 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/90

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare)

COM(2008) 778 final/2 – 2008/0222(COD)

2009/C 228/17

La 30 ianuarie 2009, în conformitate cu articolul 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic” (reformare)

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 12 martie 2009. Raportor: dl PEZZINI.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 180 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul salută inițiativa Comisiei, de actualizare a Directivei 92/75/CEE privind indicarea obligatorie prin etichetare a consumului de energie la aparatele de uz casnic, directivă care este foarte bine cunoscută nu numai de milioane de consumatori, ci și de întreprinderile din sector și de distribuitori. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută inițiativa Comisiei, de actualizare a Directivei 92/75/CEE privind indicarea obligatorie prin etichetare a consumului de energie la aparatele de uz casnic, directivă care este foarte bine cunoscută nu numai de milioane de consumatori, ci și de întreprinderile din sector și de distribuitori.

| 1.2 | În opinia Comitetului, sistemul a permis:






  — | producătorilor să își poziționeze mai bine produsele proprii pe piață, în cadrul unor categorii superioare de calitate și eficiență; |
| --- | --- | --- |

1.2

În opinia Comitetului, sistemul a permis:

—

producătorilor să își poziționeze mai bine produsele proprii pe piață, în cadrul unor categorii superioare de calitate și eficiență;

| — | consumatorilor să aleagă în cunoștință de cauză, să-și modifice deprinderile și să creeze concurență între producători; |
| --- | --- |

—

consumatorilor să aleagă în cunoștință de cauză, să-și modifice deprinderile și să creeze concurență între producători;

| — | societății să devină mai ecologice și să urmărească utilizarea durabilă a resurselor, asigurând controlul pieței interne. |
| --- | --- |

—

societății să devină mai ecologice și să urmărească utilizarea durabilă a resurselor, asigurând controlul pieței interne.

| 1.3 | Comitetul consideră că se impune evidențierea elementelor fundamentale care permit implementarea unei politici reușite în domeniu:






  — | criterii simple, clare și ușor de înțeles; |
| --- | --- | --- |

1.3

Comitetul consideră că se impune evidențierea elementelor fundamentale care permit implementarea unei politici reușite în domeniu:

—

criterii simple, clare și ușor de înțeles;

| — | informații exacte, relevante și comparabile în ceea ce privește consumul specific de energie; |
| --- | --- |

—

informații exacte, relevante și comparabile în ceea ce privește consumul specific de energie;

| — | analize eficiente privind costurile și beneficiile, acceptate de toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

analize eficiente privind costurile și beneficiile, acceptate de toate părțile interesate;

| — | rezultate științifice verificate; |
| --- | --- |

—

rezultate științifice verificate;

| — | reducerea la minimum a sarcinilor birocratice și administrative, precum și a costurilor operaționale; |
| --- | --- |

—

reducerea la minimum a sarcinilor birocratice și administrative, precum și a costurilor operaționale;

| — | compatibilitatea și coerența dintre prevederile obligatorii și instrumentele voluntare; |
| --- | --- |

—

compatibilitatea și coerența dintre prevederile obligatorii și instrumentele voluntare;

| — | sisteme dinamice și flexibile, care lasă loc inovării și progresului tehnologic; |
| --- | --- |

—

sisteme dinamice și flexibile, care lasă loc inovării și progresului tehnologic;

| — | informații simple și pe înțelesul tuturor; |
| --- | --- |

—

informații simple și pe înțelesul tuturor;

| — | promovarea durabilității pe piața mondială, fără crearea de bariere disimulate în calea comerțului internațional. |
| --- | --- |

—

promovarea durabilității pe piața mondială, fără crearea de bariere disimulate în calea comerțului internațional.

| 1.4 | În opinia Comitetului, orice inițiativă de revizuire a sistemului de etichetare trebuie să păstreze caracteristicile care au asigurat reușita acestuia, și anume simplitatea, transparența, fiabilitatea și posibilitatea de comparare, trebuie să asigure actualizarea acestuia prin mecanisme flexibile și dinamice de clasificare a performanțelor produsului, precum și o alegere informată din partea consumatorului, în privința unor produse mai eficiente și durabile, ce respectă standarde precise. |
| --- | --- |

1.4

În opinia Comitetului, orice inițiativă de revizuire a sistemului de etichetare trebuie să păstreze caracteristicile care au asigurat reușita acestuia, și anume simplitatea, transparența, fiabilitatea și posibilitatea de comparare, trebuie să asigure actualizarea acestuia prin mecanisme flexibile și dinamice de clasificare a performanțelor produsului, precum și o alegere informată din partea consumatorului, în privința unor produse mai eficiente și durabile, ce respectă standarde precise.

| 1.5 | Comitetul recomandă ca, înainte de extinderea domeniului de aplicare al directivei la noi tipuri de produse „cu impact energetic”, să se efectueze un studiu de impact și o analiză costuri-beneficii, sector cu sector, care să fie clară, transparentă, acceptată de toate părțile interesate și bazată pe dovezi științifice. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul recomandă ca, înainte de extinderea domeniului de aplicare al directivei la noi tipuri de produse „cu impact energetic”, să se efectueze un studiu de impact și o analiză costuri-beneficii, sector cu sector, care să fie clară, transparentă, acceptată de toate părțile interesate și bazată pe dovezi științifice.

| 1.6 | În plus, Comitetul consideră utilă menținerea bunei funcționări a Directivei 92/75/CEE (1), prin îmbunătățirea și perfecționarea mecanismelor dinamice de reclasificare ale acesteia (2). |
| --- | --- |

1.6

În plus, Comitetul consideră utilă menținerea bunei funcționări a Directivei 92/75/CEE (1), prin îmbunătățirea și perfecționarea mecanismelor dinamice de reclasificare ale acesteia (2).

1

2

| 1.7 | Comitetul sprijină extinderea sistemului de etichetare energetică (Energy Label) la alte produse consumatoare de energie, deoarece mesajul este clar și transparent, poate fi lesne comparat pe piață și poate deveni un instrument de marketing de succes. |
| --- | --- |

1.7

Comitetul sprijină extinderea sistemului de etichetare energetică (Energy Label) la alte produse consumatoare de energie, deoarece mesajul este clar și transparent, poate fi lesne comparat pe piață și poate deveni un instrument de marketing de succes.

Energy Label

| 1.8 | CESE consideră că, în cazul altor produse sau servicii care nu consumă energie, dar influențează acest proces, alte instrumente de informare și de mediu s-ar putea dovedi mai potrivite. |
| --- | --- |

1.8

CESE consideră că, în cazul altor produse sau servicii care nu consumă energie, dar influențează acest proces, alte instrumente de informare și de mediu s-ar putea dovedi mai potrivite.

| 1.9 | În opinia Comitetului, trebuie evitată orice suprapunere a unor reglementări aflate adesea în concurență și/sau conflict, care conduce la sporirea costurilor și birocrației, și trebuie aplicată o abordare sectorială integrată,, care să integreze cei trei piloni ai durabilității. |
| --- | --- |

1.9

În opinia Comitetului, trebuie evitată orice suprapunere a unor reglementări aflate adesea în concurență și/sau conflict, care conduce la sporirea costurilor și birocrației, și trebuie aplicată o abordare sectorială integrată,, care să integreze cei trei piloni ai durabilității.

| 1.10 | Comitetul este de acord cu importanța pe care o prezintă garantarea posibilității de acordare a unor stimulente, fără încălcarea prevederilor comunitare privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

1.10

Comitetul este de acord cu importanța pe care o prezintă garantarea posibilității de acordare a unor stimulente, fără încălcarea prevederilor comunitare privind ajutorul de stat.

| 1.11 | În ceea ce privește dispozițiile referitoare la achizițiile publice, Comitetul recomandă prudență în impunerea de măsuri obligatorii, considerând că este important să se asigure statelor membre libertate de acțiune, precum și un echilibru corect între aceasta și achizițiile publice ecologice voluntare (Green Public Procurement – GPP). |
| --- | --- |

1.11

În ceea ce privește dispozițiile referitoare la achizițiile publice, Comitetul recomandă prudență în impunerea de măsuri obligatorii, considerând că este important să se asigure statelor membre libertate de acțiune, precum și un echilibru corect între aceasta și achizițiile publice ecologice voluntare (Green Public Procurement – GPP).

Green Public Procurement – GPP

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea consumului de energie și de alte resurse în cazul aparatelor de uz casnic prin etichetare este o directivă-cadru care își propune să orienteze piața produselor electrocasnice către o mai mare eficiență sub aspect energetic, prin furnizarea de informații utile și comparabile consumatorilor și pieței. |
| --- | --- |

2.1

Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea consumului de energie și de alte resurse în cazul aparatelor de uz casnic prin etichetare este o directivă-cadru care își propune să orienteze piața produselor electrocasnice către o mai mare eficiență sub aspect energetic, prin furnizarea de informații utile și comparabile consumatorilor și pieței.

| 2.2 | Principalele aspecte pozitive ale indicării consumului de energie prin etichetare energetică (Energy Label) sunt:






  — | faptul că este obligatorie; |
| --- | --- | --- |

2.2

Principalele aspecte pozitive ale indicării consumului de energie prin etichetare energetică (Energy Label) sunt:

Energy Label

—

faptul că este obligatorie;

| — | vizibilitatea; |
| --- | --- |

—

vizibilitatea;

| — | folosirea unui limbaj ușor de înțeles; |
| --- | --- |

—

folosirea unui limbaj ușor de înțeles;

| — | posibilitatea comparării imediate cu alte produse din aceeași categorie. |
| --- | --- |

—

posibilitatea comparării imediate cu alte produse din aceeași categorie.

| 2.3 | În opinia Comitetului, sistemul, care se aplică doar anumitor sectoare și este supus unor analize și studii sectoriale riguroase, a permis:






  — | producătorilor să își poziționeze mai bine produsele proprii pe piață, în cadrul unor categorii superioare de calitate și eficiență, ceea ce le-a permis să obțină un profit de pe urma investițiilor destinate introducerii unor produse electrocasnice mai bune și mai inovatoare; |
| --- | --- | --- |

2.3

În opinia Comitetului, sistemul, care se aplică doar anumitor sectoare și este supus unor analize și studii sectoriale riguroase, a permis:

—

producătorilor să își poziționeze mai bine produsele proprii pe piață, în cadrul unor categorii superioare de calitate și eficiență, ceea ce le-a permis să obțină un profit de pe urma investițiilor destinate introducerii unor produse electrocasnice mai bune și mai inovatoare;

| — | consumatorilor să aleagă în cunoștință de cauză și să-și modifice deprinderile de consum; |
| --- | --- |

—

consumatorilor să aleagă în cunoștință de cauză și să-și modifice deprinderile de consum;

| — | societății să devină mai ecologice, să urmărească utilizarea durabilă a resurselor și să reducă consumul acestora. |
| --- | --- |

—

societății să devină mai ecologice, să urmărească utilizarea durabilă a resurselor și să reducă consumul acestora.

| 2.4 | Comitetul consideră că trebuie subliniat faptul că directiva privind indicarea consumului de energie prin etichetare constituie unul dintre instrumentele comunitare de mare succes, deoarece se bazează pe:






  — | criterii simple, clare și ușor de înțeles; |
| --- | --- | --- |

2.4

Comitetul consideră că trebuie subliniat faptul că directiva privind indicarea consumului de energie prin etichetare constituie unul dintre instrumentele comunitare de mare succes, deoarece se bazează pe:

—

criterii simple, clare și ușor de înțeles;

| — | informații exacte, relevante și comparabile în ceea ce privește consumul specific de energie; |
| --- | --- |

—

informații exacte, relevante și comparabile în ceea ce privește consumul specific de energie;

| — | analize eficiente privind costurile și beneficiile, acceptate de toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

analize eficiente privind costurile și beneficiile, acceptate de toate părțile interesate;

| — | rezultate științifice verificate; |
| --- | --- |

—

rezultate științifice verificate;

| — | reducerea la minimum a sarcinilor birocratice și administrative, precum și a costurilor operaționale; |
| --- | --- |

—

reducerea la minimum a sarcinilor birocratice și administrative, precum și a costurilor operaționale;

| — | compatibilitate, coerență și evitarea suprapunerii cu legislația comunitară și cu instrumentele voluntare referitoare la aceeași chestiune; |
| --- | --- |

—

compatibilitate, coerență și evitarea suprapunerii cu legislația comunitară și cu instrumentele voluntare referitoare la aceeași chestiune;

| — | prevederi dinamice și flexibile, care lasă loc inovării și progresului tehnologic; |
| --- | --- |

—

prevederi dinamice și flexibile, care lasă loc inovării și progresului tehnologic;

| — | informații simple, ușor de parcurs și de înțeles de către toți cei interesați, și în special de către consumator; |
| --- | --- |

—

informații simple, ușor de parcurs și de înțeles de către toți cei interesați, și în special de către consumator;

| — | răspândirea principiilor durabilității pe piața mondială. |
| --- | --- |

—

răspândirea principiilor durabilității pe piața mondială.

| 2.5 | Printre produsele avute în vedere, care au un impact semnificativ asupra mediului, se numără frigiderele, congelatoarele și combinațiile acestora, mașinile de spălat rufe, de uscat rufe și combinațiile acestora, mașinile de spălat vase, cuptoarele, boilerele și boilerele cu acumulare, sursele de iluminat și aparatele de climatizare. În cazul acestor produse se prevede o actualizare a etichetelor în 2009 și 2010. |
| --- | --- |

2.5

Printre produsele avute în vedere, care au un impact semnificativ asupra mediului, se numără frigiderele, congelatoarele și combinațiile acestora, mașinile de spălat rufe, de uscat rufe și combinațiile acestora, mașinile de spălat vase, cuptoarele, boilerele și boilerele cu acumulare, sursele de iluminat și aparatele de climatizare. În cazul acestor produse se prevede o actualizare a etichetelor în 2009 și 2010.

| 2.6 | Studiile preliminare asupra produselor consumatoare de energie, efectuate la îndemnul Comisiei, au indicat că etapa de utilizare a acestora este răspunzătoare pentru mai mult de 80 % din impactul lor asupra mediului. |
| --- | --- |

2.6

Studiile preliminare asupra produselor consumatoare de energie, efectuate la îndemnul Comisiei, au indicat că etapa de utilizare a acestora este răspunzătoare pentru mai mult de 80 % din impactul lor asupra mediului.

| 2.7 | Lărgirea domeniului de aplicare al Directivei 92/75/CEE și la alte produse de uz casnic, precum și la toate „produsele cu impact energetic”, cu excepția celor din transporturi, care beneficiază de o reglementare proprie, reprezintă o schimbare de mare anvergură și care implică un angajament serios. Eforturi similare sunt depuse și în procesul de revizuire a Directivei 2005/32/CE privind proiectarea ecologică. |
| --- | --- |

2.7

Lărgirea domeniului de aplicare al Directivei 92/75/CEE și la alte produse de uz casnic, precum și la toate „produsele cu impact energetic”, cu excepția celor din transporturi, care beneficiază de o reglementare proprie, reprezintă o schimbare de mare anvergură și care implică un angajament serios. Eforturi similare sunt depuse și în procesul de revizuire a Directivei 2005/32/CE privind proiectarea ecologică.

| 2.8 | Menționarea necesității economiilor de energie în cazul oricărui „bun care are un impact asupra consumului de energie în faza de utilizare, care este introdus pe piață și/sau pus în funcțiune pe teritoriul Comunității, inclusiv părți destinate spre a fi integrate în produsele cu impact energetic”, sugerează faptul că în domeniul de aplicare intră nu doar produsele cu impact direct asupra consumului de energie, ci și produsele care, în faza de utilizare, influențează în mod direct sau indirect consumul de energie, așa cum este cazul ușilor și ferestrelor, materialelor de construcție și învelișurilor. |
| --- | --- |

2.8

Menționarea necesității economiilor de energie în cazul oricărui „bun care are un impact asupra consumului de energie în faza de utilizare, care este introdus pe piață și/sau pus în funcțiune pe teritoriul Comunității, inclusiv părți destinate spre a fi integrate în produsele cu impact energetic”, sugerează faptul că în domeniul de aplicare intră nu doar produsele cu impact direct asupra consumului de energie, ci și produsele care, în faza de utilizare, influențează în mod direct sau indirect consumul de energie, așa cum este cazul ușilor și ferestrelor, materialelor de construcție și învelișurilor.

| 2.9 | Includerea acestor noi produse și sectoare în domeniul de aplicare al unei directive modificate ar putea determina o schimbare a parametrilor care trebuie luați în considerare în privința etichetării energetice, precum și o modificare a etichetei înseși, pe care ar trebui adăugați diferiți parametri, în funcție de sector și de produs. |
| --- | --- |

2.9

Includerea acestor noi produse și sectoare în domeniul de aplicare al unei directive modificate ar putea determina o schimbare a parametrilor care trebuie luați în considerare în privința etichetării energetice, precum și o modificare a etichetei înseși, pe care ar trebui adăugați diferiți parametri, în funcție de sector și de produs.

| 2.10 | Reformarea Directivei privind etichetarea energetică se numără printre prioritățile anunțate în Planul de acțiune privind eficiența energetică (3) și în Planul de acțiune pentru o producție și un consum durabile și pentru o politică industrială durabilă (PCD/PID) (4), în privința căruia Comitetul a avut ocazia de a elabora un aviz (5). În acest cadru sunt cuprinse nu numai etichetarea energetică (Energy Label), dar și cea ecologică (Eco-Label), eticheta Energy Star, tehnicile specifice de proiectare ecologică, standardele de eficiență în construcții (Building Efficiency Standards), standardele de excelență EMAS și alte informații cu caracter ecologic, cum ar fi declarațiile de mediu privind produsele (Environmental Product Declarations – EPD), precum și multe alte etichete utilizate în diferite sectoare, în special în cel alimentar (6). |
| --- | --- |

2.10

Reformarea Directivei privind etichetarea energetică se numără printre prioritățile anunțate în Planul de acțiune privind eficiența energetică (3) și în Planul de acțiune pentru o producție și un consum durabile și pentru o politică industrială durabilă (PCD/PID) (4), în privința căruia Comitetul a avut ocazia de a elabora un aviz (5). În acest cadru sunt cuprinse nu numai etichetarea energetică (Energy Label), dar și cea ecologică (Eco-Label), eticheta Energy Star, tehnicile specifice de proiectare ecologică, standardele de eficiență în construcții (Building Efficiency Standards), standardele de excelență EMAS și alte informații cu caracter ecologic, cum ar fi declarațiile de mediu privind produsele (Environmental Product Declarations – EPD), precum și multe alte etichete utilizate în diferite sectoare, în special în cel alimentar (6).

3

4

5

Energy Label

Eco-Label

Energy Star

Building Efficiency Standards

Environmental Product Declarations

6

| 2.11 | În mod similar, în ceea ce privește achizițiile publice ecologice (Green public procurement – GPP), Comitetul a recomandat „promovarea dezvoltării [...] prin definirea caracteristicilor tehnice ale produselor ecologice, începând cu acelea care au impactul pozitiv cel mai puternic asupra mediului” și a recomandat:






  — | includerea în specificații a costului întregului ciclu de viață al produsului sau serviciului; |
| --- | --- | --- |

2.11

În mod similar, în ceea ce privește achizițiile publice ecologice (Green public procurement – GPP), Comitetul a recomandat „promovarea dezvoltării [...] prin definirea caracteristicilor tehnice ale produselor ecologice, începând cu acelea care au impactul pozitiv cel mai puternic asupra mediului” și a recomandat:

Green public procurement

—

includerea în specificații a costului întregului ciclu de viață al produsului sau serviciului;

| — | crearea unei baze de date electronice corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

crearea unei baze de date electronice corespunzătoare;

| — | adaptarea directivelor CE privind contractele de achiziții publice, prin includerea unei referiri la standarde unanim acceptate; |
| --- | --- |

—

adaptarea directivelor CE privind contractele de achiziții publice, prin includerea unei referiri la standarde unanim acceptate;

| — | extinderea certificării EMAS; |
| --- | --- |

—

extinderea certificării EMAS;

| — | etichetarea ecologică; |
| --- | --- |

—

etichetarea ecologică;

| — | proiectarea ecologică (7). |
| --- | --- |

—

proiectarea ecologică (7).

7

3.   Sinteza propunerii Comisiei

Sinteza propunerii Comisiei

| 3.1 | Propunerea vizează extinderea domeniului de aplicare al legislației comunitare în vigoare (8), domeniu limitat în prezent la aparatele de uz casnic, pentru a include etichetarea tuturor produselor cu impact energetic, inclusiv a produselor de uz comercial, industrial și gospodăresc, precum și a unor produse neconsumatoare de energie, cum ar fi ferestrele, care, odată puse în funcțiune sau instalate, prezintă un potențial considerabil de economisire a energiei. |
| --- | --- |

3.1

Propunerea vizează extinderea domeniului de aplicare al legislației comunitare în vigoare (8), domeniu limitat în prezent la aparatele de uz casnic, pentru a include etichetarea tuturor produselor cu impact energetic, inclusiv a produselor de uz comercial, industrial și gospodăresc, precum și a unor produse neconsumatoare de energie, cum ar fi ferestrele, care, odată puse în funcțiune sau instalate, prezintă un potențial considerabil de economisire a energiei.

8

| 3.2 | Obiectivul global al propunerii este garantarea liberei circulații a produselor și îmbunătățirea eficienței lor energetice. |
| --- | --- |

3.2

Obiectivul global al propunerii este garantarea liberei circulații a produselor și îmbunătățirea eficienței lor energetice.

| 3.3 | Directiva-cadru privind etichetarea energetică este rezultatul reformării Directivei 92/75/CEE și include totodată dispoziții referitoare la achizițiile publice și la măsurile de stimulare. Ea va constitui, în opinia Comisiei, fundamentul unei politici de mediu integrate și durabile privind produsele, care promovează și stimulează cererea de produse mai performante și îi sprijină pe consumatori în luarea de decizii mai bune. |
| --- | --- |

3.3

Directiva-cadru privind etichetarea energetică este rezultatul reformării Directivei 92/75/CEE și include totodată dispoziții referitoare la achizițiile publice și la măsurile de stimulare. Ea va constitui, în opinia Comisiei, fundamentul unei politici de mediu integrate și durabile privind produsele, care promovează și stimulează cererea de produse mai performante și îi sprijină pe consumatori în luarea de decizii mai bune.

| 3.4 | Comisia consideră că propunerea de directivă-cadru completează alte instrumente comunitare în vigoare, cum ar fi Directiva privind proiectarea ecologică (9), Regulamentul privind programul de etichetare Energy Star
   (10) și Regulamentul privind eticheta ecologică (11). |
| --- | --- |

3.4

Comisia consideră că propunerea de directivă-cadru completează alte instrumente comunitare în vigoare, cum ar fi Directiva privind proiectarea ecologică (9), Regulamentul privind programul de etichetare Energy Star
   (10) și Regulamentul privind eticheta ecologică (11).

9

Energy Star

10

11

4.   Observații generale

Observații generale

4.1   Comitetul salută inițiativa Comisiei de actualizare a Directivei 92/75/CEE privind indicarea prin etichetare obligatorie a consumului de energie la aparatele de uz casnic, care este foarte bine cunoscută de consumatori, de întreprinderile din sector și de distribuitori.

4.2   În opinia Comitetului, orice inițiativă de revizuire a sistemului de etichetare trebuie să păstreze caracteristicile care au asigurat reușita acestuia, și anume simplitatea, transparența, fiabilitatea și posibilitatea de comparare, trebuind în același timp să asigure actualizarea acestuia, prin intermediul unor mecanisme flexibile și dinamice de reclasificare a performanțelor produsului pe măsura trecerii timpului, astfel încât să asigure întreprinderile din sector că aceste sisteme sunt adaptate la progresul tehnico-științific, iar consumatorii că pot alege produse mai eficiente și durabile sub aspectul consumului de energie și al performanțelor, pe baza unor standarde mereu mai precise.

4.3   Comitetul recomandă ca, înainte de extinderea domeniului de aplicare al directivei la noi tipuri de produse „cu impact energetic”, să se efectueze un studiu de impact și o analiză costuri-beneficii, sector cu sector, care să fie clară, transparentă, acceptată de toate părțile interesate și bazată pe dovezi științifice

4.4   Ar trebui poate evitată suprapunerea unor reglementări aflate adesea în concurență, deoarece astfel se ajunge la sporirea costurilor și birocrației, și ar trebui să se țină seama de „o abordare sectorială integrată, care [...] să integreze cei trei piloni ai durabilității [...]. Exigențele legate de mediu ar trebui integrate încă de la faza de proiectare a produsului, din perspectiva întregului ciclu de viață, vizându-se obiective tot mai ridicate de calitate, inovare și satisfacere a consumatorului” (12).

12

4.5   În opinia Comitetului, dezbaterile asupra raportului cost-beneficii și asupra studiilor de impact trebuie însoțite de analize privind capacitatea economiei europene și a întreprinderilor de a face față unor cheltuieli suplimentare, fără să trebuiască să-și reducă numărul de unități de producție și de locuri de muncă, sau să delocalizeze producția în afara Europei. Comitetul a subliniat în mai multe rânduri necesitatea asigurării durabilității sectoarelor afectate de mutațiile industriale.

4.6   Pe lângă aceasta, Comitetul subliniază nevoia de claritate și transparență în ceea ce privește natura etichetei energetice:

| — | este vorba despre o etichetă care prezintă cu claritate și în termeni ușor de înțeles consumul energetic al produselor în cursul utilizării, în conformitate cu parametri neechivoci, care garantează pe deplin comparabilitatea și reclasificarea dinamică, așa cum ar trebui să se întâmple în cazul etichetei energetice actualizate (standarde revizuibile/scală deschisă de evaluare + eliminarea produselor mai puțin performante); |
| --- | --- |

—

este vorba despre o etichetă care prezintă cu claritate și în termeni ușor de înțeles consumul energetic al produselor în cursul utilizării, în conformitate cu parametri neechivoci, care garantează pe deplin comparabilitatea și reclasificarea dinamică, așa cum ar trebui să se întâmple în cazul etichetei energetice actualizate (standarde revizuibile/scală deschisă de evaluare + eliminarea produselor mai puțin performante);

| — | pe lângă consumul de energie, eticheta apreciază și pragul de performanță în cazul eficienței energetice, consumului de apă, zgomotului, aderenței etc. Aceasta face dificilă comparația obiectivă între un produs etichetat și altul și nu ușurează nici procesul de reclasificare. Astfel de informații ar putea fi incluse mai degrabă pe o etichetă de proiectare ecologică a produselor, în contextul unei revizuiri a Directivei 2005/32/CE; |
| --- | --- |

—

pe lângă consumul de energie, eticheta apreciază și pragul de performanță în cazul eficienței energetice, consumului de apă, zgomotului, aderenței etc. Aceasta face dificilă comparația obiectivă între un produs etichetat și altul și nu ușurează nici procesul de reclasificare. Astfel de informații ar putea fi incluse mai degrabă pe o etichetă de proiectare ecologică a produselor, în contextul unei revizuiri a Directivei 2005/32/CE;

| — | sau ar putea fi avută în vedere adoptarea unei directive ad-hoc, așa cum a făcut Comisia în cazul propunerii de directivă privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil (13). |
| --- | --- |

—

sau ar putea fi avută în vedere adoptarea unei directive ad-hoc, așa cum a făcut Comisia în cazul propunerii de directivă privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil (13).

13

4.7   În opinia Comitetului, ar fi mai util să se asigure în continuare buna funcționare a Directivei 92/75/CEE, îmbunătățind și perfecționând mecanismele dinamice de reclasificare ale acesteia, eventual sub forma unor standarde de testare și mai precise, dar cu păstrarea acelorași caracteristici de bază.

4.8   Comitetul sprijină extinderea sistemului de etichetare energetică la alte produse consumatoare de energie, acolo unde mesajul este clar și transparent, poate fi lesne comparat pe piață și poate deveni un instrument de marketing de succes. În cazul altor produse sau servicii care nu consumă energie, dar au un impact energetic, ar putea fi avute în vedere alte instrumente de informare, cum ar fi sistemele voluntare care se aplică la nivel comunitar în cazul anumitor produse.

4.9   Referitor la prevederile privind posibilitatea acordării de stimulente fără încălcarea prevederilor comunitare privind ajutorul de stat, Comitetul a avut deja prilejul să se exprime favorabil (14).

14

4.10   În ceea ce privește prevederile propuse în materie de achiziții publice, dispozițiile obligatorii formulate trebuie să fie, în opinia Comitetului, mai atent analizate, astfel încât să nu se ajungă la costuri de aplicare foarte ridicate.

4.10.1   În acest sens, Comitetul consideră că statelor membre trebuie să li se asigure suficientă libertate de acțiune, prin introducerea unor praguri indicative de performanță a produsului, precum și prin asigurarea unui echilibru corect între măsurile voluntare (în conformitate cu recomandările privind achizițiile publice ecologice) și prevederile obligatorii, în vederea fructificării tuturor posibilităților oferite de Directiva 2004/18/CE în ceea ce privește includerea unor specificații ecologice în achizițiile publice.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Care face obiectul prezentei revizuiri.

1

(2)  A se vedea Planul de acțiune pentru eficiență energetică COM(2006) 545.

2

(3)  COM(2006) 545 final

3

(4)  COM(2008) 397 final

4

(5)  A se vedea Avizul CESE 337/2009, 25 februarie 2009 privind consumul și producția durabile, raportor: dl ESPUNY MOYANO.

5

(6)  A se vedea studiul efectuat în 2003 de Consiliul Național al Consumatorilor din Marea Britanie și intitulat Green Choice: What Choice?, care a arătat că actualul sistem de furnizare de informații cu caracter ecologic poate crea confuzii în rândul consumatorilor.

6

Green Choice: What Choice?

(7)  A se vedea Avizul CESE privind producția ecologică. Raportor: dna DARMANIN, JO C 224, 30.8.2008, p. 1.

7

(8)  Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic, JO L 297, 13.10.1992, p. 16.

8

(9)  Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie și de modificare a Directivei 92/42/CEE a Consiliului și a Directivelor 96/57/CE și 2000/55/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului, JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (versiune reformată), JO L 39, 13.2.2008, p. 1.

10

(11)  Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice, JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

11

(12)  A se vedea punctul 1.3 din Avizul CESE privind producția ecologică. Raportor: dna DARMANIN, JO C 224, 30.8.2008, p. 1.

12

(13)  A se vedea COM(2008) 779 final și Avizul CESE 620/2009, 25 martie 2009 privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali, raportor: dl RANOCCHIARI.

13

(14)  A se vedea Avizul CESE 337/2009 privind consumul și producția durabile, raportor: dl ESPUNY MOYANO, punctul 3.5: „CESE salută propunerea Comisiei ...”.

14

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/95

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program „Marco Polo” de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri („Marco Polo II”)

COM(2008) 847 final – 2008/0239 (COD)

2009/C 228/18

La 12 februarie 2009, în conformitate cu articolul 71 alineatul (1) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul European a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de Regulament (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program«Marco Polo»de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri («Marco Polo II»)”

La 13 ianuarie 2009, Biroul Comitetului a însărcinat Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională cu pregătirea lucrărilor.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, în cea de-a 452-a sesiune plenară care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul Economic și Social European l-a desemnat pe dl Nikolaos LIOLIOS raportor general și a.adoptat prezentul aviz cu 97 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul își exprimă sprijinul pentru politica elaborată de Comisie, de transferare a creșterii inevitabile și previzibile a traficului din rețeaua rutieră către alte rețele de tipuri de transport, subliniind însă absența unor planuri ambițioase sau insuficiența resurselor disponibile în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul își exprimă sprijinul pentru politica elaborată de Comisie, de transferare a creșterii inevitabile și previzibile a traficului din rețeaua rutieră către alte rețele de tipuri de transport, subliniind însă absența unor planuri ambițioase sau insuficiența resurselor disponibile în acest domeniu.

| 1.2 | Comitetul își exprimă acordul cu măsurile propuse pentru modificarea regulamentului, și anume:






  1.2.1 | Însărcinarea Agenției Executive pentru Competitivitate și Inovare (EACI) cu gestionarea programului; |
| --- | --- | --- |

1.2

Comitetul își exprimă acordul cu măsurile propuse pentru modificarea regulamentului, și anume:

1.2.1

Însărcinarea Agenției Executive pentru Competitivitate și Inovare (EACI) cu gestionarea programului;

| 1.2.2 | Coborârea și simplificarea pragurilor de eligibilitate aplicabile proiectelor; |
| --- | --- |

1.2.2

Coborârea și simplificarea pragurilor de eligibilitate aplicabile proiectelor;

| 1.2.3 | Dublarea, de la 1 la 2 EUR, a intensității maxime a finanțării la 500 de tone-kilometri (tkm) evitate sau transferate din cadrul transportului rutier; |
| --- | --- |

1.2.3

Dublarea, de la 1 la 2 EUR, a intensității maxime a finanțării la 500 de tone-kilometri (tkm) evitate sau transferate din cadrul transportului rutier;

| 1.2.4 | Stabilirea unei limite foarte scăzute pentru proiectele care favorizează navigația interioară; |
| --- | --- |

1.2.4

Stabilirea unei limite foarte scăzute pentru proiectele care favorizează navigația interioară;

| 1.2.5 | Posibilitatea pentru întreprinderile izolate de a depune o cerere de finanțare; |
| --- | --- |

1.2.5

Posibilitatea pentru întreprinderile izolate de a depune o cerere de finanțare;

| 1.2.6 | Eliminarea pragului special de 10 % pentru proiectele de evitare a traficului; |
| --- | --- |

1.2.6

Eliminarea pragului special de 10 % pentru proiectele de evitare a traficului;

| 1.2.7 | Includerea elementului de transport în calcularea transferului modal; |
| --- | --- |

1.2.7

Includerea elementului de transport în calcularea transferului modal;

| 1.2.8 | Simplificarea condițiilor de finanțare a infrastructurii auxiliare. |
| --- | --- |

1.2.8

Simplificarea condițiilor de finanțare a infrastructurii auxiliare.

| 1.3 | Comitetul consideră că programul Marco Polo nu îndeplinește în totalitate obiectivele care îi fuseseră atribuite inițial, astfel că acesta nu funcționează la capacitate maximă. CESE observă mai ales că bugetul alocat programului, în acest caz 60 de milioane EUR, riscă să nu fie suficient pentru a transfera 25 de miliarde de tkm. Dată fiind suma semnificativă (9,15 EUR) a economiilor realizate astfel în materie de costuri externe, CESE consideră că ar trebui acordată o mai mare atenție căutării resurselor necesare transferului către alte moduri de transport a unei cantități cât mai mari de tkm și atingerii nivelurilor de performanță stabilite la început. În orice caz, devine repede clar că suma subvenției directe acordată întreprinderilor este de câteva ori mai mică decât costul de oportunitate pentru societate în ansamblul ei. Așa cum a subliniat în Avizele 842/2002 și 247/2005, Comitetul consideră că, în timpul desfășurării programului, Comisia ar trebui să propună suplimentarea bugetului, pentru a face disponibile mijloacele financiare necesare în cazul în care planurile de acțiune corespunzătoare propuse sunt mai numeroase decât s-a crezut. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul consideră că programul Marco Polo nu îndeplinește în totalitate obiectivele care îi fuseseră atribuite inițial, astfel că acesta nu funcționează la capacitate maximă. CESE observă mai ales că bugetul alocat programului, în acest caz 60 de milioane EUR, riscă să nu fie suficient pentru a transfera 25 de miliarde de tkm. Dată fiind suma semnificativă (9,15 EUR) a economiilor realizate astfel în materie de costuri externe, CESE consideră că ar trebui acordată o mai mare atenție căutării resurselor necesare transferului către alte moduri de transport a unei cantități cât mai mari de tkm și atingerii nivelurilor de performanță stabilite la început. În orice caz, devine repede clar că suma subvenției directe acordată întreprinderilor este de câteva ori mai mică decât costul de oportunitate pentru societate în ansamblul ei. Așa cum a subliniat în Avizele 842/2002 și 247/2005, Comitetul consideră că, în timpul desfășurării programului, Comisia ar trebui să propună suplimentarea bugetului, pentru a face disponibile mijloacele financiare necesare în cazul în care planurile de acțiune corespunzătoare propuse sunt mai numeroase decât s-a crezut.

| 1.4 | Comitetul este surprins să constate că noul regulament nu prevede sprijinirea și despăgubirea întreprinderilor mici care prezintă propuneri, deși analiza de impact propune și menționează acest lucru. Comitetul își exprimă dezamăgirea că această recomandare nu a fost adoptată și, în același timp, propune totuși extinderea aplicării măsurii la micile întreprinderi, întrucât crede că aceste considerații sunt valabile și în cazul lor și că elaborarea unor astfel de proiecte implică și pentru ele cheltuieli importante. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul este surprins să constate că noul regulament nu prevede sprijinirea și despăgubirea întreprinderilor mici care prezintă propuneri, deși analiza de impact propune și menționează acest lucru. Comitetul își exprimă dezamăgirea că această recomandare nu a fost adoptată și, în același timp, propune totuși extinderea aplicării măsurii la micile întreprinderi, întrucât crede că aceste considerații sunt valabile și în cazul lor și că elaborarea unor astfel de proiecte implică și pentru ele cheltuieli importante.

| 1.5 | Comitetul constată cu satisfacție disponibilitatea aparentă a Comisiei de a reduce termenele în care o propunere să fie aprobată și finanțată. Cu toate acestea, CESE consideră că, într-un mediu industrial în evoluție rapidă, în care timpii de reacție la schimbările pieței capătă o importanță hotărâtoare, va trebui scurtat în special timpul necesar evaluării, aprobării și sprijinirii fiecărei acțiuni, prin măsuri de introducere a unei preevaluări a propunerilor sau de standardizare parțială a procesului de evaluare. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul constată cu satisfacție disponibilitatea aparentă a Comisiei de a reduce termenele în care o propunere să fie aprobată și finanțată. Cu toate acestea, CESE consideră că, într-un mediu industrial în evoluție rapidă, în care timpii de reacție la schimbările pieței capătă o importanță hotărâtoare, va trebui scurtat în special timpul necesar evaluării, aprobării și sprijinirii fiecărei acțiuni, prin măsuri de introducere a unei preevaluări a propunerilor sau de standardizare parțială a procesului de evaluare.

| 1.6 | În opinia Comitetului, repartiția geografică a propunerilor formulate și finanțate nu a fost optimă, astfel că nu a contribuit la îndeplinirea obiectivelor UE sau la promovarea necesară a transporturilor intermodale într-un mod care să asigure un echilibru între statele membre. De asemenea, Comitetul propune impulsionarea acestui demers, ținând seama de problemele statelor meridionale și ale regiunilor de coastă mediteraneene. În plus, consideră că va trebui ținut cont de slăbiciunile structurale ale anumitor țări, precum absența unei rețele feroviare extinse, marea lungime a coastelor sau insularitatea, astfel încât întreprinderile stabilite în aceste regiuni să aibă posibilitatea să prezinte propuneri. |
| --- | --- |

1.6

În opinia Comitetului, repartiția geografică a propunerilor formulate și finanțate nu a fost optimă, astfel că nu a contribuit la îndeplinirea obiectivelor UE sau la promovarea necesară a transporturilor intermodale într-un mod care să asigure un echilibru între statele membre. De asemenea, Comitetul propune impulsionarea acestui demers, ținând seama de problemele statelor meridionale și ale regiunilor de coastă mediteraneene. În plus, consideră că va trebui ținut cont de slăbiciunile structurale ale anumitor țări, precum absența unei rețele feroviare extinse, marea lungime a coastelor sau insularitatea, astfel încât întreprinderile stabilite în aceste regiuni să aibă posibilitatea să prezinte propuneri.

| 1.7 | Reconfirmându-și luările de poziție anterioare, Comitetul consideră că trebuie redactat un studiu privind strategiile fără stocuri și stocuri rulante, pentru a analiza repercusiunile acestora asupra încurajării sau neîncurajării unor moduri de transport durabile. Practica fără stocuri favorizează transportul rutier de marfă, cu consecințele care decurg de aici în termeni de consum de energie și de protecție a mediului. În acest context, va trebui studiat întregul lanț de aprovizionare. |
| --- | --- |

1.7

Reconfirmându-și luările de poziție anterioare, Comitetul consideră că trebuie redactat un studiu privind strategiile fără stocuri și stocuri rulante, pentru a analiza repercusiunile acestora asupra încurajării sau neîncurajării unor moduri de transport durabile. Practica fără stocuri favorizează transportul rutier de marfă, cu consecințele care decurg de aici în termeni de consum de energie și de protecție a mediului. În acest context, va trebui studiat întregul lanț de aprovizionare.

fără stocuri

stocuri rulante

fără stocuri

| 1.8 | În opinia Comitetului, trebuie fructificată expertiza acumulată de întreprinderile de transport rutier, prin atragerea activă a acestora în programe corespunzătoare destinate transferului de mărfuri din traficul rutier către alte tipuri de transport. În acest scop, se propune informarea permanentă a acestora și acordarea de asistență pentru modificarea modelelor adoptate și utilizate în procesul lor de producție. |
| --- | --- |

1.8

În opinia Comitetului, trebuie fructificată expertiza acumulată de întreprinderile de transport rutier, prin atragerea activă a acestora în programe corespunzătoare destinate transferului de mărfuri din traficul rutier către alte tipuri de transport. În acest scop, se propune informarea permanentă a acestora și acordarea de asistență pentru modificarea modelelor adoptate și utilizate în procesul lor de producție.

| 1.9 | Comitetul estimează că, în măsura în care nu toate resursele disponibile au fost epuizate, Comisia va trebui să prevadă ridicarea plafonului de finanțare de la valorile actuale de 35 %, pentru acțiunile privind transferul modal, transportul pe căi navigabile interioare, acțiunile catalizatoare, autostrăzile maritime și reducerea traficului, și de 50 %, pentru acțiunile comune de învățare, la 50 %, respectiv 75 %. Această creștere pare necesară în cazul întreprinderilor mici care, în comparație cu firmele mari, au cheltuieli fixe mai ridicate în raport cu cheltuielile lor variabile. În special în cazul acțiunilor catalizatoare, Comitetul sugerează sporirea asistenței, de la 2 la 3 EUR pe tkm, fiindcă este vorba de soluții inovatoare, care vor avea un efect pozitiv, făcând ca mărfurile transportate pe cale rutieră să fie transferate către alte moduri de transport, și care vor produce un impact asupra opiniei publice. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul estimează că, în măsura în care nu toate resursele disponibile au fost epuizate, Comisia va trebui să prevadă ridicarea plafonului de finanțare de la valorile actuale de 35 %, pentru acțiunile privind transferul modal, transportul pe căi navigabile interioare, acțiunile catalizatoare, autostrăzile maritime și reducerea traficului, și de 50 %, pentru acțiunile comune de învățare, la 50 %, respectiv 75 %. Această creștere pare necesară în cazul întreprinderilor mici care, în comparație cu firmele mari, au cheltuieli fixe mai ridicate în raport cu cheltuielile lor variabile. În special în cazul acțiunilor catalizatoare, Comitetul sugerează sporirea asistenței, de la 2 la 3 EUR pe tkm, fiindcă este vorba de soluții inovatoare, care vor avea un efect pozitiv, făcând ca mărfurile transportate pe cale rutieră să fie transferate către alte moduri de transport, și care vor produce un impact asupra opiniei publice.

| 1.10 | Comitetul recomandă Comisiei să redacteze mai multe „ghiduri europene”, destinate tuturor utilizatorilor, care să inventarieze, în fiecare limbă comunitară, totalitatea terminalelor intermodale din UE, menționând amănunțit caracteristicile acestora, dar și să lanseze toate acțiunile indispensabile atât popularizării mecanismului de finanțare, cât și efectelor proiectelor executate și avantajelor care vor rezulta pentru utilizatori, indiferent dacă aceștia sunt intermediari sau finali. Pe de altă parte, Comisia ar trebui, în opinia Comitetului, să elaboreze planuri specifice de promovare și popularizare a programului. În acest scop, Comitetul propune Comisiei să organizeze împreună conferințe, zile de sensibilizare a opiniei publice și campanii de informare. |
| --- | --- |

1.10

Comitetul recomandă Comisiei să redacteze mai multe „ghiduri europene”, destinate tuturor utilizatorilor, care să inventarieze, în fiecare limbă comunitară, totalitatea terminalelor intermodale din UE, menționând amănunțit caracteristicile acestora, dar și să lanseze toate acțiunile indispensabile atât popularizării mecanismului de finanțare, cât și efectelor proiectelor executate și avantajelor care vor rezulta pentru utilizatori, indiferent dacă aceștia sunt intermediari sau finali. Pe de altă parte, Comisia ar trebui, în opinia Comitetului, să elaboreze planuri specifice de promovare și popularizare a programului. În acest scop, Comitetul propune Comisiei să organizeze împreună conferințe, zile de sensibilizare a opiniei publice și campanii de informare.

| 1.11 | Comitetul propune să se studieze posibilitatea de a include printre proiectele eligibile pentru programul Marco Polo și inițiativele destinate integrării transportului de materii lichide prin intermediul conductelor sau a transportului gazului către terminale de transbordare sau de transport combinat. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul propune să se studieze posibilitatea de a include printre proiectele eligibile pentru programul Marco Polo și inițiativele destinate integrării transportului de materii lichide prin intermediul conductelor sau a transportului gazului către terminale de transbordare sau de transport combinat.

| 1.12 | Comitetul subliniază că va trebui studiată în mod mai aprofundat situația actuală din sectorul transportului maritim (căi navigabile și ape interioare), dat fiind că adoptarea sistemelor intermodale este considerată dificilă din cauza fragmentării pieței. Interesul scăzut pentru acțiunile privind autostrăzile maritime, care nu au reprezentat decât 9 % din propunerile făcute în 2007 și 4 % în 2008, este simptomatic pentru această situație, astfel că numărul aprobat a fost foarte mic sau – cum a fost cazul în 2008 – nul. |
| --- | --- |

1.12

Comitetul subliniază că va trebui studiată în mod mai aprofundat situația actuală din sectorul transportului maritim (căi navigabile și ape interioare), dat fiind că adoptarea sistemelor intermodale este considerată dificilă din cauza fragmentării pieței. Interesul scăzut pentru acțiunile privind autostrăzile maritime, care nu au reprezentat decât 9 % din propunerile făcute în 2007 și 4 % în 2008, este simptomatic pentru această situație, astfel că numărul aprobat a fost foarte mic sau – cum a fost cazul în 2008 – nul.

| 1.13 | CESE estimează în continuare că termenul fixat de 36 de luni este prea scurt pentru acțiunile de transfer către alte mijloace de transport și propune ca durata sa minimă să devină 48 de luni. |
| --- | --- |

1.13

CESE estimează în continuare că termenul fixat de 36 de luni este prea scurt pentru acțiunile de transfer către alte mijloace de transport și propune ca durata sa minimă să devină 48 de luni.

| 1.14 | Comitetul consideră că va trebui studiată posibilitatea sprijinirii acelor proiecte de amploare națională care urmăresc extinderea intermodalității și îmbunătățirea transferurilor modale dinspre traficul rutier către alte rețele. CESE consideră că pot exista și acțiuni locale care nu privesc decât un stat membru, dar de ale căror efecte ar putea beneficia toți utilizatorii modurilor de transport respective care tranzitează statul în cauză. |
| --- | --- |

1.14

Comitetul consideră că va trebui studiată posibilitatea sprijinirii acelor proiecte de amploare națională care urmăresc extinderea intermodalității și îmbunătățirea transferurilor modale dinspre traficul rutier către alte rețele. CESE consideră că pot exista și acțiuni locale care nu privesc decât un stat membru, dar de ale căror efecte ar putea beneficia toți utilizatorii modurilor de transport respective care tranzitează statul în cauză.

| 1.15 | Comitetul își reafirmă sprijinul pentru extinderea domeniului de aplicare a programului la state terțe, indiferent dacă acestea sunt sau nu state candidate la aderarea la UE, și observă că, pentru acțiunile realizate în aceste regiuni, cheltuielile nu pot să fie acoperite de program decât în cazul în care acestea duc la beneficii imediate și cuantificabile într-un anumit stat membru. |
| --- | --- |

1.15

Comitetul își reafirmă sprijinul pentru extinderea domeniului de aplicare a programului la state terțe, indiferent dacă acestea sunt sau nu state candidate la aderarea la UE, și observă că, pentru acțiunile realizate în aceste regiuni, cheltuielile nu pot să fie acoperite de program decât în cazul în care acestea duc la beneficii imediate și cuantificabile într-un anumit stat membru.

| 1.16 | CESE consideră că trebuie publicat, cât mai curând posibil, un bilanț al proiectelor duse la bun sfârșit și al resurselor efectiv economisite în urma acestor proiecte. O astfel de inițiativă va permite promovarea programului și difuzarea rezultatelor obținute până acum de acesta. |
| --- | --- |

1.16

CESE consideră că trebuie publicat, cât mai curând posibil, un bilanț al proiectelor duse la bun sfârșit și al resurselor efectiv economisite în urma acestor proiecte. O astfel de inițiativă va permite promovarea programului și difuzarea rezultatelor obținute până acum de acesta.

| 1.17 | Comitetul reamintește că, în opinia sa, Comisia trebuie să invite statele membre să înceapă inventarierea tuturor rețelelor existente care, fiind astăzi abandonate sau puțin utilizate, ar putea fi reabilitate pentru a deservi transportul de marfă, această solicitare aplicându-se în special liniilor feroviare, dar și căilor de transport maritime și fluviale. Acționând astfel, vor fi realizate, în măsura posibilului, alternative mai scurte în raport cu traficul rutier și mai compatibile cu dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

1.17

Comitetul reamintește că, în opinia sa, Comisia trebuie să invite statele membre să înceapă inventarierea tuturor rețelelor existente care, fiind astăzi abandonate sau puțin utilizate, ar putea fi reabilitate pentru a deservi transportul de marfă, această solicitare aplicându-se în special liniilor feroviare, dar și căilor de transport maritime și fluviale. Acționând astfel, vor fi realizate, în măsura posibilului, alternative mai scurte în raport cu traficul rutier și mai compatibile cu dezvoltarea durabilă.

2.   Observații generale

Observații generale

2.1   Rememorarea concluziilor CESE privind programele Marco Polo I și Marco Polo II.

Rememorarea concluziilor CESE privind programele Marco Polo I și Marco Polo II.

| 2.1.1 | În avizele sale 842/2002 (din 17 și 18 iulie 2002) și 247/2005 (din 9 martie 2005), consacrate propunerilor de regulament Marco Polo I și Marco Polo II, Comitetul subliniase punctele vulnerabile ale programului și, considerând nerealizabil obiectivul stabilit de Comisie de a transfera transportul de marfă către alte moduri de transport, propusese completarea programului cu unele măsuri concrete. Cele două avize cuprindeau în special următoarele propuneri:






  2.1.1.1 | finanțarea din fonduri publice a infrastructurilor de transfer modal (de exemplu, terminalele și accesul la acestea); |
| --- | --- | --- |

2.1.1

În avizele sale 842/2002 (din 17 și 18 iulie 2002) și 247/2005 (din 9 martie 2005), consacrate propunerilor de regulament Marco Polo I și Marco Polo II, Comitetul subliniase punctele vulnerabile ale programului și, considerând nerealizabil obiectivul stabilit de Comisie de a transfera transportul de marfă către alte moduri de transport, propusese completarea programului cu unele măsuri concrete. Cele două avize cuprindeau în special următoarele propuneri:

Marco Polo I

Marco Polo II

2.1.1.1

finanțarea din fonduri publice a infrastructurilor de transfer modal (de exemplu, terminalele și accesul la acestea);

| 2.1.1.2 | atribuirea unui comitet de gestionare a monitorizării constante a acțiunilor întreprinse, în vederea efectuării modificărilor necesare, după desfășurarea a jumătate din programul Marco Polo; |
| --- | --- |

2.1.1.2

atribuirea unui comitet de gestionare a monitorizării constante a acțiunilor întreprinse, în vederea efectuării modificărilor necesare, după desfășurarea a jumătate din programul Marco Polo;

Marco Polo;

| 2.1.1.3 | autorizarea finanțării proiectelor care cuprind acțiuni desfășurate chiar și pe teritoriul unui singur stat membru, în măsura în care impactul acestora aduce foloase fiecărui utilizator al transporturilor internaționale care tranzitează teritoriul respectiv; |
| --- | --- |

2.1.1.3

autorizarea finanțării proiectelor care cuprind acțiuni desfășurate chiar și pe teritoriul unui singur stat membru, în măsura în care impactul acestora aduce foloase fiecărui utilizator al transporturilor internaționale care tranzitează teritoriul respectiv;

| 2.1.1.4 | posibilitatea luării în considerare, între proiectele eligibile pentru programul Marco Polo, a acțiunilor destinate integrării subsidiare a transportului aerian și a celui prin conducte, în cazul în care sunt asociate altor moduri de transport; |
| --- | --- |

2.1.1.4

posibilitatea luării în considerare, între proiectele eligibile pentru programul Marco Polo, a acțiunilor destinate integrării subsidiare a transportului aerian și a celui prin conducte, în cazul în care sunt asociate altor moduri de transport;

Marco Polo

| 2.1.1.5 | diminuarea valorilor-limită de intervenție pentru fiecare acțiune; |
| --- | --- |

2.1.1.5

diminuarea valorilor-limită de intervenție pentru fiecare acțiune;

| 2.1.1.6 | prelungirea termenului maxim pentru realizarea acțiunilor de transfer modal; |
| --- | --- |

2.1.1.6

prelungirea termenului maxim pentru realizarea acțiunilor de transfer modal;

| 2.1.1.7 | elaborarea unui Ghid european al tuturor platformelor multimodale din UE, cu specificul lor, la dispoziția tuturor utilizatorilor; |
| --- | --- |

2.1.1.7

elaborarea unui Ghid european al tuturor platformelor multimodale din UE, cu specificul lor, la dispoziția tuturor utilizatorilor;

Ghid european

| 2.1.1.8 | crearea unei categorii speciale, cu un prag minim diminuat la 500 000 EUR, dat fiind că transportul fluvial nu poate fi comparat cu cel maritim, în cazul acestuia investițiile necesare fiind direct proporționale cu mărimea navelor. |
| --- | --- |

2.1.1.8

crearea unei categorii speciale, cu un prag minim diminuat la 500 000 EUR, dat fiind că transportul fluvial nu poate fi comparat cu cel maritim, în cazul acestuia investițiile necesare fiind direct proporționale cu mărimea navelor.

| 2.1.2 | Comitetul își exprimase, de asemenea, dorința de a participa împreună cu Comisia la un proces de reflecție, în vederea abandonării treptate a practicii fără stocuri, și de a adopta, în schimb, abordarea stocurilor rulante, când livrarea nu este absolut urgentă. |
| --- | --- |

2.1.2

Comitetul își exprimase, de asemenea, dorința de a participa împreună cu Comisia la un proces de reflecție, în vederea abandonării treptate a practicii fără stocuri, și de a adopta, în schimb, abordarea stocurilor rulante, când livrarea nu este absolut urgentă.

fără stocuri

stocurilor rulante

2.2   Raportul de evaluare

Raportul de evaluare

CESE a luat notă cu satisfacție de evaluarea atribuită de Comisie unui consultant extern (1); cu toate acestea, Comitetul dorește să menționeze câteva puncte care au fost doar schițate:

1

| — | numărul propunerilor prezentate scade în mod constant, trecând, de la 92 în 2003, la 63 în 2004, 62 în 2005 și 48 în 2006, în timp ce numărul celor aprobate și finanțate rămâne, în mare, același (între 12 și 15); |
| --- | --- |

—

numărul propunerilor prezentate scade în mod constant, trecând, de la 92 în 2003, la 63 în 2004, 62 în 2005 și 48 în 2006, în timp ce numărul celor aprobate și finanțate rămâne, în mare, același (între 12 și 15);

| — | este interesant de remarcat că 75 % din proiectele selecționate inițial pentru finanțare, care privesc transferul modal se concretizează în cele din urmă, lucrările din infrastructura feroviară atingând chiar un procent de 99 %, în timp ce doar 45 % din proiectele din domeniul navigației interioare sunt finalizate; |
| --- | --- |

—

este interesant de remarcat că 75 % din proiectele selecționate inițial pentru finanțare, care privesc transferul modal se concretizează în cele din urmă, lucrările din infrastructura feroviară atingând chiar un procent de 99 %, în timp ce doar 45 % din proiectele din domeniul navigației interioare sunt finalizate;

| — | realizarea a 64 % din obiectivele programului Marco Polo I în ceea ce privește transferul mărfurilor din sectorul rutier către alte tipuri de transport reprezintă doar 5,8 % din mărfurile transportate pe cale rutieră la nivelul transporturilor rutiere internaționale ale UE, un procent care, la nivel global, înseamnă o schimbare destul de neînsemnată; |
| --- | --- |

—

realizarea a 64 % din obiectivele programului Marco Polo I în ceea ce privește transferul mărfurilor din sectorul rutier către alte tipuri de transport reprezintă doar 5,8 % din mărfurile transportate pe cale rutieră la nivelul transporturilor rutiere internaționale ale UE, un procent care, la nivel global, înseamnă o schimbare destul de neînsemnată;

Marco Polo I

| — | se estimează că procedura de evaluare a propunerilor, până la stadiul de semnare a contractului inclusiv, este complexă, lipsită de transparență și necesită mult timp, mai ales între începerea negocierilor și momentul în care contractul mai sus menționat este semnat; trebuie precizat că adesea se consideră că, deși criteriile de alegere a proiectelor sunt clare și transparente, nu același lucru se întâmplă cu procedura care determină nota acordată pe baza acestor parametri și propunerea finală privind proiectele selectate; |
| --- | --- |

—

se estimează că procedura de evaluare a propunerilor, până la stadiul de semnare a contractului inclusiv, este complexă, lipsită de transparență și necesită mult timp, mai ales între începerea negocierilor și momentul în care contractul mai sus menționat este semnat; trebuie precizat că adesea se consideră că, deși criteriile de alegere a proiectelor sunt clare și transparente, nu același lucru se întâmplă cu procedura care determină nota acordată pe baza acestor parametri și propunerea finală privind proiectele selectate;

| — | cerințele minime sunt foarte ridicate pentru IMM-uri și nu favorizează lansarea unor noi transporturi intermodale; această situație are ca efect favorizarea unui mic număr de proiecte ale unor mari întreprinderi, mai degrabă decât un mare număr de proiecte ale întreprinderilor mici și mijlocii; o abordare centrată pe IMM-uri ar putea, însă, să contribuie la combaterea blocajelor rutiere la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

cerințele minime sunt foarte ridicate pentru IMM-uri și nu favorizează lansarea unor noi transporturi intermodale; această situație are ca efect favorizarea unui mic număr de proiecte ale unor mari întreprinderi, mai degrabă decât un mare număr de proiecte ale întreprinderilor mici și mijlocii; o abordare centrată pe IMM-uri ar putea, însă, să contribuie la combaterea blocajelor rutiere la nivel local și regional;

| — | dată fiind lipsa de propuneri de proiecte în cadrul apelului lansat în sectorul autostrăzilor maritime, s-a sugerat ca proiectele de acest tip să fie monitorizate și să fie stimulată participarea la ele; |
| --- | --- |

—

dată fiind lipsa de propuneri de proiecte în cadrul apelului lansat în sectorul autostrăzilor maritime, s-a sugerat ca proiectele de acest tip să fie monitorizate și să fie stimulată participarea la ele;

| — | contribuția la reducerea congestiei traficului rutier este un aspect care ar trebui scos în evidență. |
| --- | --- |

—

contribuția la reducerea congestiei traficului rutier este un aspect care ar trebui scos în evidență.

3.   Observații

Observații

Comitetul regretă că cea mai mare parte a propunerilor formulate în cele două avize pe acest subiect nu au fost luate în seamă de Comisie, în condițiile în care aceste avize ar fi putut contribui la creșterea eficienței programului – așa cum reiese din evaluarea externă –, și, deși tardiv, salută sprijinul acordat acum acestor sugestii. Mai precis, Comitetul adoptă pozițiile prezentate în cele ce urmează:

3.1   Începând cu 1 martie 2008, gestionarea programului, ca și a altor programe comunitare, a fost încredințată Agenției executive pentru competitivitate și inovare (AECI). Comitetul salută această măsură, care va trebui însă însoțită de toate acțiunile și inițiativele necesare reducerii sarcinii administrative și atragerii altor candidați potențiali pentru aceste măsuri de asistență.

3.2   În conformitate cu procedura prevăzută la anexa 1 punctul 2) litera d) din Regulamentul 1692/2006, Comisia va dubla finanțarea pentru reducerea mărfurilor transportate pe cale rutieră și transferate către alt mod de transport, de la 1 EUR la 2 EUR/500 tkm. Comitetul consideră că dublarea acestei subvenții este necesară pentru dezvoltarea în continuare a programului Marco Polo, în măsura în care profitul rezultat din reducerea costurilor externe și din impactul social și ecologic al traficului întrece de câteva ori sumele acestor finanțări.

În conformitate cu procedura prevăzută la anexa 1 punctul 2) litera d) din Regulamentul 1692/2006, Comisia va dubla finanțarea pentru reducerea mărfurilor transportate pe cale rutieră și transferate către alt mod de transport, de la 1 EUR la 2 EUR/500 tkm.

3.3   Posibilitatea pentru întreprinderile izolate de a depune o cerere de finanțare. Permițând unei întreprinderi să introducă un proiect individual, se clarifică și se simplifică condițiile de eligibilitate ale beneficiarilor. Comitetul se declară de acord cu această inițiativă și repetă că ar trebui prevăzută posibilitatea de a se lua în considerare și proiectele care se desfășoară într-un singur stat, având în vedere că o astfel de dispoziție va contribui la reducerea volumului transporturilor rutiere.

Posibilitatea pentru întreprinderile izolate de a depune o cerere de finanțare. Permițând unei întreprinderi să introducă un proiect individual, se clarifică și se simplifică condițiile de eligibilitate ale beneficiarilor.

prevăzută posibilitatea de a se lua în considerare și proiectele care se desfășoară într-un singur stat, având în vedere că o astfel de dispoziție va contribui la reducerea volumului transporturilor rutiere.

3.4   Stabilirea unei limite foarte scăzute pentru proiectele care favorizează navigația interioară. Această limită foarte scăzută va fi stabilită pentru proiectele privind transferul de la transportul rutier către navigația interioară, astfel:

Stabilirea unei limite foarte scăzute pentru proiectele care favorizează navigația interioară. Această limită foarte scăzută va fi stabilită pentru proiectele privind transferul de la transportul rutier către navigația interioară, astfel:

| Tipul proiectului | Limitele actuale | Limite propuse |
| --- | --- | --- |
| Transport pe căi navigabile interioare | — | — | 17 000 000 tkm |

Tipul proiectului

Limitele actuale

Limite propuse

Transport pe căi navigabile interioare

Transport pe căi navigabile interioare

—

—

17 000 000 tkm

17 000 000 tkm

Comitetul se declară satisfăcut de faptul că propunerile sale privind coborârea pragurilor de eligibilitate pentru transportul pe căile de navigație interioară au fost în cele din urmă acceptate și consideră că această modificare va contribui la depunerea mai multor proiecte.

3.5   Rambursarea către microîntreprinderi a cheltuielilor legate de elaborarea propunerilor. Microîntreprinderilor, tipice pentru sectoarele transportului rutier și de navigație interioară, le vor fi rambursate sume forfetare pentru elaborarea propunerilor destinate stimulării lor în vederea depunerii unor cereri de finanțare. Comitetul este surprins să constate că noul regulament nu prevede acordarea de sprijin întreprinderilor mici pentru a le ajuta să prezinte propuneri, deși analiza de impact propune și menționează acest lucru.

Rambursarea către microîntreprinderi a cheltuielilor legate de elaborarea propunerilor. Microîntreprinderilor, tipice pentru sectoarele transportului rutier și de navigație interioară, le vor fi rambursate sume forfetare pentru elaborarea propunerilor destinate stimulării lor în vederea depunerii unor cereri de finanțare.

3.6   Coborârea și simplificarea pragurilor de eligibilitate aplicabile proiectelor. Simplificarea și coborârea anumitor praguri vor determina depunerea de noi proiecte mai mici și vor contribui la realizarea obiectivelor programului. Această acțiune se va desfășura conform tabelului următor:

Coborârea și simplificarea pragurilor de eligibilitate aplicabile proiectelor. Simplificarea și coborârea anumitor praguri vor determina depunerea de noi proiecte mai mici și vor contribui la realizarea obiectivelor programului.

| Tipul proiectului | Limitele actuale | Limite propuse |
| --- | --- | --- |
| Transfer modal | 250 000 000 tkm | 500 000 EUR | 80 000 000 tkm |
| Transport pe căi navigabile interioare | — | — | 17 000 000 tkm |
| Acțiuni catalizatoare | — | 2 000 000 EUR | 30 000 000 tkm |
| Învățare în comun | — | 250 000 EUR | 250 000 EUR |
| Autostrăzile maritime | 1 250 000 000 tkm | 2 500 000 EUR | 250 000 000 tkm |
| Evitarea traficului | 250 000 000 tkm | 1 000 000 EUR | 80 000 000 tkm |

Tipul proiectului

Tipul proiectului

Limitele actuale

Limitele actuale

Limite propuse

Limite propuse

Transfer modal

Transfer modal

250 000 000 tkm

500 000 EUR

80 000 000 tkm

Transport pe căi navigabile interioare

Transport pe căi navigabile interioare

—

—

17 000 000 tkm

17 000 000 tkm

Acțiuni catalizatoare

—

2 000 000 EUR

30 000 000 tkm

Învățare în comun

—

250 000 EUR

250 000 EUR

Autostrăzile maritime

1 250 000 000 tkm

2 500 000 EUR

250 000 000 tkm

Evitarea traficului

250 000 000 tkm

1 000 000 EUR

80 000 000 tkm

Prin această măsură, Comitetul își dă, prin urmare, acordul pentru coborârea pragurilor de eligibilitate a proiectelor propuse, precum și pentru adoptarea unității de măsură tkm ca reper pentru compararea diferitelor propuneri.

tkm

3.7   Eliminarea pragului special de 10 % pentru proiectele de evitare a traficului. Comitetul este de acord cu eliminarea pragului mai sus menționat și consideră că această măsură va determina depunerea de mai multe propuneri în domeniu.

Eliminarea pragului special de 10 % pentru proiectele de evitare a traficului.

3.8   Includerea elementului de transport în calcularea transferului modal. În opinia Comitetului, luarea în considerare a distanțelor parcurse de mijlocul de transport reprezintă o propunere utilă. Cu toate acestea, va trebui analizată maniera de favorizare a proiectelor care utilizează în mod optim transporturile intermodale, precum expedierea încărcăturilor neînsoțite de pe feriboturile cu punte ruliu.

Includerea elementului de transport în calcularea transferului modal.

3.9   Acordarea unei prelungiri cu 6 luni a duratei proiectului, în cazurile temeinic justificate de beneficiar. Comitetul este de acord cu propunerea, dat fiind că îi poate liniști pe beneficiari, garantându-le că subvenția comunitară îi va despăgubi pentru pierderile suferite în faza de început.

Acordarea unei prelungiri cu 6 luni a duratei proiectului, în cazurile temeinic justificate de beneficiar.

3.10   Simplificarea condițiilor de finanțare a infrastructurii auxiliare. Comitetul este de acord cu eliminarea pragurilor pentru realizarea proiectelor de infrastructură auxiliară și consideră că această simplificare elimină restricțiile impuse în mod inutil și nejustificat.

Simplificarea condițiilor de finanțare a infrastructurii auxiliare.

3.11   Simplificarea procedurilor administrative ale programului. Comitetul nu poate decât să salute orice acțiune de natură să îmbunătățească procedurile și să reducă termenele necesare îndeplinirii formalităților administrative pentru fiecare subvenție acordată, cu atât mai mult cu cât experiența acumulată până acum în acest domeniu este negativă. Cu toate acestea, pentru a avansa o opinie mai întemeiată în acest sens, CESE așteaptă să-i parvină informații privind situațiile întâlnite de participanții la aceste inițiative.

Simplificarea procedurilor administrative ale programului.

3.12   În articolul 5 alineatul (2), a doua frază a fost eliminată („condițiile de finanțare pentru infrastructura auxiliară în sensul articolului 2 litera h) figurează la anexa II”). Comitetul își însușește această propunere și consideră că practica menționată a provocat dificultăți atunci când a fost vorba de a concretiza propuneri, mai ales în cazul acelora care urmăreau să determine utilizarea autostrăzilor maritime.

În articolul 5 alineatul (2), a doua frază a fost eliminată („condițiile de finanțare pentru infrastructura auxiliară în sensul articolului 2 litera h) figurează la anexa II”

3.13   Subvenția totală acordată pentru infrastructura auxiliară, sub forma unor ajutoare din partea statului și a asistenței comunitare, nu depășește 50 % din costul eligibil (prevedere eliminată). Comitetul este de părere că acțiunea urmărită este judicioasă și consideră că guvernele naționale vor participa mai activ la proiectele respective.

Subvenția totală acordată pentru infrastructura auxiliară, sub forma unor ajutoare din partea statului și a asistenței comunitare, nu depășește 50 % din costul eligibil

3.14   Alineatul (2) al articolului 14 este înlocuit de următorul text: „Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare cu privire la rezultatele înregistrate de programul Marco Polo pentru perioada 2003-2009 până la data de 30 iunie 2011”. Comitetul își exprimă rezervele cu privire la calendarul propus mai sus, întrucât estimează că, în măsura în care raportul mai sus menționat nu va fi utilizat pentru adoptarea de măsuri corective, ar fi mai potrivit să se acorde mai mult timp pentru a se putea evalua mai amplu regulamentul propus.

Bruxelles, 24 martie 2009.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Evaluarea programului Marco Polo (2003-2006), Ecory (doar în engleză: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/annual_en.htm).

1

Marco Polo

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/100

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus

COM(2008) 892 final – 2008/0258 (COD)

2009/C 228/19

La 2 februarie 2009, în conformitate cu articolele 150 alineatul (4) și 157 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus”

La 24 februarie 2009, Biroul Comitetului Economic și Social European a însărcinat Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională cu pregătirea lucrărilor pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl HERNÁNDEZ BATALLER raportor general în cadrul celei de-a 452-a sesiuni plenare din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie) și a adoptat prezentul aviz cu 79 de voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii

Concluzii

1.1   CESE sprijină propunerea de decizie și recunoaște necesitatea difuzării valorilor și principiilor societății democratice și ale statului de drept, întrucât Uniunea Europeană se bazează pe principiile libertății, democrației și respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale.

1.2   CESE consideră oportun ca, la punerea în aplicare a programului, Comisia să poată defini orientările generale de aplicare și criteriile de selecție, dat fiind că este vorba de elemente care nu modifică aspectele esențiale ale propunerii de decizie și intră în domeniul de aplicare a Deciziei 1999/468/CE.

1.3   Comitetul aprobă obiectivele generale ale programului (competitivitatea sectorului audiovizual european, extinderea posibilităților de alegere ale consumatorului și a diversității culturale), dar consideră că ar trebui explicitate mai detaliat scopurile finale ale obiectivelor specifice ale programului, care se dovedesc prea generale, insistându-se asupra aspectului transfrontalier și transnațional.

1.3.1   Trebuie acordat un sprijin deosebit includerii noilor tehnologii în producția, distribuirea și comercializarea operelor audiovizuale în diversele lor aplicații digitale, precum și în circulația operelor audiovizuale (inclusiv noi platforme, precum VoD și IPTV).

1.4   Cadrul financiar prevăzut, 15 milioane de euro, este insuficient în raport cu obiectivele generale incluse în program. Prin urmare, acesta ar trebui mărit considerabil, pentru a sprijini mai eficient sectorul audiovizual european, fără a aduce atingere unei stricte aplicări a disciplinei bugetare și a principiilor bunei gestiuni financiare.

1.5   Comisia va trebui ca, în strânsă colaborare cu statele membre, să vegheze la aplicare a programului în mod coerent și complementar cu alte politici, programe și acțiuni comunitare din domeniu.

2.   Context

Context

| 2.1 | La 9 ianuarie 2009, Comisia a prezentat o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus. |
| --- | --- |

2.1

La 9 ianuarie 2009, Comisia a prezentat o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus.

| 2.2 | În această propunere este evidențiat rolul fundamental al sectorului audiovizual european în îndeplinirea obiectivelor Agendei de la Lisabona și în Inițiativa i2010 din cadrul Agendei. Propunerea menționează, de asemenea, Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, ratificată de Comunitatea Europeană, alături de 13 state membre, la 18 decembrie 2006. Trebuie avut în vedere faptul că în acest sector sunt angajate cel puțin 5,8 milioane de persoane, 3,1 % din totalul populației UE-25. |
| --- | --- |

2.2

În această propunere este evidențiat rolul fundamental al sectorului audiovizual european în îndeplinirea obiectivelor Agendei de la Lisabona și în Inițiativa i2010 din cadrul Agendei. Propunerea menționează, de asemenea, Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, ratificată de Comunitatea Europeană, alături de 13 state membre, la 18 decembrie 2006. Trebuie avut în vedere faptul că în acest sector sunt angajate cel puțin 5,8 milioane de persoane, 3,1 % din totalul populației UE-25.

| 2.3 | Documentul menționează slăbiciunile structurale care afectează circulația operelor audiovizuale europene pe piețele din țări terțe, în ciuda eforturilor depuse în vederea consolidării acestui sector (dezvoltări tehnologice, apariția de noi actori și platforme, avântul producției de conținut). |
| --- | --- |

2.3

Documentul menționează slăbiciunile structurale care afectează circulația operelor audiovizuale europene pe piețele din țări terțe, în ciuda eforturilor depuse în vederea consolidării acestui sector (dezvoltări tehnologice, apariția de noi actori și platforme, avântul producției de conținut).

| 2.4 | Programul MEDIA Mundus urmărește completarea acțiunilor întreprinse în cadrul altor inițiative centrate mai curând pe cooperarea în cadrul UE (Media 2007, Euromed Audiovizual II, Programul UE-ACP) și fondurile internaționale existente limitate destinate cinematografiei. |
| --- | --- |

2.4

Programul MEDIA Mundus urmărește completarea acțiunilor întreprinse în cadrul altor inițiative centrate mai curând pe cooperarea în cadrul UE (Media 2007, Euromed Audiovizual II, Programul UE-ACP) și fondurile internaționale existente limitate destinate cinematografiei.

3.   Propunerea de decizie

Propunerea de decizie

3.1   Propunerea de decizie de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe „MEDIA Mundus” are următoarele caracteristici:

| 3.1.1 | Este vorba de un program de finanțare a proiectelor de cooperare internațională cu țări terțe între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2013. Pentru această perioadă este prevăzut un buget de executare a programului de 15 000 000 de euro. |
| --- | --- |

3.1.1

Este vorba de un program de finanțare a proiectelor de cooperare internațională cu țări terțe între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2013. Pentru această perioadă este prevăzut un buget de executare a programului de 15 000 000 de euro.

| 3.1.2 | Obiectivele fundamentale ale programului sunt: promovarea creării de rețele la nivel internațional, în vederea întăririi rolului Europei din punct de vedere industrial, cultural și politic în domeniul audiovizualului, prin creșterea competitivității, îmbunătățirea circulației și prezentarea conținutului audiovizual. |
| --- | --- |

3.1.2

Obiectivele fundamentale ale programului sunt: promovarea creării de rețele la nivel internațional, în vederea întăririi rolului Europei din punct de vedere industrial, cultural și politic în domeniul audiovizualului, prin creșterea competitivității, îmbunătățirea circulației și prezentarea conținutului audiovizual.

| 3.1.3 | La fiecare proiect vor participa cel puțin 3 parteneri și va fi coordonat de un profesionist european, care va fi responsabil de prezentarea propunerii, gestionarea proiectului, precum și de administrarea și executarea financiară. |
| --- | --- |

3.1.3

La fiecare proiect vor participa cel puțin 3 parteneri și va fi coordonat de un profesionist european, care va fi responsabil de prezentarea propunerii, gestionarea proiectului, precum și de administrarea și executarea financiară.

| 3.1.4 | Un aspect important al programului îl reprezintă formarea continuă și calificarea profesioniștilor europeni și din alte țări care participă la proiect, îndeosebi în ceea ce privește aspectele legate de producție, distribuție, prezentare, difuzare, comercializare și stocare a conținutului audiovizual, precum și aspectele legate de cadrele juridice și sistemele financiare. |
| --- | --- |

3.1.4

Un aspect important al programului îl reprezintă formarea continuă și calificarea profesioniștilor europeni și din alte țări care participă la proiect, îndeosebi în ceea ce privește aspectele legate de producție, distribuție, prezentare, difuzare, comercializare și stocare a conținutului audiovizual, precum și aspectele legate de cadrele juridice și sistemele financiare.

| 3.1.5 | De asemenea, se menționează întreprinderea de acțiuni și de inițiative menite să promoveze cunoștințele audiovizuale în rândul publicului, în special în rândul tinerilor, acordându-se o atenție deosebită extinderii cererii publice de conținut audiovizual divers din punct de vedere cultural. |
| --- | --- |

3.1.5

De asemenea, se menționează întreprinderea de acțiuni și de inițiative menite să promoveze cunoștințele audiovizuale în rândul publicului, în special în rândul tinerilor, acordându-se o atenție deosebită extinderii cererii publice de conținut audiovizual divers din punct de vedere cultural.

| 3.1.6 | Unul dintre cele mai semnificative aspecte ale programului, din punctul de vedere al circulației operelor, este promovarea programării și prezentării atât a operelor audiovizuale europene în țări terțe, cât și a operelor produse de aceste țări în statele membre. Aceasta include acordurile cu rețelele de cinematografe care dispun de săli în UE și în țările terțe, încurajându-le să extindă condițiile de programare și prezentare, și anume numărul de proiecții, dar și durata și expunerea. |
| --- | --- |

3.1.6

Unul dintre cele mai semnificative aspecte ale programului, din punctul de vedere al circulației operelor, este promovarea programării și prezentării atât a operelor audiovizuale europene în țări terțe, cât și a operelor produse de aceste țări în statele membre. Aceasta include acordurile cu rețelele de cinematografe care dispun de săli în UE și în țările terțe, încurajându-le să extindă condițiile de programare și prezentare, și anume numărul de proiecții, dar și durata și expunerea.

| 3.1.7 | De asemenea, este prevăzută sprijinirea parteneriatelor dintre posturi de transmisie(sau platforme VoD) și deținătorii de drepturi, în vederea elaborării unor cataloage de opere pentru difuzarea acestora prin platforme VoD. |
| --- | --- |

3.1.7

De asemenea, este prevăzută sprijinirea parteneriatelor dintre posturi de transmisie(sau platforme VoD) și deținătorii de drepturi, în vederea elaborării unor cataloage de opere pentru difuzarea acestora prin platforme VoD.

| 3.1.8 | Printre acțiunile care trebuie promovate, programul include sprijinirea dublării și subtitrării în vederea distribuirii și difuzării operelor audiovizuale europene și din țări terțe, prin intermediul tuturor canalelor disponibile și în beneficiul producătorilor, distribuitorilor și posturilor de transmisie. |
| --- | --- |

3.1.8

Printre acțiunile care trebuie promovate, programul include sprijinirea dublării și subtitrării în vederea distribuirii și difuzării operelor audiovizuale europene și din țări terțe, prin intermediul tuturor canalelor disponibile și în beneficiul producătorilor, distribuitorilor și posturilor de transmisie.

3.2   În orice caz, finanțarea acordată prin intermediul programului nu va putea depăși 50 % din costurile finale ale proiectului care va fi finanțat, cu anumite excepții prevăzute în mod explicit, cazuri în care se va putea ajunge la 80 %.

3.2.1   Cofinanțările vor putea fi vărsate total sau parțial în natură, dacă valoarea aportului nu depășește costurile suportate în mod real și dacă sunt justificate corespunzător, inclusiv echipamentele puse la dispoziția programului pentru formare sau promovare.

3.2.2   Comisia va trebui să prezinte Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor o comunicare privind continuarea programului până la 30 iunie 2012 și un raport de evaluare ex-post până la 31 decembrie 2015.

3.2.3   Decizia menționează în mod expres diverse politici orizontale ale Comunității Europene la a căror consolidare va contribui programul MEDIA Mundus:

| — | dezbaterea și informarea asupra UE ca spațiu de pace, prosperitate și securitate; |
| --- | --- |

—

dezbaterea și informarea asupra UE ca spațiu de pace, prosperitate și securitate;

| — | promovarea libertății de exprimare ca principiu fundamental; |
| --- | --- |

—

promovarea libertății de exprimare ca principiu fundamental;

| — | promovarea sensibilizării în ceea ce privește importanța diversității culturale și a multiculturalismului la nivel mondial; |
| --- | --- |

—

promovarea sensibilizării în ceea ce privește importanța diversității culturale și a multiculturalismului la nivel mondial;

| — | extinderea bazei de cunoaștere pe care se sprijină economia europeană și sporirea competitivității UE în lume; |
| --- | --- |

—

extinderea bazei de cunoaștere pe care se sprijină economia europeană și sporirea competitivității UE în lume;

| — | contribuția la combaterea oricărei forme de discriminare pe motive de gen, rasă sau origine etnică, de religie sau convingeri, de handicap, vârstă sau orientare sexuală. |
| --- | --- |

—

contribuția la combaterea oricărei forme de discriminare pe motive de gen, rasă sau origine etnică, de religie sau convingeri, de handicap, vârstă sau orientare sexuală.

Bruxelles, 25 martie 2009.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/103

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare

COM(2008) 867 final – (COD) 2008/0267

2009/C 228/20

La 20 ianuarie 2009, în conformitate cu articolul 159 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare”

La 13 ianuarie 2009, Biroul Comitetului a însărcinat Comisia consultativă pentru mutații industriale cu pregătirea lucrărilor pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS raportor general în cadrul celei de-a 452-a sesiuni plenare din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009) și a adoptat prezentul aviz cu 152 voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 12 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină propunerea Comisiei Europene privitoare la extinderea temporară a domeniului de aplicare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), pentru a veni în ajutorul lucrătorilor disponibilizați ca urmare a actualei crize economice internaționale. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină propunerea Comisiei Europene privitoare la extinderea temporară a domeniului de aplicare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), pentru a veni în ajutorul lucrătorilor disponibilizați ca urmare a actualei crize economice internaționale.

| 1.2 | Este urgent ca Parlamentul European, Consiliul și Comisia să accelereze negocierile pentru ca noul regulament să poată fi adoptat cât mai curând, în mod obligatoriu în cursul actualei legislaturi. |
| --- | --- |

1.2

Este urgent ca Parlamentul European, Consiliul și Comisia să accelereze negocierile pentru ca noul regulament să poată fi adoptat cât mai curând, în mod obligatoriu în cursul actualei legislaturi.

| 1.3 | Comitetul propune să se efectueze o evaluare a FEG după scurgerea a 12 luni de la publicarea regulamentului în Jurnalul Oficial, în scopul de a analiza procedurile regulamentului și gestionarea fondului și de a examina situația economică și cea a piețelor forței de muncă. CESE va colabora cu Comisia Europeană la realizarea acestei evaluări. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul propune să se efectueze o evaluare a FEG după scurgerea a 12 luni de la publicarea regulamentului în Jurnalul Oficial, în scopul de a analiza procedurile regulamentului și gestionarea fondului și de a examina situația economică și cea a piețelor forței de muncă. CESE va colabora cu Comisia Europeană la realizarea acestei evaluări.

| 1.4 | Comitetul consideră că dotarea fondului (500 de milioane de euro) este insuficientă și propune ca aceasta să crească la 1 000 de milioane de euro, cu posibilitatea unei sporiri ulterioare, în funcție de evoluția crizei economice. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul consideră că dotarea fondului (500 de milioane de euro) este insuficientă și propune ca aceasta să crească la 1 000 de milioane de euro, cu posibilitatea unei sporiri ulterioare, în funcție de evoluția crizei economice.

| 1.5 | În prezent, între depunerea dosarului și efectuarea plății de către Comisie se scurg, în medie, șapte luni. Dat fiind că demersurile pentru acordarea unui ajutor lucrătorilor disponibilizați sunt prea îndelungate, Comitetul propune ca Fondul european de ajustare la globalizare să fie dotat cu un buget inițial propriu. |
| --- | --- |

1.5

În prezent, între depunerea dosarului și efectuarea plății de către Comisie se scurg, în medie, șapte luni. Dat fiind că demersurile pentru acordarea unui ajutor lucrătorilor disponibilizați sunt prea îndelungate, Comitetul propune ca Fondul european de ajustare la globalizare să fie dotat cu un buget inițial propriu.

| 1.6 | Comitetul este de acord ca numărul minim de lucrători disponibilizați care dă dreptul la utilizarea fondului să se reducă la 500, ca finanțarea să poată fi utilizată timp de 24 de luni, precum și ca rata contribuției financiare a UE să fie de până la 75 %. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul este de acord ca numărul minim de lucrători disponibilizați care dă dreptul la utilizarea fondului să se reducă la 500, ca finanțarea să poată fi utilizată timp de 24 de luni, precum și ca rata contribuției financiare a UE să fie de până la 75 %.

| 1.7 | CESE propune să li se atribuie un rol mai activ partenerilor sociali pe durata tuturor fazelor de gestionare a solicitărilor de ajutor adresate FEG, atât la nivel de întreprindere, cât și la nivel regional, național și comunitar. |
| --- | --- |

1.7

CESE propune să li se atribuie un rol mai activ partenerilor sociali pe durata tuturor fazelor de gestionare a solicitărilor de ajutor adresate FEG, atât la nivel de întreprindere, cât și la nivel regional, național și comunitar.

2.   Context

Context

| 2.1 | În martie 2006, Comisia a prezentat o propunere de creare a Fondului european de ajustare la globalizare (1), în scopul acordării de ajutoare unice și specifice menite să înlesnească reintegrarea în câmpul muncii a lucrătorilor, în regiunile și sectoarele afectate de perturbări economice grave, care se datorează delocalizărilor în țări terțe, sporirii masive a volumului importurilor sau scăderii progresive a cotei de piață a UE într-un anumit sector. Comisia a elaborat o propunere de regulament, iar Consiliul a solicitat Comitetului Economic și Social European elaborarea unui aviz. |
| --- | --- |

2.1

În martie 2006, Comisia a prezentat o propunere de creare a Fondului european de ajustare la globalizare (1), în scopul acordării de ajutoare unice și specifice menite să înlesnească reintegrarea în câmpul muncii a lucrătorilor, în regiunile și sectoarele afectate de perturbări economice grave, care se datorează delocalizărilor în țări terțe, sporirii masive a volumului importurilor sau scăderii progresive a cotei de piață a UE într-un anumit sector. Comisia a elaborat o propunere de regulament, iar Consiliul a solicitat Comitetului Economic și Social European elaborarea unui aviz.

1

| 2.2 | La 13 decembrie 2006, CESE a adoptat avizul CCMI/036 (2) (raportor: dl Joost VAN IERSEL, coraportor: dl Enrico GIBELLIERI), prin care întâmpina favorabil propunerea Comisiei și își exprima acordul față de obiectivele FEG. Comitetul a formulat, de asemenea, diverse observații și propuneri pentru o funcționare mai eficientă a regulamentului fondului (3). |
| --- | --- |

2.2

La 13 decembrie 2006, CESE a adoptat avizul CCMI/036 (2) (raportor: dl Joost VAN IERSEL, coraportor: dl Enrico GIBELLIERI), prin care întâmpina favorabil propunerea Comisiei și își exprima acordul față de obiectivele FEG. Comitetul a formulat, de asemenea, diverse observații și propuneri pentru o funcționare mai eficientă a regulamentului fondului (3).

2

3

| 2.3 | Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 (4), prin care se crea Fondul european de ajustare la globalizare este aplicabil de la 1 ianuarie 2007 până în anul 2013. Ajutoarele acordate din acest fond pot atinge un total de 500 de milioane de euro pe an și pot fi utilizate în completarea fondurilor structurale și, în special, a Fondului Social European. Gestionarea FEG intră în competențele Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse a Comisiei Europene. |
| --- | --- |

2.3

Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 (4), prin care se crea Fondul european de ajustare la globalizare este aplicabil de la 1 ianuarie 2007 până în anul 2013. Ajutoarele acordate din acest fond pot atinge un total de 500 de milioane de euro pe an și pot fi utilizate în completarea fondurilor structurale și, în special, a Fondului Social European. Gestionarea FEG intră în competențele Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse a Comisiei Europene.

4

| 2.4 | Solicitările trebuie prezentate de statele membre, nu de întreprinderi sau de lucrătorii afectați. |
| --- | --- |

2.4

Solicitările trebuie prezentate de statele membre, nu de întreprinderi sau de lucrătorii afectați.

| 2.5 | În iulie 2008, Comisia a elaborat o comunicare (5) care conține o evaluare a primelor luni de funcționare (6) a FEG și a analizat perspectivele și propunerile de modificare pentru viitor. |
| --- | --- |

2.5

În iulie 2008, Comisia a elaborat o comunicare (5) care conține o evaluare a primelor luni de funcționare (6) a FEG și a analizat perspectivele și propunerile de modificare pentru viitor.

5

6

| 2.6 | Evaluarea Comisiei este pozitivă, deși fondul a fost utilizat sub așteptări; aceasta anunță că procedurile vor fi simplificate, că va fi încurajat schimbul de bune practici și că fondul se va dispune de o mai mare publicitate. De asemenea, Comisia se angajează să prezinte unele propuneri de modificare a regulamentului înainte de publicarea următorului raport anual, care va fi elaborat la jumătatea anului 2009. |
| --- | --- |

2.6

Evaluarea Comisiei este pozitivă, deși fondul a fost utilizat sub așteptări; aceasta anunță că procedurile vor fi simplificate, că va fi încurajat schimbul de bune practici și că fondul se va dispune de o mai mare publicitate. De asemenea, Comisia se angajează să prezinte unele propuneri de modificare a regulamentului înainte de publicarea următorului raport anual, care va fi elaborat la jumătatea anului 2009.

| 2.7 | Pe de altă parte, în urma crizei financiare și economice internaționale, mulți lucrători au fost concediați și numeroase întreprinderi își încetează temporar sau definitiv activitatea. |
| --- | --- |

2.7

Pe de altă parte, în urma crizei financiare și economice internaționale, mulți lucrători au fost concediați și numeroase întreprinderi își încetează temporar sau definitiv activitatea.

| 2.8 | În Planul european de redresare economică (7), Comisia Europeană și-a anunțat intenția de a face din FEG un instrument mai eficace de intervenție rapidă, ca parte a răspunsului Europei la criză. Pentru aceasta, trebuie modificat regulamentul, astfel încât să se poată interveni mai rapid în anumite sectoare, în special prin cofinanțarea acțiunilor de formare și de plasare pe piața forței de muncă pentru persoanele concediate ca urmare a crizei economice. |
| --- | --- |

2.8

În Planul european de redresare economică (7), Comisia Europeană și-a anunțat intenția de a face din FEG un instrument mai eficace de intervenție rapidă, ca parte a răspunsului Europei la criză. Pentru aceasta, trebuie modificat regulamentul, astfel încât să se poată interveni mai rapid în anumite sectoare, în special prin cofinanțarea acțiunilor de formare și de plasare pe piața forței de muncă pentru persoanele concediate ca urmare a crizei economice.

7

3.   Propunerea de modificare a Regulamentului FEG

Propunerea de modificare a Regulamentului FEG

| 3.1 | Obiectivul propunerii examinate este ca Fondul european de ajustare la globalizare să reacționeze mai eficient în sprijinul lucrătorilor care își pierd locurile de muncă ca urmare a globalizării, ca domeniul de aplicare a acestuia să fie extins în mod temporar și la concedierile provocate de impactul crizei financiare și economice mondiale și ca funcționarea fondului să se adapteze mai bine obiectivului său privind solidaritatea. În acest scop, trebuie modificate o serie de dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare. |
| --- | --- |

3.1

Obiectivul propunerii examinate este ca Fondul european de ajustare la globalizare să reacționeze mai eficient în sprijinul lucrătorilor care își pierd locurile de muncă ca urmare a globalizării, ca domeniul de aplicare a acestuia să fie extins în mod temporar și la concedierile provocate de impactul crizei financiare și economice mondiale și ca funcționarea fondului să se adapteze mai bine obiectivului său privind solidaritatea. În acest scop, trebuie modificate o serie de dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare.

| 3.2 | Înainte de a elabora propunerea, Comisia a consultat statele membre și partenerii sociali și a organizat o conferință la Bruxelles, la 4 septembrie 2008. |
| --- | --- |

3.2

Înainte de a elabora propunerea, Comisia a consultat statele membre și partenerii sociali și a organizat o conferință la Bruxelles, la 4 septembrie 2008.

| 3.3 | Modificarea regulamentului va servi la garantarea faptului că FEG îndeplinește obiectivul privind solidaritatea cu lucrătorii care și-au pierdut locul de muncă ca urmare a schimbărilor majore provocate de globalizare și va include o dispoziție temporară care vizează sprijinirea lucrătorilor concediați în urma crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

3.3

Modificarea regulamentului va servi la garantarea faptului că FEG îndeplinește obiectivul privind solidaritatea cu lucrătorii care și-au pierdut locul de muncă ca urmare a schimbărilor majore provocate de globalizare și va include o dispoziție temporară care vizează sprijinirea lucrătorilor concediați în urma crizei financiare și economice mondiale.

| 3.4 | Comisia Europeană propune, de asemenea, diverse modificări ale regulamentului pentru flexibilizarea și simplificarea procedurilor și criteriilor impuse pentru prezentarea cererilor, precum și extinderea sferei de intervenție a FEG. |
| --- | --- |

3.4

Comisia Europeană propune, de asemenea, diverse modificări ale regulamentului pentru flexibilizarea și simplificarea procedurilor și criteriilor impuse pentru prezentarea cererilor, precum și extinderea sferei de intervenție a FEG.

4.   Observații generale

Observații generale

| 4.1 | În ultimele luni s-au înregistrat mii de disponibilizări în rândul lucrătorilor europeni, ca urmare a crizei economice și financiare internaționale. CESE consideră că, în paralel cu politicile economice și monetare care se adoptă în cadrul Planului european de redresare economică (8), Uniunea Europeană trebuie, de asemenea, să promoveze politici specifice de ajutorare a lucrătorilor concediați. |
| --- | --- |

4.1

În ultimele luni s-au înregistrat mii de disponibilizări în rândul lucrătorilor europeni, ca urmare a crizei economice și financiare internaționale. CESE consideră că, în paralel cu politicile economice și monetare care se adoptă în cadrul Planului european de redresare economică (8), Uniunea Europeană trebuie, de asemenea, să promoveze politici specifice de ajutorare a lucrătorilor concediați.

8

| 4.2 | În aceste momente de criză și incertitudine, Uniunea Europeană trebuie să transmită un mesaj clar cetățenilor europeni, prin care să își afirme voința de a-i ajuta pe lucrătorii concediați. |
| --- | --- |

4.2

În aceste momente de criză și incertitudine, Uniunea Europeană trebuie să transmită un mesaj clar cetățenilor europeni, prin care să își afirme voința de a-i ajuta pe lucrătorii concediați.

| 4.3 | De aceea, Comitetul sprijină propunerea Comisiei Europene privitoare la extinderea temporară a domeniului de aplicare a FEG, pentru a veni în ajutorul lucrătorilor disponibilizați ca urmare a actualei crize economice internaționale. |
| --- | --- |

4.3

De aceea, Comitetul sprijină propunerea Comisiei Europene privitoare la extinderea temporară a domeniului de aplicare a FEG, pentru a veni în ajutorul lucrătorilor disponibilizați ca urmare a actualei crize economice internaționale.

| 4.4 | Rezerva bugetară prevăzută la articolul 28 din Acordul interinstituțional dintre Parlament, Consiliu și Comisie stabilește un plafon anual de 500 de milioane de euro pentru FEG. |
| --- | --- |

4.4

Rezerva bugetară prevăzută la articolul 28 din Acordul interinstituțional dintre Parlament, Consiliu și Comisie stabilește un plafon anual de 500 de milioane de euro pentru FEG.

| 4.5 | CESE consideră că, în circumstanțele actuale, această dotare bugetară poate fi insuficientă pentru îndeplinirea obiectivelor, drept care propune creșterea cu caracter temporar a rezervei bugetare, atâta vreme cât intensitatea crizei persistă, dispar în continuare locuri de muncă și sunt concediați lucrători. Comitetul propune dotarea fondului cu 1 000 de milioane de euro pentru anul 2009 și o sporire a acestuia în 2010, în cazul în care numărul de solicitări de sprijin va crește. |
| --- | --- |

4.5

CESE consideră că, în circumstanțele actuale, această dotare bugetară poate fi insuficientă pentru îndeplinirea obiectivelor, drept care propune creșterea cu caracter temporar a rezervei bugetare, atâta vreme cât intensitatea crizei persistă, dispar în continuare locuri de muncă și sunt concediați lucrători. Comitetul propune dotarea fondului cu 1 000 de milioane de euro pentru anul 2009 și o sporire a acestuia în 2010, în cazul în care numărul de solicitări de sprijin va crește.

| 4.6 | În prezent, între depunerea dosarului și efectuarea plății de către Comisie se scurg, în medie, șapte luni. Comitetul consideră că demersurile pentru acordarea unui ajutor lucrătorilor disponibilizați sunt prea îndelungate, drept care propune ca Fondul european de ajustare la globalizare să fie dotat cu un buget inițial propriu. |
| --- | --- |

4.6

În prezent, între depunerea dosarului și efectuarea plății de către Comisie se scurg, în medie, șapte luni. Comitetul consideră că demersurile pentru acordarea unui ajutor lucrătorilor disponibilizați sunt prea îndelungate, drept care propune ca Fondul european de ajustare la globalizare să fie dotat cu un buget inițial propriu.

| 4.7 | CESE sprijină propunerea Comisiei de a reduce de la 1 000 la 500 numărul lucrătorilor concediați care este necesar pentru a se putea solicita intervenția FEG, întrucât acest prag corespunde mai bine mărimii întreprinderilor europene. |
| --- | --- |

4.7

CESE sprijină propunerea Comisiei de a reduce de la 1 000 la 500 numărul lucrătorilor concediați care este necesar pentru a se putea solicita intervenția FEG, întrucât acest prag corespunde mai bine mărimii întreprinderilor europene.

| 4.8 | Având în vedere efectele globalizării, Comitetul împărtășește opinia Comisiei (9) potrivit căreia trebuie avute în vedere nu numai disponibilizările provocate de schimbările structurale din comerțul mondial, ci și cele provocate de alte tipuri de schimbări structurale, determinate de tehnologii, de produse, de modificări ale organizării producției și accesului la materiile prime, cât și de prețul acestora. |
| --- | --- |

4.8

Având în vedere efectele globalizării, Comitetul împărtășește opinia Comisiei (9) potrivit căreia trebuie avute în vedere nu numai disponibilizările provocate de schimbările structurale din comerțul mondial, ci și cele provocate de alte tipuri de schimbări structurale, determinate de tehnologii, de produse, de modificări ale organizării producției și accesului la materiile prime, cât și de prețul acestora.

9

| 4.9 | Având în vedere că perioada inițială de 12 luni prevăzută de regulament nu este, de cele mai multe ori, suficientă pentru ca lucrătorii concediați să-și găsească alt loc de muncă, Comitetul sprijină propunerea Comisiei de a prelungi perioada de finanțare a fondului până la 24 de luni. |
| --- | --- |

4.9

Având în vedere că perioada inițială de 12 luni prevăzută de regulament nu este, de cele mai multe ori, suficientă pentru ca lucrătorii concediați să-și găsească alt loc de muncă, Comitetul sprijină propunerea Comisiei de a prelungi perioada de finanțare a fondului până la 24 de luni.

| 4.10 | Comitetul sprijină modificarea ponderii intervenției propusă de Comisie, de la 50 % la 75 %, întrucât, în condițiile de criză actuale, UE trebuie să întărească solidaritatea cu lucrătorii concediați și cu statele membre. |
| --- | --- |

4.10

Comitetul sprijină modificarea ponderii intervenției propusă de Comisie, de la 50 % la 75 %, întrucât, în condițiile de criză actuale, UE trebuie să întărească solidaritatea cu lucrătorii concediați și cu statele membre.

| 4.11 | CESE este de acord să se țină seama, la calcularea numărului de concedieri, atât de momentul notificării individuale de concediere transmisă de angajator angajatului, cât și de încetarea „de facto” a unui contract de muncă înainte de finalizarea acestuia. |
| --- | --- |

4.11

CESE este de acord să se țină seama, la calcularea numărului de concedieri, atât de momentul notificării individuale de concediere transmisă de angajator angajatului, cât și de încetarea „de facto” a unui contract de muncă înainte de finalizarea acestuia.

| 4.12 | CESE înțelege din articolul 2 că prevederile acestuia se referă și la disponibilizarea lucrătorilor, în orice întreprindere sau regiune a UE, care se are loc în urma unei delocalizări către alte regiuni din interiorul frontierelor comunitare, deoarece, cu toate că ansamblul regiunilor din UE formează o piață internă unică, presiunile pe care le exercită globalizarea asupra întreprinderilor pentru a fi competitive la scară mondială se materializează, adesea, în schimbări de sediu către regiuni unde costul producției este inferior, fie în UE, fie în afara acesteia. |
| --- | --- |

4.12

CESE înțelege din articolul 2 că prevederile acestuia se referă și la disponibilizarea lucrătorilor, în orice întreprindere sau regiune a UE, care se are loc în urma unei delocalizări către alte regiuni din interiorul frontierelor comunitare, deoarece, cu toate că ansamblul regiunilor din UE formează o piață internă unică, presiunile pe care le exercită globalizarea asupra întreprinderilor pentru a fi competitive la scară mondială se materializează, adesea, în schimbări de sediu către regiuni unde costul producției este inferior, fie în UE, fie în afara acesteia.

| 4.13 | În avizul său anterior (10), CESE a propus ca partenerii sociali din diverse sectoare (întreprinderi sau regiuni) să fie implicați în mod corespunzător în proceduri. Articolul 5 din regulament prevede ca, în cererea de contribuție din partea FEG, statele membre să prezinte informații cu privire la procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali. Comitetul consideră că participarea la nivel de întreprindere și la nivel regional și național a partenerilor sociali la proceduri trebuie să fie o condiție indispensabilă pentru acceptarea solicitării. |
| --- | --- |

4.13

În avizul său anterior (10), CESE a propus ca partenerii sociali din diverse sectoare (întreprinderi sau regiuni) să fie implicați în mod corespunzător în proceduri. Articolul 5 din regulament prevede ca, în cererea de contribuție din partea FEG, statele membre să prezinte informații cu privire la procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali. Comitetul consideră că participarea la nivel de întreprindere și la nivel regional și național a partenerilor sociali la proceduri trebuie să fie o condiție indispensabilă pentru acceptarea solicitării.

10

| 4.14 | Comitetul recomandă întărirea rolului Comisiei Europene în ceea ce privește asistența administrativă și tehnică acordată statelor membre, în scopul de a le ajuta pe acestea la elaborarea solicitărilor și de a spori în acest fel coerența acestora la scară europeană; îndeamnă de asemenea Comisia să joace un rol proactiv față de statele membre și partenerii sociali. |
| --- | --- |

4.14

Comitetul recomandă întărirea rolului Comisiei Europene în ceea ce privește asistența administrativă și tehnică acordată statelor membre, în scopul de a le ajuta pe acestea la elaborarea solicitărilor și de a spori în acest fel coerența acestora la scară europeană; îndeamnă de asemenea Comisia să joace un rol proactiv față de statele membre și partenerii sociali.

| 4.15 | FEG trebuie să fie complementar fondurilor structurale, în special Fondului Social European, motiv pentru care trebuie evitate suprapunerile. Comitetul consideră că autoritățile regionale, partenerii sociali și organizațiile societății civile pot contribui, prin procedurile de participare la FSE, la utilizarea corectă a celor două fonduri. |
| --- | --- |

4.15

FEG trebuie să fie complementar fondurilor structurale, în special Fondului Social European, motiv pentru care trebuie evitate suprapunerile. Comitetul consideră că autoritățile regionale, partenerii sociali și organizațiile societății civile pot contribui, prin procedurile de participare la FSE, la utilizarea corectă a celor două fonduri.

| 4.16 | Comitetul Economic și Social European propune să se efectueze o evaluare a FEG după scurgerea a 12 luni de la publicarea noului regulament în Jurnalul Oficial, în scopul de a analiza procedurile regulamentului și gestionarea fondului și de a examina situația economică și cea a piețelor forței de muncă. Această evaluare va trebui să vizeze următoarele chestiuni:






  4.16.1 | în cazul în care situația de criză economică și reducere a numărului de locuri de muncă persistă, ar trebui prelungită perioada de aplicare a FEG până dincolo de anul 2011; |
| --- | --- | --- |

4.16

Comitetul Economic și Social European propune să se efectueze o evaluare a FEG după scurgerea a 12 luni de la publicarea noului regulament în Jurnalul Oficial, în scopul de a analiza procedurile regulamentului și gestionarea fondului și de a examina situația economică și cea a piețelor forței de muncă. Această evaluare va trebui să vizeze următoarele chestiuni:

să se efectueze o evaluare

4.16.1

în cazul în care situația de criză economică și reducere a numărului de locuri de muncă persistă, ar trebui prelungită perioada de aplicare a FEG până dincolo de anul 2011;

| 4.16.2 | în funcție de evoluția numărului de solicitări prezentate, precum și de evoluția crizei, trebuie analizată oportunitatea unei sporiri suplimentare a dotării bugetare, dincolo de plafonul celor 1 000 de milioane de euro; |
| --- | --- |

4.16.2

în funcție de evoluția numărului de solicitări prezentate, precum și de evoluția crizei, trebuie analizată oportunitatea unei sporiri suplimentare a dotării bugetare, dincolo de plafonul celor 1 000 de milioane de euro;

| 4.16.3 | trebuie examinată, de asemenea, oportunitatea reducerii pragului de 500 de concedieri necesar pentru solicitarea intervenției FEG, având în vedere problemele întreprinderilor mai mici din unele sectoare și din unele regiuni; |
| --- | --- |

4.16.3

trebuie examinată, de asemenea, oportunitatea reducerii pragului de 500 de concedieri necesar pentru solicitarea intervenției FEG, având în vedere problemele întreprinderilor mai mici din unele sectoare și din unele regiuni;

| 4.16.4 | de asemenea, în funcție de concluziile la care se va ajunge în urma analizării dosarelor gestionate, vor fi evaluate atât prevederile referitoare la rata de intervenție de până la 75 % prevăzută în modificarea regulamentului, precum și dispozițiile privind cele 24 de luni de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.16.4

de asemenea, în funcție de concluziile la care se va ajunge în urma analizării dosarelor gestionate, vor fi evaluate atât prevederile referitoare la rata de intervenție de până la 75 % prevăzută în modificarea regulamentului, precum și dispozițiile privind cele 24 de luni de punere în aplicare.

5.   Observații specifice privind articolele regulamentului

Observații specifice privind articolele regulamentului

| 5.1 | Articolul 1 alineatul (1): CESE propune ca, având în vedere efectele globalizării, să fie acoperite și disponibilizările care nu sunt consecința directă a schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, ci și a altor schimbări structurale legate de tehnologii, produse, organizarea producției și accesul la materiile prime (a se vedea 4.7 și 4.11). |
| --- | --- |

5.1

Articolul 1 alineatul (1): CESE propune ca, având în vedere efectele globalizării, să fie acoperite și disponibilizările care nu sunt consecința directă a schimbărilor intervenite în structura comerțului mondial, ci și a altor schimbări structurale legate de tehnologii, produse, organizarea producției și accesul la materiile prime (a se vedea 4.7 și 4.11).

| 5.2 | Articolul 2 – Criterii de intervenție: Comitetul este de acord cu reducerea la 500 a numărului de lucrători disponibilizați pentru a se putea solicita intervenția FEG, dar la următoarea evaluare va trebui analizată posibilitatea unei noi reduceri a pragului de 500 de concedieri, în funcție de sectorul și de regiunea afectate (a se vedea 4.6). |
| --- | --- |

5.2

Articolul 2 – Criterii de intervenție: Comitetul este de acord cu reducerea la 500 a numărului de lucrători disponibilizați pentru a se putea solicita intervenția FEG, dar la următoarea evaluare va trebui analizată posibilitatea unei noi reduceri a pragului de 500 de concedieri, în funcție de sectorul și de regiunea afectate (a se vedea 4.6).

| 5.3 | Articolul 2 – Calcularea numărului de concedieri: Comitetul sprijină propunerea Comisiei (a se vedea 4.10). |
| --- | --- |

5.3

Articolul 2 – Calcularea numărului de concedieri: Comitetul sprijină propunerea Comisiei (a se vedea 4.10).

| 5.4 | Articolul 5 alineatul (2) litera a): Comitetul este de acord cu modificarea propusă de Comisie și, la rândul său, sugerează adăugarea propunerii privind articolul 1 alineatul (1). De asemenea, propune modificarea literei f) după cum urmează: „Întrucât participarea partenerilor sociali este indispensabilă pentru utilizarea eficientă a fondului, solicitările vor indica procedurile urmate pentru consultarea și participarea partenerilor sociali” (a se vedea 4.12). |
| --- | --- |

5.4

Articolul 5 alineatul (2) litera a): Comitetul este de acord cu modificarea propusă de Comisie și, la rândul său, sugerează adăugarea propunerii privind articolul 1 alineatul (1). De asemenea, propune modificarea literei f) după cum urmează: „Întrucât participarea partenerilor sociali este indispensabilă pentru utilizarea eficientă a fondului, solicitările vor indica procedurile urmate pentru consultarea și participarea partenerilor sociali” (a se vedea 4.12).

| 5.5 | Articolul 8: Comitetul este de acord cu modificările operate la alineatele (1), (2) și (3), dar propune includerea unui nou alineat (4): „Asistența tehnică din partea Comisiei va trebui să aibă un caracter proactiv și să implice statele membre și partenerii sociali europeni și naționali în utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG” (a se vedea 4.13). |
| --- | --- |

5.5

Articolul 8: Comitetul este de acord cu modificările operate la alineatele (1), (2) și (3), dar propune includerea unui nou alineat (4): „Asistența tehnică din partea Comisiei va trebui să aibă un caracter proactiv și să implice statele membre și partenerii sociali europeni și naționali în utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG” (a se vedea 4.13).

| 5.6 | Articolul 10 alineatul (1): Comitetul este de acord ca rata intervenției financiare a FEG să poată ajunge până la 75 % din costurile estimate (a se vedea 4.9). |
| --- | --- |

5.6

Articolul 10 alineatul (1): Comitetul este de acord ca rata intervenției financiare a FEG să poată ajunge până la 75 % din costurile estimate (a se vedea 4.9).

| 5.7 | Articolul 13 alineatul (2): Comitetul este de acord cu o perioadă de utilizare a contribuției financiare de 24 de luni (a se vedea 4.8). |
| --- | --- |

5.7

Articolul 13 alineatul (2): Comitetul este de acord cu o perioadă de utilizare a contribuției financiare de 24 de luni (a se vedea 4.8).

| 5.8 | Articolul 17: Comitetul propune modificarea literei a) după cum urmează: „Comisia, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, va efectua o evaluare intermediară a eficienței și funcționării fondului, la 12 luni de la publicarea prezentului regulament în Jurnalul Oficial” (a se vedea 4.14). |
| --- | --- |

5.8

Articolul 17: Comitetul propune modificarea literei a) după cum urmează: „Comisia, în colaborare cu statele membre și cu partenerii sociali, va efectua o evaluare intermediară a eficienței și funcționării fondului, la 12 luni de la publicarea prezentului regulament în Jurnalul Oficial” (a se vedea 4.14).

| 5.9 | Articolul 20: Comitetul propune modificarea propunerii Comisiei după cum urmează (nou paragraf 2): „Pornind de la evaluarea prevăzută la articolul 17, Parlamentul European și Consiliul pot revizui prezentul regulament, inclusiv derogarea temporară prevăzută la articolul (1) alineatul (1a), pe baza unei propuneri a Comisiei”. |
| --- | --- |

5.9

Articolul 20: Comitetul propune modificarea propunerii Comisiei după cum urmează (nou paragraf 2): „Pornind de la evaluarea prevăzută la articolul 17, Parlamentul European și Consiliul pot revizui prezentul regulament, inclusiv derogarea temporară prevăzută la articolul (1) alineatul (1a), pe baza unei propuneri a Comisiei”.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  COM(2006) 91 final, 2006/0033 (COD).

1

(2)  JO C 318, 23.12.2006, p. 38-41.

2

(3)  Parlamentul European a emis o rezoluție la 13 decembrie 2006 (l PE A6-0385/2006). JO L 406, 30.12.2006, p. 1; corrigendum JO L 048, 22.2.2008, p. 82. Comitetul Regiunilor a fost consultat (Avizul CdR 137/2006 fin, raportor: dna OLDFATHER). JO C 51, 6.3.2007.

3

(4)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1 Corectarea erorilor din acest regulament în JO L 48, 22.2.2008, p. 82, iar pentru versiunea în limba engleză în JO L 202, 31.7.2008, p.74.

4

(5)  COM(2008) 421 final.

5

(6)  În anul 2007 au fost înregistrate zece solicitări, iar în 2008 doar cinci.

6

(7)  COM(2008) 800 final, din 26.11.2008.

7

(8)  COM(2008) 800.

8

(9)  Solidaritate în fața schimbărilor: Fondul european pentru adaptare la globalizare (FEG) în 2007 – retrospectivă și perspective - COM(2008) 421 final.

9

(10)  JO C 318, 23.12.2006, p. 38-41.

10

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/107

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE

COM(2008) 636 final – 2008/0192 (COD)

2009/C 228/21

La 24 noiembrie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social cu privire la

„Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE”

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 10 martie 2009. Raportor: dna SHARMA.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 101 voturi pentru, 29 de voturi împotrivă și 26 de abțineri.

1.   Recomandări

Recomandări

1.1   Recomandări generale

Recomandări generale

| 1.1.1 | Se cuvine salutată orice încercare a Comisiei de a spori aplicarea unui tratament egal femeilor pe piața muncii și de a crea posibilități pentru cele care doresc să exercite o activitate independentă, remunerată sau antreprenorială. Cu toate acestea, pentru societatea civilă, titlul prezentei directive (1) reformate este înșelător prin faptul că nu ia în considerare egalitatea dintre femeile și bărbații care desfășoară o activitate independentă și se concentrează în mod special asupra prestațiilor de asigurări sociale legate de maternitate în cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, asupra regimului de asigurări sociale pentru soțiile/soții colaboratori și asupra concediului pentru îngrijirea membrilor familiei. Egalitatea trebuie abordată dintr-o perspectivă holistică, luându-se în considerare impactul acesteia în alte domenii, precum drepturile sociale, egalitatea de șanse, drepturile copilului și drepturile familiei. |
| --- | --- |

1.1.1

Se cuvine salutată orice încercare a Comisiei de a spori aplicarea unui tratament egal femeilor pe piața muncii și de a crea posibilități pentru cele care doresc să exercite o activitate independentă, remunerată sau antreprenorială. Cu toate acestea, pentru societatea civilă, titlul prezentei directive (1) reformate este înșelător prin faptul că nu ia în considerare egalitatea dintre femeile și bărbații care desfășoară o activitate independentă și se concentrează în mod special asupra prestațiilor de asigurări sociale legate de maternitate în cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, asupra regimului de asigurări sociale pentru soțiile/soții colaboratori și asupra concediului pentru îngrijirea membrilor familiei. Egalitatea trebuie abordată dintr-o perspectivă holistică, luându-se în considerare impactul acesteia în alte domenii, precum drepturile sociale, egalitatea de șanse, drepturile copilului și drepturile familiei.

1

| 1.1.2 | Pentru a asigura examinarea corespunzătoare a acestora din perspectiva egalității, Comisia trebuie să revizuiască, separat fiecare dintre cele trei domenii avute în vedere în directivă. Deși înțelege că DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse este însărcinată cu tratarea problemelor legate de protecția socială, Comitetul dorește să insiste asupra faptului că statutul de lucrător independent nu trebuie abordat în același context cu cel de angajat. |
| --- | --- |

1.1.2

Pentru a asigura examinarea corespunzătoare a acestora din perspectiva egalității, Comisia trebuie să revizuiască, separat fiecare dintre cele trei domenii avute în vedere în directivă. Deși înțelege că DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse este însărcinată cu tratarea problemelor legate de protecția socială, Comitetul dorește să insiste asupra faptului că statutul de lucrător independent nu trebuie abordat în același context cu cel de angajat.

| 1.1.3 | Pentru o reală îmbunătățire a drepturilor, măsurile și instrumentele propuse trebuie să fie practice și aplicabile. Fără îndoială, modificările propuse în cazul prezentei directive reprezintă o îmbunătățire a legislației comunitare legate de maternitate în cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, precum și a soților colaboratori în activitatea respectivă, și în consecință vor avea un efect benefic asupra copiilor acestora. CESE apreciază că este necesară reformarea directivei. |
| --- | --- |

1.1.3

Pentru o reală îmbunătățire a drepturilor, măsurile și instrumentele propuse trebuie să fie practice și aplicabile. Fără îndoială, modificările propuse în cazul prezentei directive reprezintă o îmbunătățire a legislației comunitare legate de maternitate în cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, precum și a soților colaboratori în activitatea respectivă, și în consecință vor avea un efect benefic asupra copiilor acestora. CESE apreciază că este necesară reformarea directivei.

| 1.1.4 | Aplicarea legislației actuale în domeniul egalității dintre bărbați și femei ar deveni mai eficientă în sensul eliminării inegalităților dacă s-ar aplica într-un număr mai mare de cazuri. Prin urmare, Comisia trebuie să determine cauzele aplicării deficitare a acesteia. |
| --- | --- |

1.1.4

Aplicarea legislației actuale în domeniul egalității dintre bărbați și femei ar deveni mai eficientă în sensul eliminării inegalităților dacă s-ar aplica într-un număr mai mare de cazuri. Prin urmare, Comisia trebuie să determine cauzele aplicării deficitare a acesteia.

| 1.1.5 | În cadrul eforturilor pe care le întreprinde în vederea creșterii numărului de întreprinzători, în special din rândul femeilor, UE trebuie să ia în considerare valorile care contează pentru cei care doresc să se lanseze într-o activitate independentă. Această abordare, asociată cu o schimbare generală în plan cultural în ceea ce privește spiritul antreprenorial în Europa, ar ajuta la identificarea aspectelor asupra cărora trebuie să-și concentreze eforturile direcțiile generale ale Comisiei. |
| --- | --- |

1.1.5

În cadrul eforturilor pe care le întreprinde în vederea creșterii numărului de întreprinzători, în special din rândul femeilor, UE trebuie să ia în considerare valorile care contează pentru cei care doresc să se lanseze într-o activitate independentă. Această abordare, asociată cu o schimbare generală în plan cultural în ceea ce privește spiritul antreprenorial în Europa, ar ajuta la identificarea aspectelor asupra cărora trebuie să-și concentreze eforturile direcțiile generale ale Comisiei.

| 1.1.6 | Trebuie examinată cu atenție orice creștere a contribuțiilor de asigurări sociale sau a sarcinilor administrative care revin statului sau întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.1.6

Trebuie examinată cu atenție orice creștere a contribuțiilor de asigurări sociale sau a sarcinilor administrative care revin statului sau întreprinderilor.

| 1.1.7 | Trebuie ridicată problema costurilor pe care le presupune pentru Europa revizuirea acestei directive. Analiza de impact prezentată de Comisie demonstrează în mod clar că beneficiile pentru statele membre sunt minime. |
| --- | --- |

1.1.7

Trebuie ridicată problema costurilor pe care le presupune pentru Europa revizuirea acestei directive. Analiza de impact prezentată de Comisie demonstrează în mod clar că beneficiile pentru statele membre sunt minime.

1.2   Recomandări privind lucrătorii independenți și întreprinzătorii

Recomandări privind lucrătorii independenți și întreprinzătorii

| 1.2.1 | Prin natura sa, activitatea independentă este o activitate cu atribute speciale și, prin urmare, un lucrător independent nu poate fi tratat în același mod ca și un angajat, așa cum activitatea independentă nu poate fi considerată un termen generic aplicabil întreprinzătorilor. |
| --- | --- |

1.2.1

Prin natura sa, activitatea independentă este o activitate cu atribute speciale și, prin urmare, un lucrător independent nu poate fi tratat în același mod ca și un angajat, așa cum activitatea independentă nu poate fi considerată un termen generic aplicabil întreprinzătorilor.

| 1.2.2 | Comitetul înțelege că este greu de imaginat cum se pot aplica dispozițiile în materie de maternitate femeilor care desfășoară o activitate independentă. O întreprindere și responsabilitățile aferente activității independente implică imposibilitatea unei absențe de durată fără o planificare cu mult timp înainte și fără a dispune de siguranță financiară sau de personal calificat pentru gestionarea muncii. O asemenea absență ar putea duce, în lipsa unui management corespunzător, la rezilierea contractelor sau la falimentul întreprinderii, în special în cazul microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

1.2.2

Comitetul înțelege că este greu de imaginat cum se pot aplica dispozițiile în materie de maternitate femeilor care desfășoară o activitate independentă. O întreprindere și responsabilitățile aferente activității independente implică imposibilitatea unei absențe de durată fără o planificare cu mult timp înainte și fără a dispune de siguranță financiară sau de personal calificat pentru gestionarea muncii. O asemenea absență ar putea duce, în lipsa unui management corespunzător, la rezilierea contractelor sau la falimentul întreprinderii, în special în cazul microîntreprinderilor.

| 1.2.3 | Toate măsurile propuse trebuie să aibă în vedere durata necesară asigurării unei sarcini normale și recuperării fizice a mamei după naștere, perioada necesară creării unei legături între mamă și copil și unei bune îngrijiri a copilului. |
| --- | --- |

1.2.3

Toate măsurile propuse trebuie să aibă în vedere durata necesară asigurării unei sarcini normale și recuperării fizice a mamei după naștere, perioada necesară creării unei legături între mamă și copil și unei bune îngrijiri a copilului.

| 1.2.4 | Din păcate, Comisia nu oferă nicio soluție practică problemelor menționate, lăsându-le în seama fiecărui stat membru. Cea mai mare parte a femeilor care desfășoară o activitate independentă trebuie să formeze o persoană capabilă să le înlocuiască, să întrerupă activitatea întreprinderii sau să continue să lucreze pe toată perioada concediului de maternitate; aceasta este, de altfel, situația tuturor femeilor care desfășoară o activitate independentă în cadrul legislației actuale. |
| --- | --- |

1.2.4

Din păcate, Comisia nu oferă nicio soluție practică problemelor menționate, lăsându-le în seama fiecărui stat membru. Cea mai mare parte a femeilor care desfășoară o activitate independentă trebuie să formeze o persoană capabilă să le înlocuiască, să întrerupă activitatea întreprinderii sau să continue să lucreze pe toată perioada concediului de maternitate; aceasta este, de altfel, situația tuturor femeilor care desfășoară o activitate independentă în cadrul legislației actuale.

1.3   Recomandări privind soțiile/soții colaboratori

Recomandări privind soțiile/soții colaboratori

| 1.3.1 | În general, directiva nu abordează chestiunea lipsei de recunoaștere a „soțiilor/soților colaboratori”, a calității și volumului contribuțiilor acestora la bunul mers al întreprinderii și nici a măsurilor necesare sprijinirii acestor femei. Directiva nu propune măsuri care să permită îmbunătățirea situației sociale sau financiare a soțiilor/soților colaboratori sau a protecției sociale a acestora. |
| --- | --- |

1.3.1

În general, directiva nu abordează chestiunea lipsei de recunoaștere a „soțiilor/soților colaboratori”, a calității și volumului contribuțiilor acestora la bunul mers al întreprinderii și nici a măsurilor necesare sprijinirii acestor femei. Directiva nu propune măsuri care să permită îmbunătățirea situației sociale sau financiare a soțiilor/soților colaboratori sau a protecției sociale a acestora.

| 1.3.2 | Este necesar să se respecte competențele statelor membre în acest domeniu și să li se acorde libertatea de a dezvolta modalitățile de integrare a acestor „lucrători” în sistemele proprii de ocupare a forței de muncă și de asigurări și, prin aceasta, în sisteme de protecție socială. UE poate aduce un maximum de valoare adăugată prin sprijinirea schimbului de informații și de bune practici în cadrul „metodei deschise” (2). |
| --- | --- |

1.3.2

Este necesar să se respecte competențele statelor membre în acest domeniu și să li se acorde libertatea de a dezvolta modalitățile de integrare a acestor „lucrători” în sistemele proprii de ocupare a forței de muncă și de asigurări și, prin aceasta, în sisteme de protecție socială. UE poate aduce un maximum de valoare adăugată prin sprijinirea schimbului de informații și de bune practici în cadrul „metodei deschise” (2).

2

| 1.3.3 | Comisia ar trebui să întreprindă cercetări pentru a determina motivele lipsei de participare a soțiilor/soților colaboratori în economia formală și în dispozițiile voluntare de protecție socială, precum și problemele care apar în situațiile în care soțiile/soții colaboratori nu mai sunt parteneri de viață, dar rămân parteneri de afaceri. |
| --- | --- |

1.3.3

Comisia ar trebui să întreprindă cercetări pentru a determina motivele lipsei de participare a soțiilor/soților colaboratori în economia formală și în dispozițiile voluntare de protecție socială, precum și problemele care apar în situațiile în care soțiile/soții colaboratori nu mai sunt parteneri de viață, dar rămân parteneri de afaceri.

2.   Context

Context

| 2.1 | Femeile joacă un rol economic și social activ în societate, adesea fără a beneficia de vreo recunoaștere, compensație sau de un statut juridic. Uniunea Europeană trebuie să-și concentreze eforturile în ceea ce privește realizarea Strategiei de la Lisabona, iar unul din mijloacele preconizate în acest scop constă în sporirea, pe de o parte, a participării femeilor pe piața muncii, și, pe de altă parte, a numărului întreprinzătorilor, în special din rândul femeilor. |
| --- | --- |

2.1

Femeile joacă un rol economic și social activ în societate, adesea fără a beneficia de vreo recunoaștere, compensație sau de un statut juridic. Uniunea Europeană trebuie să-și concentreze eforturile în ceea ce privește realizarea Strategiei de la Lisabona, iar unul din mijloacele preconizate în acest scop constă în sporirea, pe de o parte, a participării femeilor pe piața muncii, și, pe de altă parte, a numărului întreprinzătorilor, în special din rândul femeilor.

| 2.2 | Noua directivă propusă, care ar urma să înlocuiască Directiva 86/613/CEE, este menită să remedieze lacunele legislației privind lucrătorii independenți și soțiile/soții care colaborează la desfășurarea activității întreprinderii familiale, prin adoptarea următoarelor măsuri:






  — | îmbunătățirea protecției în cazul maternității, oferind dispoziții legate de acest aspect destinate femeilor care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- | --- |

2.2

Noua directivă propusă, care ar urma să înlocuiască Directiva 86/613/CEE, este menită să remedieze lacunele legislației privind lucrătorii independenți și soțiile/soții care colaborează la desfășurarea activității întreprinderii familiale, prin adoptarea următoarelor măsuri:

—

îmbunătățirea protecției în cazul maternității, oferind dispoziții legate de acest aspect destinate femeilor care desfășoară o activitate independentă;

| — | acordarea concediului pentru îngrijirea membrilor familiei; |
| --- | --- |

—

acordarea concediului pentru îngrijirea membrilor familiei;

| — | recunoașterea contribuției soțiilor/soților colaboratori prin acordarea unui regim de protecție socială echivalent celui de care beneficiază partenera/partenerul care desfășoară activitatea independentă respectivă; |
| --- | --- |

—

recunoașterea contribuției soțiilor/soților colaboratori prin acordarea unui regim de protecție socială echivalent celui de care beneficiază partenera/partenerul care desfășoară activitatea independentă respectivă;

| — | atribuirea de competențe în acest domeniu organismelor naționale din domeniul egalității de șanse. |
| --- | --- |

—

atribuirea de competențe în acest domeniu organismelor naționale din domeniul egalității de șanse.

3.   Observații generale

Observații generale

| 3.1 | Se cuvine salutată orice încercare a Comisiei de a spori aplicarea unui tratament egal femeilor pe piața muncii și de a crea posibilități pentru cele care doresc să exercite o activitate independentă, remunerată sau antreprenorială. Cu toate acestea, orice schimbare implică evaluarea impactului acesteia în plan financiar, sub aspectul duratei și al resurselor. |
| --- | --- |

3.1

Se cuvine salutată orice încercare a Comisiei de a spori aplicarea unui tratament egal femeilor pe piața muncii și de a crea posibilități pentru cele care doresc să exercite o activitate independentă, remunerată sau antreprenorială. Cu toate acestea, orice schimbare implică evaluarea impactului acesteia în plan financiar, sub aspectul duratei și al resurselor.

| 3.2 | Pentru o reală îmbunătățire a drepturilor, măsurile și instrumentele propuse trebuie să fie clare, practice și aplicabile. Din nefericire, în materie de abordare a inegalităților existente, prezenta directivă nu pare a oferi avantaje substanțiale, aplicabile sau realizabile.. În plus, propunerea este neclară din cauză că atrage atenția, în același document, asupra a trei subiecte de dezbatere diferite, precum și asupra organismelor naționale active în domeniul egalității de șanse. |
| --- | --- |

3.2

Pentru o reală îmbunătățire a drepturilor, măsurile și instrumentele propuse trebuie să fie clare, practice și aplicabile. Din nefericire, în materie de abordare a inegalităților existente, prezenta directivă nu pare a oferi avantaje substanțiale, aplicabile sau realizabile.. În plus, propunerea este neclară din cauză că atrage atenția, în același document, asupra a trei subiecte de dezbatere diferite, precum și asupra organismelor naționale active în domeniul egalității de șanse.

| 3.3 | Cadrul legislativ european interzice discriminarea pe criterii de gen printr-o serie de măsuri legislative. Cu toate acestea, toate analizele statistice demonstrează că femeile sunt, în continuare, mai slab remunerate decât bărbații, sunt insuficient reprezentate la nivel politic, pe piața forței de muncă, la nivel managerial și în categoria întreprinzătorilor. Este necesară o mai bună aplicare a legislației actuale în toate aceste domenii, iar Comisia ar trebui să examineze în primul rând aplicarea deficitară a cadrului actual privind egalitatea de șanse. |
| --- | --- |

3.3

Cadrul legislativ european interzice discriminarea pe criterii de gen printr-o serie de măsuri legislative. Cu toate acestea, toate analizele statistice demonstrează că femeile sunt, în continuare, mai slab remunerate decât bărbații, sunt insuficient reprezentate la nivel politic, pe piața forței de muncă, la nivel managerial și în categoria întreprinzătorilor. Este necesară o mai bună aplicare a legislației actuale în toate aceste domenii, iar Comisia ar trebui să examineze în primul rând aplicarea deficitară a cadrului actual privind egalitatea de șanse.

| 3.4 | În cadrul eforturilor pe care le întreprinde în scopul creșterii numărului întreprinzătorilor și, în special, al femeilor, UE trebuie să ia în considerare valorile care contează pentru cei care doresc să se lanseze într-o activitate independentă (3). Propunerea unor dispoziții privind maternitatea ar putea să nu aibă impact asupra numărului de femei-antreprenor. Datele furnizate de Comisia Europeană însăși demonstrează o scădere a numărului de întreprinderi noi, indiferent că ele sunt conduse de femei sau de bărbați, ceea ce se explică prin atitudinea negativă față de activitatea independentă observată în UE. Se impune o schimbare în plan cultural dacă se dorește o schimbare semnificativă în acest domeniu. Spre exemplificare, noul „«Small Business Act» pentru Europa” (4) ar putea să propună măsuri mai semnificative de sprijinire a femeilor-antreprenor. |
| --- | --- |

3.4

În cadrul eforturilor pe care le întreprinde în scopul creșterii numărului întreprinzătorilor și, în special, al femeilor, UE trebuie să ia în considerare valorile care contează pentru cei care doresc să se lanseze într-o activitate independentă (3). Propunerea unor dispoziții privind maternitatea ar putea să nu aibă impact asupra numărului de femei-antreprenor. Datele furnizate de Comisia Europeană însăși demonstrează o scădere a numărului de întreprinderi noi, indiferent că ele sunt conduse de femei sau de bărbați, ceea ce se explică prin atitudinea negativă față de activitatea independentă observată în UE. Se impune o schimbare în plan cultural dacă se dorește o schimbare semnificativă în acest domeniu. Spre exemplificare, noul „«Small Business Act» pentru Europa” (4) ar putea să propună măsuri mai semnificative de sprijinire a femeilor-antreprenor.

3

Small Business Act

4

| 3.5 | Protecția socială este de competența statelor membre. Noua directivă nu este susținută în prezent de toate statele membre și, prin urmare, riscă să fie ineficientă la nivel european și să devină un exercițiu fără sens. Pentru a deveni cu adevărat eficientă, ar trebui să fie îmbunătățită semnificativ, prin includerea unor norme minime în materie de protecție, și să fie aplicată în toate statele membre. În general, măsurile propuse de Comisie au caracter prescriptiv, nu țin seama de diversitatea sistemelor de protecție socială ale statelor membre și nici de principiile unei mai bune legiferări. |
| --- | --- |

3.5

Protecția socială este de competența statelor membre. Noua directivă nu este susținută în prezent de toate statele membre și, prin urmare, riscă să fie ineficientă la nivel european și să devină un exercițiu fără sens. Pentru a deveni cu adevărat eficientă, ar trebui să fie îmbunătățită semnificativ, prin includerea unor norme minime în materie de protecție, și să fie aplicată în toate statele membre. În general, măsurile propuse de Comisie au caracter prescriptiv, nu țin seama de diversitatea sistemelor de protecție socială ale statelor membre și nici de principiile unei mai bune legiferări.

| 3.6 | În general, întreprinderile mici și lucrătorii independenți, în special din sectoarele agricol, de artizanat și al IMM-urilor, dispun de mijloace financiare limitate și ar putea avea o atitudine negativă față de introducerea de cheltuieli suplimentare, chiar dacă protecția socială poate oferi o rețea de protecție viitoarelor mame sau soțiilor/soților colaboratori. Trebuie examinată cu atenție orice creștere a contribuțiilor de asigurări sociale sau a sarcinilor administrative care revin statului sau întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.6

În general, întreprinderile mici și lucrătorii independenți, în special din sectoarele agricol, de artizanat și al IMM-urilor, dispun de mijloace financiare limitate și ar putea avea o atitudine negativă față de introducerea de cheltuieli suplimentare, chiar dacă protecția socială poate oferi o rețea de protecție viitoarelor mame sau soțiilor/soților colaboratori. Trebuie examinată cu atenție orice creștere a contribuțiilor de asigurări sociale sau a sarcinilor administrative care revin statului sau întreprinderilor.

| 3.7 | Modificările introduse de noua directivă își propun să abordeze problema egalității; cu toate acestea, documentul se referă prea puțin la concediul parental sau la concediul de paternitate pentru bărbații care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

3.7

Modificările introduse de noua directivă își propun să abordeze problema egalității; cu toate acestea, documentul se referă prea puțin la concediul parental sau la concediul de paternitate pentru bărbații care desfășoară o activitate independentă.

| 3.8 | Conform Convenției ONU privind drepturile copilului (5), Comisia ar trebui să desfășoare o procedură paralelă, care să ia în considerare impactul dispozițiilor propuse asupra copilului. Acesta trebuie să beneficieze de o alimentație adecvată și buna sa îngrijire trebuie garantată. |
| --- | --- |

3.8

Conform Convenției ONU privind drepturile copilului (5), Comisia ar trebui să desfășoare o procedură paralelă, care să ia în considerare impactul dispozițiilor propuse asupra copilului. Acesta trebuie să beneficieze de o alimentație adecvată și buna sa îngrijire trebuie garantată.

5

4.   Observații specifice

Observații specifice

| 4.1 | Comisia a realizat o evaluare a impactului global al acestei directive, prin consultarea unui mare număr de părți interesate. Examinând evaluarea de impact, CESE consideră că există prea multe întrebări fără răspuns, în special în ceea ce privește eficiența reală, claritatea și implementarea reformării propuse. |
| --- | --- |

4.1

Comisia a realizat o evaluare a impactului global al acestei directive, prin consultarea unui mare număr de părți interesate. Examinând evaluarea de impact, CESE consideră că există prea multe întrebări fără răspuns, în special în ceea ce privește eficiența reală, claritatea și implementarea reformării propuse.

| 4.2 | Activitatea liberală se circumscrie mai multor categorii: întreprinzătorii, proprietarii de întreprinderi, lucrătorii independenți, lucrătorii la domiciliu și „lucrătorii pseudo-independenți”, cei care sunt subcontractați de angajatorul lor inițial pentru a-și continua activitatea ca lucrători independenți. Cu toate acestea, este esențial ca alegerea modului de protecție în caz de maternitate să fie lăsată la aprecierea persoanei care desfășoară o activitate independentă și soțiilor/soților colaboratori, pentru a se respecta alegerea autonomiei și independenței care caracterizează prin definiție statutul de independent. În cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, impunerea obligației de a-și lua concediu pe o perioadă mai lungă ar fi incompatibilă cu buna funcționare a întreprinderilor, cărora, cel mai adesea, le-ar pune în pericol viabilitatea. Prin urmare, se impune ca prezenta directivă să evite să facă trimitere directă la Directiva 92/85/CE privind concediul de maternitate. Așadar, ar fi inadecvat să se încerce alinierea sistemului privind concediul de maternitate al lucrătorilor independenți și soțiilor/soților colaboratori la sistemul aplicabil angajaților. |
| --- | --- |

4.2

Activitatea liberală se circumscrie mai multor categorii: întreprinzătorii, proprietarii de întreprinderi, lucrătorii independenți, lucrătorii la domiciliu și „lucrătorii pseudo-independenți”, cei care sunt subcontractați de angajatorul lor inițial pentru a-și continua activitatea ca lucrători independenți. Cu toate acestea, este esențial ca alegerea modului de protecție în caz de maternitate să fie lăsată la aprecierea persoanei care desfășoară o activitate independentă și soțiilor/soților colaboratori, pentru a se respecta alegerea autonomiei și independenței care caracterizează prin definiție statutul de independent. În cazul femeilor care desfășoară o activitate independentă, impunerea obligației de a-și lua concediu pe o perioadă mai lungă ar fi incompatibilă cu buna funcționare a întreprinderilor, cărora, cel mai adesea, le-ar pune în pericol viabilitatea. Prin urmare, se impune ca prezenta directivă să evite să facă trimitere directă la Directiva 92/85/CE privind concediul de maternitate. Așadar, ar fi inadecvat să se încerce alinierea sistemului privind concediul de maternitate al lucrătorilor independenți și soțiilor/soților colaboratori la sistemul aplicabil angajaților.

| 4.3 | Trebuie clarificate modalitățile prin care statele membre ar administra concediul de maternitate în cazul persoanelor care nu sunt angajate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1). Acești lucrători își stabilesc propriul program de lucru și își aleg perioada de concediu. Prin urmare, nu au nevoie să li se acorde dreptul la „concediu”. |
| --- | --- |

4.3

Trebuie clarificate modalitățile prin care statele membre ar administra concediul de maternitate în cazul persoanelor care nu sunt angajate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1). Acești lucrători își stabilesc propriul program de lucru și își aleg perioada de concediu. Prin urmare, nu au nevoie să li se acorde dreptul la „concediu”.

| 4.4 | În plus, trebuie ca statele membre să aibă în vedere nu numai plata unei alocații, dar și acordarea de ajutor sub forma unui înlocuitor temporar. Pentru femeile care desfășoară o activitate independentă și pentru soțiile/soții colaboratori, sistemele de sprijin și de înlocuire sunt la fel de importante ca și alocațiile financiare. Directiva trebuie să evite stabilirea de priorități în ceea ce privește aceste prestații de asigurări sociale. În plus, este necesar ca stabilirea unui nivel adecvat al alocației să facă obiectul unei decizii la nivel național, luându-se în considerare diferența obiectivă dintre lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori. |
| --- | --- |

4.4

În plus, trebuie ca statele membre să aibă în vedere nu numai plata unei alocații, dar și acordarea de ajutor sub forma unui înlocuitor temporar. Pentru femeile care desfășoară o activitate independentă și pentru soțiile/soții colaboratori, sistemele de sprijin și de înlocuire sunt la fel de importante ca și alocațiile financiare. Directiva trebuie să evite stabilirea de priorități în ceea ce privește aceste prestații de asigurări sociale. În plus, este necesar ca stabilirea unui nivel adecvat al alocației să facă obiectul unei decizii la nivel național, luându-se în considerare diferența obiectivă dintre lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori.

| 4.5 | În cazul soțiilor/soților colaboratori, trebuie luate în considerare consecințele articolului 7 alineatul (4), care prevede acordarea unei asistențe specifice pentru găsirea unui înlocuitor pe perioada concediului de maternitate. Nu există nicio obligație de acest tip în cazul angajaților unei întreprinderi; introducerea ei pentru soțiile/soții colaboratori ar constitui o sarcină complexă și costisitoare din punct de vedere administrativ, care ar afecta în special întreprinderile mici și autoritățile publice. |
| --- | --- |

4.5

În cazul soțiilor/soților colaboratori, trebuie luate în considerare consecințele articolului 7 alineatul (4), care prevede acordarea unei asistențe specifice pentru găsirea unui înlocuitor pe perioada concediului de maternitate. Nu există nicio obligație de acest tip în cazul angajaților unei întreprinderi; introducerea ei pentru soțiile/soții colaboratori ar constitui o sarcină complexă și costisitoare din punct de vedere administrativ, care ar afecta în special întreprinderile mici și autoritățile publice.

| 4.6 | Este necesar să se clarifice articolul 7 alineatul (2) privind asigurarea necondiționată a unei alocații de maternitate adecvate, în contrast cu articolul 6, care prevede că soțiile/soții colaboratori vor beneficia de prestații de asigurări sociale în aceleași condiții în care beneficiază de acestea lucrătorii independenți și cu articolul 11 alineatul (4) din directiva privind lucrătoarele însărcinate, care permite statelor membre să supună dreptul la alocațiile de maternitate anumitor condiții de eligibilitate. |
| --- | --- |

4.6

Este necesar să se clarifice articolul 7 alineatul (2) privind asigurarea necondiționată a unei alocații de maternitate adecvate, în contrast cu articolul 6, care prevede că soțiile/soții colaboratori vor beneficia de prestații de asigurări sociale în aceleași condiții în care beneficiază de acestea lucrătorii independenți și cu articolul 11 alineatul (4) din directiva privind lucrătoarele însărcinate, care permite statelor membre să supună dreptul la alocațiile de maternitate anumitor condiții de eligibilitate.

| 4.7 | Programul de lucru al unui lucrător independent tinde să depășească în general programul lucrătorilor salariați, ceea ce pune problema suplimentară a îngrijirii copiilor pentru femeile care exercită o activitate independentă. Nici în această privință Comisia nu face recomandări cu privire la dispozițiile referitoare la îngrijirea copiilor sau la responsabilitățile în materie de îngrijire ale lucrătorilor independenți. Ar fi necesar ca toate statele membre să îmbunătățească serviciile de îngrijire a copiilor, astfel încât acestea să fie accesibile și de înaltă calitate, pentru a contribui la măsuri care să permită o mai bună conciliere a vieții profesionale cu viața de familie pentru lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori, după cum se întâmplă în cazul lucrătorilor angajați. |
| --- | --- |

4.7

Programul de lucru al unui lucrător independent tinde să depășească în general programul lucrătorilor salariați, ceea ce pune problema suplimentară a îngrijirii copiilor pentru femeile care exercită o activitate independentă. Nici în această privință Comisia nu face recomandări cu privire la dispozițiile referitoare la îngrijirea copiilor sau la responsabilitățile în materie de îngrijire ale lucrătorilor independenți. Ar fi necesar ca toate statele membre să îmbunătățească serviciile de îngrijire a copiilor, astfel încât acestea să fie accesibile și de înaltă calitate, pentru a contribui la măsuri care să permită o mai bună conciliere a vieții profesionale cu viața de familie pentru lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori, după cum se întâmplă în cazul lucrătorilor angajați.

| 4.8 | Obiectivele generale ale directivei sunt îmbunătățirea egalității dintre femeile și bărbații care desfășoară o activitate independentă, pe de o parte, și soțiile/soții colaboratori, pe de altă parte. În plus, Comisia speră ca această directivă să ducă la creșterea numărului de femei care desfășoară o activitate independentă, să ofere un statut recunoscut soțiilor/soților colaboratori, să determine creșterea numărului de soții/soți colaboratori acoperiți de un sistem de asigurări sociale și să ofere lucrătorilor independenți și soțiilor/soților colaboratori căi de atac eficiente. Cu toate acestea,






  — | egalitatea dintre bărbați și femei este acoperită în prezent de cadrul juridic comunitar în materie de egalitate de șanse; |
| --- | --- | --- |

4.8

Obiectivele generale ale directivei sunt îmbunătățirea egalității dintre femeile și bărbații care desfășoară o activitate independentă, pe de o parte, și soțiile/soții colaboratori, pe de altă parte. În plus, Comisia speră ca această directivă să ducă la creșterea numărului de femei care desfășoară o activitate independentă, să ofere un statut recunoscut soțiilor/soților colaboratori, să determine creșterea numărului de soții/soți colaboratori acoperiți de un sistem de asigurări sociale și să ofere lucrătorilor independenți și soțiilor/soților colaboratori căi de atac eficiente. Cu toate acestea,

—

egalitatea dintre bărbați și femei este acoperită în prezent de cadrul juridic comunitar în materie de egalitate de șanse;

| — | este puțin probabil ca măsuri de importanță minoră în materie de protecție socială să permită creșterea numărului de femei care desfășoară o activitate independentă, în condițiile în care, în aproape toate statele membre, acestea își pot asigura protecția socială printr-o contribuție voluntară; |
| --- | --- |

—

este puțin probabil ca măsuri de importanță minoră în materie de protecție socială să permită creșterea numărului de femei care desfășoară o activitate independentă, în condițiile în care, în aproape toate statele membre, acestea își pot asigura protecția socială printr-o contribuție voluntară;

| — | soțiile/soții colaboratori tot nu ar obține un statut juridic și nu ar dispune de căi de recurs eficiente în ciuda faptului că plătesc o contribuție voluntară de asigurări sociale. |
| --- | --- |

—

soțiile/soții colaboratori tot nu ar obține un statut juridic și nu ar dispune de căi de recurs eficiente în ciuda faptului că plătesc o contribuție voluntară de asigurări sociale.

| 4.9 | 18 din cele 27 de state membre oferă deja soțiilor/soților colaboratori și lucrătorilor independenți posibilitatea contribuțiilor voluntare pentru prestațiile de maternitate. Această măsură trebuie extinsă la toate statele membre, pentru a garanta posibilitatea de a beneficia de asigurări sociale atunci când femeia dorește să participe la acest sistem. Este inacceptabil ca un stat membru să decidă în mod discriminatoriu ca o persoană sau alta să nu aibă dreptul să plătească o contribuție pentru a-și asigura protecția socială în cadrul unui sistem public, în funcție de statutul de lucrător salariat, de independent sau de nesalariat al acesteia, așa cum este cazul în prezent pentru statutul soțiilor/soților colaboratori. |
| --- | --- |

4.9

18 din cele 27 de state membre oferă deja soțiilor/soților colaboratori și lucrătorilor independenți posibilitatea contribuțiilor voluntare pentru prestațiile de maternitate. Această măsură trebuie extinsă la toate statele membre, pentru a garanta posibilitatea de a beneficia de asigurări sociale atunci când femeia dorește să participe la acest sistem. Este inacceptabil ca un stat membru să decidă în mod discriminatoriu ca o persoană sau alta să nu aibă dreptul să plătească o contribuție pentru a-și asigura protecția socială în cadrul unui sistem public, în funcție de statutul de lucrător salariat, de independent sau de nesalariat al acesteia, așa cum este cazul în prezent pentru statutul soțiilor/soților colaboratori.

| 4.10 | Se pare că articolul 6 propune crearea unei categorii complet noi de asigurare socială, diferită de cea de care beneficiază salariații, lucrătorii independenți sau de asigurarea voluntară, Cu toate acestea, Comitetul consideră că nu se justifică în nici un fel crearea unei categorii complet noi de asigurare socială sau de sistem de indemnizație de maternitate. |
| --- | --- |

4.10

Se pare că articolul 6 propune crearea unei categorii complet noi de asigurare socială, diferită de cea de care beneficiază salariații, lucrătorii independenți sau de asigurarea voluntară, Cu toate acestea, Comitetul consideră că nu se justifică în nici un fel crearea unei categorii complet noi de asigurare socială sau de sistem de indemnizație de maternitate.

| 4.11 | Soțiile/soții colaboratori fac parte dintr-o economie „invizibilă”; aceste persoane contribuie la dezvoltarea Europei deși rămân nevăzute. Este necesară o dezbatere privind statutul juridic al acestor persoane, fia ca lucrători independenți, fie ca salariați. Directiva actuală, care nu a făcut obiectul niciunei revizuiri din 1986 până în prezent, prevede: „Statele membre se angajează să examineze în ce condiții recunoașterea muncii soților menționați la articolul 2 litera (b) poate fi încurajată și, pe baza unei astfel de examinări, să ia în considerare orice măsuri corespunzătoare pentru încurajarea unei astfel de recunoașteri”. Numai câteva țări (6) au acționat în conformitate cu această obligație din cauza ambiguității statutului juridic și, prin urmare, această directivă nu trebuie reformată înainte de a se conveni asupra statutului. După clarificarea statutului juridic, trebuie să intervină un mecanism de difuzare a informației, care să asigure informarea soțiilor/soților colaboratori cu privire la drepturile lor legale. |
| --- | --- |

4.11

Soțiile/soții colaboratori fac parte dintr-o economie „invizibilă”; aceste persoane contribuie la dezvoltarea Europei deși rămân nevăzute. Este necesară o dezbatere privind statutul juridic al acestor persoane, fia ca lucrători independenți, fie ca salariați. Directiva actuală, care nu a făcut obiectul niciunei revizuiri din 1986 până în prezent, prevede: „Statele membre se angajează să examineze în ce condiții recunoașterea muncii soților menționați la articolul 2 litera (b) poate fi încurajată și, pe baza unei astfel de examinări, să ia în considerare orice măsuri corespunzătoare pentru încurajarea unei astfel de recunoașteri”. Numai câteva țări (6) au acționat în conformitate cu această obligație din cauza ambiguității statutului juridic și, prin urmare, această directivă nu trebuie reformată înainte de a se conveni asupra statutului. După clarificarea statutului juridic, trebuie să intervină un mecanism de difuzare a informației, care să asigure informarea soțiilor/soților colaboratori cu privire la drepturile lor legale.

6

| 4.12 | Comitetul este conștient de faptul că temeiul juridic a fost pus în discuție de mai multe state membre, mai precis domeniul de aplicare și caracterul suficient al articolului 141 din Tratatul CE considerat izolat, în special în relație cu articolul 6 din directivă. Comitetul solicită Comisiei să examineze cu atenție avizul Serviciului juridic al Consiliului înainte de a pune în aplicare directiva propusă. |
| --- | --- |

4.12

Comitetul este conștient de faptul că temeiul juridic a fost pus în discuție de mai multe state membre, mai precis domeniul de aplicare și caracterul suficient al articolului 141 din Tratatul CE considerat izolat, în special în relație cu articolul 6 din directivă. Comitetul solicită Comisiei să examineze cu atenție avizul Serviciului juridic al Consiliului înainte de a pune în aplicare directiva propusă.

| 4.13 | Dacă nu se procedează astfel, se va ajunge la o concluzie similară celei cuprinse în raportul Comisiei din 1994 (7) privind punerea în aplicare a Directivei 86/613/CEE: „Din punct de vedere strict juridic, se pare că Directiva 86/613/CEE a fost pusă în aplicare în statele membre. Cu toate acestea, rezultatul practic nu este pe deplin satisfăcător, în comparație cu obiectivul primar al directivei, acela de a îmbunătăți în general statutul soțiilor/soților colaboratori”. De asemenea, raportul sublinia absența unei politici globale privind situația soțiilor/soților colaboratori și evidenția că, „în vederea recunoașterii muncii soțului/soției (...), singura modalitate în care acest obiectiv poate fi atins este aceea ca soțiile/soții să beneficieze de drepturi de asigurări sociale în nume propriu”. |
| --- | --- |

4.13

Dacă nu se procedează astfel, se va ajunge la o concluzie similară celei cuprinse în raportul Comisiei din 1994 (7) privind punerea în aplicare a Directivei 86/613/CEE: „Din punct de vedere strict juridic, se pare că Directiva 86/613/CEE a fost pusă în aplicare în statele membre. Cu toate acestea, rezultatul practic nu este pe deplin satisfăcător, în comparație cu obiectivul primar al directivei, acela de a îmbunătăți în general statutul soțiilor/soților colaboratori”. De asemenea, raportul sublinia absența unei politici globale privind situația soțiilor/soților colaboratori și evidenția că, „în vederea recunoașterii muncii soțului/soției (...), singura modalitate în care acest obiectiv poate fi atins este aceea ca soțiile/soții să beneficieze de drepturi de asigurări sociale în nume propriu”.

7

| 4.14 | Articolul 2 din varianta reformată regrupează toate definițiile termenilor folosiți în directivă. Definițiile pentru „lucrători independenți” și „soți colaboratori” sunt preluate din articolul 2 din Directiva 86/613/CEE. Definiția pentru „soți colaboratori” este modificată: se adaugă cuvintele „colaboratori” și „sau parteneri de viață”. Scopul modificării este acela de a acoperi toate persoanele recunoscute ca „parteneri de viață” de legislația națională și care participă în mod periodic la activitățile întreprinderii familiale, indiferent de starea civilă a acestora. Pentru a elimina ambiguitatea, cuvântul „partener” este înlocuit cu „partener în cadrul întreprinderii” (8)., Însă dacă soția/soțul colaborator continuă să nu aibă un statut juridic propriu, participarea sa la activitatea întreprinderii va fi dificil de stabilit în justiție și persoana nu beneficiază de protecție în caz de deces, separare sau litigiu. |
| --- | --- |

4.14

Articolul 2 din varianta reformată regrupează toate definițiile termenilor folosiți în directivă. Definițiile pentru „lucrători independenți” și „soți colaboratori” sunt preluate din articolul 2 din Directiva 86/613/CEE. Definiția pentru „soți colaboratori” este modificată: se adaugă cuvintele „colaboratori” și „sau parteneri de viață”. Scopul modificării este acela de a acoperi toate persoanele recunoscute ca „parteneri de viață” de legislația națională și care participă în mod periodic la activitățile întreprinderii familiale, indiferent de starea civilă a acestora. Pentru a elimina ambiguitatea, cuvântul „partener” este înlocuit cu „partener în cadrul întreprinderii” (8)., Însă dacă soția/soțul colaborator continuă să nu aibă un statut juridic propriu, participarea sa la activitatea întreprinderii va fi dificil de stabilit în justiție și persoana nu beneficiază de protecție în caz de deces, separare sau litigiu.

8

| 4.15 | În varianta reformată este abordat concediul pentru îngrijirea unui membru al familiei, fără însă a stabili măsurile practice de aplicare. Acest lucru este inacceptabil într-o Europă a cărei populație este în curs de îmbătrânire. Trebuie adoptate măsuri, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, care să ofere posibilitatea îngrijirii în egală măsură a rudelor în vârstă și a copiilor, în special a celor cu handicap. |
| --- | --- |

4.15

În varianta reformată este abordat concediul pentru îngrijirea unui membru al familiei, fără însă a stabili măsurile practice de aplicare. Acest lucru este inacceptabil într-o Europă a cărei populație este în curs de îmbătrânire. Trebuie adoptate măsuri, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, care să ofere posibilitatea îngrijirii în egală măsură a rudelor în vârstă și a copiilor, în special a celor cu handicap.

| 4.16 | Comisia trebuie să reia această dezbatere în afara procesului de reformare a directivei, dat fiind faptul că demografia Europei reprezintă o prioritate din ce în ce mai urgentă. Numărul zilelor de lucru pe care le va pierde economia datorită indisponibilității atât a salariaților, cât și a lucrătorii independenți, va continua să crească cu generațiile viitoare, dacă nu va avea loc o dezbatere serioasă privind îngrijirea persoanelor în vârstă și creșterea copiilor. |
| --- | --- |

4.16

Comisia trebuie să reia această dezbatere în afara procesului de reformare a directivei, dat fiind faptul că demografia Europei reprezintă o prioritate din ce în ce mai urgentă. Numărul zilelor de lucru pe care le va pierde economia datorită indisponibilității atât a salariaților, cât și a lucrătorii independenți, va continua să crească cu generațiile viitoare, dacă nu va avea loc o dezbatere serioasă privind îngrijirea persoanelor în vârstă și creșterea copiilor.

| 4.17 | În cursul consultării societății civile desfășurate în cadrul Comitetului, s-a pus accentul pe conceptul de „pseudo-independenți”. Având în vedere că această problemă suscită preocupări din ce în ce mai mari, este necesară o examinare mai aprofundată din partea organismelor relevante ale UE. Comitetul își exprimă disponibilitatea de a sprijini Comisia în activitatea sa din acest domeniu. |
| --- | --- |

4.17

În cursul consultării societății civile desfășurate în cadrul Comitetului, s-a pus accentul pe conceptul de „pseudo-independenți”. Având în vedere că această problemă suscită preocupări din ce în ce mai mari, este necesară o examinare mai aprofundată din partea organismelor relevante ale UE. Comitetul își exprimă disponibilitatea de a sprijini Comisia în activitatea sa din acest domeniu.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE COM(2008)636 final - 2008/0192 (COD).

1

(2)  Atât Belgia cât și Luxemburg și Franța dispun de modele demne de urmat în materie de integrare a soțiilor/soților colaboratori.

2

(3)  A se vedea avizele CESE privind educația antreprenorială:

3

| — | Avizul CESE privind capacitatea de inserție profesională și spiritul antreprenorial – Rolul societății civile, al partenerilor sociali și al organismelor regionale și locale din perspectiva genului, Raportor: dl Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (JO C 256 din 27.10.2007) |
| --- | --- |

—

Avizul CESE privind capacitatea de inserție profesională și spiritul antreprenorial – Rolul societății civile, al partenerilor sociali și al organismelor regionale și locale din perspectiva genului, Raportor: dl Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS (JO C 256 din 27.10.2007)

| — | Avizul CESE privind spiritul antreprenorial și Strategia de la Lisabona. Raportor: dna Madi SHARMA. Coraportor: dl Jan OLSSON (OJ C 44 din 15.1.2008); |
| --- | --- |

—

Avizul CESE privind spiritul antreprenorial și Strategia de la Lisabona. Raportor: dna Madi SHARMA. Coraportor: dl Jan OLSSON (OJ C 44 din 15.1.2008);

| — | Avizul CESE privind promovarea spiritului antreprenorial al femeilor în regiunea EuroMed. Raportor: dna Grace ATTARD (OJ C 256 din 27.10.2007); |
| --- | --- |

—

Avizul CESE privind promovarea spiritului antreprenorial al femeilor în regiunea EuroMed. Raportor: dna Grace ATTARD (OJ C 256 din 27.10.2007);

| — | Avizul CESE privind stimularea spiritului antreprenorial prin învățământ și formare. Raportor: dna Ingrid JERNECK (JO C309 din 16.12.2006) |
| --- | --- |

—

Avizul CESE privind stimularea spiritului antreprenorial prin învățământ și formare. Raportor: dna Ingrid JERNECK (JO C309 din 16.12.2006)

(4)  „Gândiți mai întâi la scară mică” - Un „Small Business Act” pentru Europa, COM(2008) 394 final (25.6.2008).

4

„Gândiți mai întâi la scară mică” - Un „Small Business Act” pentru Europa, COM(2008) 394 final (25.6.2008).

(5)  Convenția privind drepturile copilului, adoptată prin rezoluția 44/25 Adunării generale, la 20 noiembrie 1989 și intrată în vigoare la 2 septembrie 1990, în conformitate cu articolul 49: http://www2.ohchr.org/english/law/crc.htm.

5

Convenția privind drepturile copilului

(6)  Belgia, Luxemburg și Franța.

6

(7)  Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția femeilor care desfășoară activități independente în timpul sarcinii și maternității - COM(94) 163 (partea a doua: Concluzii, punctul 1 și punctul 4).

7

(8)  COM(2008) 636 final, Expunere de motive, punctul 5.

8

---

ANEXA

la Avizul Comitetului Economic și Social European

Următoarele amendamente, care au obținut peste un sfert de voturile exprimate, au fost respinse în cursul dezbaterii [cf articolului 54 alineatul (3) din Regulamentul de procedură].

Punctul 1.1.2

Se adaugă textul:

„Comisia trebuie să revizuiască, separat, fiecare dintre cele trei domenii avute în vedere în directivă, pentru a asigura examinarea corespunzătoare a acestora din perspectiva egalității. Deși înțelege că DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse este însărcinată cu tratarea problemelor legate de protecția socială, Comitetul dorește să insiste asupra faptului că statutul de lucrător independent nu trebuie abordat în același context cu cel de salariat. Propunerea Comisiei ține seama de această diferență, deoarece femeile care desfășoară o activitate independentă pot beneficia doar la cerere de un concediu de maternitate cu aceeași durată ca și în Directiva 92/85/CE privind protecția mamelor și, în consecință, nu există nicio interdicție de principiu privind desfășurarea unei activități profesionale, iar grupul de persoane menționat mai sus are dreptul să aleagă între o înlocuire temporară sau o prestație socială.
  ”

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

Pentru: 72 Împotrivă: 73 Abțineri: 8

Punctul 4.11

Punctul 4.11

Se elimină textul:

„Soțiile/soții colaboratori fac parte dintr-o economie «invizibilă»; aceste persoane contribuie la dezvoltarea Europei deși rămân nevăzute. Este necesară o dezbatere privind statutul juridic al acestor persoane, fia ca lucrători independenți, fie ca salariați. Directiva actuală, care nu a făcut obiectul niciunei revizuiri din 1986 până în prezent, prevede: «Statele membre se angajează să examineze în ce condiții recunoașterea muncii soților menționați la articolul 2 litera (b) poate fi încurajată și, pe baza unei astfel de examinări, să ia în considerare orice măsuri corespunzătoare pentru încurajarea unei astfel de recunoașteri». Numai câteva țări au acționat în conformitate cu această obligație (1) din cauza ambiguității statutului juridic și, prin urmare, această directivă nu trebuie reformată înainte de a se conveni asupra acestui statut. După clarificarea statutului juridic, trebuie să intervină un mecanism de difuzare a informației, care să asigure informarea soțiilor/soților colaboratori cu privire la drepturile lor legale.
  ”

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

Pentru: 68 Împotrivă: 73 Abțineri: 11

---

(1)  Belgia, Luxemburg și Franța.

1

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/113 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/113

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale

COM(2008) 837 final/2 – 2009/0003 (CNS)

2009/C 228/22

La 21 ianuarie 2009, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale”

La 24 februarie 2009, Biroul Comitetului a însărcinat Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl Lucien BOUIS raportor general în cadrul celei de-a 452-a sesiuni plenare din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009) și a adoptat prezentul aviz cu 135 de voturi pentru, și 4 abțineri.

1.   Observații și recomandări

Observații și recomandări

| 1.1 | Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați sunt victimele unor evenimente adverse în timp ce li se acordă asistență medicală (1) și că aceștia nu sufereau de aceste afecțiuni în momentul internării. |
| --- | --- |

1.1

Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați sunt victimele unor evenimente adverse în timp ce li se acordă asistență medicală (1) și că aceștia nu sufereau de aceste afecțiuni în momentul internării.

1

| 1.2 | În ciuda numărului redus de studii realizate, se pare că infecțiile asociate asistenței medicale (IAM) sporesc de 3 ori riscul de deces, dacă se compară mortalitatea pacienților care au contractat o asemenea infecție cu cea a pacienților care prezintă aceeași patologie, dar care nu au contractat infecția. |
| --- | --- |

1.2

În ciuda numărului redus de studii realizate, se pare că infecțiile asociate asistenței medicale (IAM) sporesc de 3 ori riscul de deces, dacă se compară mortalitatea pacienților care au contractat o asemenea infecție cu cea a pacienților care prezintă aceeași patologie, dar care nu au contractat infecția.

| 1.3 | IAM-urile provoacă costuri financiare considerabile, în special din cauza prelungirii duratei de spitalizare, a tratamentului anti-infecțios, a analizelor de laborator și a supravegherii infecției, a tratării sechelelor sau, după caz, din cauza despăgubirilor vărsate familiei în caz de deces. |
| --- | --- |

1.3

IAM-urile provoacă costuri financiare considerabile, în special din cauza prelungirii duratei de spitalizare, a tratamentului anti-infecțios, a analizelor de laborator și a supravegherii infecției, a tratării sechelelor sau, după caz, din cauza despăgubirilor vărsate familiei în caz de deces.

| 1.4 | O reducere cu 10 % a numărului de IAM-uri ar duce la o economie de peste 5 ori mai mare decât efortul de prevenire depus de instituțiile spitalicești (2). |
| --- | --- |

1.4

O reducere cu 10 % a numărului de IAM-uri ar duce la o economie de peste 5 ori mai mare decât efortul de prevenire depus de instituțiile spitalicești (2).

2

| 1.5 | Propunerea de recomandare privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și combaterea acestora se înscrie, așadar, într-un demers etic, social și economic. Dată fiind importanța combaterii IAS-urilor, ar fi fost necesară o propunere de directivă. |
| --- | --- |

1.5

Propunerea de recomandare privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și combaterea acestora se înscrie, așadar, într-un demers etic, social și economic. Dată fiind importanța combaterii IAS-urilor, ar fi fost necesară o propunere de directivă.

| 1.6 | CESE salută această propunere în concordanță cu articolul 152 care prevede că acțiunea Comunității completează politicile naționale în materie de sănătate publică și prevenire a bolilor. |
| --- | --- |

1.6

CESE salută această propunere în concordanță cu articolul 152 care prevede că acțiunea Comunității completează politicile naționale în materie de sănătate publică și prevenire a bolilor.

| 1.7 | CESE ia notă de interesul pe care îl prezintă acțiunile de sprijin propuse și formulează o serie de observații și propuneri menite să îmbunătățească și să întărească siguranța pacienților prin prevenirea IAM-urilor și combaterea acestora. |
| --- | --- |

1.7

CESE ia notă de interesul pe care îl prezintă acțiunile de sprijin propuse și formulează o serie de observații și propuneri menite să îmbunătățească și să întărească siguranța pacienților prin prevenirea IAM-urilor și combaterea acestora.

| 1.8 | CESE consideră extrem de necesară dezvoltarea analizei condițiilor de apariție a IAM-urilor și a evenimentelor adverse. În acest context, Comitetul consideră că este de dorit, date fiind eventualele acțiuni în justiție, să se clarifice statutul datelor colectate, în vederea respectării drepturilor pacienților, promovând, în același timp, practicile de analiză ale profesioniștilor și ale structurilor destinate gestionării riscurilor. |
| --- | --- |

1.8

CESE consideră extrem de necesară dezvoltarea analizei condițiilor de apariție a IAM-urilor și a evenimentelor adverse. În acest context, Comitetul consideră că este de dorit, date fiind eventualele acțiuni în justiție, să se clarifice statutul datelor colectate, în vederea respectării drepturilor pacienților, promovând, în același timp, practicile de analiză ale profesioniștilor și ale structurilor destinate gestionării riscurilor.

| 1.9 | CESE scoate în evidență în special necesitatea punerii în practică și a extinderii politicilor și programelor naționale, necesitățile de informare a cetățenilor și pacienților și coordonarea sistemelor de raportare și formare a personalului la nivelul statelor membre și al instituțiilor. |
| --- | --- |

1.9

CESE scoate în evidență în special necesitatea punerii în practică și a extinderii politicilor și programelor naționale, necesitățile de informare a cetățenilor și pacienților și coordonarea sistemelor de raportare și formare a personalului la nivelul statelor membre și al instituțiilor.

| 1.10 | Observând că proliferarea IAM-urilor afectează atât pacienții spitalizați cât și bolnavii în tratament ambulatoriu, CESE dorește ca același control să fie aplicat asistenței medicale, dar și combaterii evenimentelor adverse în orice tip de structură de asistență medicală. |
| --- | --- |

1.10

Observând că proliferarea IAM-urilor afectează atât pacienții spitalizați cât și bolnavii în tratament ambulatoriu, CESE dorește ca același control să fie aplicat asistenței medicale, dar și combaterii evenimentelor adverse în orice tip de structură de asistență medicală.

2.   Rezumatul recomandării Comisiei

Rezumatul recomandării Comisiei

2.1   Contextul demersului

Contextul demersului

| 2.1.1 | Articolul 152 prevede că acțiunea Comunității, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea umană. |
| --- | --- |

2.1.1

Articolul 152 prevede că acțiunea Comunității, care completează politicile naționale, are în vedere îmbunătățirea sănătății publice și prevenirea bolilor și afecțiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea umană.

| 2.1.2 | Se estimează că, în statele membre ale UE, în jur de 10 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală (3). |
| --- | --- |

2.1.2

Se estimează că, în statele membre ale UE, în jur de 10 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală (3).

3

| 2.1.3 | Statele membre ale UE nu au ajuns la același nivel de elaborare și aplicare de strategii eficiente și globale în materie de siguranță a pacienților. |
| --- | --- |

2.1.3

Statele membre ale UE nu au ajuns la același nivel de elaborare și aplicare de strategii eficiente și globale în materie de siguranță a pacienților.

2.2   Abordarea propusă de recomandare

Abordarea propusă de recomandare

| 2.2.1 | Statele membre ar trebui să creeze sisteme globale de raportare capabile să învețe din erori și care să permită determinarea amplorii și a cauzelor evenimentelor adverse și dezvoltarea de soluții și intervenții eficiente. |
| --- | --- |

2.2.1

Statele membre ar trebui să creeze sisteme globale de raportare capabile să învețe din erori și care să permită determinarea amplorii și a cauzelor evenimentelor adverse și dezvoltarea de soluții și intervenții eficiente.

| 2.2.2 | Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre. |
| --- | --- |

2.2.2

Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre.

| 2.2.3 | Ar trebui ca prevenirea IAM-urilor și combaterea acestora să reprezinte priorități pe termen lung pentru instituțiile de asistență medicală și toate nivelurile și funcțiile ierarhice ar trebui să coopereze în acest sens. |
| --- | --- |

2.2.3

Ar trebui ca prevenirea IAM-urilor și combaterea acestora să reprezinte priorități pe termen lung pentru instituțiile de asistență medicală și toate nivelurile și funcțiile ierarhice ar trebui să coopereze în acest sens.

| 2.2.4 | Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților. |
| --- | --- |

2.2.4

Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților.

3.   Observații generale

Observații generale

3.1   CESE reamintește că IAM-urile sunt acele infecții contractate într-o instituție care oferă asistență medicală de către un pacient care nu era purtător în momentul internării și că aceste infecții pot fi asociate asistenței medicale sau pot apărea pur și simplu pe durata spitalizării, în afara oricărei proceduri medicale.

3.1.1   CESE subliniază că în vederea asigurării unor standarde înalte de igienă pentru personal trebuie să existe condițiile necesare. Este vorba, în special, de condițiile de muncă ale personalului cu privire la timpul de lucru pe care îl au la dispoziție pentru pacienți, de formarea continuă la locul de muncă necesară, precum și de satisfacția personalului în legătură cu condițiile de muncă. Prin urmare, factorii de decizie din cadrul sistemului de sănătate sunt invitați să pună la dispoziție resursele financiare și organizatorice necesare.

3.2   CESE observă că modalitățile de transmitere pot fi de origine endogenă, dar și exogenă, cum ar fi infecția transmisă de la un bolnav la altul prin manipulările unui membru al personalului prin instrumentele de lucru ale personalului medical sau paramedical; infecția poate fi, de asemenea, asociată unei contaminări a mediului (apă, aer, materii și materiale, alimente etc.).

3.2.1   Indiferent de modalitatea de transmitere, apariția unei infecții este favorizată de starea pacientului, ținând seama de:

| — | vârsta și patologia acestuia; |
| --- | --- |

—

vârsta și patologia acestuia;

| — | anumite tratamente (în special excesul de antibiotice); |
| --- | --- |

—

anumite tratamente (în special excesul de antibiotice);

| — | efectuarea anumitor proceduri necesare în cadrul tratamentului. |
| --- | --- |

—

efectuarea anumitor proceduri necesare în cadrul tratamentului.

3.3   Având în vedere, de asemenea, progresele medicale care permit tratarea unor pacienți tot mai fragili, care acumulează din acest motiv numeroși factori de risc, calitatea asistenței medicale, precum și siguranța tuturor procedurilor și ambianța structurii de primire trebuie să facă, în cadrul unei organizări riguroase, obiectul unei practici definite și controlate, al unei supravegheri sporite și al unor acțiuni de informare și de formare.

3.4   Reducerea acelor infecții asociate asistenței medicale care ar putea fi evitate, cum ar fi bolile nosocomiale, reprezintă un element fundamental în ceea ce privește siguranța pacienților, întrucât spitalizarea antrenează și alte riscuri, cum ar fi căderile, efectele secundare ale medicamentelor etc.; așadar, prevenirea infecțiilor trebuie să se integreze într-un demers mai cuprinzător, care să includă toate evenimentele adverse.

3.5   În acest sens, CESE salută proiectul de recomandare prezentat de Comisie.

4.   Observații speciale

Observații speciale

4.1   Siguranța pacienților – aspecte generale

Siguranța pacienților – aspecte generale

| 4.1.1 | CESE dorește să sublinieze în mod special necesitatea înființării în fiecare stat membru a unui comitet de combatere a IAM-urilor însărcinat, în colaborare cu echipele operaționale pentru igienă, cu elaborarea unui program strategic național, care să poată fi aplicat pe plan regional și la nivelul fiecărei instituții. Un astfel de program va trebui supus unei evaluări periodice. |
| --- | --- |

4.1.1

CESE dorește să sublinieze în mod special necesitatea înființării în fiecare stat membru a unui comitet de combatere a IAM-urilor însărcinat, în colaborare cu echipele operaționale pentru igienă, cu elaborarea unui program strategic național, care să poată fi aplicat pe plan regional și la nivelul fiecărei instituții. Un astfel de program va trebui supus unei evaluări periodice.

| 4.1.2 | CESE consideră că întărirea structurii de combatere a IAM-urilor și stimularea instituțiilor în vederea adoptării unei politici de prevenire și de control al infecțiilor este de primă necesitate. Tratamentul ambulatoriu trebuie să se bucure de aceeași supraveghere. |
| --- | --- |

4.1.2

CESE consideră că întărirea structurii de combatere a IAM-urilor și stimularea instituțiilor în vederea adoptării unei politici de prevenire și de control al infecțiilor este de primă necesitate. Tratamentul ambulatoriu trebuie să se bucure de aceeași supraveghere.

| 4.1.3 | CESE salută voința de asociere a organizațiilor și a reprezentanților pacienților la elaborarea unor politici și programe de siguranță a pacienților la toate nivelurile, ceea ce implică o transparență efectivă a lucrărilor de observare in situ, precum și necesitatea informării cu privire la aceste lucrări. |
| --- | --- |

4.1.3

CESE salută voința de asociere a organizațiilor și a reprezentanților pacienților la elaborarea unor politici și programe de siguranță a pacienților la toate nivelurile, ceea ce implică o transparență efectivă a lucrărilor de observare in situ, precum și necesitatea informării cu privire la aceste lucrări.

in situ

| 4.1.4 | CESE consideră că ar trebui să fie stabilit statutul juridic al datelor calitative și cantitative colectate în privința IAM-urilor și a altor evenimente adverse, dat fiind că unele dintre acestea sunt puse la dispoziția sistemului judiciar în caz de acțiune în justiție. Trebuie găsit un echilibru între respectarea drepturilor pacienților și stimularea analizei amănunțite a evenimentelor adverse de către profesioniști și structurile care se ocupă cu gestionarea riscurilor. |
| --- | --- |

4.1.4

CESE consideră că ar trebui să fie stabilit statutul juridic al datelor calitative și cantitative colectate în privința IAM-urilor și a altor evenimente adverse, dat fiind că unele dintre acestea sunt puse la dispoziția sistemului judiciar în caz de acțiune în justiție. Trebuie găsit un echilibru între respectarea drepturilor pacienților și stimularea analizei amănunțite a evenimentelor adverse de către profesioniști și structurile care se ocupă cu gestionarea riscurilor.

| 4.1.5 | Preocupat de aspectul evaluării într-un climat de încredere, CESE dorește să sublinieze că orice sistem de raportare trebuie să fie separat de sistemele și procedurile disciplinare aplicabile personalului, atât celui medical cât și celui paramedical, administrativ sau de servicii. |
| --- | --- |

4.1.5

Preocupat de aspectul evaluării într-un climat de încredere, CESE dorește să sublinieze că orice sistem de raportare trebuie să fie separat de sistemele și procedurile disciplinare aplicabile personalului, atât celui medical cât și celui paramedical, administrativ sau de servicii.

| 4.1.6 | CESE pledează în favoarea unei bune transmiteri către pacienți a informațiilor privind riscurile și nivelurile de siguranță, drept care consideră oportună elaborarea unor broșuri de întâmpinare, care să scoată în evidență recomandările de bune practici privind igiena și măsurile luate. |
| --- | --- |

4.1.6

CESE pledează în favoarea unei bune transmiteri către pacienți a informațiilor privind riscurile și nivelurile de siguranță, drept care consideră oportună elaborarea unor broșuri de întâmpinare, care să scoată în evidență recomandările de bune practici privind igiena și măsurile luate.

| 4.1.7 | Considerând că la baza oricărei strategii de prevenire se găsește promovarea educării și formării personalului implicat în materie de siguranță a pacienților, Comitetul consideră că formarea personalului specializat în igienă va fi consolidată printr-o mai bună definire a materiilor din cadrul pregătirii medicilor, asistenților, precum și a tuturor profesioniștilor din spitale. |
| --- | --- |

4.1.7

Considerând că la baza oricărei strategii de prevenire se găsește promovarea educării și formării personalului implicat în materie de siguranță a pacienților, Comitetul consideră că formarea personalului specializat în igienă va fi consolidată printr-o mai bună definire a materiilor din cadrul pregătirii medicilor, asistenților, precum și a tuturor profesioniștilor din spitale.

| 4.1.8 | CESE dorește să scoată în evidență necesitatea ca profesioniștii să fie receptivi la observațiile formulate de pacienți și/sau familiile acestora în privința lipsurilor în materie de igienă. Sensibilizarea pacienților în privința normelor de igienă spitalicească trebuie să fie însoțită, de asemenea, de o sensibilizare a profesioniștilor corespunzători și de luarea în considerare a observațiilor și dorințelor formulate de pacienți și de familiile acestora. |
| --- | --- |

4.1.8

CESE dorește să scoată în evidență necesitatea ca profesioniștii să fie receptivi la observațiile formulate de pacienți și/sau familiile acestora în privința lipsurilor în materie de igienă. Sensibilizarea pacienților în privința normelor de igienă spitalicească trebuie să fie însoțită, de asemenea, de o sensibilizare a profesioniștilor corespunzători și de luarea în considerare a observațiilor și dorințelor formulate de pacienți și de familiile acestora.

4.2   Prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și combaterea acestora

Prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale și combaterea acestora

| 4.2.1 | În opinia CESE, stăvilirea IAM-urilor presupune de asemenea:






  — | o supraveghere a mediului de către un tehnician bioigienist pentru tratarea aerului, controlul apei, dezinfectarea materialelor și calitatea microbiologică a suprafețelor; |
| --- | --- | --- |

4.2.1

În opinia CESE, stăvilirea IAM-urilor presupune de asemenea:

—

o supraveghere a mediului de către un tehnician bioigienist pentru tratarea aerului, controlul apei, dezinfectarea materialelor și calitatea microbiologică a suprafețelor;

| — | o respectare strictă a protocoalelor în materie de igienă a mâinilor personalului medical, pacienților și familiilor acestora; |
| --- | --- |

—

o respectare strictă a protocoalelor în materie de igienă a mâinilor personalului medical, pacienților și familiilor acestora;

| — | o supraveghere a sectorului alimentar prin controale microbiologice, care să verifice conformitatea materiilor prime și a produselor finite, lanțul frigului și al căldurii și circuitul de tratare a mărfurilor și a deșeurilor, precum și practicile în materie de igienă a personalului de bucătărie și de servicii; |
| --- | --- |

—

o supraveghere a sectorului alimentar prin controale microbiologice, care să verifice conformitatea materiilor prime și a produselor finite, lanțul frigului și al căldurii și circuitul de tratare a mărfurilor și a deșeurilor, precum și practicile în materie de igienă a personalului de bucătărie și de servicii;

| — | o supraveghere a curățeniei localurilor de spitalizare, intervenții și asistență medicală, care ar putea necesita o schimbare periodică a produselor de întreținere; |
| --- | --- |

—

o supraveghere a curățeniei localurilor de spitalizare, intervenții și asistență medicală, care ar putea necesita o schimbare periodică a produselor de întreținere;

| — | o atenție deosebită în ceea ce privește controlul apei curente rece și caldă, precum și a apelor care au fost tratate în scopuri medicale. |
| --- | --- |

—

o atenție deosebită în ceea ce privește controlul apei curente rece și caldă, precum și a apelor care au fost tratate în scopuri medicale.

| 4.2.2 | CESE deplânge faptul că recomandarea Comisiei nu insistă asupra obligației de analizare a evenimentelor adverse. Dacă sunt aplicate în mod periodic în cadrul serviciilor, anumite metode, printre care rapoartele privind morbiditatea-mortalitatea, pot îmbunătăți siguranța asistenței medicale. |
| --- | --- |

4.2.2

CESE deplânge faptul că recomandarea Comisiei nu insistă asupra obligației de analizare a evenimentelor adverse. Dacă sunt aplicate în mod periodic în cadrul serviciilor, anumite metode, printre care rapoartele privind morbiditatea-mortalitatea, pot îmbunătăți siguranța asistenței medicale.

| 4.2.3 | CESE consideră că schimburile de informații, pe baza observațiilor și bunelor practici puse în aplicare în cadrul coordonării dintre Comisie și statele membre, reprezintă o măsură adecvată care permite clasificarea, codificarea și chiar standardizarea anumitor practici și, mai mult, permite constituirea unor sisteme de referință extrem de utile pentru renovarea instituțiilor sau construirea unor noi instituții. |
| --- | --- |

4.2.3

CESE consideră că schimburile de informații, pe baza observațiilor și bunelor practici puse în aplicare în cadrul coordonării dintre Comisie și statele membre, reprezintă o măsură adecvată care permite clasificarea, codificarea și chiar standardizarea anumitor practici și, mai mult, permite constituirea unor sisteme de referință extrem de utile pentru renovarea instituțiilor sau construirea unor noi instituții.

| 4.2.4 | CESE observă stimularea din partea Comisiei menită să ducă la punerea în aplicare în termen de un an a unui mecanism intersectorial în acest domeniu și va urmări cu atenție materializarea acestei intenții. |
| --- | --- |

4.2.4

CESE observă stimularea din partea Comisiei menită să ducă la punerea în aplicare în termen de un an a unui mecanism intersectorial în acest domeniu și va urmări cu atenție materializarea acestei intenții.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Raportul tehnic „Îmbunătățirea siguranței pacienților în UE”, elaborat de Comisia Europeană, publicat în 2008 de RAND Corporation.

1

(2)  Raportul privind „Politica în materie de combatere a infecțiilor nosocomiale”, elaborat de Oficiul parlamentar pentru evaluarea politicilor în domeniul sănătății, 2006.

2

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

3

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Centrală Europeană – UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară

COM(2008) 238 final – SEC(2008) 553

2009/C 228/23

La 7 mai 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Centrală Europeană – UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară”

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2009. Raportor: dl BURANI.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 79 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 17 abțineri.

1.   Rezumat și concluzii

Rezumat și concluzii

| 1.1 | Prin intermediul acestui aviz, CESE își exprimă câteva puncte de vedere privind comunicarea Comisiei, care prezintă succesele Uniunii Economice și Monetare (UEM) la zece ani de la lansare, scoțând în evidență provocările pe care la va aduce viitorul. Această comunicare a fost redactată înainte ca actuala criză să se manifeste din plin. Comitetul evită așadar, în măsura posibilului, să se lase influențat de evenimentele actuale, pentru a nu formula observații pe teme fără legătură cu textul Comisiei. Subiectul de actualitate este abordat în alte avize. |
| --- | --- |

1.1

Prin intermediul acestui aviz, CESE își exprimă câteva puncte de vedere privind comunicarea Comisiei, care prezintă succesele Uniunii Economice și Monetare (UEM) la zece ani de la lansare, scoțând în evidență provocările pe care la va aduce viitorul. Această comunicare a fost redactată înainte ca actuala criză să se manifeste din plin. Comitetul evită așadar, în măsura posibilului, să se lase influențat de evenimentele actuale, pentru a nu formula observații pe teme fără legătură cu textul Comisiei. Subiectul de actualitate este abordat în alte avize.

| 1.2 | Așteptările inițiale nu s-au materializat nicidecum, optimismul care a caracterizat etapa lansării UEM fiind temperat de o conjunctură economică defavorabilă. Factorii obiectivi nu au avut prea mult de a face cu moneda unică. Opinia publică, nu întotdeauna bine informată, și influențată oarecum de neîncrederea persistentă față de Uniunea Europeană, a atribuit monedei euro vina fenomenelor de recesiune, care nu aveau de fapt nicio legătură cu chestiunile monetare. |
| --- | --- |

1.2

Așteptările inițiale nu s-au materializat nicidecum, optimismul care a caracterizat etapa lansării UEM fiind temperat de o conjunctură economică defavorabilă. Factorii obiectivi nu au avut prea mult de a face cu moneda unică. Opinia publică, nu întotdeauna bine informată, și influențată oarecum de neîncrederea persistentă față de Uniunea Europeană, a atribuit monedei euro vina fenomenelor de recesiune, care nu aveau de fapt nicio legătură cu chestiunile monetare.

| 1.3 | Un succes indiscutabil al uniunii monetare a constat în stabilizarea așteptărilor pe termen lung referitoare la inflație la un nivel apropiat de definiția stabilității prețurilor, scăderea generală a ratei dobânzilor contribuind în plus la creșterea economică. Integrarea piețelor financiare a contribuit și ea la deplasarea către Europa a unei crize economice izbucnite în altă parte. |
| --- | --- |

1.3

Un succes indiscutabil al uniunii monetare a constat în stabilizarea așteptărilor pe termen lung referitoare la inflație la un nivel apropiat de definiția stabilității prețurilor, scăderea generală a ratei dobânzilor contribuind în plus la creșterea economică. Integrarea piețelor financiare a contribuit și ea la deplasarea către Europa a unei crize economice izbucnite în altă parte.

| 1.4 | În ciuda faptului că euro este a doua monedă internațională, Eurogrupul și BCE nu joacă un rol instituțional în cadrul organizațiilor economice și financiare internaționale. Motivele sunt diverse, dar participarea la aceste organizații a unor state membre care aparțin zonei euro, ca și a altora, care nu intră în această zonă, nu este străină de această situație. O mai bună guvernanță economică ar putea fi, teoretic, obținută, cu condiția ca aceste două instituții să aibă un cuvânt de spus în cadrul organismelor internaționale. |
| --- | --- |

1.4

În ciuda faptului că euro este a doua monedă internațională, Eurogrupul și BCE nu joacă un rol instituțional în cadrul organizațiilor economice și financiare internaționale. Motivele sunt diverse, dar participarea la aceste organizații a unor state membre care aparțin zonei euro, ca și a altora, care nu intră în această zonă, nu este străină de această situație. O mai bună guvernanță economică ar putea fi, teoretic, obținută, cu condiția ca aceste două instituții să aibă un cuvânt de spus în cadrul organismelor internaționale.

| 1.5 | Pe plan intern, provocările viitorului constau în special în rezolvarea deficiențelor înregistrate în ultimii zece ani, și anume diferențele dintre statele UEM în termeni de inflație și de costuri ale muncii, precum și integrarea încă incompletă a pieței bunurilor și serviciilor. Primul obiectiv ar trebui să facă parte dintr-o serie de programe naționale care, în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, să urmărească o convergență concertată între guverne și partenerii sociali. Cel de-al doilea ar trebui să facă obiectul unui studiu care să determine limitele naturale ale integrării, dincolo de care aceasta devine imposibilă sau prea costisitoare. |
| --- | --- |

1.5

Pe plan intern, provocările viitorului constau în special în rezolvarea deficiențelor înregistrate în ultimii zece ani, și anume diferențele dintre statele UEM în termeni de inflație și de costuri ale muncii, precum și integrarea încă incompletă a pieței bunurilor și serviciilor. Primul obiectiv ar trebui să facă parte dintr-o serie de programe naționale care, în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, să urmărească o convergență concertată între guverne și partenerii sociali. Cel de-al doilea ar trebui să facă obiectul unui studiu care să determine limitele naturale ale integrării, dincolo de care aceasta devine imposibilă sau prea costisitoare.

| 1.6 | La nivel mondial, UEM se vede confruntată cu provocări politice și concurențiale pe care va trebui să le abordeze prin programe de politică bugetară internă, care să vizeze o mai bună integrare a reformelor structurale, prin consolidarea rolului internațional al euro și, în sfârșit, printr-o guvernanță economică eficientă. În ce privește această ultimă chestiune, trebuie să se atragă atenția asupra cheltuielilor publice, asupra competitivității și sistemelor sociale, trei sectoare în care intervenția uniformă este stânjenită de diversitatea situațiilor din statele membre. |
| --- | --- |

1.6

La nivel mondial, UEM se vede confruntată cu provocări politice și concurențiale pe care va trebui să le abordeze prin programe de politică bugetară internă, care să vizeze o mai bună integrare a reformelor structurale, prin consolidarea rolului internațional al euro și, în sfârșit, printr-o guvernanță economică eficientă. În ce privește această ultimă chestiune, trebuie să se atragă atenția asupra cheltuielilor publice, asupra competitivității și sistemelor sociale, trei sectoare în care intervenția uniformă este stânjenită de diversitatea situațiilor din statele membre.

| 1.7 | În ceea ce privește guvernanța financiară, CESE și-ar dori o revizuire generală a politicilor care au guvernat până acum comportamentul piețelor: originile îndepărtate ale crizei financiare provocate de împrumuturile subprime, influențată la rândul ei de criza economică, se regăsesc în punerea în circulație a unor produse nesigure prin natura lor. Acesta a fost rezultatul unei concepții greșite asupra economiei de piață, care nu ar trebui abandonată, dar care, cu siguranță, are nevoie de norme care să o reglementeze. |
| --- | --- |

1.7

În ceea ce privește guvernanța financiară, CESE și-ar dori o revizuire generală a politicilor care au guvernat până acum comportamentul piețelor: originile îndepărtate ale crizei financiare provocate de împrumuturile subprime, influențată la rândul ei de criza economică, se regăsesc în punerea în circulație a unor produse nesigure prin natura lor. Acesta a fost rezultatul unei concepții greșite asupra economiei de piață, care nu ar trebui abandonată, dar care, cu siguranță, are nevoie de norme care să o reglementeze.

subprime

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | În mai 2008, Comisia a publicat o comunicare în care întocmește un bilanț al primului deceniu de funcționare a Uniunii Economice și Monetare (UEM), expunând liniile generale ale unui program politic pentru cel de-al doilea deceniu (1). Documentul este publicat în numărul al doilea al revistei „European Economy” (2), fiind însoțit de un studiu analitic (de peste 300 de pagini) al problemelor abordate. CESE figurează printre destinatarii comunicării și mulțumește Comisiei că i-a oferit prilejul de a-și exprima punctul de vedere; Comitetul speră ca observațiile sale să fie considerate drept ceea ce sunt, și anume o încercare de a contribui constructiv la analiza în curs. |
| --- | --- |

2.1

În mai 2008, Comisia a publicat o comunicare în care întocmește un bilanț al primului deceniu de funcționare a Uniunii Economice și Monetare (UEM), expunând liniile generale ale unui program politic pentru cel de-al doilea deceniu (1). Documentul este publicat în numărul al doilea al revistei „European Economy” (2), fiind însoțit de un studiu analitic (de peste 300 de pagini) al problemelor abordate. CESE figurează printre destinatarii comunicării și mulțumește Comisiei că i-a oferit prilejul de a-și exprima punctul de vedere; Comitetul speră ca observațiile sale să fie considerate drept ceea ce sunt, și anume o încercare de a contribui constructiv la analiza în curs.

1

2

| 2.2 | Pe de o parte, studiul analitic constituie un ajutor prețios pentru înțelegerea fenomenelor descrise în comunicare și oferă cheia de lectură a declarațiilor Comisiei; pe de altă parte, este vorba despre un document de analiză econometrică și financiară destinat unui cerc restrâns de specialiști. CESE a luat cunoștință de acest studiu și se referă la el în relație cu anumite chestiuni care trebuie aprofundate. |
| --- | --- |

2.2

Pe de o parte, studiul analitic constituie un ajutor prețios pentru înțelegerea fenomenelor descrise în comunicare și oferă cheia de lectură a declarațiilor Comisiei; pe de altă parte, este vorba despre un document de analiză econometrică și financiară destinat unui cerc restrâns de specialiști. CESE a luat cunoștință de acest studiu și se referă la el în relație cu anumite chestiuni care trebuie aprofundate.

| 2.3 | Formulând observații cu privire la anumite elemente ale comunicării, CESE respectă ordinea în care acestea sunt prezentate de Comisie și își exprimă speranța că observațiile sale își vor dovedi utilitatea și vor fi considerate o contribuție de valoare a partenerilor sociali pe care Comitetul îi reprezintă. |
| --- | --- |

2.3

Formulând observații cu privire la anumite elemente ale comunicării, CESE respectă ordinea în care acestea sunt prezentate de Comisie și își exprimă speranța că observațiile sale își vor dovedi utilitatea și vor fi considerate o contribuție de valoare a partenerilor sociali pe care Comitetul îi reprezintă.

3.   Comunicarea: un pas istoric

Comunicarea: un pas istoric

3.1   Documentul începe cu afirmația că UEM „a transmis un semnal politic foarte puternic către cetățenii europeni și restul lumii, și anume că Europa era capabilă să adopte decizii cu un impact puternic...” și că „după zece ani de existență, euro se bucură de un succes răsunător”. Aceste afirmații par inoportune
  din punctul de vedere al comunicării: satisfacția sună convingător în încheierea unei demonstrații, dar este contraproductivă dacă se manifestă ca premiză. CESE este de acord, în esență, cu conținutul afirmațiilor, dar ar fi preferat ca acestea să figureze mai degrabă drept considerații finale, decât ca introducere.

semnal politic foarte puternic

succes răsunător”

inoportune

din punctul de vedere al comunicării

3.2   Pentru a tempera tonul, Comisia observă că euro „nu s-a ridicat încă la înălțimea unora dintre așteptările inițiale” și citează cauze precum creșterea nesatisfăcătoare a productivității, globalizarea și lipsa resurselor naturale, schimbările climatice și îmbătrânirea populației, toate acestea fiind probleme care „vor adăuga constrângeri suplimentare asupra capacității de creștere a economiilor noastre”. La o primă lectură, aceste afirmații par să stabilească – chiar dacă nu aceasta este, desigur, intenția Comisiei – o legătură între evoluțiile socio-economice globale și neîndeplinirea obiectivele legate de euro.

„nu s-a ridicat încă la înălțimea unora dintre așteptările inițiale”

3.2.1   În continuare (pagina 7), Comisia deplânge faptul că „moneda euro este adesea utilizată [de către cetățeni, n.n.] ca țap ispășitor pentru performanțele economice slabe, care sunt, în realitate, rezultatul unor politici inadecvate la nivel național”, stabilind astfel o distincție corectă între dezvoltarea economiei și evoluția euro. În apărarea euro, ar fi fost mai util să se explice că moneda unică suferă – ca și, într-o măsură mai mare sau mai mică, majoritatea celorlalte monede – de pe urma unei conjuncturi la nivel global, cu impact asupra politicilor monetare.

„moneda euro este adesea utilizată

ca țap ispășitor

conjuncturi la nivel global, cu impact asupra politicilor monetare

3.2.2   Politicile monetare și, în special, aceea a UEM, nu pot soluționa singure problemele piețelor globale și integrate, în care problemele uneia dintre acestea se transmit celorlalte prin efectul dominoului, în timp real. Prea multă vreme, piețele extraeuropene au funcționat pe baza unei interpretări prea liberale a economiei de piață, atât în domeniul economic, cât și în cel financiar. O piață liberă are nevoie de reguli care să stabilească limite de netrecut, respectiv de controale eficiente care să asigure respectarea acestora. Europa a îndeplinit în mare parte aceste două condiții, dar, din păcate, nu se poate spune același lucru despre alții.

piețelor globale și integrate

reguli

controale

4.   Principalele succese ale primilor zece ani

Principalele succese ale primilor zece ani

4.1   Comisia subliniază, pe bună dreptate, modul în care politica monetară a „stabilizat așteptările pe termen lung referitoare la inflație la un nivel apropiat de definiția stabilității prețurilor formulată de Banca Centrală Europeană” și recunoaște că inflația a crescut în ultimul timp, „în principal din cauza prețurilor ridicate la petrol și la produsele de bază”, dar prevede o „revenire la o inflație scăzută...odată cu dispariția acestor presiuni externe”, ceea ce s-a și întâmplat în ultima vreme. În ceea ce privește ratele dobânzilor, înăsprirea condițiilor de creditare pentru familii și întreprinderi poate fi atribuită turbulențelor de pe piețele financiare, dar și aici se preconizează „o revenire...la condiții mai normale de acordare a creditelor...chiar dacă prețurile la petrol și la produsele de bază ar putea continua să manifeste o tendință ascendentă...”.

„stabilizat așteptările pe termen lung referitoare la inflație

ratele dobânzilor

condițiilor de creditare pentru familii și întreprinderi

4.1.1   Marea majoritate a observatorilor prevăd o criză de lungă durată și se abțin de la pronosticuri privind momentul redresării economice, în special pentru țările occidentale; instabilitatea scenei geopolitice mondiale reduce, din păcate, proiecțiile econometrice la nivelul unei confruntări de opinii. CESE dorește să atragă atenția, cu precădere, asupra unui anumit punct al comunicării: se condamnă faptul că inflația a înrăutățit condițiile de creditare pentru familii și întreprinderi; dar se trece cu vederea faptul că familiile nu sunt numai utilizatori ai creditului, ci și depunători, contribuind prin investițiile lor la creșterea economică și, în ultimă instanță, la finanțarea datoriei publice și a întreprinderilor.

se trece cu vederea faptul că familiile nu sunt numai utilizatori ai creditului, ci și depunători

4.1.2   Ratele de rentabilitate la economii, fie bancare, fie sub formă de investiții mobiliare, au crescut în mai mică măsură decât rata inflației: odată deduse din prelevările fiscale, acestea se traduc într-o puternică eroziune a puterii de cumpărare a veniturilor din capital, împreună cu pierderea de valoare a capitalului investit. Pierderile enorme suferite de burse au determinat familiile să caute investiții mai sigure în tradiționalele depozite de economii, în pofida profiturilor mici și a eroziunii capitalului.

Ratele de rentabilitate la economii

crescut în mai mică măsură decât rata inflației

eroziune a puterii de cumpărare a veniturilor din capital

4.2   CESE este de acord cu Comisia atunci când aceasta subliniază avantajele aduse de moneda euro: Pactul de stabilitate și de creștere reînnoit în 2005 a determinat statele membre să adopte politici fiscale care să servească obiectivului de stabilitate macroeconomică a UEM, acționând în favoarea integrării economice și a piețelor și ca un „catalizator pentru integrarea pieței financiare”. Această integrare, care „a îmbunătățit rezistența zonei euro la evoluțiile externe adverse”, merită totuși câteva observații.

catalizator pentru integrarea pieței financiare

4.2.1   Este adevărat că UEM a permis construirea unei piețe financiare integrate puternice, cu siguranță mai capabilă să reziste la evenimentele externe nefavorabile decât o serie de piețe naționale distincte, însă trebuie să se ia în considerare faptul că integrarea internă a UEM vine în completarea unei strânse interconexiuni cu piețele mondiale. Comisia observă că „zona euro pare din nou protejată de efectele cele mai perturbatoare ale turbulențelor financiare mondiale actuale”, dar aceste turbulențe, în principal cele legate de împrumuturile subprime, au fost importate de pe piețe externe și provocate de situații de care UEM era străină.

interconexiuni cu piețele mondiale

subprime

4.2.2   Acestea fiind spuse, apare o problemă pe care Comisia o ridică în continuare în comunicarea sa, și anume influența externă a Eurogrupului, nu numai asupra guvernanței economice, ci și în cadrul instituțiilor de reglementare a piețelor financiare. Criza subprime a fost declanșată de tehnici de creditare necorespunzătoare și de sisteme de securitizare îndoielnice, în parte străine practicii europene: pare așadar legitim să ne întrebăm dacă daunele nu ar fi putut fi evitate sau atenuate printr-o prezență instituțională a Eurogrupului (și a BCE) în cadrul organizațiilor economice și financiare mondiale.

influența externă a Eurogrupului, nu numai asupra guvernanței economice, ci și în cadrul instituțiilor de reglementare a piețelor financiare

subprime

prezență instituțională a Eurogrupului (și a BCE) în cadrul organizațiilor economice și financiare mondiale

4.2.3   Intervențiile publice de sprijin și falimentele marilor grupuri financiare americane cu filiale europene, care ridică probleme delicate de concurență și de control, contribuie la întărirea acestei convingeri. De altfel, nu numai CESE este de această părere: Comisia însăși deplânge absența unei „voci puternice în forurile internaționale”, dar nu spune, și cu atât mai puțin comentează, cât de mult – sau cât de puțin – a întreprins Consiliul pentru a da Europei, în practică, o asemenea „voce puternică”.

a da Europei, în practică, o asemenea „voce puternică”

4.3   În ceea ce privește „avantajele semnificative aduse țărilor membre angajate în procesul de recuperare”, nu mai este cazul să se insiste asupra acestei chestiuni, deoarece Comisia a dezbătut-o într-o comunicare anterioară (3), pe care Comitetul a comentat-o într-unul dintre avizele sale (4).

3

4

4.4   Euro „s-a impus ca o a doua monedă internațională” și reprezintă un sfert din rezervele mondiale; împrumuturile bancare ale băncilor din zona euro în favoarea beneficiarilor externi constituie 36 % din total, față de 45 %, în dolari SUA. Nu este suficient, totuși, să ne mulțumim cu aceste succese: trebuie ca valoarea euro care, conform tuturor previziunilor, urmează să crească, să se traducă în rezultate și beneficii concrete, în primul rând în relație cu cotațiile petrolului. Dependența de această sursă de energie reprezintă una dintre piedicile care grevează economiile țărilor din zona euro, având un impact deosebit de puternic asupra unora dintre acestea. Fluctuațiile prețurilor nu se datorează numai politicilor monopoliste ale țărilor producătoare, ele depinzând și de speculații și de fluctuațiile dolarului, care nu mai oferă garanția stabilității. Ar fi cazul să se inițieze un proces de reflecție asupra unei strategii de cotare a petrolului în euro, cel puțin în tranzacțiile cu țările UEM. Trebuie totuși recunoscut că această mișcare nu este lipsită de inconveniente și că trebuie evaluată cu prudență. În orice caz, posibilitatea de reușită nu ar depinde doar de poziția euro, ci și de puterea de negociere a Europei, în ansamblul său.

s-a impus ca o a doua monedă internațională

rezultate și beneficii concrete

cotațiile petrolului

cotare a petrolului în euro

4.5   Comisia insistă așadar asupra guvernanței economice, care a devenit posibilă în prezent datorită acțiunii Eurogrupului, și a cărei eficacitate este sporită de președinția permanentă. Guvernanța internă în privința monedei euro nu ajunge totuși pentru a-i asigura acesteia stabilitate și prestigiu: considerațiile anterioare scot în evidență necesitatea unei „guvernanțe externe”, care va fi posibilă (a se vedea punctele 4.2.2 și 4.4 de mai sus) numai dacă Eurogrupul și BCE vor avea un rol instituțional în organizațiile internaționale, în special în cadrul Fondului Monetar Internațional. Este inadmisibil ca autoritățile ce reprezintă în ansamblu moneda unică să fie excluse de la dreptul de vot.

guvernanței economice

președinția permanentă

dacă Eurogrupul și BCE vor avea un rol instituțional în organizațiile internaționale

5.   Provocările cu care UEM trebuie încă să se confrunte

Provocările cu care UEM trebuie încă să se confrunte

5.1   Economia din zona UEM se află într-o fază de recesiune, ca și cea americană și cele ale altor țări europene, din afara zonei. În aceeași situație se găsesc toate țările occidentale și ar fi o greșeală ca aceasta să fie pusă pe seama unei influențe, directe sau indirecte, a euro. Dintr-o analiză mai detaliată rezultă însă că există „diferențe semnificative și persistente între țări în ceea ce privește inflația și costurile salariale unitare”. Pentru a le explica, Comisia evocă motive deja bine-cunoscute: lipsa de adaptabilitate a prețurilor și a salariilor, realizările insuficiente în materie de reforme structurale, integrarea redusă a piețelor și dezvoltarea insuficientă a furnizării de servicii transfrontaliere.

„diferențe semnificative și persistente între țări

5.1.1   CESE consideră că posibilitățile de intervenție din fiecare dintre zonele menționate depind în mare măsură de statele membre și de partenerii lor sociali. În același timp, adresează Comisiei invitația de a demara un studiu asupra măsurii în care va fi posibil, în final, să se realizeze integrarea piețelor de bunuri și de servicii, atât în zona euro, cât și la nivelul întregii Comunități. Dincolo de afirmațiile de principiu, există o limită naturală a integrării, care nu va putea fi niciodată depășită: în pofida necesarei armonizări și înlăturării obstacolelor de tip concurențial și legislativ, vor exista întotdeauna diferențe imposibil de înlăturat, care țin de contextul social, de fiscalitate, de piața forței de muncă și de limbă.

măsurii în care va fi posibil, în final, să se realizeze integrarea piețelor de bunuri și de servicii

limită naturală a integrării

5.1.2   Studiul sus-menționat ar trebui să urmărească orientarea muncii Comisiei și a statelor membre spre definirea unei politici inspirate din evaluarea constantă a costurilor/beneficiilor armonizării: realizarea pieței interne și competitivitatea nu pot fi singurul obiectiv. Trebuie să se țină seama de consecințele sociale și economice din diferitele țări și de capacitatea acestora de adaptare.

evaluarea constantă a costurilor/beneficiilor armonizării

5.2   În afara inflației, celelalte componente care contribuie la creșterea insuficientă a economiei sunt doar indirect influențate de politica monetară , Eurogrupul neavând, oricum, nicio putere de intervenție asupra lor. Ar fi așadar nedrept, în opinia CESE, să se atribuie monedei euro cauzele unei situații economice comune statelor din zona euro și celor din afara ei: de altfel, în niciunul dintre acestea din urmă opinia publică nu a învinuit moneda națională, așa cum procedează în cazul monedei unice o importantă parte a opiniei publice din zona euro.

doar indirect influențate de politica monetară

situații economice comune statelor din zona euro și celor din afara ei

5.3   O notă de îngrijorare, într-un cadru în general pozitiv și optimist, se regăsește într-o frază a Comisiei (5): „dincolo de îndeplinirea obiectivelor inițiale, programul politic al UEM pentru următorii zece ani va fi dominat de apariția unor noi provocări la nivel internațional, care vor amplifica punctele slabe ale UEM, descrise mai sus”. S-ar părea că, în loc de „punctele slabe ale UEM”, trebuie să se vorbească despre provocări în ceea ce privește competitivitatea statelor din zona euro: înlocuirea sectoarelor aflate în declin, cercetare, inovare, capital uman, la care se adaugă creșterea prețurilor la produsele alimentare, energie și la anumite materii prime, pe fondul schimbărilor climatice, al îmbătrânirii populației și al imigrării. Așadar, problema este, în primul rând, de natură economică și socială.

5

noi provocări la nivel internațional, care vor amplifica punctele slabe ale UEM

5.3.1   Toate aceste aspecte se manifestă, pentru a utiliza termenii Comisiei, ca niște „provocări politice deosebit de dificile pentru zona euro”. Cu toate că este de acord cu analiza Comisiei, CESE observă că această afirmație poate fi interpretată în sensul că problemele citate mai sus grevează și asupra politicilor UEM, dar că acestea trebuie soluționate la nivel comunitar, mai degrabă decât la nivelul Eurogrupului. Cu alte cuvinte, trebuie promovate politici cu caracter „european”, în timp ce misiunea Eurogrupului trebuie să se limiteze la intervenții directe (și coordonate), numai cu privire la problemele monetare legate de euro.

„provocări politice deosebit de dificile pentru zona euro”

6.   Un program politic pentru următorii zece ani

Un program politic pentru următorii zece ani

6.1   Documentul Comisiei prezintă programul, afirmând că „primii zece ani de existență a UEM au fost, în general, încununați de succes, însă experiența arată că există, totuși, câteva puncte slabe care trebuie ameliorate”. În afară de garantarea consolidării stabilității macroeconomice, va fi nevoie de „sporirea potențialului de creștere” și a bunăstării cetățenilor, de protejarea intereselor zonei euro în cadrul economiei mondiale și de asigurarea unei „adaptări treptate” a noilor membri ai UEM.

consolidării stabilității macroeconomice

6.2   Pentru a atinge aceste obiective, Comisia propune un program bazat pe trei elemente:

trei elemente

| — | un program de politică internă: printre altele, o coordonare și o supraveghere sporite ale politicilor bugetare și o mai bună integrare a reformelor structurale în coordonarea politicii globale din cadrul UEM; |
| --- | --- |

—

un program de politică internă: printre altele, o coordonare și o supraveghere sporite ale politicilor bugetare și o mai bună integrare a reformelor structurale în coordonarea politicii globale din cadrul UEM;

politică internă

| — | un program de politică externă: întărirea rolului euro în guvernanța economică mondială; |
| --- | --- |

—

un program de politică externă: întărirea rolului euro în guvernanța economică mondială;

politică externă

| — | o guvernanță economică, necesară pentru implementarea celor două programe sus-menționate. |
| --- | --- |

—

o guvernanță economică, necesară pentru implementarea celor două programe sus-menționate.

guvernanță economică

6.3   În materie de politică internă, nu se evocă principii cu adevărat noi, însă se reiterează îndrumări de bună guvernanță, de mai multe ori enunțate în trecut, precum sustenabilitatea finanțelor publice și îmbunătățirea acestora în termeni de utilizare rațională a cheltuielilor și a fiscalității, orientându-le spre activități care favorizează creșterea și competitivitatea. În afară de aceasta, se evocă „nevoia de a extinde supravegherea, pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice”, precum și creșterea deficitelor de cont curent și diferențele de rată a inflației. Comisia subliniază că integrarea, în special a piețelor financiare, a promovat consolidarea UEM, dar că aceasta poate duce totodată la accentuarea divergențelor dintre țările participante, în cazul în care nu este însoțită de politici adecvate.

politică internă

a extinde supravegherea, pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice

6.3.1   CESE nu poate decât să fie de acord cu această analiză, dar atrage atenția asupra importanței unei evaluări prudente a realității, cu alte cuvinte, asupra necesității de a se ține seama de dificultatea de a împăca enunțarea principiilor cu posibilitatea transpunerii lor în practică.

6.3.2   Cheltuielile publice constituie unul din elementele cruciale: Comisia recomandă să se prevadă „reguli bine concepute care permit stabilizatorilor automați să funcționeze în limitele Pactului de stabilitate și de creștere, egalizând în același timp compoziția cheltuielilor publice cu necesitățile structurale și conjuncturale ale economiei”. Recomandarea aceasta este greu de pus în practică în perioade caracterizate de o turbulență a cărei durată nu poate fi prevăzută în momentul de față. Impulsurile inflaționiste s-au repercutat puternic asupra distribuției veniturilor, asupra salariilor și a investițiilor și, în final, asupra competitivității și a sistemelor sociale, dar într-o măsură cu totul diferită de la un membru al UEM la altul. Într-adevăr, structura deficitului primar variază de la un stat la altul, balanța comercială este tot mai influențată de ponderea – mai mare sau mai mică – a facturii la energie, iar sistemele de pensii prezintă diferențe structurale semnificative, greu de corectat chiar în condiții de normalitate și, cu atât mai mult, în situații de excepție.

Cheltuielile publice

Impulsurile inflaționiste

competitivității și a sistemelor sociale

6.3.3   Așa stând lucrurile, convergența așteptată ar trebui considerată un obiectiv pe termen mediu sau lung; CESE este de acord cu „nevoia evidentă de a extinde supravegherea pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice” pe baza instrumentelor existente, dar atrage atenția asupra pericolului pe care îl prezintă o încredere exagerată în eficiența lor pe termen scurt.

convergența

obiectiv pe termen mediu sau lung

de a extinde supravegherea pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice

6.3.4   În ceea ce privește statele candidate la aderarea la zona euro, Comisia își propune să exercite o supraveghere mai amplă a dezvoltării lor economice, în special în cazul acelora care participă la mecanismul de schimb valutar (ERM II): nici aici nu este vorba despre inovare, ci, pur și simplu, de creșterea eficienței mecanismelor existente. Un lucru trebuie să fie clar: odată ce criteriile de admitere în UEM au fost îndeplinite, aderarea unui stat nu mai este o opțiune, ci este impusă de tratatul de aderare. Criza actuală ar putea întârzia însă, pentru o vreme, îndeplinirea criteriilor; obiectivul prioritar, acela de a da Europei o monedă unică, ar putea încuraja o oarecare flexibilitate în evaluarea sau actualizarea acestora.

statele candidate la aderarea la zona euro

6.3.5   În materie de integrare a piețelor de produse, de servicii și de forță de muncă, Comisia observă persistența barierelor de reglementare și a progreselor care diferă de la un stat la altul. Aceste aspecte nu sunt însă specifice zonei UEM, fiind așadar considerate ca parte a unei perspective mai extinse asupra Uniunii, în ansamblul său. Așa cum s-a arătat deja la punctul 5.1.1, există limite naturale ale integrării, precum și alte limite, impuse de caracteristicile economice sau sociale ale diferitelor state, și care trebuie analizate de la caz la caz și, dacă este nevoie, respectate.

integrare a piețelor de produse, de servicii și de forță de muncă

alte limite, impuse de caracteristicile economice sau sociale

6.3.6   În ceea ce privește piețele financiare, se afirmă că „zona euro poate beneficia de avantaje comparativ mai mari din promovarea integrării financiare a UE” și că „sunt necesare eforturi suplimentare în vederea consolidării eficienței și gradului de lichiditate ale piețelor financiare din zona euro”. CESE observă că politica BCE în acest domeniu este exemplară și dă semne clare că va putea rezista – așa cum a rezistat și până acum – chiar unor crize extrem de puternice. Contaminarea provocată de criza americană ar fi putut avea consecințe mult mai grave, dacă la limitarea acestora nu ar fi contribuit o politică bazată pe apărarea solidității și a lichidităților piețelor. Cât privește structurile de control, care se pare că nu au prevăzut și cu atât mai puțin au împiedicat prăbușirea a diferite instituții importante, CESE se abține pentru moment de la formularea unor judecăți, în așteptarea unor informații mai detaliate, pe care piața și opinia publică au tot dreptul să le ceară.

piețele financiare

politică bazată pe apărarea solidității și a lichidităților piețelor

6.3.6.1   Reamintind cele afirmate la punctul precedent, CESE observă în această privință că criza americană a luat naștere pe o piață deficitară în privința regulilor și controalelor. Rezultatul paradoxal este că însăși economia liberală prin definiție a trebuit să recurgă la ajutorul autorităților publice pentru a face față dezastrului, prin subvenții de stat și injecții foarte mari de lichiditate. O pierdere pentru economie, pentru bugetul statului și pentru cetățenii SUA, dar mai ales pentru credibilitatea unui sistem.

economia liberală prin definiție a trebuit să recurgă la ajutorul autorităților publice

6.4   În materie de politică externă, Comisia anunță un program potrivit căruia zona euro trebuie să dobândească un rol mai important pe plan internațional, prin elaborarea unei strategii „la înălțimea statutului internațional al monedei sale”. În afară de aceasta, reiterează dorința, deja exprimată în repetate rânduri în trecut, ca zona euro „să aibă o singură voce” în toate forurile monetare internaționale. CESE își reafirmă întregul sprijin pentru program, deoarece absența autorităților care guvernează euro din instituțiile monetare mondiale constituie o anomalie inadmisibilă, atât pe plan operațional, cât și, mai ales, pe plan politic.

politică externă

să dobândească un rol mai important pe plan internațional

„să aibă o singură voce”

o anomalie inadmisibilă

6.4.1   Comisia semnalează o rezistență din partea „altor state”, care consideră UE și zona euro „supra-reprezentate în organizațiile internaționale (atât în ceea ce privește numărul de reprezentanți, cât și drepturile de vot)”: din informațiile disponibile, insuficiente și greu de obținut, se pare că, într-adevăr, această rezistență există și că presiunile în favoarea unei reprezentări mai importante, din partea statelor UE fie membre, fie nemembre ale UEM, nu sunt nici convingătoare, nici coordonate. Eurogrupul trebuie să se facă mai bine auzit, în primul rând în cadrul Consiliului.

Eurogrupul trebuie să se facă mai bine auzit, în primul rând în cadrul Consiliului

6.4.2   Pentru a atenua rezistența statelor care nu sunt membre ale UE, CESE subliniază faptul că statele UEM ar putea face un pas cu puternică semnificație simbolică, renunțând nu la numărul de reprezentanți, ci la dreptul de vot individual. Dat fiind că euro, ca monedă, este guvernat de o singură autoritate, este logic ca doar acesteia să i se acorde drept de vot. Și sub acest aspect, partenerii sociali au dreptul de a fi informați; reticența se datorează, cu siguranță, unor probleme politice delicate, dar tăcerea și lipsa de transparență nu încurajează acceptarea Europei, și cu atât mai puțin, pe cea a euro.

un pas cu puternică semnificație simbolică, renunțând

la dreptul de vot individual

doar acesteia să i se acorde drept de vot

6.5   Documentul Comisiei se încheie cu un capitol care este, poate, cel mai bogat în conținut și implicații: guvernanța UEM. Se vorbește despre „o implicare fermă al tuturor statelor membre ale UE în cadrul Consiliului Ecofin” în materie de politică economică, de „o integrare mai completă a chestiunilor legate de UEM” și de o „abordare mai coerentă” în sectoarele de competența Ecofin: politică macroeconomică, piețe financiare și fiscalitate.

guvernanța UEM

6.5.1   Această abordare nu ar avea nevoie să fie comentată, ci doar aprobată; CESE observă totuși că, în deciziile Consiliului Ecofin, se face foarte rar referire la UEM, ca parte interesată direct sau indirect în decizii. Politica economică are un raport de interdependență cu politica monetară: în UE, euro nu este singura monedă, dar este cea mai importantă, nu numai pentru că reprezintă un grup important de state, ci și din cauza perspectivelor de aderare a altor state membre.

6.5.2   Rolul Comisiei în guvernanța UEM este fundamental, nu numai ca sprijin, pentru a-i asigura funcționarea corectă, ci și pentru funcțiile sale de supraveghere bugetară și macroeconomică. Comisia își propune să desfășoare o activitate consolidată și mai eficace și, totodată, se va strădui să joace un rol mai activ în forurile internaționale. Aceste funcții vor deveni mai extinse și mai eficace odată cu noul Tratat, care permite Comisiei să „adopte măsuri” privind statele membre ale UEM în materie de disciplină bugetară și de orientări de politică economică, atribuindu-i totodată sarcini de control și de supraveghere. În afară de aceasta, noul tratat stabilește, la articolul 121, că Comisia are puterea de a trimite „avertismente” statelor membre care se abat de la orientările generale stabilite.

noul Tratat

„adopte măsuri”

6.5.3   CESE salută angajamentul Comisiei și speră ca, datorită noului tratat, aceasta să își poată îndeplini funcțiile, atât pe cele tradiționale, cât și pe cele noi, cu maximă eficiență și bucurându-se de un prestigiu meritat. Speră însă, în special, ca toate autoritățile economice și monetare să tragă învățăminte din criza americană a împrumuturilor subprime și să treacă la o revizuire în profunzime a politicilor care au inspirat până în prezent comportamentul piețelor financiare.

subprime

revizuire în profunzime a politicilor care au inspirat până în prezent comportamentul piețelor financiare

6.5.4   Evenimentele din America au declanșat o criză sistemică în toată lumea. Europa a resimțit-o acut până în prezent și nu se pot exclude șocuri ulterioare. De mare utilitate ar fi, în examinarea crizei, îmbinarea abordării macroeconomice cu o analiză istorică efectuată din perspectivă microeconomică, o astfel de abordare dublă fiind capabilă să scoată la iveală motivele profunde ale fenomenului, care se pregătea de mai mult timp.

criză sistemică

analiză istorică efectuată din perspectivă microeconomică

6.5.5   Dintotdeauna, în SUA, creditul ipotecar se acordă la nivelul a 100 % din valoarea imobilului, valoare care crește considerabil odată cu cheltuielile conexe. În Europa în schimb, până acum câteva decenii, majoritatea statelor se conformau criteriilor impuse de prudență și, în anumite cazuri, de legile bancare: creditul era acordat pentru o valoare maximă de 70-80 %. Motivul era evident: o posibilă scădere a prețurilor pieței imobiliare ar fi redus valoarea garanțiilor.

creditul ipotecar se acordă la nivelul a 100 %

6.5.6   Sub presiunea liberalizării piețelor și, mai ales, a concurenței dezlănțuite de integrarea lor, „regula de 70 %” a fost abandonată și în Europa, fără a provoca însă probleme majore până în prezent. Rămâne totuși certitudinea că „regula de 100 %” este nesănătoasă din punct de vedere prudențial și al eticii pieței. Sistemul de „creditare facilă” încurajează pe oricine să achiziționeze un imobil: dacă apoi se profilează o criză, plățile debitorilor „slabi” încetează și astfel se creează o situație de supraîndatorare generală. În ceea ce îl privește pe finanțator, acesta ajunge în posesia unui bun ipotecat a cărui valoare de cele mai multe ori nu acoperă împrumutul acordat și, astfel, hotărăște să vândă; or, scoaterea la vânzare a bunului în cauză accentuează tendința de scădere a pieței.

„regula de 100 %” este nesănătoasă din punct de vedere prudențial și al eticii pieței

supraîndatorare generală

6.5.7   Interacțiunea crizei economice cu criza pieței imobiliare este evidentă: atunci când tehnica de securitizare a „pachetelor” și a subprimelor devine o practică generalizată, aceasta se transmite întregii piețe financiare, generând o criză intersistemică de proporții, fără precedent. Și există teama, întemeiată, că problema nu se oprește aici: nivelul crescut de îndatorare a familiilor cu credite de consum și carduri de credit lasă loc temerii că se va produce explozia unui alt „balon”, de proporții imprevizibile.

Interacțiunea crizei economice cu criza pieței imobiliare este evidentă

subprimelor

aceasta se transmite întregii piețe financiare, generând o criză intersistemică

6.5.8   În Europa, puterea politică și autoritățile monetare s-au străduit să evite dezastre mai grave, acționând cu injecții de lichidități și achiziții de instituții financiare. Este vorba despre o situație de urgență, care implică ajutoare de stat și care, așadar, contrazice doctrina liberului schimb: fără reguli și cu puține controale.

injecții de lichidități

achiziții de instituții financiare

ajutoare de stat

6.5.9   În prezent, nu numai că trebuie să se facă față situației de fapt, ci se impune și examinarea de urgență a motivelor ascunse ale crizei: sunt necesare reguli precise pentru acordarea de credite ipotecare și de carduri de credit, sisteme de supraveghere mai eficace, extinse chiar la întregul sector polimorf și prea puțin transparent al „non-băncilor”, o reexaminare a admisibilității pe piața mobiliară a unei cantități de produse prea puțin transparente, a căror natură și fiabilitate nu pot fi evaluate nici măcar de către experți. Nu este vorba de abandonarea economiei de piață, ci de introducerea unor reguli cărora aceasta va trebui să li se supună.

examinarea de urgență a motivelor ascunse ale crizei

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  COM(2008) 238 final.

1

(2)  „European Economy” 2/2008, EMU@10, Successes and Challenges after 10 Years of Economic and Monetary Union, Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare.

2

EMU@10, Successes and Challenges after 10 Years of Economic and Monetary Union

(3)  Cf. Comunicarea Comisiei intitulată „Economia UE: bilanțul anului 2006. Consolidarea zonei euro: principalele priorități politice”, COM(2006) 714 final.

3

(4)  Cf. Avizul CESE pe tema „Economia UE: bilanțul anului 2006. Consolidarea zonei euro: principalele priorități politice”, JO C 10 din 15.1.2008, p. 88.

4

(5)  COM(2008) 238 final „UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară”, capitolul „Provocările cu care trebuie să se confrunte în continuare UEM, amplificate de noile tendințe globale”, sfârșitul paragrafului al cincilea.

5

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/123

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea din partea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European „Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj”

COM (2008) 616 final

2009/C 228/24

La 6 octombrie 2008, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea din partea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European «Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj»”

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2009. Raportor: dl OLSSON.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 88 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 11 abțineri.

1.   Istoric

Istoric

1.1   De la crearea sa, Uniunea Europeană a avut misiunea de a asigura dezvoltarea armonioasă a economiilor, prin reducerea decalajului dintre diferitele regiuni (1).

1

1.2   Această sarcină, care rămăsese în umbră în cursul primelor decenii de existență a construcției europene, a căpătat o importanță majoră odată cu reforma din 1988, demarată de Jacques Delors ca urmare a adoptării Actului Unic, care crea în mod expres politica de coeziune economică și socială.

1.3   Tratatul de la Amsterdam, semnat în anul 1997, a îmbinat coeziunea socială și teritorială cu serviciile de interes economic general în exprimarea valorilor europene (2).

2

1.3.1   În Tratatul de la Amsterdam se menționează: „Comunitatea urmărește, în special, reducerea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare a diferitelor regiuni și a rămânerii în urmă a regiunilor sau insulelor defavorizate, inclusiv a zonelor rurale.”

1.4   Dacă procedura de ratificare a Tratatului de la Lisabona se încheie, Uniunea Europeană va avea un nou obiectiv: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale (3).

3

1.5   Se va acorda o atenție deosebită „zonelor rurale, zonelor afectate de tranziția industrială, precum și regiunilor afectate de un handicap natural și demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice, cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase” (4).

4

1.6   În mai 2007, a fost adoptată Agenda teritorială, în cadrul Consiliului informal al miniștrilor responsabili cu dezvoltarea urbană și coeziunea teritorială. În acest document, cele 27 de state membre își iau angajamentul să coopereze atât între ele, cât și cu Comisia și cu celelalte instituții europene, „pentru a promova o dezvoltare teritorială policentrică a UE și pentru a folosi mai bine resursele disponibile în regiunile europene” (5). Acestea își stabilesc, de asemenea, un program de lucru până în 2011.

5

2.   Observații generale

Observații generale

2.1   La 6 octombrie 2008, Comisia a publicat „Cartea verde privind coeziunea teritorială: transformarea diversității teritoriale într-un avantaj” (6). În acest scurt document, ea începe prin a prezenta coeziunea economică și socială din punct de vedere teritorial; identifică apoi punctele forte și provocările pe care le prezintă diversitatea teritorială europeană, cu privire la cele 3 răspunsuri politice principale – concentrare, conectare și cooperare – la care se adaugă caracteristicile geografice specifice, cum ar fi relieful muntos, insularitatea și densitatea redusă a populației. Comisia sugerează că abordarea optimă pentru a atinge obiectivul coeziunii teritoriale constă în a îmbina îmbunătățirea coordonării politicilor sectoriale cu extinderea parteneriatului pe mai multe niveluri.

6

2.1.1   Consultarea se încheie cu o listă de 15 întrebări, grupate pe 6 teme. CESE va respecta ordinea de abordare a acestor întrebări, însă semnalează faptul că, sistematic, acestea sunt precedate de câte o frază care, uneori, merită discutată.

2.1.2   Cartea verde oferă CESE ocazia de a-și prezenta observațiile cu privire la coeziunea teritorială, bazându-se pe rolul specific care i-a fost încredințat prin tratate, precum și pe structura sa și pe competențele membrilor săi.

2.1.3   Așadar, pentru a contribui la această dezbatere, CESE se va concentra mai mult pe completarea reflecțiilor formulate de celelalte organisme comunitare decât pe sprijinirea acestora.

2.1.4   Este de reținut faptul că dimensiunea teritorială a acțiunii comunitare și a politicilor sectoriale și abordarea teritorială a politicii de coeziune economică și socială au făcut obiectul mai multor avize ale CESE, care constituie o prețioasă sursă de inspirație.

2.1.5   Astfel, pentru CESE, coeziunea teritorială trebuie să fie un obiectiv comun, la care să contribuie toate nivelurile geografice, cu respectarea subsidiarității, dar care nu poate fi îndeplinit cu eficiență decât dacă fiecare nivel își asumă responsabilitățile în mod coordonat și complementar.

2.2   CESE trebuie să joace un rol esențial pentru promovarea aderării și participării mai importante a societății civile organizate la proiectul european și, în acest caz, pentru facilitarea punerii în aplicare a politicilor și acțiunilor care promovează coeziunea teritorială. De asemenea, CESE subliniază că democrația participativă, recunoscută ca o componentă a principiilor de funcționare democratice ale Uniunii (7), este condiția sine qua non a realizării acesteia.

democrația participativă

7

sine qua non

2.2.1   Într-adevăr, tendința de creștere a decalajelor economice și sociale, care se manifestă adesea în mod cumulativ pe anumite teritorii, este un element de risc politic care nu trebuie neglijat. Aceasta poate spori neîncrederea cetățenilor față de guvernanții lor, în general, și de construcția europeană, în special.

2.2.2   Invers, coeziunea teritorială poate permite păstrarea sau dezvoltarea capitalului social. Într-adevăr, multitudinea relațiilor stabilite între membrii unui grup sau ai unei comunități locale, reprezentând garanția dinamismului și a inovării pe plan social, economic, politic și cultural, depinde în mare măsură de condițiile de viață armonioase și de posibilitățile de schimburi cu celelalte teritorii.

dezvoltarea capitalului social

2.3   CESE acordă prioritate mai ales abordării care pornește de la cetățeni, de la nevoile și așteptările lor. Condițiile de viață ale oamenilor, în special ale celor mai defavorizați, trebuie să se afle în centrul analizelor și să fie un obiectiv fundamental al coeziunii teritoriale. Progresul social, susținut de dezvoltarea economică, este premisa reducerii disparităților existente atât între cetățeni, cât și între teritorii.

ale celor mai defavorizați

2.4   CESE consideră că ființa umană și cetățenia trebuie să se afle în centrul politicilor și acțiunilor comunitare și insistă pe aplicarea Cartei drepturilor fundamentale, ca instrument indispensabil al coeziunii teritoriale.

ființa umană și cetățenia

2.4.1   În opinia CESE, coeziunea teritorială trebuie să se sprijine pe un nou contract cu cetățenii și cu societatea civilă organizată, care să permită interacțiunea procedurilor participative ascendente, incluzând atât dialogul civil, cât și inițiativele UE.

un nou contract cu cetățenii și cu societatea civilă organizată

2.4.2   În consecință, Comitetul preconizează aplicarea principiului „a gândi mai întâi la scară mică”, astfel încât politicile sectoriale să fie concepute pornind de la nevoile cetățenilor și ale actorilor socioeconomici de la cel mai de jos nivel teritorial.

2.5   CESE este promotorul unui model social european bazat pe valori și obiective comune europene, care implică dezvoltarea economică și progresul social. Politica socială și politica economică sunt interdependente; ele se consolidează reciproc și, cel mai adesea, se exprimă concret, pe un anumit teritoriu.

valori și obiective comune europene

2.5.1   CESE amintește că noțiunea de coeziune teritorială este înscrisă în Tratatul privind Uniunea Europeană de mai bine de zece ani, alături de cea privind serviciile de interes economic general. CESE solicită așadar Comisiei ca, în cel mai scurt timp, să realizeze un bilanț juridic, jurisprudențial și economic al funcționării acestui articol, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam.

un bilanț juridic, jurisprudențial și economic

2.5.2   CESE atrage atenția asupra faptului că noțiunea de teritoriu nu presupune doar aspectul geografic, ci are și o dimensiune identitară. De aceea, coeziunea teritorială trimite la sentimentul de apartenență, incluzând toate elementele vieții individuale și colective.

2.5.3   Sunt persoane cărora teritoriul le inspiră un sentiment pozitiv și care se mândresc când este vorba despre un sat, un oraș sau despre o regiune cu trecut glorios sau cu un patrimoniu natural remarcabil, ori cu faimă datorată dinamismului său cultural sau economic. Altora însă le provoacă un sentiment negativ, asociat cu o acumulare de handicapuri, cu un loc de suferință economică, de privațiuni și de violență socială, când este vorba, de exemplu, despre cartiere urbane defavorizate.

2.5.4   Acțiunea în favoarea coeziunii teritoriale trebuie deci să fie, în același timp, multidimensională și multidirecțională; aceasta vizează atât facilitarea și susținerea aspectelor pozitive, cât și remedierea sau prevenirea aspectelor negative.

multidimensională și multidirecțională

2.6   CESE consideră că obiectivul privind coeziunea teritorială trebuie să capete formă concretă și caracter operațional, prin stabilirea fermă a unei foi de parcurs. Într-adevăr, în trecut, tehnica „foii de parcurs” s-a dovedit a fi întotdeauna deosebit de eficientă: de exemplu, obiectivul 92 pentru Piața unică, etapele Uniunii Economice și Monetare sau negocierile de aderare cu țările din Europa centrală și orientală. CESE recomandă așadar ca, la încheierea consultărilor, să se stabilească un calendar și să se facă propuneri cu privire la instrumentele și metodele de intervenție.

operațional

foii de parcurs

2.6.1   În legătura cu aceasta, CESE ține să amintească faptul că bugetul european actual nu permite asigurarea corectă a coeziunii economice, sociale și teritoriale în Europa (8). Mai mult, regretă faptul că, din cauza procedurilor greoaie și complicate, accesul la finanțări al destinatarilor finali, cetățeni și întreprinderi, este, de prea multe ori, dificil.

8

2.6.2   CESE salută Cartea verde ca pe un nou pas înainte pe calea integrării europene și întâmpină cu satisfacție deschiderea acestei dezbateri. CESE recunoaște că există riscul ca acest nou obiectiv să genereze obstacole de ordin material și reticențe politice. Cu toate acestea, CESE regretă faptul că acest document oferă prea puține informații cu privire la acțiunile de coordonare și de cooperare deja existente și că nu merge suficient de departe în propunerea unor piste de acțiune.

3.   Răspunsuri la întrebări

Răspunsuri la întrebări

3.1   Care este cea mai bună definiție a coeziunii teritoriale?

Care este cea mai bună definiție a coeziunii teritoriale?

| 3.1.1 | CESE regretă faptul că, în Cartea verde, Comisia nu a prezentat observațiile făcute deja pe această temă, deși a propus definiții în rapoartele sale de coeziune. |
| --- | --- |

3.1.1

CESE regretă faptul că, în Cartea verde, Comisia nu a prezentat observațiile făcute deja pe această temă, deși a propus definiții în rapoartele sale de coeziune.

| 3.1.2 | El este de acord cu analiza efectuată de Comisie în Al treilea raport de coeziune economică și socială, potrivit căreia „în termeni de politici, scopul este de a atinge o dezvoltare echilibrată, prin reducerea decalajelor existente, prin prevenirea discrepanțelor teritoriale și prin a contribui la coerența politicilor sectoriale cu impact teritorial și a politicii regionale. Ideea este de a lucra în direcția ameliorării integrării teritoriale și de a încuraja cooperarea între regiuni” și, „deși unele regiuni întâlnesc dificultăți, egalitatea în accesul la infrastructurile de bază, la serviciile esențiale și la cunoaștere – care constituie Serviciile de Interes Economic General – pentru fiecare persoană, independent de locul ei de trai, e o condiție-cheie pentru coeziunea teritorială”. |
| --- | --- |

3.1.2

El este de acord cu analiza efectuată de Comisie în Al treilea raport de coeziune economică și socială, potrivit căreia „în termeni de politici, scopul este de a atinge o dezvoltare echilibrată, prin reducerea decalajelor existente, prin prevenirea discrepanțelor teritoriale și prin a contribui la coerența politicilor sectoriale cu impact teritorial și a politicii regionale. Ideea este de a lucra în direcția ameliorării integrării teritoriale și de a încuraja cooperarea între regiuni” și, „deși unele regiuni întâlnesc dificultăți, egalitatea în accesul la infrastructurile de bază, la serviciile esențiale și la cunoaștere – care constituie Serviciile de Interes Economic General – pentru fiecare persoană, independent de locul ei de trai, e o condiție-cheie pentru coeziunea teritorială”.

Serviciile de Interes Economic General

| 3.1.3 | Ținând seama și de avizele anterioare, în opinia CESE, coeziunea teritorială trebuie să permită adoptarea unei viziuni de ansamblu a teritoriului european (9). Comitetul consideră că dezvoltarea echilibrată și durabilă a teritoriilor UE (10) trebuie să conducă la reconcilierea competitivității, coeziunii economice și sociale și a performanței economice bazate pe cunoaștere (11) cu obiectivele solidarității și echității sociale (12). |
| --- | --- |

3.1.3

Ținând seama și de avizele anterioare, în opinia CESE, coeziunea teritorială trebuie să permită adoptarea unei viziuni de ansamblu a teritoriului european (9). Comitetul consideră că dezvoltarea echilibrată și durabilă a teritoriilor UE (10) trebuie să conducă la reconcilierea competitivității, coeziunii economice și sociale și a performanței economice bazate pe cunoaștere (11) cu obiectivele solidarității și echității sociale (12).

9

10

11

12

| 3.1.4 | În opinia CESE, cetățenii își vor însuși noțiunea de coeziune teritorială doar atunci când aceasta va căpăta o semnificație concretă pentru ei și când vor contribui la definirea și la punerea ei în aplicare. În concluzie, CESE optează pentru o definiție a coeziunii teritoriale care să pună pe primul plan beneficiile văzute din perspectiva cetățenilor și a actorilor sociali și economici din teren: coeziunea teritorială trebuie să garanteze egalitatea de șanse și condiții de viață echitabile pentru toți europenii, de pretutindeni. |
| --- | --- |

3.1.4

În opinia CESE, cetățenii își vor însuși noțiunea de coeziune teritorială doar atunci când aceasta va căpăta o semnificație concretă pentru ei și când vor contribui la definirea și la punerea ei în aplicare. În concluzie, CESE optează pentru o definiție a coeziunii teritoriale care să pună pe primul plan beneficiile văzute din perspectiva cetățenilor și a actorilor sociali și economici din teren: coeziunea teritorială trebuie să garanteze egalitatea de șanse și condiții de viață echitabile pentru toți europenii, de pretutindeni.

beneficiile

coeziunea teritorială trebuie să garanteze egalitatea de șanse și condiții de viață echitabile pentru toți europenii, de pretutindeni

3.2   Ce elemente noi ar putea aduce coeziunea teritorială la practica actuală a Uniunii Europene în materie de coeziune economică și socială?

Ce elemente noi ar putea aduce coeziunea teritorială la practica actuală a Uniunii Europene în materie de coeziune economică și socială?

| 3.2.1 | În opinia CESE, coeziunea teritorială pune din nou în evidență nevoia de se asigura sinergia dintre coeziunea economică și coeziunea socială. În contextul actual, marcat de succesiunea crizelor – financiară, economică, alimentară, imobiliară, climatică, ... – ea semnalează caracterul nedurabil al modelului de dezvoltare pe care l-am urmat în ultimii 50 de ani. |
| --- | --- |

3.2.1

În opinia CESE, coeziunea teritorială pune din nou în evidență nevoia de se asigura sinergia dintre coeziunea economică și coeziunea socială. În contextul actual, marcat de succesiunea crizelor – financiară, economică, alimentară, imobiliară, climatică, ... – ea semnalează caracterul nedurabil al modelului de dezvoltare pe care l-am urmat în ultimii 50 de ani.

| 3.2.2 | CESE este de părere că aspectele social, economic și teritorial trebuie promovate simultan, prin încurajarea constituirii unui model de dezvoltare mai durabil. |
| --- | --- |

3.2.2

CESE este de părere că aspectele social, economic și teritorial trebuie promovate simultan, prin încurajarea constituirii unui model de dezvoltare mai durabil.

aspectele social, economic și teritorial trebuie promovate simultan

| 3.2.3 | Comitetul reamintește că, în Al treilea raport de coeziune, Comisia schița trei aspecte ale politicii de coeziune teritorială, fără ca vreunul să aibă întâietate asupra celorlalte: primul ar fi de natură corectoare și ar viza „reducerea decalajelor existente”, cel de-al doilea ar fi preventiv, prin „îmbunătățirea coerenței politicilor sectoriale cu impact teritorial”, iar cel de-al treilea ar fi incitativ, prin „consolidarea integrării teritoriale și încurajarea cooperării”. |
| --- | --- |

3.2.3

Comitetul reamintește că, în Al treilea raport de coeziune, Comisia schița trei aspecte ale politicii de coeziune teritorială, fără ca vreunul să aibă întâietate asupra celorlalte: primul ar fi de natură corectoare și ar viza „reducerea decalajelor existente”, cel de-al doilea ar fi preventiv, prin „îmbunătățirea coerenței politicilor sectoriale cu impact teritorial”, iar cel de-al treilea ar fi incitativ, prin „consolidarea integrării teritoriale și încurajarea cooperării”.

| 3.2.4 | CESE consideră că această triadă este rezonabilă, dar încearcă să sublinieze totuși faptul că, în niciun caz, coeziunea teritorială nu poate să se limiteze la adăugarea unui nou aspect la politica actuală de coeziune economică și socială. Într-adevăr, toate politicile trebuie să fie relevante în cadrul unei strategii teritoriale, care urmează a fi definită la nivel european, național, regional și chiar local (13). |
| --- | --- |

3.2.4

CESE consideră că această triadă este rezonabilă, dar încearcă să sublinieze totuși faptul că, în niciun caz, coeziunea teritorială nu poate să se limiteze la adăugarea unui nou aspect la politica actuală de coeziune economică și socială. Într-adevăr, toate politicile trebuie să fie relevante în cadrul unei strategii teritoriale, care urmează a fi definită la nivel european, național, regional și chiar local (13).

13

| 3.2.5 | În ceea ce privește politicile structurale ale Uniunii (așa cum sunt ele definite în Cartea verde), CESE pledează în favoarea unei mai bune integrări a fondurilor, integrare care să meargă dincolo de coordonarea necesară. |
| --- | --- |

3.2.5

În ceea ce privește politicile structurale ale Uniunii (așa cum sunt ele definite în Cartea verde), CESE pledează în favoarea unei mai bune integrări a fondurilor, integrare care să meargă dincolo de coordonarea necesară.

3.3   Amploarea și sfera de cuprindere a acțiunii teritoriale

Amploarea și sfera de cuprindere a acțiunii teritoriale

| 3.3.1 | CESE își exprimă surprinderea față de modul în care Comisia prezintă guvernanța pe mai multe niveluri – doar ca eventualitate sau ca posibilitate –, în timp ce, în opinia sa, aceasta este o necesitate care și-a dovedit eficacitatea și care se afirmă, treptat, ca un principiu de guvernanță în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.3.1

CESE își exprimă surprinderea față de modul în care Comisia prezintă guvernanța pe mai multe niveluri – doar ca eventualitate sau ca posibilitate –, în timp ce, în opinia sa, aceasta este o necesitate care și-a dovedit eficacitatea și care se afirmă, treptat, ca un principiu de guvernanță în Uniunea Europeană.

| 3.3.2 | CESE susține propunerea referitoare la un demers integrat, dar consideră – așa cum s-a menționat anterior – că aceasta trebuie să fie transpusă concret prin măsuri clare, cum ar fi integrarea fondurilor asociate politicilor structurale ale Uniunii Europene. El subliniază cu regret faptul că practica actuală bate mult în retragere față de perioadele de programare anterioare. Într-adevăr, normele contabile, financiare și de audit mai greoaie au determinat creșterea numărului de controale administrative, ceea ce generează proceduri mai complexe pentru beneficiarii finali. |
| --- | --- |

3.3.2

CESE susține propunerea referitoare la un demers integrat, dar consideră – așa cum s-a menționat anterior – că aceasta trebuie să fie transpusă concret prin măsuri clare, cum ar fi integrarea fondurilor asociate politicilor structurale ale Uniunii Europene. El subliniază cu regret faptul că practica actuală bate mult în retragere față de perioadele de programare anterioare. Într-adevăr, normele contabile, financiare și de audit mai greoaie au determinat creșterea numărului de controale administrative, ceea ce generează proceduri mai complexe pentru beneficiarii finali.

3.4   Uniunea Europeană poate promova coeziunea teritorială? Cum poate contribui la aceasta respectând, în același timp, principiul subsidiarității?

Uniunea Europeană poate promova coeziunea teritorială? Cum poate contribui la aceasta respectând, în același timp, principiul subsidiarității?

| 3.4.1 | În opinia CESE, elementul fundamental pentru aplicarea unei coeziuni teritoriale eficace constă, înainte de toate, în identificarea sistemelor de guvernanță adecvate, pentru a se putea trece apoi la o gestionare integrată a situațiilor complexe, care să ia în considerare următoarele elemente, în ansamblu:






  — | diferitele niveluri teritoriale vizate de intervenții și de deciziile luate; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

În opinia CESE, elementul fundamental pentru aplicarea unei coeziuni teritoriale eficace constă, înainte de toate, în identificarea sistemelor de guvernanță adecvate, pentru a se putea trece apoi la o gestionare integrată a situațiilor complexe, care să ia în considerare următoarele elemente, în ansamblu:

—

diferitele niveluri teritoriale vizate de intervenții și de deciziile luate;

| — | diversele centre decizionale cu specific și obiective prioritare proprii. |
| --- | --- |

—

diversele centre decizionale cu specific și obiective prioritare proprii.

| 3.4.2 | O abordare ascendentă, care se bazează pe cetățeni implicați, promovează integrarea politicilor comunitare și naționale, în special pentru că societatea civilă organizată ar trebui să aibă, în mod normal, o abordare de ansamblu a politicilor și acțiunilor, spre deosebire de autoritățile însărcinate cu politicile sectoriale la nivel național și european. Această abordare este pe deplin coerentă cu subsidiaritatea, sub toate formele sale. |
| --- | --- |

3.4.2

O abordare ascendentă, care se bazează pe cetățeni implicați, promovează integrarea politicilor comunitare și naționale, în special pentru că societatea civilă organizată ar trebui să aibă, în mod normal, o abordare de ansamblu a politicilor și acțiunilor, spre deosebire de autoritățile însărcinate cu politicile sectoriale la nivel național și european. Această abordare este pe deplin coerentă cu subsidiaritatea, sub toate formele sale.

| 3.4.3 | CESE revine asupra solicitării privind stabilirea unui calendar precis, în care să fie specificate obiectivele și acțiunile pe termen scurt, mediu și lung (14) și care să cuprindă termenele-limită și acțiunile deja inițiate de instituțiile și de părțile interesate sau aflate în fază de proiect, mai ales la nivel european și național. |
| --- | --- |

3.4.3

CESE revine asupra solicitării privind stabilirea unui calendar precis, în care să fie specificate obiectivele și acțiunile pe termen scurt, mediu și lung (14) și care să cuprindă termenele-limită și acțiunile deja inițiate de instituțiile și de părțile interesate sau aflate în fază de proiect, mai ales la nivel european și național.

14

3.5   În ce măsură trebuie adaptat nivelul teritorial al intervenției politice la tipul de probleme abordate?

În ce măsură trebuie adaptat nivelul teritorial al intervenției politice la tipul de probleme abordate?

| 3.5.1 | Pentru CESE, una din cele mai concrete și prioritare transpuneri ale coeziunii teritoriale este garantarea accesului la SIEG și SSIG
   (15) pentru toți cetățenii europeni, indiferent de locul în care trăiesc sau muncesc. Mai exact, este vorba despre un domeniu care necesită o coordonare puternică a politicilor și o guvernanță pe mai multe niveluri performantă. Situația actuală este departe de a fi satisfăcătoare, mai ales pentru teritoriile cele mai defavorizate și pentru locuitorii acestora sau pentru actorii economici și sociali din teritoriile respective. |
| --- | --- |

3.5.1

Pentru CESE, una din cele mai concrete și prioritare transpuneri ale coeziunii teritoriale este garantarea accesului la SIEG și SSIG
   (15) pentru toți cetățenii europeni, indiferent de locul în care trăiesc sau muncesc. Mai exact, este vorba despre un domeniu care necesită o coordonare puternică a politicilor și o guvernanță pe mai multe niveluri performantă. Situația actuală este departe de a fi satisfăcătoare, mai ales pentru teritoriile cele mai defavorizate și pentru locuitorii acestora sau pentru actorii economici și sociali din teritoriile respective.

garantarea accesului la SIEG și SSIG

15

| 3.5.2 | CESE își reiterează cererea de a se defini la nivel comunitar „standarde comune pentru toate serviciile de interes general (economice și neeconomice), inclusiv pentru serviciile sociale de interes general, toate acestea urmând să fie prevăzute într-o directivă-cadru, adoptată prin codecizie, prin care să se stabilească un cadru comunitar adaptat specificului acestora” (16). |
| --- | --- |

3.5.2

CESE își reiterează cererea de a se defini la nivel comunitar „standarde comune pentru toate serviciile de interes general (economice și neeconomice), inclusiv pentru serviciile sociale de interes general, toate acestea urmând să fie prevăzute într-o directivă-cadru, adoptată prin codecizie, prin care să se stabilească un cadru comunitar adaptat specificului acestora” (16).

16

3.6   Regiunile cu caracteristici geografice deosebite trebuie să beneficieze de măsuri specifice? Dacă da, care sunt acestea?

Regiunile cu caracteristici geografice deosebite trebuie să beneficieze de măsuri specifice? Dacă da, care sunt acestea?

| 3.6.1 | Pentru instaurarea unei „veritabile egalități de șanse între teritorii”, CESE preconizează pentru regiunile cu handicapuri permanente, inclusiv pentru regiunile ultraperiferice, adoptarea unei politici specifice, bazată pe principiile permanenței (măsuri previzibile pe termen lung), discriminării pozitive (în ceea ce privește resursele bugetare și unele derogări juridice de la principiile comune) și proporționalității (amploarea măsurii și impactul său ar trebui adaptate în funcție de cazul în speță), pentru a se ține cont de diversitatea situațiilor (17). |
| --- | --- |

3.6.1

Pentru instaurarea unei „veritabile egalități de șanse între teritorii”, CESE preconizează pentru regiunile cu handicapuri permanente, inclusiv pentru regiunile ultraperiferice, adoptarea unei politici specifice, bazată pe principiile permanenței (măsuri previzibile pe termen lung), discriminării pozitive (în ceea ce privește resursele bugetare și unele derogări juridice de la principiile comune) și proporționalității (amploarea măsurii și impactul său ar trebui adaptate în funcție de cazul în speță), pentru a se ține cont de diversitatea situațiilor (17).

veritabile egalități de șanse între teritorii

17

| 3.6.2 | În aceste regiuni, care reclamă eforturi suplimentare pentru planificarea dezvoltării și definirea proiectelor financiare, rolul UE nu trebuie să fie acela de a se substitui autorităților și partenerilor sociali și economici locali și regionali, ci de a le da un impuls puternic în vederea concertării și cooperării. |
| --- | --- |

3.6.2

În aceste regiuni, care reclamă eforturi suplimentare pentru planificarea dezvoltării și definirea proiectelor financiare, rolul UE nu trebuie să fie acela de a se substitui autorităților și partenerilor sociali și economici locali și regionali, ci de a le da un impuls puternic în vederea concertării și cooperării.

3.7   Omai bună cooperare

Omai bună cooperare

| 3.7.1 | CESE consideră cooperarea ca unul din elementele de bază ale modelului social european și ca un instrument indispensabil al integrării. |
| --- | --- |

3.7.1

CESE consideră cooperarea ca unul din elementele de bază ale modelului social european și ca un instrument indispensabil al integrării.

| 3.7.2 | În opinia sa, cooperarea teritorială întâmpină obstacole din cauză că autoritățile publice de la toate nivelurile sunt reticente în ceea ce privește cooperarea și punerea în comun a competențelor. UE trebuie să promoveze o cultură a cooperării în regiuni, facilitând și simplificând utilizarea instrumentelor existente, ca, de exemplu, parteneriatul. |
| --- | --- |

3.7.2

În opinia sa, cooperarea teritorială întâmpină obstacole din cauză că autoritățile publice de la toate nivelurile sunt reticente în ceea ce privește cooperarea și punerea în comun a competențelor. UE trebuie să promoveze o cultură a cooperării în regiuni, facilitând și simplificând utilizarea instrumentelor existente, ca, de exemplu, parteneriatul.

| 3.7.3 | CESE recunoaște aportul primelor două aspecte ale obiectivului de cooperare teritorială, cooperarea transfrontalieră și cooperarea transnațională. El insistă totuși asupra importanței cooperării interregionale – omisă de Comisia Europeană în Cartea verde – care constituie prin ea însăși un instrument remarcabil de schimb de experiență și de bune practici între teritorii care nu se învecinează, dar care au scopuri comune. |
| --- | --- |

3.7.3

CESE recunoaște aportul primelor două aspecte ale obiectivului de cooperare teritorială, cooperarea transfrontalieră și cooperarea transnațională. El insistă totuși asupra importanței cooperării interregionale – omisă de Comisia Europeană în Cartea verde – care constituie prin ea însăși un instrument remarcabil de schimb de experiență și de bune practici între teritorii care nu se învecinează, dar care au scopuri comune.

3.8   Ce rol poate deține Comisia în promovarea și susținerea cooperării teritoriale?

Ce rol poate deține Comisia în promovarea și susținerea cooperării teritoriale?

| 3.8.1 | În opinia CESE, coeziunea teritorială trebuie să constituie, pentru actorii și persoanele care aparțin teritoriilor celor mai puțin înzestrate, posibilitatea de a avea o strategie proprie de dezvoltare, nu doar de a se plasa într-o situație de dependență și de așteptare a unei eventuale compensații financiare. Pentru a fi încurajați să-și valorifice punctele forte și să-și construiască proiectele, aceștia trebuie să poată avea acces la rețele specifice de inovare și de schimburi de bune practici cu alți actori, din teritorii care se confruntă cu aceleași provocări, geografice, climatice sau demografice. |
| --- | --- |

3.8.1

În opinia CESE, coeziunea teritorială trebuie să constituie, pentru actorii și persoanele care aparțin teritoriilor celor mai puțin înzestrate, posibilitatea de a avea o strategie proprie de dezvoltare, nu doar de a se plasa într-o situație de dependență și de așteptare a unei eventuale compensații financiare. Pentru a fi încurajați să-și valorifice punctele forte și să-și construiască proiectele, aceștia trebuie să poată avea acces la rețele specifice de inovare și de schimburi de bune practici cu alți actori, din teritorii care se confruntă cu aceleași provocări, geografice, climatice sau demografice.

| 3.8.2 | CESE solicită deci Comisiei să insiste mai mult asupra inovării teritoriale, sociale și politice în cadrul aspectului legat de cooperarea interregională INTERREG IV C, să consolideze cooperarea în cadrul Axei 4 a FEADR, dedicată programului LEADER, și să introducă modificări menite să faciliteze utilizarea sumelor disponibile. |
| --- | --- |

3.8.2

CESE solicită deci Comisiei să insiste mai mult asupra inovării teritoriale, sociale și politice în cadrul aspectului legat de cooperarea interregională INTERREG IV C, să consolideze cooperarea în cadrul Axei 4 a FEADR, dedicată programului LEADER, și să introducă modificări menite să faciliteze utilizarea sumelor disponibile.

3.9   Sunt necesare noi forme de cooperare teritorială?

Sunt necesare noi forme de cooperare teritorială?

| 3.9.1 | CESE pledează pentru restabilirea programelor de inițiativă comunitară, încă de la revizuirea intermediară a politicilor structurale. Eliminarea unor programe care și-au demonstrat eficiența, precum URBAN, EQUAL, Interprise ș.a., a reprezentat o pierdere pentru cooperarea teritorială tematică, precum și pentru inovarea socială, în măsura în care acest rol nu a fost reluat nici în fluxul principal de fonduri (main streaming), nici în altă parte. |
| --- | --- |

3.9.1

CESE pledează pentru restabilirea programelor de inițiativă comunitară, încă de la revizuirea intermediară a politicilor structurale. Eliminarea unor programe care și-au demonstrat eficiența, precum URBAN, EQUAL, Interprise ș.a., a reprezentat o pierdere pentru cooperarea teritorială tematică, precum și pentru inovarea socială, în măsura în care acest rol nu a fost reluat nici în fluxul principal de fonduri (main streaming), nici în altă parte.

main streaming

| 3.9.2 | CESE subliniază că, pentru anumite regiuni cu situație geografică aparte, datorată învecinării cu alte mari regiuni ale lumii, precum regiunile ultraperiferice din Marea Caraibilor sau din Oceanul Indian și regiunile de la granița de est a Uniunii, formele obișnuite de cooperare teritorială trebuie adaptate. |
| --- | --- |

3.9.2

CESE subliniază că, pentru anumite regiuni cu situație geografică aparte, datorată învecinării cu alte mari regiuni ale lumii, precum regiunile ultraperiferice din Marea Caraibilor sau din Oceanul Indian și regiunile de la granița de est a Uniunii, formele obișnuite de cooperare teritorială trebuie adaptate.

3.10   Este necesar să se creeze noi instrumente legislative și de gestiune pentru a facilita cooperarea, inclusiv în regiunile frontaliere externe?

Este necesar să se creeze noi instrumente legislative și de gestiune pentru a facilita cooperarea, inclusiv în regiunile frontaliere externe?

| 3.10.1 | CESE sprijină foarte mult crearea unor grupări europene de cooperare teritorială (GECT). El susține adaptarea cadrelor juridice naționale, pentru a permite utilizarea lor în întreaga UE. Pentru că introducerea lor abia a început, CESE consideră că este prea devreme pentru a face un bilanț cu privire la acest aspect și pentru a concepe instrumente noi. Această acțiune ar putea fi inițiată în cadrul foii de parcurs propuse mai sus. |
| --- | --- |

3.10.1

CESE sprijină foarte mult crearea unor grupări europene de cooperare teritorială (GECT). El susține adaptarea cadrelor juridice naționale, pentru a permite utilizarea lor în întreaga UE. Pentru că introducerea lor abia a început, CESE consideră că este prea devreme pentru a face un bilanț cu privire la acest aspect și pentru a concepe instrumente noi. Această acțiune ar putea fi inițiată în cadrul foii de parcurs propuse mai sus.

3.11   Omai bună coordonare

Omai bună coordonare

| 3.11.1 | CESE consideră că îmbunătățirea coeziunii teritoriale poate fi realizată printr-o abordare
  strategică
  a dezvoltării teritoriilor, prin intervenții mai coerente, deoarece nicio politică nu poate găsi singură remediul tuturor decalajelor teritoriale provocate de politicile sectoriale și de jocul liber al tendințelor modelului de dezvoltare actual. |
| --- | --- |

3.11.1

CESE consideră că îmbunătățirea coeziunii teritoriale poate fi realizată printr-o abordare
  strategică
  a dezvoltării teritoriilor, prin intervenții mai coerente, deoarece nicio politică nu poate găsi singură remediul tuturor decalajelor teritoriale provocate de politicile sectoriale și de jocul liber al tendințelor modelului de dezvoltare actual.

strategică

3.12   În ce mod poate fi îmbunătățită coordonarea dintre politicile teritoriale și cele sectoriale?

În ce mod poate fi îmbunătățită coordonarea dintre politicile teritoriale și cele sectoriale?

| 3.12.1 | CESE subliniază faptul că toate politicile europene trebuie să promoveze obiectivul coeziunii sociale, precum și o dezvoltare economică mai echilibrată în teritorii (18). |
| --- | --- |

3.12.1

CESE subliniază faptul că toate politicile europene trebuie să promoveze obiectivul coeziunii sociale, precum și o dezvoltare economică mai echilibrată în teritorii (18).

18

| 3.12.2 | Coeziunea teritorială necesită soluții preliminare cu impact asupra tuturor politicilor sectoriale și a diferitelor niveluri de guvernanță, de la cel local până la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.12.2

Coeziunea teritorială necesită soluții preliminare cu impact asupra tuturor politicilor sectoriale și a diferitelor niveluri de guvernanță, de la cel local până la nivelul UE.

3.13   În elaborarea căror politici sectoriale ar fi util să se acorde o mai mare atenție consecințelor teritoriale? Ce instrumente ar putea fi puse la punct în acest sens?

În elaborarea căror politici sectoriale ar fi util să se acorde o mai mare atenție consecințelor teritoriale? Ce instrumente ar putea fi puse la punct în acest sens?

| 3.13.1 | Comitetul consideră, asemeni Parlamentului European, că este indispensabilă o abordare integrată a politicilor comunitare care să includă dimensiunea teritorială, mai ales în politica transporturilor, a mediului înconjurător, a agriculturii, a energiei, în cea de concurență și de cercetare. |
| --- | --- |

3.13.1

Comitetul consideră, asemeni Parlamentului European, că este indispensabilă o abordare integrată a politicilor comunitare care să includă dimensiunea teritorială, mai ales în politica transporturilor, a mediului înconjurător, a agriculturii, a energiei, în cea de concurență și de cercetare.

| 3.13.2 | El recomandă ca, datorită importanței deosebite pe care o deține pe teritoriul european, având în vedere dimensiunile sale economică, socială, ambientală și peisajeră, reflecția asupra viitorului politicii agricole comune să țină seama de provocările coeziunii teritoriale. |
| --- | --- |

3.13.2

El recomandă ca, datorită importanței deosebite pe care o deține pe teritoriul european, având în vedere dimensiunile sale economică, socială, ambientală și peisajeră, reflecția asupra viitorului politicii agricole comune să țină seama de provocările coeziunii teritoriale.

| 3.13.3 | Legislația, politicile și programele Uniunii Europene ar trebui analizate sub aspectul consecințelor pe care le au asupra coeziunii teritoriale. Comisia are o responsabilitate deosebită în evaluarea impactului, care ar trebui să îi implice direct pe toți actorii relevanți. Ar trebui să se stabilească criterii de calitate pentru analiza și evaluarea necesare (19). |
| --- | --- |

3.13.3

Legislația, politicile și programele Uniunii Europene ar trebui analizate sub aspectul consecințelor pe care le au asupra coeziunii teritoriale. Comisia are o responsabilitate deosebită în evaluarea impactului, care ar trebui să îi implice direct pe toți actorii relevanți. Ar trebui să se stabilească criterii de calitate pentru analiza și evaluarea necesare (19).

19

3.14   În ce mod poate fi consolidată coerența politicilor teritoriale?

În ce mod poate fi consolidată coerența politicilor teritoriale?

| 3.14.1 | CESE preconizează consolidarea acestei coerențe și propune Consiliului de miniștri să aplice o metodă deschisă de coordonare
   (20) pentru coeziunea teritorială, cu orientări clare, urmate de evaluare comparativă, de evaluări inter pares, de schimburi de bune practici și de indicatori, cu participarea tuturor actorilor implicați. El recomandă ca, la aplicarea metodei respective, guvernanța pe mai multe niveluri și coordonarea intersectorială să fie recunoscute drept linii directoare ale acesteia. |
| --- | --- |

3.14.1

CESE preconizează consolidarea acestei coerențe și propune Consiliului de miniștri să aplice o metodă deschisă de coordonare
   (20) pentru coeziunea teritorială, cu orientări clare, urmate de evaluare comparativă, de evaluări inter pares, de schimburi de bune practici și de indicatori, cu participarea tuturor actorilor implicați. El recomandă ca, la aplicarea metodei respective, guvernanța pe mai multe niveluri și coordonarea intersectorială să fie recunoscute drept linii directoare ale acesteia.

să aplice o metodă deschisă de coordonare

20

inter pares

| 3.14.2 | Punerea în aplicare a metodei deschise de coordonare ar putea figura și pe foaia de parcurs propusă anterior. |
| --- | --- |

3.14.2

Punerea în aplicare a metodei deschise de coordonare ar putea figura și pe foaia de parcurs propusă anterior.

3.15   Cum se poate promova complementaritatea politicilor comunitare și a celor naționale în vederea îmbunătățirii coeziunii teritoriale?

Cum se poate promova complementaritatea politicilor comunitare și a celor naționale în vederea îmbunătățirii coeziunii teritoriale?

| 3.15.1 | CESE subliniază progresele înregistrate de statele membre în cadrul reuniunilor informale ale miniștrilor însărcinați cu dezvoltarea urbană și coeziunea teritorială, de la Leipzig, din insulele Azore și de la Marsilia. El face apel la o coordonare voluntară a politicilor naționale și la integrarea politicilor sectoriale, conform angajamentelor Agendei teritoriale, și își propune să încurajeze colectivitățile regionale și locale pentru aplicarea acestor practici la nivelul respectivelor colectivități. De asemenea, CESE reamintește faptul că patrimoniul cultural și natural constituie pentru teritoriul european o provocare esențială care, chiar în lipsa unor competențe explicite, reclamă o abordare coordonată. |
| --- | --- |

3.15.1

CESE subliniază progresele înregistrate de statele membre în cadrul reuniunilor informale ale miniștrilor însărcinați cu dezvoltarea urbană și coeziunea teritorială, de la Leipzig, din insulele Azore și de la Marsilia. El face apel la o coordonare voluntară a politicilor naționale și la integrarea politicilor sectoriale, conform angajamentelor Agendei teritoriale, și își propune să încurajeze colectivitățile regionale și locale pentru aplicarea acestor practici la nivelul respectivelor colectivități. De asemenea, CESE reamintește faptul că patrimoniul cultural și natural constituie pentru teritoriul european o provocare esențială care, chiar în lipsa unor competențe explicite, reclamă o abordare coordonată.

3.16   Noi parteneriate teritoriale

Noi parteneriate teritoriale

| 3.16.1 | CESE consideră că participarea mai semnificativă a părților implicate la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor este o condiție indispensabilă pentru coeziunea teritorială. |
| --- | --- |

3.16.1

CESE consideră că participarea mai semnificativă a părților implicate la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor este o condiție indispensabilă pentru coeziunea teritorială.

participarea mai semnificativă a părților implicate

| 3.16.2 | Dialogul social trebuie să fie unul dintre pilonii principali ai guvernanței teritoriale. Pentru o mai mare implicare a partenerilor sociali, CESE recomandă Comisiei să valorizeze și să promoveze dialogul social. |
| --- | --- |

3.16.2

Dialogul social trebuie să fie unul dintre pilonii principali ai guvernanței teritoriale. Pentru o mai mare implicare a partenerilor sociali, CESE recomandă Comisiei să valorizeze și să promoveze dialogul social.

Dialogul social

| 3.16.3 | CESE salută poziția miniștrilor implicați care au insistat, în cadrul primului program de acțiune (21), pe „convingerea lor că guvernanța pe mai multe niveluri este un instrument fundamental pentru asigurarea amenajării teritoriale echilibrate în UE” și și-au propus „să se întrunească, alături de un grup de reprezentanți ai actorilor implicați și ai colectivităților locale și regionale, pentru a discuta punerea în aplicare a priorităților prezentate în Agenda teritorială”. |
| --- | --- |

3.16.3

CESE salută poziția miniștrilor implicați care au insistat, în cadrul primului program de acțiune (21), pe „convingerea lor că guvernanța pe mai multe niveluri este un instrument fundamental pentru asigurarea amenajării teritoriale echilibrate în UE” și și-au propus „să se întrunească, alături de un grup de reprezentanți ai actorilor implicați și ai colectivităților locale și regionale, pentru a discuta punerea în aplicare a priorităților prezentate în Agenda teritorială”.

21

3.17   Participarea noilor actori – de exemplu, reprezentanți ai economiei sociale, participanți de la nivel local, asociații de interes general sau ONG-uri – la elaborarea politicilor este necesară coeziunii teritoriale?

Participarea noilor actori – de exemplu, reprezentanți ai economiei sociale, participanți de la nivel local, asociații de interes general sau ONG-uri – la elaborarea politicilor este necesară coeziunii teritoriale?

| 3.17.1 | Pactele teritoriale pentru dezvoltare oferă o abordare interesantă, în măsura în care diversitatea situațiilor și a provocărilor concrete impune mobilizarea diferitelor instrumente și competențe, adică a tuturor părților implicate, în primul rând a partenerilor sociali, a economiei sociale și a ONG-urilor care activează în domeniul social, al mediului înconjurător, al dezvoltării locale, al egalității dintre femei și bărbați și al formării profesionale pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

3.17.1

Pactele teritoriale pentru dezvoltare oferă o abordare interesantă, în măsura în care diversitatea situațiilor și a provocărilor concrete impune mobilizarea diferitelor instrumente și competențe, adică a tuturor părților implicate, în primul rând a partenerilor sociali, a economiei sociale și a ONG-urilor care activează în domeniul social, al mediului înconjurător, al dezvoltării locale, al egalității dintre femei și bărbați și al formării profesionale pe tot parcursul vieții.

a tuturor părților implicate, în primul rând a partenerilor sociali, a economiei sociale și a ONG-urilor

| 3.17.2 | Datorită restructurărilor provocate de criza financiară și economică, este și mai important și chiar urgent ca astfel de pacte să fie puse în practică în teritoriile respective. |
| --- | --- |

3.17.2

Datorită restructurărilor provocate de criza financiară și economică, este și mai important și chiar urgent ca astfel de pacte să fie puse în practică în teritoriile respective.

| 3.17.3 | CESE susține ideea exprimată de CoR, potrivit căreia parteneriatele între autoritățile locale și regionale, pe de o parte, și organizațiile economiei sociale, pe de altă parte, pot fi un instrument important pentru dezvoltarea socială și economică eficace a satelor, orașelor, regiunilor și a altor segmente teritoriale, precum și pentru promovarea coeziunii teritoriale. Această abordare a parteneriatului trebuie extinsă la toți noii actori ai societății civile interesați. |
| --- | --- |

3.17.3

CESE susține ideea exprimată de CoR, potrivit căreia parteneriatele între autoritățile locale și regionale, pe de o parte, și organizațiile economiei sociale, pe de altă parte, pot fi un instrument important pentru dezvoltarea socială și economică eficace a satelor, orașelor, regiunilor și a altor segmente teritoriale, precum și pentru promovarea coeziunii teritoriale. Această abordare a parteneriatului trebuie extinsă la toți noii actori ai societății civile interesați.

| 3.17.4 | CESE atrage atenția asupra importanței economiei sociale, în care activează 10 % dintre întreprinderile europene. De asemenea, insistă asupra rolului acesteia în coeziune și în dezvoltarea durabilă, în sensul că fixează forța de muncă în teritoriu, dinamizează zone rurale, creează capital social și asigură desfășurarea proceselor de restructurare sectorială și teritorială (22). |
| --- | --- |

3.17.4

CESE atrage atenția asupra importanței economiei sociale, în care activează 10 % dintre întreprinderile europene. De asemenea, insistă asupra rolului acesteia în coeziune și în dezvoltarea durabilă, în sensul că fixează forța de muncă în teritoriu, dinamizează zone rurale, creează capital social și asigură desfășurarea proceselor de restructurare sectorială și teritorială (22).

22

3.18   În ce mod poate fi atins nivelul de participare dorit?

În ce mod poate fi atins nivelul de participare dorit?

| 3.18.1 | CESE consideră că o serie de consultări bine structurate pot conduce la parteneriate fructuoase cu actori neguvernamentali și cu partenerii sociali, în toate etapele de punere în aplicare a coeziunii teritoriale (definire, monitorizare și evaluare) (23). |
| --- | --- |

3.18.1

CESE consideră că o serie de consultări bine structurate pot conduce la parteneriate fructuoase cu actori neguvernamentali și cu partenerii sociali, în toate etapele de punere în aplicare a coeziunii teritoriale (definire, monitorizare și evaluare) (23).

23

| 3.18.2 | Buna guvernanță pe mai multe niveluri implică, de asemenea, parteneriate cu societatea civilă organizată reprezentativă de la nivel regional și local. Prin acțiunea lor, aceste organizații ar putea contribui la dezvoltarea unui model participativ al societății civile, în conceperea și aplicarea politicilor care consolidează coeziunea teritorială (24). |
| --- | --- |

3.18.2

Buna guvernanță pe mai multe niveluri implică, de asemenea, parteneriate cu societatea civilă organizată reprezentativă de la nivel regional și local. Prin acțiunea lor, aceste organizații ar putea contribui la dezvoltarea unui model participativ al societății civile, în conceperea și aplicarea politicilor care consolidează coeziunea teritorială (24).

24

| 3.18.3 | Prin urmare, ar fi necesar ca societatea civilă organizată reprezentativă, de la nivel regional și local, să poată participa, în mod responsabil și transparent, la definirea și aplicarea politicilor și acțiunilor de coeziune teritorială (25). |
| --- | --- |

3.18.3

Prin urmare, ar fi necesar ca societatea civilă organizată reprezentativă, de la nivel regional și local, să poată participa, în mod responsabil și transparent, la definirea și aplicarea politicilor și acțiunilor de coeziune teritorială (25).

25

3.19   Îmbunătățirea înțelegerii coeziunii teritoriale

Îmbunătățirea înțelegerii coeziunii teritoriale

| 3.19.1 | Pentru îmbunătățirea modului în care cetățenii înțeleg coeziunea teritorială, CESE subliniază importanța organizării unei dezbateri permanente la toate nivelurile, pentru a se răspunde provocărilor viitoare și pentru definirea unor opțiuni strategice în materie de coeziune teritorială. Obiectivul acestei dezbateri ar trebui să fie contribuția la găsirea unui nou consens privind coeziunea teritorială, pe baza angajamentului comun al tuturor părților implicate, mai ales cu organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

3.19.1

Pentru îmbunătățirea modului în care cetățenii înțeleg coeziunea teritorială, CESE subliniază importanța organizării unei dezbateri permanente la toate nivelurile, pentru a se răspunde provocărilor viitoare și pentru definirea unor opțiuni strategice în materie de coeziune teritorială. Obiectivul acestei dezbateri ar trebui să fie contribuția la găsirea unui nou consens privind coeziunea teritorială, pe baza angajamentului comun al tuturor părților implicate, mai ales cu organizațiile societății civile.

dezbateri permanente

3.20   Ce indicatori cantitativi și calitativi pot fi introduși la nivelul Uniunii pentru a asigura monitorizarea caracteristicilor și tendințelor coeziunii teritoriale?

Ce indicatori cantitativi și calitativi pot fi introduși la nivelul Uniunii pentru a asigura monitorizarea caracteristicilor și tendințelor coeziunii teritoriale?

| 3.20.1 | În opinia CESE, este necesară stabilirea unor noi indicatori ai „bunăstării”, care să nu mai fie strict legați de PIB/PNB, ci să permită evidențierea progreselor făcute în materie de calitate a vieții, în funcție de nivelul teritorial (26). |
| --- | --- |

3.20.1

În opinia CESE, este necesară stabilirea unor noi indicatori ai „bunăstării”, care să nu mai fie strict legați de PIB/PNB, ci să permită evidențierea progreselor făcute în materie de calitate a vieții, în funcție de nivelul teritorial (26).

26

| 3.20.2 | CESE consideră că trebuie creată, de urgență, o altă serie de criterii de evaluare, astfel încât să se stabilească o hartă nouă a coeziunii europene, pentru evaluarea eligibilității regiunilor comunitare în ceea ce privește acordarea de ajutoare, criteriul unic „PIB pe cap de locuitor” fiind o sursă de discriminări relative în procesul de punere în aplicare a politicilor structurale. Nivelurile de calificare a resurselor umane, veniturile inegale, deficitele de infrastructură, inclusiv gradul de acces la serviciile de interes general și aria de acoperire a protecției sociale, distanța față de centrul-motor al economiei europene, structura demografică etc. sunt tot atâția factori importanți, de care trebuie să se țină seama (27). Eurostat, ORATE și corespondentele lor la nivel național ar trebui să-și îndrepte eforturile către consolidarea unui instrumentar statistic mai complet și mai precis. Aceste criterii de evaluare și instrumentarul statistic vor sta la baza indicatorilor metodei deschise de coordonare propuse mai sus. |
| --- | --- |

3.20.2

CESE consideră că trebuie creată, de urgență, o altă serie de criterii de evaluare, astfel încât să se stabilească o hartă nouă a coeziunii europene, pentru evaluarea eligibilității regiunilor comunitare în ceea ce privește acordarea de ajutoare, criteriul unic „PIB pe cap de locuitor” fiind o sursă de discriminări relative în procesul de punere în aplicare a politicilor structurale. Nivelurile de calificare a resurselor umane, veniturile inegale, deficitele de infrastructură, inclusiv gradul de acces la serviciile de interes general și aria de acoperire a protecției sociale, distanța față de centrul-motor al economiei europene, structura demografică etc. sunt tot atâția factori importanți, de care trebuie să se țină seama (27). Eurostat, ORATE și corespondentele lor la nivel național ar trebui să-și îndrepte eforturile către consolidarea unui instrumentar statistic mai complet și mai precis. Aceste criterii de evaluare și instrumentarul statistic vor sta la baza indicatorilor metodei deschise de coordonare propuse mai sus.

27

| 3.20.3 | De asemenea, trebuie luate în considerare metodele și diseminate bunele practici stabilite chiar de către regiuni (28). |
| --- | --- |

3.20.3

De asemenea, trebuie luate în considerare metodele și diseminate bunele practici stabilite chiar de către regiuni (28).

28

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Preambulul Tratatului de la Roma.

1

(2)  Viitorul articol 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

2

(3)  Viitorul articol 3.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

3

(4)  Viitorul articol 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

4

(5)  Spre o Europă mai competitivă și mai durabilă, cu regiuni diverse, Agenda teritorială a Uniunii Europene, Consiliul informal al miniștrilor dezvoltării urbane și coeziunii teritoriale, Leipzig, 25 mai 2007.

5

Spre o Europă mai competitivă și mai durabilă, cu regiuni diverse

(6)  COM(2008) 616 final.

6

(7)  Viitorul articol 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

7

(8)  Avizul CESE privind al 4-lea raport de coeziune economică și socială, JO C 120, 16.5.2008, p. 73, punctul 2.1.

8

(9)  Avizul CESE privind „Agenda teritorială”, JO C 168, 20.7.2007, p. 16.

9

(10)  Avizul CESE privind „Al doilea pilon al PAC: perspectivele de adaptare a politicii de dezvoltare - Urmările conferinței de la Salzburg”, JO C 302, 7.12.2004, p. 53, punctul 2.4.

10

(11)  Avizul CESE privind „Mutațiile industriale și coeziunea economică, socială și teritorială”, JO C 302, 7.12.2004, p. 41, punctul 1.3.

11

(12)  Avizul CESE privind Schema de Dezvoltare a Spațiului Comunitar (SDSC), JO C 407, 28.12.1998, punctul 2.5.

12

(13)  Avizul CESE privind „Agenda teritorială”, JO C 168, 20.7.2007, p. 16.

13

(14)  Avizul CESE privind „Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind o strategie tematică pentru mediul urban”, JO C 318, 23.12.2006, p. 86, punctul 2.3.7.

14

(15)  Serviciile de interes economic general și, respectiv, serviciile sociale de interes general.

15

(16)  Avizul CESE privind al 4-lea raport de coeziune economică și socială, JO C 120, 16.5.2008, p. 73, punctul 3.4.

16

(17)  Avizul CESE privind „Garantarea unei mai bune integrări a regiunilor cu handicapuri naturale și structurale permanente”, JO C 221, 8.9.2005, p. 141.

17

(18)  Avizul CESE privind „Agenda teritorială”, JO C 168, 20.7.2007, p. 16, punctul 7.2.

18

(19)  Avizul CESE privind „Un nou program european de acțiune socială”, JO C 27, 3.2.2009, p. 99.

19

(20)  Avizul CESE privind „Agenda teritorială”, JO C 168, 20.7.2007, p. 16.

20

(21)  „Primul program de acțiune pentru punerea în aplicare a Agendei teritoriale a Uniunii Europene”, 23 noiembrie 2007.

21

(22)  A se vedea raportul referitor la economia socială al Parlamentului European [raportor: Patrizia Toia, 2008/2250 (INI)] și rezumatul raportului CIRIEC, intitulat „Economia socială în Uniunea Europeană”, publicat de CESE în 2007.

22

(23)  Avizul CESE privind „Parteneriatul pentru punerea în aplicare a fondurilor structurale”, JO C 10, 14.1.2004, p. 2; Avizul privind „Guvernanța și parteneriatul la nivelul național și regional și baza proiectelor în domeniul politicii regionale”, JO C ..., punctele 1.9 și 1.10 (ECO/228).

23

(24)  Avizul CESE privind „Guvernanța și parteneriatul la nivelul național și regional și baza proiectelor în domeniul politicii regionale”, JO C ..., punctul 1.2. (ECO/228).

24

(25)  Conceptul de RTS (Responsabilitate Teritorială Socială), stabilit de REVES (Rețeaua europeană a orașelor și regiunilor pentru economie socială) este un model al acestei participări active.

25

(26)  Avizul CESE privind „Un nou program european de acțiune socială”, JO C 27, 3.2.2009, p. 99, punctul 7.11.1.

26

(27)  Avizul CESE privind „Impactul și consecințele politicilor structurale asupra coeziunii Uniunii Europene”, JO C 93, 27.4.2007, p. 6, punctul 1.3.

27

(28)  De exemplu, conceptul RTS (Responsabilitate Teritorială Socială), stabilit de REVES (Rețeaua europeană a orașelor și regiunilor pentru economie socială).

28

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/130

---

Avizul Comitetul Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 92/79/CEE, 92/80/CEE și 95/59/CE privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat

COM(2008) 459 final – 2008/0150 (CNS)

2009/C 228/25

La 11 septembrie 2008, în conformitate cu articolul 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul European a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 92/79/CEE, 92/80/CEE și 95/59/CE privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat”

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2009. Raportor: dl CHREN.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 32 de voturi pentru și 2 voturi împotrivă.

1.   Concluzii

Concluzii

| 1.1 | Deși obiectivul principal al primelor accize pe tutun a fost exclusiv fiscal, funcția acestora se modifică în lumea de astăzi, ele devenind din ce în ce mai mult un instrument de politici sociale și de sănătate publică. Comitetul Economic și Social European (CESE) susține efortul Comisiei Europene de a lua în considerare, în politicile sale privind accizele, și alte efecte decât cele pur și simplu fiscale, în cazul produselor din tutun. Această nouă abordare are în vedere în special îndeplinirea obiectivelor politicii de sănătate care figurează în Convenția-cadru pentru controlul tutunului, adoptată în mod oficial de Uniunea Europeană în 2005 și prin urmare obligatoriu de luat în considerare în elaborarea viitoarelor politici. |
| --- | --- |

1.1

Deși obiectivul principal al primelor accize pe tutun a fost exclusiv fiscal, funcția acestora se modifică în lumea de astăzi, ele devenind din ce în ce mai mult un instrument de politici sociale și de sănătate publică. Comitetul Economic și Social European (CESE) susține efortul Comisiei Europene de a lua în considerare, în politicile sale privind accizele, și alte efecte decât cele pur și simplu fiscale, în cazul produselor din tutun. Această nouă abordare are în vedere în special îndeplinirea obiectivelor politicii de sănătate care figurează în Convenția-cadru pentru controlul tutunului, adoptată în mod oficial de Uniunea Europeană în 2005 și prin urmare obligatoriu de luat în considerare în elaborarea viitoarelor politici.

| 1.2 | Cu toate acestea, trebuie spus că nu trebuie uitate sau lăsate deoparte nici celelalte obiective politice prefigurate de revizuirea accizelor la tutun, printre care cel prioritar, de asigurare a bunei funcționări a pieței interne, așa cum se prevede la articolul 4 din Directiva privind accizele la tutun. CESE consideră așadar că cea mai grea sarcină a factorilor de decizie în acest domeniu este aceea de a găsi echilibrul optim între interesele diferitelor politici (economice, sociale, de securitate și fiscale), trebuind luate în considerare diferite aspecte și valori. |
| --- | --- |

1.2

Cu toate acestea, trebuie spus că nu trebuie uitate sau lăsate deoparte nici celelalte obiective politice prefigurate de revizuirea accizelor la tutun, printre care cel prioritar, de asigurare a bunei funcționări a pieței interne, așa cum se prevede la articolul 4 din Directiva privind accizele la tutun. CESE consideră așadar că cea mai grea sarcină a factorilor de decizie în acest domeniu este aceea de a găsi echilibrul optim între interesele diferitelor politici (economice, sociale, de securitate și fiscale), trebuind luate în considerare diferite aspecte și valori.

| 1.3 | Este lăudabilă propunerea Comisiei Europene de a alinia treptat ratele minime de accizare pentru tutunul tăiat fin la rata pentru țigarete și de a restrânge definiția țigaretelor, a trabucurilor și a tutunului de pipă, pentru a se evita manipulările de nume ale produselor din tutun, în scopul de a beneficia de cele mai mici accize. |
| --- | --- |

1.3

Este lăudabilă propunerea Comisiei Europene de a alinia treptat ratele minime de accizare pentru tutunul tăiat fin la rata pentru țigarete și de a restrânge definiția țigaretelor, a trabucurilor și a tutunului de pipă, pentru a se evita manipulările de nume ale produselor din tutun, în scopul de a beneficia de cele mai mici accize.

| 1.4 | CESE aprobă abordarea Comisiei Europene, care oferă mai multă libertate statelor membre în adoptarea de decizii în conformitate cu propriile lor obiective politice, cum ar fi un interval mai mare de variație pentru acea partea din taxă care este încasată pe țigarete sau norme mai flexibile pentru stabilirea valorii monetare minime de taxare pentru țigarete. |
| --- | --- |

1.4

CESE aprobă abordarea Comisiei Europene, care oferă mai multă libertate statelor membre în adoptarea de decizii în conformitate cu propriile lor obiective politice, cum ar fi un interval mai mare de variație pentru acea partea din taxă care este încasată pe țigarete sau norme mai flexibile pentru stabilirea valorii monetare minime de taxare pentru țigarete.

| 1.5 | CESE recomandă reducerea nivelului minim al accizei, de 90 de EUR, sau creșterea de la patru la opt ani a termenului (1 ianuarie 2018) de revizuire a ratelor și structurii accizelor. Dacă se ține seama de diferitele tradiții și diferențe sociale dintre statele membre, se observă că, în anumite țări, în special în cele care au aderat de curând, creșterea accizei minime de la 64 la 90 EUR pe 1 000 de țigarete ar putea avea câteva consecințe negative. Unele dintre aceste țări încă nu au atins nici măcar nivelul minim al accizelor stabilit de directivele în vigoare. O acciză minimă de 90 EUR pentru toate vânzările cu amănuntul reprezintă o creștere de 41 % într-o perioadă de 4 ani, fiind cu cel puțin 300 % mai mare decât creșterea prognozată a prețurilor de consum în UE. Există posibilitatea ca un asemenea pas radical să reducă în mod neglijabil consumul, dar să reducă venitul bugetar potențial, să slăbească puterea de cumpărare a consumatorilor, să încurajeze contrabanda și activitățile ilegale, și să sporească inflația. |
| --- | --- |

1.5

CESE recomandă reducerea nivelului minim al accizei, de 90 de EUR, sau creșterea de la patru la opt ani a termenului (1 ianuarie 2018) de revizuire a ratelor și structurii accizelor. Dacă se ține seama de diferitele tradiții și diferențe sociale dintre statele membre, se observă că, în anumite țări, în special în cele care au aderat de curând, creșterea accizei minime de la 64 la 90 EUR pe 1 000 de țigarete ar putea avea câteva consecințe negative. Unele dintre aceste țări încă nu au atins nici măcar nivelul minim al accizelor stabilit de directivele în vigoare. O acciză minimă de 90 EUR pentru toate vânzările cu amănuntul reprezintă o creștere de 41 % într-o perioadă de 4 ani, fiind cu cel puțin 300 % mai mare decât creșterea prognozată a prețurilor de consum în UE. Există posibilitatea ca un asemenea pas radical să reducă în mod neglijabil consumul, dar să reducă venitul bugetar potențial, să slăbească puterea de cumpărare a consumatorilor, să încurajeze contrabanda și activitățile ilegale, și să sporească inflația.

| 1.6 | Trebuie observat că puține dintre acțiunile propuse vor duce la o armonizare mai bună a taxelor în cadrul Uniunii Europene. Este foarte probabil că, date fiind acțiunile propuse, diferențele de taxare absolute și relative dintre statele membre nu vor dispărea. |
| --- | --- |

1.6

Trebuie observat că puține dintre acțiunile propuse vor duce la o armonizare mai bună a taxelor în cadrul Uniunii Europene. Este foarte probabil că, date fiind acțiunile propuse, diferențele de taxare absolute și relative dintre statele membre nu vor dispărea.

| 1.7 | De exemplu, justificarea istorică a cerinței proporționale constă în armonizarea accizelor în UE, și totuși aceasta nu a condus în trecut la nicio armonizare, putând foarte bine să determine rezultate contrare. Propunerea de creștere a valorii accizei minime de la 57 % la 63 % ar conduce la diferențe și mai mari între valorile absolute ale accizelor și ar putea avea urmări serioase asupra inflației, după cum se arată în raportul Comisiei privind studiul de impact. Având în vedere aceste posibile efecte contraproductive ale cerinței minime proporționale, trebuie din nou analizată în mod serios și eventual revizuită nu numai propunerea de creștere a acesteia, ci și rațiunile sale de a fi. |
| --- | --- |

1.7

De exemplu, justificarea istorică a cerinței proporționale constă în armonizarea accizelor în UE, și totuși aceasta nu a condus în trecut la nicio armonizare, putând foarte bine să determine rezultate contrare. Propunerea de creștere a valorii accizei minime de la 57 % la 63 % ar conduce la diferențe și mai mari între valorile absolute ale accizelor și ar putea avea urmări serioase asupra inflației, după cum se arată în raportul Comisiei privind studiul de impact. Având în vedere aceste posibile efecte contraproductive ale cerinței minime proporționale, trebuie din nou analizată în mod serios și eventual revizuită nu numai propunerea de creștere a acesteia, ci și rațiunile sale de a fi.

| 1.8 | Este greu de crezut că înlocuirea celei mai populare categorii de preț (MPPC - most popular price category) cu prețul mediu ponderat (WAP - weighted average prices) ca reper pentru cerința minimă proporțională va avea ca rezultat creșterea transparenței pe piață, o mai bună prognozare a veniturilor la buget sau o sporire a armonizării pe piața țigaretelor. În consecință, se pune întrebarea dacă nu cumva propunerea Comisiei ar putea fi și mai mult simplificată. |
| --- | --- |

1.8

Este greu de crezut că înlocuirea celei mai populare categorii de preț (MPPC - most popular price category) cu prețul mediu ponderat (WAP - weighted average prices) ca reper pentru cerința minimă proporțională va avea ca rezultat creșterea transparenței pe piață, o mai bună prognozare a veniturilor la buget sau o sporire a armonizării pe piața țigaretelor. În consecință, se pune întrebarea dacă nu cumva propunerea Comisiei ar putea fi și mai mult simplificată.

most popular price category

weighted average prices

| 1.9 | Discuția privitoare la cel mai bun tip de taxă aplicabilă produselor din tutun rămâne încă deschisă. Accentul pe rata proporțională poate avea efecte pozitive sub aspectul eliminării pieței negre; totuși, aceste efecte depind de diverși factori, nefiind indiscutabile. Preferința acordată taxei pur specifice poate ajuta la obținerea unor venituri fiscale mai mari și ar putea duce la ridicarea pragului minim de taxare, ceea ce vine în sprijinul atingerii obiectivelor politicii de sănătate și apropierii nivelurilor taxelor pe piața internă. |
| --- | --- |

1.9

Discuția privitoare la cel mai bun tip de taxă aplicabilă produselor din tutun rămâne încă deschisă. Accentul pe rata proporțională poate avea efecte pozitive sub aspectul eliminării pieței negre; totuși, aceste efecte depind de diverși factori, nefiind indiscutabile. Preferința acordată taxei pur specifice poate ajuta la obținerea unor venituri fiscale mai mari și ar putea duce la ridicarea pragului minim de taxare, ceea ce vine în sprijinul atingerii obiectivelor politicii de sănătate și apropierii nivelurilor taxelor pe piața internă.

| 1.10 | Cerința privind valoarea minimă obligatorie a accizei (de 38 % și respectiv 42 %) în cazul tutunului tăiat fin, în locul taxei minime actuale, stabilite fie ca procentaj din prețul de vânzare cu amănuntul, fie ca rată fixă pe kilogram, ar conduce la o structură obligatorie ad valorem a accizei, eliminând posibilitatea actuală de alegere a structurii taxei la tutunul tăiat fin, și nu poate fi prin urmare recomandată. |
| --- | --- |

1.10

Cerința privind valoarea minimă obligatorie a accizei (de 38 % și respectiv 42 %) în cazul tutunului tăiat fin, în locul taxei minime actuale, stabilite fie ca procentaj din prețul de vânzare cu amănuntul, fie ca rată fixă pe kilogram, ar conduce la o structură obligatorie ad valorem a accizei, eliminând posibilitatea actuală de alegere a structurii taxei la tutunul tăiat fin, și nu poate fi prin urmare recomandată.

ad valorem

| 1.11 | Legătura dintre politica fiscală și cea de sănătate depinde în mare măsură de legătura dintre veniturile din accizele pe tutun și activitățile ce vizează eliminarea consecințelor negative ale consumului de tutun. Totuși, luând în considerare totalul resurselor financiare alocate în prezent acestor activități, este foarte clar că majoritatea veniturilor din accizele pe tutun sunt cheltuite pe activități și politici care nu au nicio legătură cu obiectivele politicii de sănătate. Astfel, reiese destul de limpede că obiectivele principale ale accizelor pe produsele din tutun sunt încă de natură fiscală. |
| --- | --- |

1.11

Legătura dintre politica fiscală și cea de sănătate depinde în mare măsură de legătura dintre veniturile din accizele pe tutun și activitățile ce vizează eliminarea consecințelor negative ale consumului de tutun. Totuși, luând în considerare totalul resurselor financiare alocate în prezent acestor activități, este foarte clar că majoritatea veniturilor din accizele pe tutun sunt cheltuite pe activități și politici care nu au nicio legătură cu obiectivele politicii de sănătate. Astfel, reiese destul de limpede că obiectivele principale ale accizelor pe produsele din tutun sunt încă de natură fiscală.

2.   Introducere

Introducere

| 2.1 | Conform Directivelor privind accizele pe tutun, Comisia Europeană trebuie să examineze la fiecare patru ani buna funcționare a pieței unice, valoarea reală a accizelor și obiectivele mai largi ale tratatului. Normele UE privind tutunul trebuie să garanteze funcționarea corectă a pieței interne și, în același timp, să respecte obiectivul UE de descurajare a consumului de tutun. |
| --- | --- |

2.1

Conform Directivelor privind accizele pe tutun, Comisia Europeană trebuie să examineze la fiecare patru ani buna funcționare a pieței unice, valoarea reală a accizelor și obiectivele mai largi ale tratatului. Normele UE privind tutunul trebuie să garanteze funcționarea corectă a pieței interne și, în același timp, să respecte obiectivul UE de descurajare a consumului de tutun.

| 2.2 | Revizuirea actuală este cea de-a patra și evidențiază nevoia câtorva modificări semnificative la legislația comunitară în vigoare, în vederea modernizării normelor existente și asigurării unor condiții egale pentru operatori. Reforma constă în mai multe propuneri: |
| --- | --- |

2.2

Revizuirea actuală este cea de-a patra și evidențiază nevoia câtorva modificări semnificative la legislația comunitară în vigoare, în vederea modernizării normelor existente și asigurării unor condiții egale pentru operatori. Reforma constă în mai multe propuneri:

| 2.3 | Deși accizele reprezintă în primul rând un instrument aducător de venituri la nivel național, elaborarea politicilor în acest domeniu trebuie să țină seama de obiectivele generale ale tratatului (1). În plus, protecția sănătății publice reprezintă o chestiune esențială în cadrul acestei revizuiri, având în vedere că, la 30 iunie 2005, Comunitatea Europeană a devenit parte la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind controlul tutunului și că mai multe state membre solicită asigurarea unui nivel mai ridicat de protecție a sănătății umane, așadar niveluri minime mai ridicate ale accizelor pe tutun. |
| --- | --- |

2.3

Deși accizele reprezintă în primul rând un instrument aducător de venituri la nivel național, elaborarea politicilor în acest domeniu trebuie să țină seama de obiectivele generale ale tratatului (1). În plus, protecția sănătății publice reprezintă o chestiune esențială în cadrul acestei revizuiri, având în vedere că, la 30 iunie 2005, Comunitatea Europeană a devenit parte la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind controlul tutunului și că mai multe state membre solicită asigurarea unui nivel mai ridicat de protecție a sănătății umane, așadar niveluri minime mai ridicate ale accizelor pe tutun.

1

| 2.4 | Propunerea Comisiei prevede stabilirea unei valori monetare minime a accizei și a unui prag de impozitare aplicabile tuturor țigaretelor vândute în UE, astfel încât să se țină cont de aspectele de sănătate în cazul tuturor categoriilor de țigarete. Cerințele minime sporesc, contribuind astfel la o reducere a consumului de tutun în următorii cinci ani, în special prin evitarea posibilității ca politicile de control ale unor state membre în cazul tutunului să fie subminate de niveluri de taxare net inferioare din alte state membre. Pe lângă aceasta, propunerea oferă statelor membre o mai mare flexibilitate în aplicarea taxelor specifice și în colectarea accizelor minime pe țigarete, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de sănătate. În sfârșit, pentru a descuraja înlocuirea țigaretelor cu tutun tăiat fin, propunerea aliniază ratele minime și structura accizelor aplicabile în cazul tutunului tăiat fin destinat rulării de țigarete la ratele și structura aplicabile țigaretelor. |
| --- | --- |

2.4

Propunerea Comisiei prevede stabilirea unei valori monetare minime a accizei și a unui prag de impozitare aplicabile tuturor țigaretelor vândute în UE, astfel încât să se țină cont de aspectele de sănătate în cazul tuturor categoriilor de țigarete. Cerințele minime sporesc, contribuind astfel la o reducere a consumului de tutun în următorii cinci ani, în special prin evitarea posibilității ca politicile de control ale unor state membre în cazul tutunului să fie subminate de niveluri de taxare net inferioare din alte state membre. Pe lângă aceasta, propunerea oferă statelor membre o mai mare flexibilitate în aplicarea taxelor specifice și în colectarea accizelor minime pe țigarete, în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de sănătate. În sfârșit, pentru a descuraja înlocuirea țigaretelor cu tutun tăiat fin, propunerea aliniază ratele minime și structura accizelor aplicabile în cazul tutunului tăiat fin destinat rulării de țigarete la ratele și structura aplicabile țigaretelor.

3.   Rezumatul acțiunii propuse de Comisie

Rezumatul acțiunii propuse de Comisie

| 3.1 | Înlocuirea celei mai populare categorii de preț (MPPC - most popular price category) cu prețul mediu ponderat (WAP - weighted average prices) ca reper pentru cerința minimă proporțională. Comisia argumentează că MPPC, ca reper pentru ratele minime, nu respectă obiectivele pieței interne, deoarece antrenează o împărțire a piețelor de tutun din statele membre. |
| --- | --- |

3.1

Înlocuirea celei mai populare categorii de preț (MPPC - most popular price category) cu prețul mediu ponderat (WAP - weighted average prices) ca reper pentru cerința minimă proporțională. Comisia argumentează că MPPC, ca reper pentru ratele minime, nu respectă obiectivele pieței interne, deoarece antrenează o împărțire a piețelor de tutun din statele membre.

most popular price category

weighted average prices

| 3.2 | Creșterea accizei minime pe țigarete în conformitate cu obiectivul armonizării prețurilor pe piața internă și cu cel privind sănătatea. Se propune creșterea accizei minime, de la 1 ianuarie 2014, de la 64 la 90 EUR la 1 000 de țigarete și a valorii minime proporționale de la 57 % la 63 % din prețul mediu ponderat. Cu toate acestea, statele membre care aplică o acciză de cel puțin 122 EUR la 1 000 de țigarete pe baza prețului mediu ponderat de vânzare cu amănuntul nu sunt obligate să respecte cerința de 63 %. De asemenea, statele membre cărora li s-au acordat perioade de tranziție pentru a atinge nivelul minim actual de taxare în cazul țigaretelor pot recurge la perioade de tranziție de 1 până la 2 ani pentru introducerea noilor cerințe. |
| --- | --- |

3.2

Creșterea accizei minime pe țigarete în conformitate cu obiectivul armonizării prețurilor pe piața internă și cu cel privind sănătatea. Se propune creșterea accizei minime, de la 1 ianuarie 2014, de la 64 la 90 EUR la 1 000 de țigarete și a valorii minime proporționale de la 57 % la 63 % din prețul mediu ponderat. Cu toate acestea, statele membre care aplică o acciză de cel puțin 122 EUR la 1 000 de țigarete pe baza prețului mediu ponderat de vânzare cu amănuntul nu sunt obligate să respecte cerința de 63 %. De asemenea, statele membre cărora li s-au acordat perioade de tranziție pentru a atinge nivelul minim actual de taxare în cazul țigaretelor pot recurge la perioade de tranziție de 1 până la 2 ani pentru introducerea noilor cerințe.

| 3.3 | Cerința minimă pentru rata accizelor stabilită în directiva Uniunii Europene se va aplica nu numai țigaretelor MPPC (așa cum se prevede în prezent), ci tuturor țigaretelor vândute în țară. În opinia Comisiei, aceasta ar permite și stabilirea unei baze de impozitare pentru țigaretele vândute în UE, răspunzându-se astfel preocupărilor legate de piața internă și de protecția sănătății în cazul tuturor categoriilor de țigarete. |
| --- | --- |

3.3

Cerința minimă pentru rata accizelor stabilită în directiva Uniunii Europene se va aplica nu numai țigaretelor MPPC (așa cum se prevede în prezent), ci tuturor țigaretelor vândute în țară. În opinia Comisiei, aceasta ar permite și stabilirea unei baze de impozitare pentru țigaretele vândute în UE, răspunzându-se astfel preocupărilor legate de piața internă și de protecția sănătății în cazul tuturor categoriilor de țigarete.

| 3.4 | Statelor membre li se va permite lărgirea intervalului de variație a cotei care revine accizelor în sarcina fiscală totală de la 5 % - 55 % la 10 % - 75 %, pentru a face structura accizelor mai flexibilă. |
| --- | --- |

3.4

Statelor membre li se va permite lărgirea intervalului de variație a cotei care revine accizelor în sarcina fiscală totală de la 5 % - 55 % la 10 % - 75 %, pentru a face structura accizelor mai flexibilă.

| 3.5 | Alinierea treptată a ratelor minime pentru tutun tăiat fin destinat fabricării țigaretelor la rata pentru țigarete. Raportul de taxare ales între tutunul tăiat fin și țigarete este 2/3. Astfel, accizele minime pentru tutunul tăiat fin ar trebui să fie de 43 EUR pe kilogram, iar cerința minimă proporțională ar trebui să fie de 38 % din prețul mediu ponderat. Aplicând relația mai sus menționată la creșterile accizelor propuse pentru țigarete de la 1 ianuarie 2014, accizele pe tutunul tăiat fin ar crește la 60 EUR și 42 %. Totodată, prin această propunere, posibilitatea actuală de a opta fie pentru o cerință minimă proporțională, fie pentru o acciză minimă specifică pentru tutunul tăiat fin va fi eliminată, ceea ce va conduce la o structură obligatorie ad valorem a taxei în cazul acestui tip de produse din tutun. |
| --- | --- |

3.5

Alinierea treptată a ratelor minime pentru tutun tăiat fin destinat fabricării țigaretelor la rata pentru țigarete. Raportul de taxare ales între tutunul tăiat fin și țigarete este 2/3. Astfel, accizele minime pentru tutunul tăiat fin ar trebui să fie de 43 EUR pe kilogram, iar cerința minimă proporțională ar trebui să fie de 38 % din prețul mediu ponderat. Aplicând relația mai sus menționată la creșterile accizelor propuse pentru țigarete de la 1 ianuarie 2014, accizele pe tutunul tăiat fin ar crește la 60 EUR și 42 %. Totodată, prin această propunere, posibilitatea actuală de a opta fie pentru o cerință minimă proporțională, fie pentru o acciză minimă specifică pentru tutunul tăiat fin va fi eliminată, ceea ce va conduce la o structură obligatorie ad valorem a taxei în cazul acestui tip de produse din tutun.

ad valorem

| 3.6 | Ajustarea în funcție de inflație a cerințelor minime pentru țigarete, trabucuri și tutun de fumat. Acest lucru este necesar pentru a se ține cont de inflația din perioada 2003 - 2007, care a fost de 8 %, conform datelor Eurostat privind rata de schimb anuală a indicelui armonizat al prețurilor de consum. Se propune creșterea cerinței minime la 12 EUR pentru țigarete și trabucuri, și la 22 EUR pentru alt tutun de fumat. |
| --- | --- |

3.6

Ajustarea în funcție de inflație a cerințelor minime pentru țigarete, trabucuri și tutun de fumat. Acest lucru este necesar pentru a se ține cont de inflația din perioada 2003 - 2007, care a fost de 8 %, conform datelor Eurostat privind rata de schimb anuală a indicelui armonizat al prețurilor de consum. Se propune creșterea cerinței minime la 12 EUR pentru țigarete și trabucuri, și la 22 EUR pentru alt tutun de fumat.

| 3.7 | Modificarea, într-un sens mai restrictiv, a definiției țigaretelor, trabucurilor și tutunului de pipă, pentru a se evita manipulările de nume ale produselor de tutun în scopul de a beneficia de cele mai scăzute accize. |
| --- | --- |

3.7

Modificarea, într-un sens mai restrictiv, a definiției țigaretelor, trabucurilor și tutunului de pipă, pentru a se evita manipulările de nume ale produselor de tutun în scopul de a beneficia de cele mai scăzute accize.

| 3.8 | Comisia argumentează că, din perspectiva pieței interne, cea bugetară, precum și din cea a sănătății, taxele specifice și cele minime prezintă avantaje clare. Având în vedere acest lucru, Comisia propune să se acorde mai mult spațiu de manevră statelor membre care pun un accent mai mare pe accizele specifice sau pe cele minime. |
| --- | --- |

3.8

Comisia argumentează că, din perspectiva pieței interne, cea bugetară, precum și din cea a sănătății, taxele specifice și cele minime prezintă avantaje clare. Având în vedere acest lucru, Comisia propune să se acorde mai mult spațiu de manevră statelor membre care pun un accent mai mare pe accizele specifice sau pe cele minime.

| 3.9 | Comisia Europeană examinează periodic structura și ratele accizelor în statele membre și utilizează informațiile privind cantitățile și prețurile produselor din tutun oferite pentru consum. Pentru a asigura o culegere eficientă și adecvată a acestor informații de la toate statele membre, se propun norme noi de furnizare a informațiilor, precum și definirea datelor statistice necesare. |
| --- | --- |

3.9

Comisia Europeană examinează periodic structura și ratele accizelor în statele membre și utilizează informațiile privind cantitățile și prețurile produselor din tutun oferite pentru consum. Pentru a asigura o culegere eficientă și adecvată a acestor informații de la toate statele membre, se propun norme noi de furnizare a informațiilor, precum și definirea datelor statistice necesare.

4.   Diferite abordări ale ratei accizelor

Diferite abordări ale ratei accizelor

4.1   La un secol și jumătate de când prima țigară a fost introdusă pe piață la Londra, în 1861, tutunul și produsele din tutun au făcut obiectul a numeroase reglementări și taxări. Introducerea accizelor a constituit o piatră de hotar în acest domeniu. Deși obiectivul principal al primelor accize pe tutun a fost exclusiv fiscal, funcția acestora se modifică în lumea de astăzi, ele devenind din ce în ce mai mult un instrument de politici sociale și de sănătate publică.

4.2   Această situație pune o mulțime de probleme de natură etică, economică și de alte tipuri. Dintre acestea, chestiunea celor mai adecvate forme de taxare, în special în contextul pieței unice europene, este cea mai frecventă. Se pune de asemenea întrebarea cum trebuie folosite veniturile din taxarea tutunului și dacă obiectivele de sănătate și sociale pot fi îndeplinite cel mai bine printr-o politică fiscală.

4.3   De-a lungul a peste 30 de ani, Europa a încercat să armonizeze accizele pe tutun. Obiectivul acestui proces a fost acela de a armoniza structura de impozitare, iar apoi taxele. Evident, CESE susține armonizarea în acest sector, dar trebuie să constate cu părere de rău că niciodată nu s-a înregistrat o convergență reală. Tradițiile naționale și divergențele istorice durabile dintre sistemele fiscale naționale sunt motivele principale ale persistenței diferențelor dintre statele membre.

4.4   Trei tipuri de structuri de accize pot fi utilizate în prezent pentru tutun și produsele din tutun - cea specifică, cea ad valorem și cea combinată. În prezent, statele membre sunt obligate să utilizeze taxa combinată în cazul țigaretelor, dar sunt libere să aleagă dintre aceste trei tipuri de accize în cazul altor produse din tutun.

ad valorem

4.4.1   Taxa ad valorem este stabilită ca procentaj din prețul de vânzare cu amănuntul al produsului respectiv din tutun. Din motive fiscale, în cazul în care inflația este ridicată, taxa ad valorem se dovedește cea mai utilă pentru guvern, deoarece veniturile fiscale cresc în mod automat cu fiecare creștere a prețului produsului din tutun. Pe de altă parte, taxa ad valorem poate de asemenea descuraja producătorii de la îmbunătățirea calității produselor, dacă acest lucru înseamnă prețuri mai ridicate și deci plata unor taxe mai ridicate.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

4.4.2   Taxa specifică este stabilită ca sumă fixă pe kilogram sau pe bucată (în cazul țigaretelor de foi și trabucurilor). Taxa specifică este cel mai eficient instrument de reducere a consumului de produse din tutun, având totuși dezavantajele sale. Producătorii de tutun nu au nicio influență asupra accizei bazate pe taxa specifică; de asemenea, nici calitatea, nici prețul produselor din tutun nu influențează nivelul veniturilor la buget.

4.4.3   Structura mixtă este o combinație a taxei specifice și a celei ad valorem. Statele membre sunt obligate să utilizeze această taxă în cazul țigărilor. Totuși, o acciză minimă poate fi de asemenea stabilită, nivelul acesteia crescând odată cu cel al proporției ad valorem în cadrul taxei combinate totale.

ad valorem

ad valorem

4.4.4   În afară de accize, produsele din tutun din UE sunt supuse și taxei pe valoarea adăugată. Conform legislației, rata TVA de bază trebuie aplicată la toate produsele din tutun, în toate statele membre.

4.5   Atunci când se decide asupra structurii accizelor pe tutun, trebuie să se țină seama de toți factorii relevanți. Când se alege un anumit tip de taxare, trebuie luat în considerare impactul perceput de consumator, de guvern și de producători. Nu există o structură de impozitare unică și optimă, deoarece combinația optimă dintre taxa specifică și cea ad valorem depinde de obiectivele politice ale fiecărei țări sau ale fiecărui guvern în parte.

ad valorem

Table 1:   Comparison of Specific and Ad Valorem Taxes on Tobacco Market Participants

| Participant/Concern | Impact | Specific Tax | Ad Valorem Tax |
| --- | --- | --- | --- |
| Consumer: Quality and Variety | Provide an incentive for higher quality and greater variety of products | Yes (upgrading effect). | No. |
| Effect of tax increase on price. | Higher prices (overshifting). | Lower prices (undershifting). |
| Government: Revenue and Administration | Maintain revenue value under high inflation. | No (should be adjusted by CPI). | Yes. |
| Minimize evasion/avoidance andrealize expected revenues. | Manufacturer can manipulate cigarette length or pack size to reduce tax payment. | May need to set minimum price to counter abusive transfer pricing. |
| Administration and Enforcement. | Easy. | Must define the base for ad valorem in a way that minimizes the industry’s ability to avoid taxes. |
| Domestic Producer: Profits and Marketshare | Protect domestic brands against international brands. | No. | Yes (the higher the price, the higher the absolute amount of tax paid per unit since tax is a percentage of price). |
| Source: The World Bank, www1.worldbank.org/tobacco/pdf/Taxes.pdf |

Participant/Concern

Impact

Specific Tax

Ad Valorem Tax

Consumer: Quality and Variety

Consumer: Quality and Variety

Provide an incentive for higher quality and greater variety of products

Yes (upgrading effect).

No.

Effect of tax increase on price.

Higher prices (overshifting).

Lower prices (undershifting).

Government: Revenue and Administration

Government: Revenue and Administration

Maintain revenue value under high inflation.

No (should be adjusted by CPI).

Yes.

Minimize evasion/avoidance andrealize expected revenues.

Manufacturer can manipulate cigarette length or pack size to reduce tax payment.

May need to set minimum price to counter abusive transfer pricing.

Administration and Enforcement.

Easy.

Must define the base for ad valorem in a way that minimizes the industry’s ability to avoid taxes.

Domestic Producer: Profits and Marketshare

Domestic Producer: Profits and Marketshare

Protect domestic brands against international brands.

No.

Yes (the higher the price, the higher the absolute amount of tax paid per unit since tax is a percentage of price).

Source: The World Bank, www1.worldbank.org/tobacco/pdf/Taxes.pdf

Source

5.   Diferite abordări privind baza accizelor

Diferite abordări privind baza accizelor

| 5.1 | În efortul de armonizare a politicilor fiscale ale statelor membre, așa-numita „cea mai populară categorie de preț” (MPPC) a fost aleasă ca mecanism de calculare a cerințelor minime de taxare a produselor din tutun. |
| --- | --- |

5.1

În efortul de armonizare a politicilor fiscale ale statelor membre, așa-numita „cea mai populară categorie de preț” (MPPC) a fost aleasă ca mecanism de calculare a cerințelor minime de taxare a produselor din tutun.

| 5.2 | Totuși, eficiența MPPC ca instrument este discutabilă. Cele mai des întâlnite rezerve față de utilizarea MPPC se referă la faptul că:






  — | nu există norme uniforme sau armonizate de definire a MPPC, ceea ce duce la mari diferențe între statele membre (a se vedea Figura 1 și Graficul 1); |
| --- | --- | --- |

5.2

Totuși, eficiența MPPC ca instrument este discutabilă. Cele mai des întâlnite rezerve față de utilizarea MPPC se referă la faptul că:

—

nu există norme uniforme sau armonizate de definire a MPPC, ceea ce duce la mari diferențe între statele membre (a se vedea Figura 1 și Graficul 1);

| — | de acum 30 de ani, când a fost introdus MPPC, situația pieței s-a schimbat, diversitatea produselor crescând semnificativ; |
| --- | --- |

—

de acum 30 de ani, când a fost introdus MPPC, situația pieței s-a schimbat, diversitatea produselor crescând semnificativ;

| — | producătorii care au o poziție dominantă au posibilitatea de a crește sarcina fiscală a concurenților, prin schimbarea prețului produselor lor, în scopul modificării MPPC; |
| --- | --- |

—

producătorii care au o poziție dominantă au posibilitatea de a crește sarcina fiscală a concurenților, prin schimbarea prețului produselor lor, în scopul modificării MPPC;

| — | prețurile MPPC se pot schimba de la an la an, ceea ce complică estimarea eventualelor venituri din accize etc. |
| --- | --- |

—

prețurile MPPC se pot schimba de la an la an, ceea ce complică estimarea eventualelor venituri din accize etc.

| 5.3 | Din considerentele descrise mai sus, Comisia Europeană propune înlocuirea MPPC cu prețul mediu ponderat (WAP), ca reper pentru cerința minimă proporțională. Tot ca rezultat al acestei schimbări, cerința privind acciza minimă, stabilită de directiva Uniunii Europene, se va aplica nu numai la țigările MPPC (așa cum se prevede în prezent), ci și la toate țigările vândute în țară. Pentru a calcula prețul mediu ponderat, produsul dintre numărul și prețul țigărilor vândute se împarte la numărul total de țigări vândute. Astfel, efectul asupra mărimii accizelor poate fi dublu. Dacă țigările relativ scumpe sunt mai populare într-o anumită țară, atunci acciza minimă calculată utilizând prețul mediu ponderat ca reper ar fi mai mică decât acciza calculată utilizând MPPC. Și viceversa: dacă țigările relativ ieftine sunt mai populare, acciza calculată pe baza prețului mediu ponderat ar fi mai mare în comparație cu aceea calculată pe baza MPPC. Dacă cele mai populare țigări se încadrează în gama mijlocie de prețuri, acciza ar fi aceeași, indiferent de metoda de calcul. |
| --- | --- |

5.3

Din considerentele descrise mai sus, Comisia Europeană propune înlocuirea MPPC cu prețul mediu ponderat (WAP), ca reper pentru cerința minimă proporțională. Tot ca rezultat al acestei schimbări, cerința privind acciza minimă, stabilită de directiva Uniunii Europene, se va aplica nu numai la țigările MPPC (așa cum se prevede în prezent), ci și la toate țigările vândute în țară. Pentru a calcula prețul mediu ponderat, produsul dintre numărul și prețul țigărilor vândute se împarte la numărul total de țigări vândute. Astfel, efectul asupra mărimii accizelor poate fi dublu. Dacă țigările relativ scumpe sunt mai populare într-o anumită țară, atunci acciza minimă calculată utilizând prețul mediu ponderat ca reper ar fi mai mică decât acciza calculată utilizând MPPC. Și viceversa: dacă țigările relativ ieftine sunt mai populare, acciza calculată pe baza prețului mediu ponderat ar fi mai mare în comparație cu aceea calculată pe baza MPPC. Dacă cele mai populare țigări se încadrează în gama mijlocie de prețuri, acciza ar fi aceeași, indiferent de metoda de calcul.

| 5.4 | Din punctul de vedere al programării fiscale guvernamentale, atât MPPC, cât și WAP sunt destul de complicate, deoarece variază de la an la an, neputând fi făcute ușor previziuni. În lipsa unei metodologii clare și uniforme pentru calcularea WAP, există riscul ca acest reper să se transforme într-un alt mecanism complicat și lipsit de transparență. Astfel, se pune întrebarea dacă propunerile Comisiei nu ar putea fi și mai mult simplificate.
  Picture 1:
  Different prices of the MPPC across Europe (as of January 1, 2008) |
| --- | --- |

5.4

Din punctul de vedere al programării fiscale guvernamentale, atât MPPC, cât și WAP sunt destul de complicate, deoarece variază de la an la an, neputând fi făcute ușor previziuni. În lipsa unei metodologii clare și uniforme pentru calcularea WAP, există riscul ca acest reper să se transforme într-un alt mecanism complicat și lipsit de transparență. Astfel, se pune întrebarea dacă propunerile Comisiei nu ar putea fi și mai mult simplificate.

Picture 1:

Different prices of the MPPC across Europe (as of January 1, 2008)

Image

6.   Efecte posibile și politici de avut în vedere

Efecte posibile și politici de avut în vedere

6.1   Obiective de politică de sănătate

Obiective de politică de sănătate

| 6.1.1 | După reuniunea statelor sale membre din 2003, Organizația Mondială a Sănătății a publicat Convenția-cadru privind controlul tutunului (Framework Convention of Tobacco Control - FCTC), care prezintă modalități posibile de descreștere a consumului de produse din tutun. FCTC a fost adoptată în mod oficial de UE la 30 iunie 2005, iar Comisia Europeană a inclus-o în legislația aplicabilă în toate statele membre. |
| --- | --- |

6.1.1

După reuniunea statelor sale membre din 2003, Organizația Mondială a Sănătății a publicat Convenția-cadru privind controlul tutunului (Framework Convention of Tobacco Control - FCTC), care prezintă modalități posibile de descreștere a consumului de produse din tutun. FCTC a fost adoptată în mod oficial de UE la 30 iunie 2005, iar Comisia Europeană a inclus-o în legislația aplicabilă în toate statele membre.

Framework Convention of Tobacco Control

| 6.1.2 | Strategia UE de combatere a consumului de tutun este descrisă în documentul Comisiei intitulat „Tutun sau sănătate în Uniunea Europeană”. Acest document consideră că accizele pe tutun constituie instrumentul principal al luptei împotriva consumului de tutun. Documentul prevede în mod clar că obiectivele de sănătate publică trebuie să treacă înaintea obiectivelor de politică fiscală în cazul accizelor pe tutun. Printre alte măsuri, Comisia propune excluderea tutunului din indicele prețurilor de consum. |
| --- | --- |

6.1.2

Strategia UE de combatere a consumului de tutun este descrisă în documentul Comisiei intitulat „Tutun sau sănătate în Uniunea Europeană”. Acest document consideră că accizele pe tutun constituie instrumentul principal al luptei împotriva consumului de tutun. Documentul prevede în mod clar că obiectivele de sănătate publică trebuie să treacă înaintea obiectivelor de politică fiscală în cazul accizelor pe tutun. Printre alte măsuri, Comisia propune excluderea tutunului din indicele prețurilor de consum.

| 6.1.3 | Comisia Europeană propune o creștere treptată, dar considerabilă, a accizelor pe tutun, cu accent pe armonizarea nivelului accizelor între statele membre. În cazul tutunului tăiat fin, se propune o creștere puternică a nivelului de taxare, deoarece țigaretele rulate manual sunt pe cale să câștige în prezent o cotă de piață semnificativă. Comisia subliniază că statele membre trebuie să pună accentul pe stoparea contrabandei și a altor activități ilegale legate de produsele din tutun. |
| --- | --- |

6.1.3

Comisia Europeană propune o creștere treptată, dar considerabilă, a accizelor pe tutun, cu accent pe armonizarea nivelului accizelor între statele membre. În cazul tutunului tăiat fin, se propune o creștere puternică a nivelului de taxare, deoarece țigaretele rulate manual sunt pe cale să câștige în prezent o cotă de piață semnificativă. Comisia subliniază că statele membre trebuie să pună accentul pe stoparea contrabandei și a altor activități ilegale legate de produsele din tutun.

| 6.1.4 | Costurile producției de tutun în UE sunt estimate la aproximativ 100 de miliarde EUR. Se estimează că aproximativ 650 000 de cetățeni europeni mor în fiecare an din cauza consumului de tutun, în timp ce aproximativ 13 milioane suferă de boli cronice cauzate de fumat. |
| --- | --- |

6.1.4

Costurile producției de tutun în UE sunt estimate la aproximativ 100 de miliarde EUR. Se estimează că aproximativ 650 000 de cetățeni europeni mor în fiecare an din cauza consumului de tutun, în timp ce aproximativ 13 milioane suferă de boli cronice cauzate de fumat.

| 6.1.5 | Există și un alt aspect care trebuie menționat în legătură cu taxarea tutunului, și anume diferențele de taxare dintre țigarete și tutunul de fumat, care influențează într-o mare măsură comportamentul consumatorilor. Studiile OMS (2) care analizează această problemă arată că, până când toate produsele din tutun nu vor fi taxate la fel, fumătorii vor înlocui un produs din tutun cu altul. De aceea, OMS recomandă taxarea identică a tuturor produselor din tutun, fie că este vorba despre țigarete, tutun, trabucuri sau alte produse. |
| --- | --- |

6.1.5

Există și un alt aspect care trebuie menționat în legătură cu taxarea tutunului, și anume diferențele de taxare dintre țigarete și tutunul de fumat, care influențează într-o mare măsură comportamentul consumatorilor. Studiile OMS (2) care analizează această problemă arată că, până când toate produsele din tutun nu vor fi taxate la fel, fumătorii vor înlocui un produs din tutun cu altul. De aceea, OMS recomandă taxarea identică a tuturor produselor din tutun, fie că este vorba despre țigarete, tutun, trabucuri sau alte produse.

2

| 6.1.6 | Pe lângă faptul că au sporit taxele, unele state membre au introdus și un preț minim pentru țigarete, deoarece simpla creștere a taxelor nu a condus întotdeauna la așteptata mărire de preț care să reducă consumul de tutun. În prezent, patru state membre (Italia, Irlanda, Austria și Franța - legislația portugheză oferind și ea această posibilitate) au introdus astfel de măsuri legate de preț, motiv pentru care toate patru au fost chemate în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene de către Comisie, care apreciază că o astfel de reglementare încalcă libera formare a prețurilor, garantată de directivele comunitare în materie de impozitare și de tratat. O altă practică comună a guvernelor statelor membre este încercarea de a reglementa numărul de țigarete dintr-un pachet. Începând cu 1 mai 2006, în 17 state UE există reglementări privitoare la numărul minim de țigări dintr-un pachet. În majoritatea acestor țări, reglementările în acest sens au fost adoptate în cursul ultimilor 5 ani. Se observă așadar că statele membre își completează cadrul fiscal cu dispoziții privind prețul și conținutul minim al pachetelor, dispoziții văzute ca instrumente suplimentare în efortul de găsire a echilibrului just între obiectivele fiscale și cele ale politicii de sănătate publică. Această revizuire a accizelor pe tutun oferă așadar posibilitatea reglementării la nivel comunitar a măsurilor naționale, în vederea stimulării armonizării legislative în UE.
  Chart 1:
  Comparison of excise duty on cigarettes (min. EUR 64 per 1 000) and hand rolled cigarettes (fine cut, min. EUR 24 per 1 000 hand rolled cigarettes) as of January 1, 2007 (3) |
| --- | --- |

6.1.6

Pe lângă faptul că au sporit taxele, unele state membre au introdus și un preț minim pentru țigarete, deoarece simpla creștere a taxelor nu a condus întotdeauna la așteptata mărire de preț care să reducă consumul de tutun. În prezent, patru state membre (Italia, Irlanda, Austria și Franța - legislația portugheză oferind și ea această posibilitate) au introdus astfel de măsuri legate de preț, motiv pentru care toate patru au fost chemate în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene de către Comisie, care apreciază că o astfel de reglementare încalcă libera formare a prețurilor, garantată de directivele comunitare în materie de impozitare și de tratat. O altă practică comună a guvernelor statelor membre este încercarea de a reglementa numărul de țigarete dintr-un pachet. Începând cu 1 mai 2006, în 17 state UE există reglementări privitoare la numărul minim de țigări dintr-un pachet. În majoritatea acestor țări, reglementările în acest sens au fost adoptate în cursul ultimilor 5 ani. Se observă așadar că statele membre își completează cadrul fiscal cu dispoziții privind prețul și conținutul minim al pachetelor, dispoziții văzute ca instrumente suplimentare în efortul de găsire a echilibrului just între obiectivele fiscale și cele ale politicii de sănătate publică. Această revizuire a accizelor pe tutun oferă așadar posibilitatea reglementării la nivel comunitar a măsurilor naționale, în vederea stimulării armonizării legislative în UE.

Chart 1:

Comparison of excise duty on cigarettes (min. EUR 64 per 1 000) and hand rolled cigarettes (fine cut, min. EUR 24 per 1 000 hand rolled cigarettes) as of January 1, 2007 (3)

3

Image

6.2   Obiective de politică socială

Obiective de politică socială

| 6.2.1 | Comisia Europeană estimează că, dată fiind experiența din anii precedenți, pentru a descrește consumul de țigarete cu 10 % în cele 22 de state membre, este necesară o creștere cu 25 % a taxei pe țigarete. Totuși, efectele ar putea varia datorită nivelurilor diferite de taxare din statele membre; impactul poate fi diferit de la o țară la alta, mai ales în cazul noilor state membre. |
| --- | --- |

6.2.1

Comisia Europeană estimează că, dată fiind experiența din anii precedenți, pentru a descrește consumul de țigarete cu 10 % în cele 22 de state membre, este necesară o creștere cu 25 % a taxei pe țigarete. Totuși, efectele ar putea varia datorită nivelurilor diferite de taxare din statele membre; impactul poate fi diferit de la o țară la alta, mai ales în cazul noilor state membre.

| 6.2.2 | Creșterea prețului țigaretelor datorită unei accize mai ridicate ar descrește puterea de cumpărare a consumatorilor. Acest efect ar putea fi mai puternic în țările mai sărace, mai ales în unele dintre noile state membre UE. În comparație cu statele membre mai vechi, nivelul de trai din unele țări din Europa Centrală și de Est este încă scăzut, populația cheltuind o mare parte din venit pe produse de bază. Deși prețurile țigaretelor în aceste țări sunt mult mai scăzute decât în vechile state membre, atunci când sunt raportate la puterea de cumpărare, țigările, ca și alte produse, nu sunt mai accesibile. În afară de aceasta, se întâmplă mai des ca, în țările cu un nivel de trai mai scăzut, o parte mai mare a venitului să fie cheltuită pe alcool și produse din tutun. Astfel, niște prețuri mai mari ar avea un efect mai mare asupra consumatorilor din noile țări UE, în comparație cu consumatorii din statele membre cu un nivel de trai mai ridicat. |
| --- | --- |

6.2.2

Creșterea prețului țigaretelor datorită unei accize mai ridicate ar descrește puterea de cumpărare a consumatorilor. Acest efect ar putea fi mai puternic în țările mai sărace, mai ales în unele dintre noile state membre UE. În comparație cu statele membre mai vechi, nivelul de trai din unele țări din Europa Centrală și de Est este încă scăzut, populația cheltuind o mare parte din venit pe produse de bază. Deși prețurile țigaretelor în aceste țări sunt mult mai scăzute decât în vechile state membre, atunci când sunt raportate la puterea de cumpărare, țigările, ca și alte produse, nu sunt mai accesibile. În afară de aceasta, se întâmplă mai des ca, în țările cu un nivel de trai mai scăzut, o parte mai mare a venitului să fie cheltuită pe alcool și produse din tutun. Astfel, niște prețuri mai mari ar avea un efect mai mare asupra consumatorilor din noile țări UE, în comparație cu consumatorii din statele membre cu un nivel de trai mai ridicat.

| 6.2.3 | Cererea de țigări este relativ inelastică. Acest lucru înseamnă că o creștere a prețurilor țigărilor nu determină o prăbușire a consumului. Din acest motiv, consumatorii pot reacționa în două feluri la creșterea prețului țigărilor. Unii vor fi forțați să cheltuiască mai puțini bani pe alte produse, ceea ce va antrena o scădere a puterii lor de cumpărare. Alții vor începe fie să cumpere țigarete și produse din tutun cu un preț mai scăzut (o situație definită ca „decădere”), fie să achiziționeze țigarete din comerțul ilicit. |
| --- | --- |

6.2.3

Cererea de țigări este relativ inelastică. Acest lucru înseamnă că o creștere a prețurilor țigărilor nu determină o prăbușire a consumului. Din acest motiv, consumatorii pot reacționa în două feluri la creșterea prețului țigărilor. Unii vor fi forțați să cheltuiască mai puțini bani pe alte produse, ceea ce va antrena o scădere a puterii lor de cumpărare. Alții vor începe fie să cumpere țigarete și produse din tutun cu un preț mai scăzut (o situație definită ca „decădere”), fie să achiziționeze țigarete din comerțul ilicit.

| 6.2.4 | Potrivit cercetărilor medicale, deși fumatul ar putea în general să se reducă în urma creșterii prețului la țigări, disparitățile în consumul de tutun aflate în relație cu diferențele de venit ar putea să persiste. Într-adevăr, cercetarea publicată în American Journal of Public Health indică faptul că diferențele privind fumatul înregistrate între persoane din grupe diferite de venituri s-au amplificat odată cu creșterea prețului unui pachet de țigări, proporția fumătorilor cu venituri mai mici crescând. Concluziile cercetării arată că o creștere a prețului la țigări ar putea impune o sarcină financiară disproporționată fumătorilor cu venituri reduse (4). |
| --- | --- |

6.2.4

Potrivit cercetărilor medicale, deși fumatul ar putea în general să se reducă în urma creșterii prețului la țigări, disparitățile în consumul de tutun aflate în relație cu diferențele de venit ar putea să persiste. Într-adevăr, cercetarea publicată în American Journal of Public Health indică faptul că diferențele privind fumatul înregistrate între persoane din grupe diferite de venituri s-au amplificat odată cu creșterea prețului unui pachet de țigări, proporția fumătorilor cu venituri mai mici crescând. Concluziile cercetării arată că o creștere a prețului la țigări ar putea impune o sarcină financiară disproporționată fumătorilor cu venituri reduse (4).

American Journal of Public Health

4

| 6.2.5 | Propunerea ce constă într-o acciză minimă de 90 EUR pentru toate prețurile de vânzare cu amănuntul reprezintă o creștere de 41 % într-o perioadă de 4 ani, fiind cu cel puțin 300 % mai mare decât creșterea prognozată a prețurilor la consum în UE. O astfel de creștere a accizelor va spori inflația. O creștere considerabilă a accizelor pe țigări va crește prețul acestora, determinând o creștere a indicelui prețurilor de consum. Excluderea prețului țigărilor din indicele armonizat al prețurilor de consum (după cum se propune în studiul „Tutun sau sănătate în Uniunea Europeană” - Tobacco or Health in the European Union) ar elimina acest efect de iure, dar tot ar exista un impact social de facto, deoarece ar determina un calcul incorect al indicelui inflației, ceea ce ar avea un efect negativ asupra ajustării salariilor. |
| --- | --- |

6.2.5

Propunerea ce constă într-o acciză minimă de 90 EUR pentru toate prețurile de vânzare cu amănuntul reprezintă o creștere de 41 % într-o perioadă de 4 ani, fiind cu cel puțin 300 % mai mare decât creșterea prognozată a prețurilor la consum în UE. O astfel de creștere a accizelor va spori inflația. O creștere considerabilă a accizelor pe țigări va crește prețul acestora, determinând o creștere a indicelui prețurilor de consum. Excluderea prețului țigărilor din indicele armonizat al prețurilor de consum (după cum se propune în studiul „Tutun sau sănătate în Uniunea Europeană” - Tobacco or Health in the European Union) ar elimina acest efect de iure, dar tot ar exista un impact social de facto, deoarece ar determina un calcul incorect al indicelui inflației, ceea ce ar avea un efect negativ asupra ajustării salariilor.

Tobacco or Health in the European Union

de iure

de facto

6.3   Obiective de politică fiscală

Obiective de politică fiscală

| 6.3.1 | Luând în considerare veniturile din accizele pe tutun și modul în care sunt cheltuite, este clar că, în realitate, obiectivul principal al accizelor este acela de a genera resurse financiare pentru cheltuielile generale ale guvernelor naționale. |
| --- | --- |

6.3.1

Luând în considerare veniturile din accizele pe tutun și modul în care sunt cheltuite, este clar că, în realitate, obiectivul principal al accizelor este acela de a genera resurse financiare pentru cheltuielile generale ale guvernelor naționale.

| 6.3.2 | Legătura dintre politica fiscală și cea de sănătate depinde în mare măsură de crearea unui raport între veniturile din accizele pe tutun și activitățile ce vizează eliminarea consecințelor negative ale consumului de tutun. Totuși, luând în considerare totalul resurselor financiare alocate în prezent acestor activități, este foarte clar că majoritatea veniturilor din accizele pe tutun sunt cheltuite pe activități și politici care nu au nicio legătură cu obiectivele politicii de sănătate. |
| --- | --- |

6.3.2

Legătura dintre politica fiscală și cea de sănătate depinde în mare măsură de crearea unui raport între veniturile din accizele pe tutun și activitățile ce vizează eliminarea consecințelor negative ale consumului de tutun. Totuși, luând în considerare totalul resurselor financiare alocate în prezent acestor activități, este foarte clar că majoritatea veniturilor din accizele pe tutun sunt cheltuite pe activități și politici care nu au nicio legătură cu obiectivele politicii de sănătate.

| 6.3.3 | Astfel, reiese destul de limpede că obiectivele principale ale accizelor pe produsele din tutun rămân de natură fiscală. Totuși, îndeplinirea acestora este complicată în acest caz de existența sistemelor publice de asigurări de sănătate. În cazul în care sistemele și în special contribuțiile de asigurări de sănătate ar lua în calcul riscurile legate de fumat, fumătorii ar fi obligați să suporte costurile obiceiului lor. Acest lucru ar fi în mod fundamental în acord cu majoritatea strategiilor anti-tutun și anti-fumat ale organizațiilor internaționale și ale guvernelor naționale. |
| --- | --- |

6.3.3

Astfel, reiese destul de limpede că obiectivele principale ale accizelor pe produsele din tutun rămân de natură fiscală. Totuși, îndeplinirea acestora este complicată în acest caz de existența sistemelor publice de asigurări de sănătate. În cazul în care sistemele și în special contribuțiile de asigurări de sănătate ar lua în calcul riscurile legate de fumat, fumătorii ar fi obligați să suporte costurile obiceiului lor. Acest lucru ar fi în mod fundamental în acord cu majoritatea strategiilor anti-tutun și anti-fumat ale organizațiilor internaționale și ale guvernelor naționale.

| 6.3.4 | Atunci când se iau în considerare aspectele fiscale ale taxării tutunului, ar trebui remarcat că o creștere a accizelor ar putea determina o creștere a veniturilor la buget, dar că acest lucru nu se produce automat. Datorită posibilei creșteri a contrabandei și a comerțului ilicit, precum și a eventualei răspândiri a țigărilor mai ieftine, este posibil ca, în loc de sporirea venitului la buget, creșterea accizelor să aibă un efect contrar. În condițiile creșterii nivelului accizelor, urmate de intensificarea comerțului ilicit, scăderea veniturilor bugetare prin consolidarea pieței negre s-ar putea dovedi în fapt mai importantă decât creșterea așteptată prin creșterea accizelor. |
| --- | --- |

6.3.4

Atunci când se iau în considerare aspectele fiscale ale taxării tutunului, ar trebui remarcat că o creștere a accizelor ar putea determina o creștere a veniturilor la buget, dar că acest lucru nu se produce automat. Datorită posibilei creșteri a contrabandei și a comerțului ilicit, precum și a eventualei răspândiri a țigărilor mai ieftine, este posibil ca, în loc de sporirea venitului la buget, creșterea accizelor să aibă un efect contrar. În condițiile creșterii nivelului accizelor, urmate de intensificarea comerțului ilicit, scăderea veniturilor bugetare prin consolidarea pieței negre s-ar putea dovedi în fapt mai importantă decât creșterea așteptată prin creșterea accizelor.

6.4   Obiective de politică de securitate (comerțul ilicit)

Obiective de politică de securitate (comerțul ilicit)

| 6.4.1 | Perceptorii fiscali se confruntă întotdeauna cu problemele legate de evitarea impozitelor. În legătură cu produsele din tutun, se constată în principal două activități ilicite: contrafacerea și contrabanda. |
| --- | --- |

6.4.1

Perceptorii fiscali se confruntă întotdeauna cu problemele legate de evitarea impozitelor. În legătură cu produsele din tutun, se constată în principal două activități ilicite: contrafacerea și contrabanda.

| 6.4.2 | Din punctul de vedere al unui economist, creșterea accizelor încurajează contrabanda cu țigări și piața neagră. Contrabanda este o activitate economică la care se aplică legea cererii și ofertei. Creșterea accizelor mărește diferența de preț dintre țigaretele comercializate legal și cele de contrabandă, ceea ce are drept rezultat creșterea cererii de țigări de contrabandă. Aceasta determină o creștere a prețurilor țigărilor de contrabandă, făcând această activitate mai profitabilă și mai intensă, lucru valabil atât în cazul comerțului ilicit intracomunitar, cât și în cel al țigărilor de contrabandă provenite din afara UE. În special în noile state membre, prețurile, ca și alți factori, încurajează intensificarea contrabandei cu țigări aduse din afara pieței comune: prețurile din țările vecine din Est devin relativ mai mici, iar noile state membre dispun de un număr restrâns de personal însărcinat cu controlul la frontieră, ceea ce face ca uneori volumul activităților economice subterane să fie considerabil. De exemplu, conform unui sondaj de opinie desfășurat în Lituania în 2008 (5), până la 38,9 % dintre persoanele intervievate justifică sau tind să justifice contrabanda. De asemenea, atunci când se analizează condițiile care favorizează dezvoltarea pieței negre, trebuie luate în considerare proporțiile economiei subterane nu numai în UE, ci și în potențialele zone în care își are sursa contrabanda, adică în țările vecine. |
| --- | --- |

6.4.2

Din punctul de vedere al unui economist, creșterea accizelor încurajează contrabanda cu țigări și piața neagră. Contrabanda este o activitate economică la care se aplică legea cererii și ofertei. Creșterea accizelor mărește diferența de preț dintre țigaretele comercializate legal și cele de contrabandă, ceea ce are drept rezultat creșterea cererii de țigări de contrabandă. Aceasta determină o creștere a prețurilor țigărilor de contrabandă, făcând această activitate mai profitabilă și mai intensă, lucru valabil atât în cazul comerțului ilicit intracomunitar, cât și în cel al țigărilor de contrabandă provenite din afara UE. În special în noile state membre, prețurile, ca și alți factori, încurajează intensificarea contrabandei cu țigări aduse din afara pieței comune: prețurile din țările vecine din Est devin relativ mai mici, iar noile state membre dispun de un număr restrâns de personal însărcinat cu controlul la frontieră, ceea ce face ca uneori volumul activităților economice subterane să fie considerabil. De exemplu, conform unui sondaj de opinie desfășurat în Lituania în 2008 (5), până la 38,9 % dintre persoanele intervievate justifică sau tind să justifice contrabanda. De asemenea, atunci când se analizează condițiile care favorizează dezvoltarea pieței negre, trebuie luate în considerare proporțiile economiei subterane nu numai în UE, ci și în potențialele zone în care își are sursa contrabanda, adică în țările vecine.

5

| 6.4.3 | Situația mai sus menționată se întâlnește în cazul Lituaniei. În vederea armonizării sistemului de impozitare cu cel comunitar, accizele pe tutun au crescut considerabil între 2002 - 2004 în Lituania (între 2001 și 2004, povara accizelor a crescut cu 121 %). Acest lucru a dus la o creștere puternică a prețului țigărilor. Creșterea accizelor a remodelat piața tutunului. Vânzările legale de țigări au scăzut, iar contrabanda și piața neagră au crescut în dimensiune. Numărul produselor de contrabandă confiscate a crescut aproape de 13 ori între 2001 și 2004. În 2004, ponderea pieței legale și a celei negre (în unități vândute) au fost aproape egale. |
| --- | --- |

6.4.3

Situația mai sus menționată se întâlnește în cazul Lituaniei. În vederea armonizării sistemului de impozitare cu cel comunitar, accizele pe tutun au crescut considerabil între 2002 - 2004 în Lituania (între 2001 și 2004, povara accizelor a crescut cu 121 %). Acest lucru a dus la o creștere puternică a prețului țigărilor. Creșterea accizelor a remodelat piața tutunului. Vânzările legale de țigări au scăzut, iar contrabanda și piața neagră au crescut în dimensiune. Numărul produselor de contrabandă confiscate a crescut aproape de 13 ori între 2001 și 2004. În 2004, ponderea pieței legale și a celei negre (în unități vândute) au fost aproape egale.

| 6.4.4 | Atunci când se evaluează eficiența accizelor, este esențial să se țină seama de modificările în consumul total de țigări (atât consumul de produse comercializate legal, cât și ilegal). Experiența internațională arată că o fiscalitate agresivă, urmată de creșteri de preț, tinde mai degrabă să reducă vânzările legale decât să modifice consumul total, acest rezultat fiind datorat creșterii ponderii pieței negre. Acest lucru s-a întâmplat și în Lituania: atunci când accizele au crescut, în 2002 - 2004, consumul brut a scăzut, dar această scădere nu a fost pe măsura reducerii vânzării legale de țigări. |
| --- | --- |

6.4.4

Atunci când se evaluează eficiența accizelor, este esențial să se țină seama de modificările în consumul total de țigări (atât consumul de produse comercializate legal, cât și ilegal). Experiența internațională arată că o fiscalitate agresivă, urmată de creșteri de preț, tinde mai degrabă să reducă vânzările legale decât să modifice consumul total, acest rezultat fiind datorat creșterii ponderii pieței negre. Acest lucru s-a întâmplat și în Lituania: atunci când accizele au crescut, în 2002 - 2004, consumul brut a scăzut, dar această scădere nu a fost pe măsura reducerii vânzării legale de țigări.

| 6.4.5 | Comisarul european Laszlo Kovacs a admis în fața Parlamentului European, în septembrie 2008, că prețurile mari și diferențele de impozitare reprezintă într-adevăr unele dintre principalele motive ale introducerii în Uniunea Europeană a unei cantități apreciabile de mărfuri de contrabandă, în special țigări, din țările limitrofe. În consecință, ar fi imprudentă adoptarea de decizii care să sporească cerința minimă proporțională, agravând astfel și mai mult problema. |
| --- | --- |

6.4.5

Comisarul european Laszlo Kovacs a admis în fața Parlamentului European, în septembrie 2008, că prețurile mari și diferențele de impozitare reprezintă într-adevăr unele dintre principalele motive ale introducerii în Uniunea Europeană a unei cantități apreciabile de mărfuri de contrabandă, în special țigări, din țările limitrofe. În consecință, ar fi imprudentă adoptarea de decizii care să sporească cerința minimă proporțională, agravând astfel și mai mult problema.

6.5   Obiective privind piața internă (armonizarea)

Obiective privind piața internă (armonizarea)

| 6.5.1 | În pofida celor treizeci de ani de armonizare a accizelor pe tutun în Uniunea Europeană, diferențele în taxarea produselor din tutun - atât sub aspectul structurii de impozitare, cât și a sarcinii fiscale totale - rămân încă importante. |
| --- | --- |

6.5.1

În pofida celor treizeci de ani de armonizare a accizelor pe tutun în Uniunea Europeană, diferențele în taxarea produselor din tutun - atât sub aspectul structurii de impozitare, cât și a sarcinii fiscale totale - rămân încă importante.

| 6.5.2 | Deși unele țări își fixează politica de sănătate ca principală prioritate, tradițiile și situația socială determină încă diferențe profunde în ceea ce privește taxarea globală a tutunului. Diferența la nivel de accize în UE este de la 242 EUR la 1 000 de țigarete în Marea Britanie la 19 EUR la 1 000 de țigarete în Letonia (date valabile la 1 ianuarie 2007). Acesta ar putea fi motivul principal pentru care volumul comerțului ilicit din interiorul UE (sub aspectul numărului de țigări) este considerat a fi de două ori mai mare decât cel al contrabandei cu țigarete provenite din afară. |
| --- | --- |

6.5.2

Deși unele țări își fixează politica de sănătate ca principală prioritate, tradițiile și situația socială determină încă diferențe profunde în ceea ce privește taxarea globală a tutunului. Diferența la nivel de accize în UE este de la 242 EUR la 1 000 de țigarete în Marea Britanie la 19 EUR la 1 000 de țigarete în Letonia (date valabile la 1 ianuarie 2007). Acesta ar putea fi motivul principal pentru care volumul comerțului ilicit din interiorul UE (sub aspectul numărului de țigări) este considerat a fi de două ori mai mare decât cel al contrabandei cu țigarete provenite din afară.

| 6.5.3 | Trebuie observat că puține dintre acțiunile propuse vor duce la o mai bună armonizare a taxelor în cadrul Uniunii Europene. Este foarte probabil că, date fiind acțiunile propuse, diferențele de taxare absolute și relative dintre statele membre nu vor dispărea. |
| --- | --- |

6.5.3

Trebuie observat că puține dintre acțiunile propuse vor duce la o mai bună armonizare a taxelor în cadrul Uniunii Europene. Este foarte probabil că, date fiind acțiunile propuse, diferențele de taxare absolute și relative dintre statele membre nu vor dispărea.

| 6.5.4 | De exemplu, justificarea istorică a cerinței proporționale constă în armonizarea accizelor în UE, și totuși aceasta nu a condus în trecut la nicio armonizare, putând foarte bine să determine rezultate contrare. De exemplu, în Slovenia și Italia, incidența accizei asupra MPPC este aproximativ aceeași (58 %), dar venitul din accize pe MPPC este în Italia cu 80 % mai mare decât în Slovenia (102,38 EUR față de 57,6 EUR la 1 000 de țigarete). Propunerea de creștere a valorii accizei minime de la 57 % la 63 % ar conduce la diferențe și mai mari între valorile absolute ale accizelor și ar putea avea urmări serioase asupra inflației, după cum se arată în raportul Comisiei privind studiul de impact. Având în vedere aceste posibile efecte contraproductive ale cerinței minime proporționale, trebuie din nou analizată atent și eventual revizuită nu numai propunerea de creștere a acesteia, ci și rațiunile sale de a fi. |
| --- | --- |

6.5.4

De exemplu, justificarea istorică a cerinței proporționale constă în armonizarea accizelor în UE, și totuși aceasta nu a condus în trecut la nicio armonizare, putând foarte bine să determine rezultate contrare. De exemplu, în Slovenia și Italia, incidența accizei asupra MPPC este aproximativ aceeași (58 %), dar venitul din accize pe MPPC este în Italia cu 80 % mai mare decât în Slovenia (102,38 EUR față de 57,6 EUR la 1 000 de țigarete). Propunerea de creștere a valorii accizei minime de la 57 % la 63 % ar conduce la diferențe și mai mari între valorile absolute ale accizelor și ar putea avea urmări serioase asupra inflației, după cum se arată în raportul Comisiei privind studiul de impact. Având în vedere aceste posibile efecte contraproductive ale cerinței minime proporționale, trebuie din nou analizată atent și eventual revizuită nu numai propunerea de creștere a acesteia, ci și rațiunile sale de a fi.

| 6.5.5 | Chiar și propunerea de creștere a accizei minime de la 64 la 90 EUR la 1 000 de țigarete nu ar conduce la armonizare, decât cu condiția ca statele membre cu un nivel mai ridicat de impozitare să nu îl ridice în continuare. Din această perspectivă, ar merita luat în considerare un nivel maxim de impozitare, care să completeze rata minimă actuală. |
| --- | --- |

6.5.5

Chiar și propunerea de creștere a accizei minime de la 64 la 90 EUR la 1 000 de țigarete nu ar conduce la armonizare, decât cu condiția ca statele membre cu un nivel mai ridicat de impozitare să nu îl ridice în continuare. Din această perspectivă, ar merita luat în considerare un nivel maxim de impozitare, care să completeze rata minimă actuală.

| 6.5.6 | Având în vedere că mai multe state membre nu au reușit până în prezent să adapteze acciza minimă de 64 EUR la 1 000 de țigarete nici măcar la MPPC, ar trebui reanalizată propunerea de creștere a valorii la 90 EUR și, din diferite motive, fie ar trebui redusă această valoare, fie ar trebui prevăzută o perioadă mai lungă, până la 1 ianuarie 2018.
  Chart 2:
  Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)



  Chart 3:
  Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)



  Chart 4:
  Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)



  Chart 5:
  Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 - 55 %) |
| --- | --- |

6.5.6

Având în vedere că mai multe state membre nu au reușit până în prezent să adapteze acciza minimă de 64 EUR la 1 000 de țigarete nici măcar la MPPC, ar trebui reanalizată propunerea de creștere a valorii la 90 EUR și, din diferite motive, fie ar trebui redusă această valoare, fie ar trebui prevăzută o perioadă mai lungă, până la 1 ianuarie 2018.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Image

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Image

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Image

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 - 55 %)

Image

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetul Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Articolul 152 din tratat prevede că, în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii, trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

1

(2)  Organizația Mondială a Sănătății, „Linii directoare pentru controlul și monitorizarea «epidemiei» fumatului” (Guidelines for Controlling and Monitoring The Tobacco Epidemic), 1998.

2

Guidelines for Controlling and Monitoring The Tobacco Epidemic

(3)  1 piece of hand rolled cigarette = 0.75 g.

3

(4)  Franks et al.: Cigarette Prices, Smoking, and the Poor: Implications of Recent Trends („Prețurile țigărilor, fumatul și persoanele cu venituri reduse: implicațiile ultimelor tendințe”), publicată în American Journal of Public Health, octombrie 2007, vol. 97, nr.10.

4

Cigarette Prices, Smoking, and the Poor: Implications of Recent Trends

American Journal of Public Health

(5)  http://www.freema.org/index.php/research/opinion_poll_public_perceptions_of_smuggling/4656

5

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/141 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/141

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013

COM (2008) 301 final

2009/C 228/26

La 14 mai 2008, în conformitate cu articolul 93 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013”

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2009. Raportor: dl CEDRONE.

În cea de a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 25 martie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 40 de voturi pentru și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1 | Strategia de la Lisabona: Comitetul Economic și Social European (CESE) salută corelarea fondurilor structurale cu Strategia de la Lisabona și, implicit, finanțarea unor politici prevăzute de aceasta, dar în condițiile specificate la punctul 5.1.2. Trebuie, totuși, evitat riscul ca strategia să rămână în cele din urmă fără finanțare autonomă. |
| --- | --- |

1.1

Strategia de la Lisabona: Comitetul Economic și Social European (CESE) salută corelarea fondurilor structurale cu Strategia de la Lisabona și, implicit, finanțarea unor politici prevăzute de aceasta, dar în condițiile specificate la punctul 5.1.2. Trebuie, totuși, evitat riscul ca strategia să rămână în cele din urmă fără finanțare autonomă.

Strategia de la Lisabona

| 1.2 | Termene-limită: trebuie făcut tot posibilul pentru respectarea termenelor de punere în aplicare a programelor, evitând suprapunerile și întârzierile care împiedică, în final, atingerea obiectivelor prestabilite. De asemenea, trebuie să se țină cont de termenele scadente diferite ale programelor comunitare. |
| --- | --- |

1.2

Termene-limită: trebuie făcut tot posibilul pentru respectarea termenelor de punere în aplicare a programelor, evitând suprapunerile și întârzierile care împiedică, în final, atingerea obiectivelor prestabilite. De asemenea, trebuie să se țină cont de termenele scadente diferite ale programelor comunitare.

Termene-limită

| 1.3 | Scadențe și instrumente: trebuie evaluată posibilitatea unificării termenelor-limită, care ar putea fi duse la 10 ani. În această privință, CESE subliniază încă o dată dificultățile și piedicile care se ivesc la utilizarea în comun și coordonată a instrumentelor disponibile, la diferite niveluri, de către diferiți operatori, motiv pentru care aceste piedici și obstacole trebuie să fie mai bine precizate (temei juridic, specializare tematică, zonă geografică, modalități de punere în aplicare), accentul fiind pus pe: prezența sau absența caracterului transnațional al proiectelor, sincronizarea termenelor de lansare, de punere în aplicare și de acordare a sprijinului financiar, precum și posibilitatea de a descompune un proiect global în subproiecte. |
| --- | --- |

1.3

Scadențe și instrumente: trebuie evaluată posibilitatea unificării termenelor-limită, care ar putea fi duse la 10 ani. În această privință, CESE subliniază încă o dată dificultățile și piedicile care se ivesc la utilizarea în comun și coordonată a instrumentelor disponibile, la diferite niveluri, de către diferiți operatori, motiv pentru care aceste piedici și obstacole trebuie să fie mai bine precizate (temei juridic, specializare tematică, zonă geografică, modalități de punere în aplicare), accentul fiind pus pe: prezența sau absența caracterului transnațional al proiectelor, sincronizarea termenelor de lansare, de punere în aplicare și de acordare a sprijinului financiar, precum și posibilitatea de a descompune un proiect global în subproiecte.

Scadențe și instrumente

| 1.4 | Parametri: pe lângă PIB, trebuie prevăzuți și alți parametri, pentru a avea un cadru mai obiectiv de evaluare, în funcție de nevoile din teritorii (punctul 5.9). |
| --- | --- |

1.4

Parametri: pe lângă PIB, trebuie prevăzuți și alți parametri, pentru a avea un cadru mai obiectiv de evaluare, în funcție de nevoile din teritorii (punctul 5.9).

Parametri

| 1.5 | Abordare integrată: CESE consideră necesare evaluarea perspectivelor financiare ale UE – în vederea unei suplimentări a fondurilor – și acordarea unei atenții sporite cofinanțării de către statele membre și de către alte organisme europene. În prezent, sumele alocate par derizorii în comparație cu miliardele de euro destinate salvării băncilor. De asemenea, CESE consideră necesare consolidarea abordării integrate, care trebuie să devină obligatorie, și întoarcerea la abordarea strategică a politicii de coeziune. |
| --- | --- |

1.5

Abordare integrată: CESE consideră necesare evaluarea perspectivelor financiare ale UE – în vederea unei suplimentări a fondurilor – și acordarea unei atenții sporite cofinanțării de către statele membre și de către alte organisme europene. În prezent, sumele alocate par derizorii în comparație cu miliardele de euro destinate salvării băncilor. De asemenea, CESE consideră necesare consolidarea abordării integrate, care trebuie să devină obligatorie, și întoarcerea la abordarea strategică a politicii de coeziune.

Abordare integrată

| 1.6 | Coordonare: CESE recomandă o coordonare mai bună a strategiilor și programelor politicii de coeziune și a programelor-cadru comunitare pentru cercetare și dezvoltare (PC7) și pentru inovare și competitivitate (PCI), pe lângă consolidarea mecanismelor lor de rețea transnaționale și internaționale, în vederea promovării competitivității, inovării și ocupării forței de muncă. Este esențial să fie create interfețe permanente între obiectivele și procedurile politicii de coeziune și cele ale politicii de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

1.6

Coordonare: CESE recomandă o coordonare mai bună a strategiilor și programelor politicii de coeziune și a programelor-cadru comunitare pentru cercetare și dezvoltare (PC7) și pentru inovare și competitivitate (PCI), pe lângă consolidarea mecanismelor lor de rețea transnaționale și internaționale, în vederea promovării competitivității, inovării și ocupării forței de muncă. Este esențial să fie create interfețe permanente între obiectivele și procedurile politicii de coeziune și cele ale politicii de cercetare și inovare.

Coordonare

| 1.7 | Rezultate: CESE consideră că trebuie acordată o mai mare atenție nu numai controlului financiar, ci și calității rezultatelor obținute, mai ales în ceea ce privește creșterea și ocuparea forței de muncă, care decurg din punerea în aplicare a programelor, începând cu cele din 2000-2006. |
| --- | --- |

1.7

Rezultate: CESE consideră că trebuie acordată o mai mare atenție nu numai controlului financiar, ci și calității rezultatelor obținute, mai ales în ceea ce privește creșterea și ocuparea forței de muncă, care decurg din punerea în aplicare a programelor, începând cu cele din 2000-2006.

Rezultate

| 1.8 | Evaluare: pentru a îmbunătăți funcționarea și eficiența politicii de coeziune, CESE consideră că sunt bine-venite selecția mai riguroasă a măsurilor vizând obținerea de rezultate mai bune în favoarea dezvoltării, pe teren, precum și consolidarea procesului de monitorizare și de evaluare, inclusiv prin intermediul înființării de comitete ad-hoc independente și supranaționale, acolo unde nu există încă. Mecanismele de control și de evaluare a diferitelor faze ce caracterizează politica de coeziune trebuie să fie mai transparente și să se afle la dispoziția actorilor economici și sociali interesați. |
| --- | --- |

1.8

Evaluare: pentru a îmbunătăți funcționarea și eficiența politicii de coeziune, CESE consideră că sunt bine-venite selecția mai riguroasă a măsurilor vizând obținerea de rezultate mai bune în favoarea dezvoltării, pe teren, precum și consolidarea procesului de monitorizare și de evaluare, inclusiv prin intermediul înființării de comitete ad-hoc independente și supranaționale, acolo unde nu există încă. Mecanismele de control și de evaluare a diferitelor faze ce caracterizează politica de coeziune trebuie să fie mai transparente și să se afle la dispoziția actorilor economici și sociali interesați.

Evaluare

| 1.9 | Transparență și comunicare: CESE consideră că, din punctul de vedere al opiniei publice locale, problemele legate de transparența fondurilor, de informare, de punerea în comun a opțiunilor și a rezultatelor sunt fundamentale. Este modalitatea optimă de a-i apropia pe cetățenii UE și de a asigura vizibilitatea acestor acțiuni. Transparența trebuie să fie un obiectiv prioritar al UE și trebuie aplicată în toate etapele politicii de coeziune. |
| --- | --- |

1.9

Transparență și comunicare: CESE consideră că, din punctul de vedere al opiniei publice locale, problemele legate de transparența fondurilor, de informare, de punerea în comun a opțiunilor și a rezultatelor sunt fundamentale. Este modalitatea optimă de a-i apropia pe cetățenii UE și de a asigura vizibilitatea acestor acțiuni. Transparența trebuie să fie un obiectiv prioritar al UE și trebuie aplicată în toate etapele politicii de coeziune.

Transparență și comunicare

| 1.10 | Coerență: trebuie neapărat menținute viziunea unică și legătura dintre diversele etape specifice ale fondurilor: pregătire, punere în aplicare, utilizare, supraveghere, monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

1.10

Coerență: trebuie neapărat menținute viziunea unică și legătura dintre diversele etape specifice ale fondurilor: pregătire, punere în aplicare, utilizare, supraveghere, monitorizare și evaluare.

Coerență

| 1.11 | Simplificare: trebuie luată în considerare, cu seriozitate, opțiunea simplificării procedurilor, acestea reprezentând adesea cauza întârzierilor și a eșecului programelor, îndreptându-se atenția asupra evaluării rezultatelor prin sisteme clare și eficiente, având în vedere posibilitatea introducerii de sancțiuni împotriva celor care nu respectă metodologia, conținuturile și termenele și, date fiind resursele limitate ale bugetului comunitar, pornind, de exemplu, de la cazurile de nerestituire a fondurilor de către statele membre care nu le-au utilizat. |
| --- | --- |

1.11

Simplificare: trebuie luată în considerare, cu seriozitate, opțiunea simplificării procedurilor, acestea reprezentând adesea cauza întârzierilor și a eșecului programelor, îndreptându-se atenția asupra evaluării rezultatelor prin sisteme clare și eficiente, având în vedere posibilitatea introducerii de sancțiuni împotriva celor care nu respectă metodologia, conținuturile și termenele și, date fiind resursele limitate ale bugetului comunitar, pornind, de exemplu, de la cazurile de nerestituire a fondurilor de către statele membre care nu le-au utilizat.

Simplificare

sancțiuni

| 1.12 | Multiplicare: politica de coeziune, ca și politica economică a Uniunii și a statelor membre, nu se poate limita la redistribuirea resurselor, ci trebuie orientată către producerea unui efect de multiplicare în teritoriu: atragerea altor investiții, pentru a stimula dezvoltarea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă, prin promovarea cercetării și inovării, vizând, înainte de toate, îmbunătățirea așa-numitelor „bunuri publice” (apă, gestionarea deșeurilor, serviciile destinate celor vârstnici, formare, grădinițe și creșe etc.) ca politici de excelență, pentru ca regiunile respective să-și sporească forța de atracție. |
| --- | --- |

1.12

Multiplicare: politica de coeziune, ca și politica economică a Uniunii și a statelor membre, nu se poate limita la redistribuirea resurselor, ci trebuie orientată către producerea unui efect de multiplicare în teritoriu: atragerea altor investiții, pentru a stimula dezvoltarea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă, prin promovarea cercetării și inovării, vizând, înainte de toate, îmbunătățirea așa-numitelor „bunuri publice” (apă, gestionarea deșeurilor, serviciile destinate celor vârstnici, formare, grădinițe și creșe etc.) ca politici de excelență, pentru ca regiunile respective să-și sporească forța de atracție.

Multiplicare

| 1.13 | Ținând seama de criza financiară internațională și de consecințelor sale actuale; în lumina planului aprobat de Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 pentru a înfrunta recesiunea economică, incluzând propunerile de modificare a diverselor regulamente privind fondurile comunitare, CESE consideră că a sosit momentul să se treacă, în sfârșit, la o revizuire profundă a mecanismelor care reglementează utilizarea resurselor destinate politicii de coeziune, pentru o mai bună adaptare a acestora la creșterea și la redresarea politicii economice europene. |
| --- | --- |

1.13

Ținând seama de criza financiară internațională și de consecințelor sale actuale; în lumina planului aprobat de Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 pentru a înfrunta recesiunea economică, incluzând propunerile de modificare a diverselor regulamente privind fondurile comunitare, CESE consideră că a sosit momentul să se treacă, în sfârșit, la o revizuire profundă a mecanismelor care reglementează utilizarea resurselor destinate politicii de coeziune, pentru o mai bună adaptare a acestora la creșterea și la redresarea politicii economice europene.

| 1.14 | Inginerie financiară: trebuie evitată acordarea haotică de subvenții. Ar fi nevoie de schimbări radicale în ingineria financiară a fondurilor – asigurând, mai exact, redeschiderea liniilor de credit în special pentru IMM-uri (1) și autoritățile locale – prin alegerea unor politici mai adecvate, precum și prin contribuția Fondului european pentru investiții (FEI) și a BEI. |
| --- | --- |

1.14

Inginerie financiară: trebuie evitată acordarea haotică de subvenții. Ar fi nevoie de schimbări radicale în ingineria financiară a fondurilor – asigurând, mai exact, redeschiderea liniilor de credit în special pentru IMM-uri (1) și autoritățile locale – prin alegerea unor politici mai adecvate, precum și prin contribuția Fondului european pentru investiții (FEI) și a BEI.

Inginerie financiară

1

| 1.15 | Clientelism: Comisia trebuie să adopte instrumente în măsură să elimine formele de clientelism, o povară a politicii de coeziune. Trebuie eliminate sau măcar reduse ca număr mai ales diferitele forme de subcontractare, pentru a se evita risipa și abuzurile. |
| --- | --- |

1.15

Clientelism: Comisia trebuie să adopte instrumente în măsură să elimine formele de clientelism, o povară a politicii de coeziune. Trebuie eliminate sau măcar reduse ca număr mai ales diferitele forme de subcontractare, pentru a se evita risipa și abuzurile.

Clientelism

| 1.16 | Politica socială și de coeziune: de asemenea, politica socială trebuie să revină în centrul atenției politicii de coeziune, ca unul din obiectivele sale fundamentale. Este o necesitate cu atât mai stringentă, cu cât categoriile sociale cele mai vulnerabile au de suferit în această etapă din cauza crizei economice și sociale, care i-a urmat celei financiare. |
| --- | --- |

1.16

Politica socială și de coeziune: de asemenea, politica socială trebuie să revină în centrul atenției politicii de coeziune, ca unul din obiectivele sale fundamentale. Este o necesitate cu atât mai stringentă, cu cât categoriile sociale cele mai vulnerabile au de suferit în această etapă din cauza crizei economice și sociale, care i-a urmat celei financiare.

Politica socială și de coeziune

| 1.17 | Piața forței de muncă: politica de coeziune trebuie să promoveze o mai mare integrare a pieței europene a forței de muncă, cu o atenție specială acordată femeilor, și prin experimentarea unor forme noi de relații de muncă, în măsură să faciliteze creșterea economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

1.17

Piața forței de muncă: politica de coeziune trebuie să promoveze o mai mare integrare a pieței europene a forței de muncă, cu o atenție specială acordată femeilor, și prin experimentarea unor forme noi de relații de muncă, în măsură să faciliteze creșterea economică și ocuparea forței de muncă.

Piața forței de muncă

| 1.18 | Bune practici: Comisia trebuie să promoveze difuzarea programelor care au obținut cele mai bune rezultate în diferitele regiuni europene. Nu ar fi lipsit de utilitate să se aducă la cunoștința publicului și programele care nu au obținut rezultatele dorite, pentru a se evita reluarea lor. |
| --- | --- |

1.18

Bune practici: Comisia trebuie să promoveze difuzarea programelor care au obținut cele mai bune rezultate în diferitele regiuni europene. Nu ar fi lipsit de utilitate să se aducă la cunoștința publicului și programele care nu au obținut rezultatele dorite, pentru a se evita reluarea lor.

Bune practici

| 1.19 | Întreprinderi mici și mijlocii: IMM-urile, inclusiv cele din economia socială, trebuie să se afle totdeauna în prim-plan, ca principali destinatari ai politicii de coeziune, în vederea dezvoltării și creșterii competitivității. Într-adevăr, IMM-urile reprezintă nucleul creșterii economice și al ocupării forței de muncă; este, așadar, esențial ca accesul lor la credite să fie facilitat în această perioadă de recesiune. |
| --- | --- |

1.19

Întreprinderi mici și mijlocii: IMM-urile, inclusiv cele din economia socială, trebuie să se afle totdeauna în prim-plan, ca principali destinatari ai politicii de coeziune, în vederea dezvoltării și creșterii competitivității. Într-adevăr, IMM-urile reprezintă nucleul creșterii economice și al ocupării forței de muncă; este, așadar, esențial ca accesul lor la credite să fie facilitat în această perioadă de recesiune.

Întreprinderi mici și mijlocii

| 1.20 | Parteneriat: Comisia trebuie să acorde o mai mare atenție problemei parteneriatului social. Nu se poate limita la o interpretare formală a articolului 11 din regulament, ci trebuie să recupereze esența conceptului de parteneriat, care stă la baza culturii sociale europene. Așadar, parteneriatul nu trebuie tratat ca o concesie, ca simplă formalitate, ci trebuie să evolueze ca un veritabil acord asupra procedurilor, conținuturilor, realizării și evaluării programelor, ca și a transparenței acestora. |
| --- | --- |

1.20

Parteneriat: Comisia trebuie să acorde o mai mare atenție problemei parteneriatului social. Nu se poate limita la o interpretare formală a articolului 11 din regulament, ci trebuie să recupereze esența conceptului de parteneriat, care stă la baza culturii sociale europene. Așadar, parteneriatul nu trebuie tratat ca o concesie, ca simplă formalitate, ci trebuie să evolueze ca un veritabil acord asupra procedurilor, conținuturilor, realizării și evaluării programelor, ca și a transparenței acestora.

Parteneriat

| 1.21 | Europa politică: rămâne o recomandare, pe lângă cele formulate anterior, dar este cea mai importantă; Comisia, statele membre, regiunile, partenerii sociali pot și trebuie să mai facă multe pentru îmbunătățirea politicii de coeziune: în prezent se fac eforturi în această privință. |
| --- | --- |

1.21

Europa politică: rămâne o recomandare, pe lângă cele formulate anterior, dar este cea mai importantă; Comisia, statele membre, regiunile, partenerii sociali pot și trebuie să mai facă multe pentru îmbunătățirea politicii de coeziune: în prezent se fac eforturi în această privință.

Europa politică

| 1.22 | CESE trebuie să ajute Uniunea Europeană să-și hotărască viitorul, identificând instrumentele juridice și politice necesare pentru a dobândi putere de decizie cu privire la anumite politici, pentru a acționa mai eficient, punând astfel capăt unei iluzii: aceea de a putea rămâne, ca simplu spectator, în afara oricărui pericol. |
| --- | --- |

1.22

CESE trebuie să ajute Uniunea Europeană să-și hotărască viitorul, identificând instrumentele juridice și politice necesare pentru a dobândi putere de decizie cu privire la anumite politici, pentru a acționa mai eficient, punând astfel capăt unei iluzii: aceea de a putea rămâne, ca simplu spectator, în afara oricărui pericol.

2.   Propuneri

Propuneri

| 2.1 | instituirea unor reguli de îmbunătățire a guvernanței instituționale, prin elaborarea de proceduri care să faciliteze stabilirea de parteneriate eficiente, pentru a se ajunge la un acord cu partenerii sociali și cu cei din societatea civilă, definind indicatori ai procedurilor corespunzătoare, aceasta și pe baza experienței acumulate, în vederea discutării și negocierii de programe, conținuturi, proceduri etc.; |
| --- | --- |

2.1

instituirea unor reguli de îmbunătățire a guvernanței instituționale, prin elaborarea de proceduri care să faciliteze stabilirea de parteneriate eficiente, pentru a se ajunge la un acord cu partenerii sociali și cu cei din societatea civilă, definind indicatori ai procedurilor corespunzătoare, aceasta și pe baza experienței acumulate, în vederea discutării și negocierii de programe, conținuturi, proceduri etc.;

guvernanței

| 2.2 | introducerea unor noi criterii de evaluare, valabile în toate țările, care să vină în sprijinul operatorilor din acest sector și care, prin intermediul unor comitete ad-hoc, să contribuie la o evaluare mai obiectivă a rezultatelor și a calității intervențiilor, eficiența devenind astfel un instrument de măsurare a efectelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

2.2

introducerea unor noi criterii de evaluare, valabile în toate țările, care să vină în sprijinul operatorilor din acest sector și care, prin intermediul unor comitete ad-hoc, să contribuie la o evaluare mai obiectivă a rezultatelor și a calității intervențiilor, eficiența devenind astfel un instrument de măsurare a efectelor politicii de coeziune;

eficiența

| 2.3 | promovarea, în acest scop, a unui program de formare comun, la nivel european, în vederea creării unor agenți de coeziune, în măsură să intervină, aplicând una și aceeași metodă, în toate etapele operațiunilor de utilizare a fondurilor. Este bine-venită, de asemenea, extinderea mecanismelor de asistență tehnică, precum JASPERS, la toate regiunile de convergență și în folosul tuturor celor interesați; |
| --- | --- |

2.3

promovarea, în acest scop, a unui program de formare comun, la nivel european, în vederea creării unor agenți de coeziune, în măsură să intervină, aplicând una și aceeași metodă, în toate etapele operațiunilor de utilizare a fondurilor. Este bine-venită, de asemenea, extinderea mecanismelor de asistență tehnică, precum JASPERS, la toate regiunile de convergență și în folosul tuturor celor interesați;

| 2.4 | simplificarea și accelerarea procedurilor în toate etapele care presupun mișcări de fonduri, lucru pe care CESE l-a solicitat de mai multe ori, dar – aproape întotdeauna – în zadar; |
| --- | --- |

2.4

simplificarea și accelerarea procedurilor în toate etapele care presupun mișcări de fonduri, lucru pe care CESE l-a solicitat de mai multe ori, dar – aproape întotdeauna – în zadar;

| 2.5 | introducerea de sancțiuni în cazul neîndeplinirii obiectivelor sau în cel al rezultatelor insuficiente, pentru a preîntâmpina risipa, repetarea greșelilor și diferitele practici clientelare; |
| --- | --- |

2.5

introducerea de sancțiuni în cazul neîndeplinirii obiectivelor sau în cel al rezultatelor insuficiente, pentru a preîntâmpina risipa, repetarea greșelilor și diferitele practici clientelare;

| 2.6 | activarea unei clauze de salvgardare pentru regiunile mai sărace sau mai puțin structurate, în scopul utilizării cât mai eficiente a resurselor care le sunt alocate; |
| --- | --- |

2.6

activarea unei clauze de salvgardare pentru regiunile mai sărace sau mai puțin structurate, în scopul utilizării cât mai eficiente a resurselor care le sunt alocate;

| 2.7 | promovarea unei cetățenii mai inclusive și a unei coeziuni economice și sociale mai puternice în beneficiul tuturor, prin intermediul politicii de coeziune și cu contribuția politicilor naționale; |
| --- | --- |

2.7

promovarea unei cetățenii mai inclusive și a unei coeziuni economice și sociale mai puternice în beneficiul tuturor, prin intermediul politicii de coeziune și cu contribuția politicilor naționale;

| 2.8 | CESE cere să se facă distincție între parteneriatul instituțional al Comisiei Europene cu statele membre și regiunile, pe de o parte, și cel cu partenerii sociali și societatea civilă, pe de altă parte. Cel de-al doilea trebuie pus în practică în mod activ la toate nivelurile: european, național și regional, cu implicarea reală, și nu formală, a părților; |
| --- | --- |

2.8

CESE cere să se facă distincție între parteneriatul instituțional al Comisiei Europene cu statele membre și regiunile, pe de o parte, și cel cu partenerii sociali și societatea civilă, pe de altă parte. Cel de-al doilea trebuie pus în practică în mod activ la toate nivelurile: european, național și regional, cu implicarea reală, și nu formală, a părților;

| 2.9 | constituirea unei comisii (grup de lucru) alcătuite din reprezentanți ai diferitelor instituții comunitare (CE, PE, CESE, CoR) pentru a studia și propune revizuirea radicală a actualelor mecanisme de reglementare a politicii de coeziune. |
| --- | --- |

2.9

constituirea unei comisii (grup de lucru) alcătuite din reprezentanți ai diferitelor instituții comunitare (CE, PE, CESE, CoR) pentru a studia și propune revizuirea radicală a actualelor mecanisme de reglementare a politicii de coeziune.

3.   Introducere

Introducere

| 3.1 | Potrivit articolului 158 din tratat, principiul coeziunii sociale este unul din pilonii politicilor UE, pe care Tratatul de la Lisabona l-a extins și la politicile teritoriale. Acesta îmbină coeziunea economică și coeziunea socială într-o sinteză ce reprezintă însăși esența fundamentelor UE. Un principiu care ar trebui aplicat pretutindeni și oricând, pentru toate politicile, dar care este deseori omis. Coeziunea și solidaritatea politică ar trebui să fie caracteristicile tuturor acțiunilor UE: ceea ce nu se întâmplă întotdeauna, după cum dovedesc și evenimentele recente legate de criza financiară. |
| --- | --- |

3.1

Potrivit articolului 158 din tratat, principiul coeziunii sociale este unul din pilonii politicilor UE, pe care Tratatul de la Lisabona l-a extins și la politicile teritoriale. Acesta îmbină coeziunea economică și coeziunea socială într-o sinteză ce reprezintă însăși esența fundamentelor UE. Un principiu care ar trebui aplicat pretutindeni și oricând, pentru toate politicile, dar care este deseori omis. Coeziunea și solidaritatea politică ar trebui să fie caracteristicile tuturor acțiunilor UE: ceea ce nu se întâmplă întotdeauna, după cum dovedesc și evenimentele recente legate de criza financiară.

| 3.2 | Politica de coeziune, așa cum este prezentată, încă mai apare ca o simplă politică de redistribuire, și nu ca valoare adăugată la politica economică, la politica monetară și la piața unică, în scopul diminuării decalajelor care separă regiuni și țări și al stopării concurenței distructive. |
| --- | --- |

3.2

Politica de coeziune, așa cum este prezentată, încă mai apare ca o simplă politică de redistribuire, și nu ca valoare adăugată la politica economică, la politica monetară și la piața unică, în scopul diminuării decalajelor care separă regiuni și țări și al stopării concurenței distructive.

| 3.3 | Limitele politicii de coeziune, care apar limpede din textul comunicării, depind nu numai de restricțiile bugetare, ci și de lipsa de integrare a politicilor de coeziune cu celelalte politici economice, care țin încă de competența statelor membre și în privința cărora nu se ia în considerare, în general, decât acțiunea de coordonare dintre politicile europene și politicile naționale. Comunicarea are de suferit de pe urma acestor puncte slabe care, din păcate, țin de natura însăși a sistemului de decizie și, prin urmare, chiar de capacitatea de acțiune a Comisiei Europene. |
| --- | --- |

3.3

Limitele politicii de coeziune, care apar limpede din textul comunicării, depind nu numai de restricțiile bugetare, ci și de lipsa de integrare a politicilor de coeziune cu celelalte politici economice, care țin încă de competența statelor membre și în privința cărora nu se ia în considerare, în general, decât acțiunea de coordonare dintre politicile europene și politicile naționale. Comunicarea are de suferit de pe urma acestor puncte slabe care, din păcate, țin de natura însăși a sistemului de decizie și, prin urmare, chiar de capacitatea de acțiune a Comisiei Europene.

| 3.4 | În prezent, Comisia se limitează la rolul de „gardian” și la asigurarea funcționării mecanismelor procedurale, la funcția de reprezentare a aspectelor formale (adică la simpla „conformitate”), acolo unde ar fi, de fapt, nevoie de un rol de conducere mai relevant și orientat spre obținerea de rezultate concrete și eficiente. Un rol care să poată reinterpreta spiritul original al politicii de coeziune, căci Comisia nu a jucat decât un rol de ghid, dedicat îmbunătățirii profesionalismului celor care trebuiau să utilizeze fondurile. |
| --- | --- |

3.4

În prezent, Comisia se limitează la rolul de „gardian” și la asigurarea funcționării mecanismelor procedurale, la funcția de reprezentare a aspectelor formale (adică la simpla „conformitate”), acolo unde ar fi, de fapt, nevoie de un rol de conducere mai relevant și orientat spre obținerea de rezultate concrete și eficiente. Un rol care să poată reinterpreta spiritul original al politicii de coeziune, căci Comisia nu a jucat decât un rol de ghid, dedicat îmbunătățirii profesionalismului celor care trebuiau să utilizeze fondurile.

| 3.5 | Comunicarea și cel de-al cincilea Raport privind coeziunea sunt emblematice în acest sens. Prin urmare, CESE trebuie să facă eforturi pentru a reda coeziunii o abordare strategică, prin formularea de sugestii și de propuneri concrete; este necesară însă o implicare mai susținută pentru ca acestea să fie acceptate. |
| --- | --- |

3.5

Comunicarea și cel de-al cincilea Raport privind coeziunea sunt emblematice în acest sens. Prin urmare, CESE trebuie să facă eforturi pentru a reda coeziunii o abordare strategică, prin formularea de sugestii și de propuneri concrete; este necesară însă o implicare mai susținută pentru ca acestea să fie acceptate.

| 3.6 | Acest aviz nu își propune să ia în considerare coeziunea sub toate aspectele sale, lucru care s-a făcut deja, cu alte ocazii. Se va limita doar la unele observații de fond și la formularea câtorva propuneri operaționale. |
| --- | --- |

3.6

Acest aviz nu își propune să ia în considerare coeziunea sub toate aspectele sale, lucru care s-a făcut deja, cu alte ocazii. Se va limita doar la unele observații de fond și la formularea câtorva propuneri operaționale.

4.   Comunicarea Comisiei: sinteză

Comunicarea Comisiei: sinteză

| 4.1 | La încheierea procesului de consultare și de negociere care a avut loc la diferite niveluri, cu privire la programele referitoare la perioada 2007-2013, Comisia a prezentat un raport care subliniază succesele negocierilor, niciun aspect negativ nefiind pus în evidență. |
| --- | --- |

4.1

La încheierea procesului de consultare și de negociere care a avut loc la diferite niveluri, cu privire la programele referitoare la perioada 2007-2013, Comisia a prezentat un raport care subliniază succesele negocierilor, niciun aspect negativ nefiind pus în evidență.

succesele

| 4.2 | Raportul reliefează aspectele cantitative (investiții în valoare de 347 de miliarde) și calitative ale alegerilor făcute, fără a se abate de la abordarea formală, cu scheme și diagrame „perfecte”. Pentru îndeplinirea obiectivelor propuse, politica de coeziune 2007-2013 se axează pe patru aspecte:






  — | politica de coeziune și agenda de la Lisabona; |
| --- | --- | --- |

4.2

Raportul reliefează aspectele cantitative (investiții în valoare de 347 de miliarde) și calitative ale alegerilor făcute, fără a se abate de la abordarea formală, cu scheme și diagrame „perfecte”. Pentru îndeplinirea obiectivelor propuse, politica de coeziune 2007-2013 se axează pe patru aspecte:

calitative

perfecte

—

politica de coeziune și agenda de la Lisabona;

| — | globalizarea și schimbările structurale; |
| --- | --- |

—

globalizarea și schimbările structurale;

| — | schimbările demografice, piața muncii, societăți și economii mai favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

—

schimbările demografice, piața muncii, societăți și economii mai favorabile incluziunii;

| — | dezvoltare durabilă, schimbări climatice și energie. |
| --- | --- |

—

dezvoltare durabilă, schimbări climatice și energie.

Se discută, de asemenea, despre guvernanță și despre negocierile purtate (metoda).

guvernanță

| 4.3 | Sunt menționate obiectivele specifice ale programelor, date cifrice, repartizarea fondurilor (2) etc. Pe scurt:






  — | se acordă prioritate cercetării și inovării: 86 de miliarde, echivalentul a 25 % din totalul resurselor alocate; |
| --- | --- | --- |

4.3

Sunt menționate obiectivele specifice ale programelor, date cifrice, repartizarea fondurilor (2) etc. Pe scurt:

2

—

se acordă prioritate cercetării și inovării: 86 de miliarde, echivalentul a 25 % din totalul resurselor alocate;

| — | 15 miliarde pentru servicii și infrastructuri; |
| --- | --- |

—

15 miliarde pentru servicii și infrastructuri;

| — | 27 de miliarde (8 %) ca sprijin pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

—

27 de miliarde (8 %) ca sprijin pentru IMM-uri;

| — | 26 de miliarde pentru educație și formare; |
| --- | --- |

—

26 de miliarde pentru educație și formare;

| — | politici de încurajare a ocupării forței de muncă, în special a locurilor de muncă pentru tineri, femei, migranți etc.; |
| --- | --- |

—

politici de încurajare a ocupării forței de muncă, în special a locurilor de muncă pentru tineri, femei, migranți etc.;

| — | ajutoare pentru persoane aflate sub pragul sărăciei, care nu reușesc să pătrundă pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

ajutoare pentru persoane aflate sub pragul sărăciei, care nu reușesc să pătrundă pe piața forței de muncă;

| — | 102 miliarde alocate mediului și dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

—

102 miliarde alocate mediului și dezvoltării durabile.

5.   Observații

Observații

5.1   Politicile

Politicile

5.1.1   Partea întâi a Comunicării Comisiei se referă la Strategia de la Lisabona, considerată un element central al politicii de coeziune. CESE este de părere că, la ora actuală, este greu de găsit o instituție națională sau internațională care să nu împărtășească pe deplin o strategie de politică economică axată pe realizarea unui nivel satisfăcător de creștere economică, precum și pe o rată ridicată a ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, chiar dacă nu era prevăzut inițial, documentul examinat nu pune problema modului în care poate fi asigurată continuarea acestei strategii, într-o realitate europeană caracterizată de o mare diversitate a resurselor economice, financiare și sociale disponibile în cele 27 de țări și, mai ales, a dezvoltării teritoriale inegale.

5.1.2   Pentru a putea convinge, Strategia de la Lisabona trebuie obligatoriu adaptată diferitelor realități teritoriale care servesc drept puncte de reper în politica de coeziune, pentru fiecare din ele trebuind identificate acțiuni de politică economică în măsură să promoveze, pe baza resurselor disponibile (umane, de infrastructură etc.) creșterea veniturilor și a ocupării forței de muncă. Aceasta presupune nu numai o viziune asupra dezvoltării acestor teritorii pe termen scurt și mediu (vizând diversificarea producției și reorientarea ei, consolidarea instituțiilor locale, găsirea și formarea capitalului uman necesar gestionării schimbării și atragerii de noi investiții etc.), ci și capacitatea de a recurge la instrumente de politică economică, atât de reglementare, cât și operaționale, capabile să producă efectele scontate asupra sistemelor economice teritoriale.

5.1.3   Comunicarea mai vorbește, în termeni foarte generali, despre succesele obținute, mărginindu-se la o prezentare a resurselor financiare alocate prin politica de coeziune fiecărui sector de activitate (accesibilitatea pieței europene, cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare și pentru inovare, spirit antreprenorial, piața muncii, mediu etc.). Ar fi fost bine-venită, pornind de la cele întâmplate în trecut sau în ultimii ani în cele 12 noi state membre, referirea la capacitatea efectivă a diferitelor teritorii de a utiliza fondurile și la impactul pe care angajarea resurselor comunitare îl are asupra principalelor variabile macroeconomice (creșterea venitului și a investițiilor, creșterea ocupării forței de muncă, reducerea inflației).

5.1.3.1   Disponibilitatea resurselor destinate unui obiectiv anume este condiția necesară pentru a asigura schimbarea, dar nu și suficientă pentru a garanta realizarea practică a acesteia. Ar fi fost, de asemenea, bine-venită prezentarea aspectelor negative ivite în gestionarea politicii de coeziune, începând cu procedurile foarte complicate de gestionare a programelor comunitare, cât și referirea la deteriorarea climatului macroeconomic internațional care, cu siguranță, nu a stimulat dezvoltarea celor mai dezavantajate regiuni din Europa.

5.1.4   Este de ajuns să cităm câteva date statistice, pentru ca accentul pus pe succesele politicii de coeziune să se atenueze. În ultimii ani, în ciuda resurselor considerabile investite de Fondurile structurale în perioada 2000-2006 (260 de miliarde de euro), rata dezvoltării țărilor europene a fost cu mult inferioară celei a principalelor țări concurente (Statele Unite, Canada și, parțial, Japonia) iar fenomenul a fost pregnant în special în regiunile care se abat cel mai mult de la media comunitară. În primii doi ani ai noului ciclu de programare (2007-2013), din cauza agravării ulterioare a crizei economice și financiare, în cazul multor economii regionale europene se confirmă menținerea aceleiași situații, de puternică încetinire a creșterii, dacă nu chiar de stagnare.

5.1.5   Pornind de la aceste observații, CESE consideră că politica de coeziune pentru perioada 2007-2013 ar fi trebuit să propună nu doar o strategie unică, axată pe cele trei obiective stabilite în cadrul programării comunitare (convergență, competitivitate regională și cooperare teritorială europeană) și destinată, fără deosebire, tuturor statelor membre, ci o dublă strategie, cea dintâi orientată cu precădere către regiunile europene situate la o distanță mai mare de media comunitară (mai exact, regiunile din cele 12 state care au aderat cu ocazia ultimei extinderi), cea de-a doua orientată către regiunile care, chiar dacă nu sunt aproape de medie, în cursul ultimilor ani au obținut succese însemnate pe calea unei mai mari convergențe cu regiunile mai dezvoltate ale UE.

5.1.5.1   Motivul propunerii unei strategii diversificate, în funcție de condițiile de dezvoltare care predomină în regiunile celor 27 de state membre, este faptul că regiunile care se situează cu mult sub pragul de 75 % reclamă un cu totul alt tip de intervenție și acțiuni complet diferite față de acelea care, dimpotrivă, s-au apropiat mai mult de nivelul mediei comunitare, iar a le considera pe toate, deopotrivă, drept „regiuni de convergență” nu permite o mai bună înțelegere a intensității, orientării și flexibilității diferite pe care trebuie să le aibă politicile de intervenție propuse.

intensității, orientării și flexibilității

5.1.5.2   Afirmația este valabilă și pentru regiunile la care se referă obiectivul competitivitate și cooperare teritorială. O analiză diferențiată, în funcție de regiuni, efectuată pe baza celor mai reprezentativi indicatori de dezvoltare pe care îi ia în considerare politica de coeziune (fapt subliniat și în avizul CESE cu privire la cel de-al patrulea Raport privind coeziunea economică și socială) ar putea duce la o revizuire radicală a distribuirii resurselor alocate fiecărui obiectiv și, deci, ar imprima o altă orientare politicilor de dezvoltare identificate pentru fiecare regiune în parte. Ar trebui să se acorde mai multă atenție acestor considerații în cursul dezbaterii asupra priorităților, organizării și „guvernanței” politicii de coeziune, lansate de Comisie.

competitivitate

cooperare teritorială

guvernanței

5.1.6   Pentru a asigura funcționarea optimă și eficacitatea utilizării resurselor comunitare, ar fi fost util să se prevadă, mai ales pentru regiunile care nu au știut să utilizeze foarte bine resursele puse la dispoziție de politica de coeziune sau care sunt încă în tranziție, anumite măsuri de substituție și/sau de integrare venite chiar din partea Comisiei, cu deplina respectare a principiului subsidiarității.

măsuri de substituție și/sau de integrare

5.1.6.1   În această situație trebuie să se țină seama de potențialele riscuri pe care le presupune „administrarea” resurselor comunitare de către regiunile mai sărace și mai puțin structurate (din punct de vedere instituțional, politic și cultural), atât în privința utilizării ineficiente a resurselor, cât și a restituirii resurselor folosite doar parțial, ceea ce, pentru populația interesată de fondurile respective, poate avea grave repercusiuni economice și sociale.

5.1.6.2   Pentru regiunile care se află într-o astfel de situație, o clauză de salvgardare, activată cu sprijinul Comisiei în vederea asigurării gestionării mai eficiente a resurselor comunitare, ar fi mult mai utilă din punct de vedere social și economic, astfel încât să nu mai existe riscul ca acestea să fie irosite datorită gestionării deficitare sau chiar să fie returnate.

clauză de salvgardare

5.1.7   Trebuie făcută o observație și cu privire la investițiile prevăzute de FSE pentru îmbunătățirea calității și a ofertei de educație și formare. În opinia CESE, sunt necesare competențe sporite, o mai bună integrare a diverselor instrumente comunitare și creșterea participării pe piața forței de muncă, pentru a asigura creșterea competitivității și a productivității sistemelor economice și teritoriale locale.

5.1.7.1   Rezultatele obținute în acest domeniu nu au fost pe măsura așteptărilor, concluzie exprimată în repetate rânduri în documentele comunitare. Și în acest sector ar trebui regândite programele de formare și de sporire a competențelor, puse în aplicare în multe regiuni europene.

5.1.7.2   Resursele destinate acestui sector în cadrul noii perioade de programare sunt considerabile, iar riscurile care pot apărea, în cazul în care nu li se dă cea mai bună întrebuințare, impun luarea unor măsuri de corectare, care să contribuie la păstrarea autonomiei administrațiilor locale, acolo unde nivelul profesionalismului și al organizării administrative este suficient de ridicat. De asemenea, este necesară valorificarea resurselor disponibile, dar trebuie intervenit și cu alte propuneri (mai puțină formare la nivel local și mai multă „la centru”, pe lângă instituțiile comunitare; stabilirea unor relații mai strânse și într-o sferă mai largă cu instituții naționale și din străinătate de nivel academic, inițierea unor acțiuni comune, împreună cu parteneri calificați, pentru diseminarea „bunelor practici” etc.) acolo unde nu sunt întrunite condițiile de bază necesare asigurării unei gestionări eficiente a programelor de formare.

5.2   În plus, programul aduce o schimbare de orientare în raport cu principiile coeziunii definite inițial în tratat, orientare care ar fi trebuit, însă, păstrată. Urmând îndemnul guvernelor naționale, asistăm la un fel de dizolvare a legitimității acestor principii, sub pretextul alinierii la „nou”, la „provocările” conjuncturale.

5.3   Riscăm astfel să transformăm coeziunea într-o pușculiță aflată la dispoziția altor programe sau politici europene lipsite de fonduri, aidoma unui meniu care poate fi adaptat exigenței de moment. În acest fel, coeziunea devine o politică de redistribuire a fondurilor, fapt ce contravine oricărei abordări strategice.

5.4   Filozofia lui „plouă cu subvenții” este, de aceea, perimată, în condițiile în care ar fi fost și ar fi nevoie de schimbări radicale cu privire la ingineria financiară a fondurilor, pentru a le spori efectul multiplicator, prin alegerea unor politici mai adecvate, cu contribuția Fondului european pentru investiții (FEI) și a BEI, pentru a se garanta accesul întreprinderilor la credite.

5.5   Politica de coeziune trebuie să fie în măsură să contribuie la accelerarea creșterii, la sporirea competitivității regiunilor implicate, prin intervenții în domeniul cercetării și inovării, care să vizeze însă, înainte de toate, îmbunătățirea așa-numitelor bunuri publice (apă, gestionarea deșeurilor, servicii destinate celor vârstnici, formare, grădinițe și creșe etc.), ca politică de excelență, pentru ca regiunile implicate să-și sporească forța de atracție.

bunuri publice

5.6   Alegerea care trebuie făcută la nivel național și regional nu poate veni „de sus”, prin mecanisme care să facă abstracție de nevoile și de realitățile teritoriale, recurgând deseori la simplificări ce riscă să devină o piedică pentru multe regiuni și să ducă la adâncirea decalajelor de dezvoltare și la irosirea eforturilor financiare comunitare. Caracteristica politicii de coeziune este, de fapt, chiar capacitatea de a se adapta la nevoile reale din teritoriu, fără a lăsa deoparte acțiunile inovatoare și coordonarea cu alte programe comunitare.

5.7   Comisia a avut un rol important în faza de început a politicii de coeziune. A ajutat statele membre la îmbunătățirea abordării și a acțiunilor vizând opțiunile și obiectivele de urmat. În prezent, această abordare pare a fi complet opusă: forma este mai importantă decât fondul, cu o risipă disproporționată de energie și de fonduri, în detrimentul investițiilor.

5.8   CESE este de părere că și controlul este important, dar nu în detrimentul conținuturilor, făcând distincția între nereguli și fraude (pe care ar trebui să o facă și Curtea de Conturi), evitând astfel ca acest control să pară singura preocupare a CE, deseori considerată, alături de celelalte instituții, ca o instanță inchizitorială. În plus, nu pot fi folosite criterii inechitabile, în funcție de politica de care se ocupă UE.

5.9   PIB-ul nu poate fi singurul criteriu în funcție de care se poate hotărî dacă o regiune a înregistrat sau nu o întârziere în ceea ce privește dezvoltarea; în condițiile extinderii către est, afirmația devine cu atât mai pertinentă; ar trebui să se țină cont și de alți parametri, precum tendința de creștere, competitivitatea, rata de ocupare a forței de muncă, situația serviciilor publice, a universităților și a școlilor, rata de îmbătrânire a populației, situația tinerilor și a femeilor, procentul de populație activă/inactivă, situația de ansamblu a statelor membre etc.

6.   Metoda: guvernanță și parteneriat

Metoda: guvernanță

| 6.1 | CESE consideră că, mai degrabă, ar trebui să se facă o distincție clară între parteneriatul instituțional sau guvernanța, care încă nu dispune de forța necesară, și negocierile propriu-zise cu partenerii sociali și cu societatea civilă. Felul în care sunt prezentate în comunicare lasă impresia că este vorba despre unul și același lucru. |
| --- | --- |

6.1

CESE consideră că, mai degrabă, ar trebui să se facă o distincție clară între parteneriatul instituțional sau guvernanța, care încă nu dispune de forța necesară, și negocierile propriu-zise cu partenerii sociali și cu societatea civilă. Felul în care sunt prezentate în comunicare lasă impresia că este vorba despre unul și același lucru.

guvernanța

| 6.2 | La fel de neclar este prezentată și participarea partenerilor, a actorilor implicați: ca și cum democrația participativă ar depinde de numărul siglelor prezente la reuniunile care foarte des se rezumă la o însumare generică. Pe scurt, procedura actuală a guvernanței și a parteneriatului este cu totul și cu totul improprie. Necesită o revizie radicală. Este esențial să fie pusă efectiv în aplicare cererea de a se participa în cadrul unui parteneriat amplu la elaborarea, implementarea și evaluarea programelor privind fondurile structurale, conform articolului 11 din Regulamentul (CE), nr. 1083/2006. De aceea, procedura guvernanței și parteneriatului ar trebui supusă unei evaluări care să reprezinte baza unei revizuiri, în scopul participării reale și mai ample a societății civile organizate. |
| --- | --- |

6.2

La fel de neclar este prezentată și participarea partenerilor, a actorilor implicați: ca și cum democrația participativă ar depinde de numărul siglelor prezente la reuniunile care foarte des se rezumă la o însumare generică. Pe scurt, procedura actuală a guvernanței și a parteneriatului este cu totul și cu totul improprie. Necesită o revizie radicală. Este esențial să fie pusă efectiv în aplicare cererea de a se participa în cadrul unui parteneriat amplu la elaborarea, implementarea și evaluarea programelor privind fondurile structurale, conform articolului 11 din Regulamentul (CE), nr. 1083/2006. De aceea, procedura guvernanței și parteneriatului ar trebui supusă unei evaluări care să reprezinte baza unei revizuiri, în scopul participării reale și mai ample a societății civile organizate.

democrația

însumare

guvernanței

| 6.3 | Parteneriatul socio-economic este o „valoare”, o oportunitate, o necesitate, nicidecum o concesie sau o favoare făcută partenerilor. Atunci când atât parteneriatul, cât și negocierea sunt respectate și puse în practică în mod activ la toate nivelurile și în toate etapele distinctive ale programului, se ajunge aproape întotdeauna la o îmbunătățire a alegerilor, a programelor, a proiectelor și a rezultatelor. De asemenea, aceasta contribuie la o mai bună informare a cetățenilor iar politicile de coeziune pot primi astfel un sprijin mai însemnat din partea comunităților locale și naționale. |
| --- | --- |

6.3

Parteneriatul socio-economic este o „valoare”, o oportunitate, o necesitate, nicidecum o concesie sau o favoare făcută partenerilor. Atunci când atât parteneriatul, cât și negocierea sunt respectate și puse în practică în mod activ la toate nivelurile și în toate etapele distinctive ale programului, se ajunge aproape întotdeauna la o îmbunătățire a alegerilor, a programelor, a proiectelor și a rezultatelor. De asemenea, aceasta contribuie la o mai bună informare a cetățenilor iar politicile de coeziune pot primi astfel un sprijin mai însemnat din partea comunităților locale și naționale.

| 6.4 | Din păcate însă, lăsând deoparte procedurile strict formale, până în prezent lucrurile au stat, cu puține excepții, cu totul altfel decât dă de înțeles comunicarea. Deseori a fost vorba doar de o audiere, de întâlniri de informare, nu de un adevărat acord, care să ducă la negociere; de multe ori partenerii sociali și societatea civilă nici măcar nu au fost implicați: s-au „invocat”, de preferință, practicile naționale, acestea nefiind, de fapt, puse în aplicare sau lipsind cu desăvârșire. Se poate apela, de exemplu, cum, de altfel, s-a și întâmplat în Franța și în Portugalia, la implicarea CES naționale, în scopul garantării și consolidării procesului de negociere. Există și în alte țări bune exemple de participare a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, de exemplu în Suedia etc. |
| --- | --- |

6.4

Din păcate însă, lăsând deoparte procedurile strict formale, până în prezent lucrurile au stat, cu puține excepții, cu totul altfel decât dă de înțeles comunicarea. Deseori a fost vorba doar de o audiere, de întâlniri de informare, nu de un adevărat acord, care să ducă la negociere; de multe ori partenerii sociali și societatea civilă nici măcar nu au fost implicați: s-au „invocat”, de preferință, practicile naționale, acestea nefiind, de fapt, puse în aplicare sau lipsind cu desăvârșire. Se poate apela, de exemplu, cum, de altfel, s-a și întâmplat în Franța și în Portugalia, la implicarea CES naționale, în scopul garantării și consolidării procesului de negociere. Există și în alte țări bune exemple de participare a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, de exemplu în Suedia etc.

| 6.5 | Trebuie evidențiate, de asemenea, disparitățile existente sau apărute între diferite țări, în special între cele aparținând ultimei extinderi, în cazul cărora sindicatele și întreprinzătorii nu au fost, practic, implicați. CESE consideră că mecanismul de negociere trebuie să fie adaptat la diferitele realități naționale, să câștige în flexibilitate, cu condiția să fie real, concret și alcătuit din organizații reprezentative. Lucrurile nu se pot limita așadar doar la „dialog”, la simpla consultare, chiar dacă se întâmpină dificultăți obiective, sau la așa-numitele „forumuri” ale partenerilor. UE „trebuie” să promoveze parteneriatul, să treacă printr-un autentic proces de negociere cu partenerii sociali și societatea civilă de la toate nivelurile, începând cu cel comunitar, din motive bine cunoscute. |
| --- | --- |

6.5

Trebuie evidențiate, de asemenea, disparitățile existente sau apărute între diferite țări, în special între cele aparținând ultimei extinderi, în cazul cărora sindicatele și întreprinzătorii nu au fost, practic, implicați. CESE consideră că mecanismul de negociere trebuie să fie adaptat la diferitele realități naționale, să câștige în flexibilitate, cu condiția să fie real, concret și alcătuit din organizații reprezentative. Lucrurile nu se pot limita așadar doar la „dialog”, la simpla consultare, chiar dacă se întâmpină dificultăți obiective, sau la așa-numitele „forumuri” ale partenerilor. UE „trebuie” să promoveze parteneriatul, să treacă printr-un autentic proces de negociere cu partenerii sociali și societatea civilă de la toate nivelurile, începând cu cel comunitar, din motive bine cunoscute.

| 6.6 | Pregătirea programelor operaționale ar fi putut să fie o ocazie de evaluare a valabilității unui proces de consultare dintre parteneri, însă problemele cele mai dificile s-au ivit chiar în această privință:






  — | nepotrivirea dintre intervalele scurte de timp dedicate consultării dintre parteneri și cele îndelungate, de implementare a programelor; |
| --- | --- | --- |

6.6

Pregătirea programelor operaționale ar fi putut să fie o ocazie de evaluare a valabilității unui proces de consultare dintre parteneri, însă problemele cele mai dificile s-au ivit chiar în această privință:

—

nepotrivirea dintre intervalele scurte de timp dedicate consultării dintre parteneri și cele îndelungate, de implementare a programelor;

| — | neconcordanțe cu privire la procesul de consultare, fără a fi precizate motivele pentru care s-au operat modificări; |
| --- | --- |

—

neconcordanțe cu privire la procesul de consultare, fără a fi precizate motivele pentru care s-au operat modificări;

| — | absența unor acorduri oficiale de parteneriat, mai ales la nivel regional; |
| --- | --- |

—

absența unor acorduri oficiale de parteneriat, mai ales la nivel regional;

| — | un sistem de consultare (negociere?) „ruginit” și impresia generală că observațiile formulate au fost prea puțin luate în considerare; insuficientă implicare în implementarea programelor, mai ales la nivel regional; |
| --- | --- |

—

un sistem de consultare (negociere?) „ruginit” și impresia generală că observațiile formulate au fost prea puțin luate în considerare; insuficientă implicare în implementarea programelor, mai ales la nivel regional;

| — | nevoia de consolidare a capacităților de expertiză superioară a partenerilor sociali (din diferite țări), care să fie compatibilă cu cea a instituțiilor. |
| --- | --- |

—

nevoia de consolidare a capacităților de expertiză superioară a partenerilor sociali (din diferite țări), care să fie compatibilă cu cea a instituțiilor.

| 6.7 | Și de data aceasta se pune problema participării părților și actorilor reprezentativi la negocieri. CESE consideră că trebuie să se țină seama atât de partenerii sociali (asociații patronale și sindicate), cât și de societatea civilă, prin implicarea acestora în funcție de specificul intereselor și de reprezentativitatea fiecăruia, după cum susține raportul Parlamentului European. Statele membre trebuie însă obligate să pună în practică un parteneriat real și corect al tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

6.7

Și de data aceasta se pune problema participării părților și actorilor reprezentativi la negocieri. CESE consideră că trebuie să se țină seama atât de partenerii sociali (asociații patronale și sindicate), cât și de societatea civilă, prin implicarea acestora în funcție de specificul intereselor și de reprezentativitatea fiecăruia, după cum susține raportul Parlamentului European. Statele membre trebuie însă obligate să pună în practică un parteneriat real și corect al tuturor părților interesate.

| 6.8 | Mai mult decât atât, parteneriatul va fi pus în practică la diferite niveluri: european, național și regional, pe orizontală și pe verticală, în toate etapele planificate (pregătire, realizare, verificarea programelor, a proiectelor și a rezultatelor). Metoda adoptată pentru FSE ar trebui să servească drept exemplu, cu ajustările de rigoare, și pentru politicile regionale și celelalte fonduri. |
| --- | --- |

6.8

Mai mult decât atât, parteneriatul va fi pus în practică la diferite niveluri: european, național și regional, pe orizontală și pe verticală, în toate etapele planificate (pregătire, realizare, verificarea programelor, a proiectelor și a rezultatelor). Metoda adoptată pentru FSE ar trebui să servească drept exemplu, cu ajustările de rigoare, și pentru politicile regionale și celelalte fonduri.

| 6.9 | Ca și în trecut, Comisia trebuie să promoveze o activitate de formare și pentru partenerii sociali și ONG-urile interesate, pentru ca măsurile lor să dea roade, mai ales în regiuni și în noile state membre. |
| --- | --- |

6.9

Ca și în trecut, Comisia trebuie să promoveze o activitate de formare și pentru partenerii sociali și ONG-urile interesate, pentru ca măsurile lor să dea roade, mai ales în regiuni și în noile state membre.

Bruxelles, 25 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  Vezi programul JEREMIE al Comisiei.

1

(2)  Vezi anexa.

2

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/148 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/148

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare

COM(2009) 121 final – 2009/0042 (COD)

2009/C 228/27

La 19 martie 2009, în conformitate cu articolele 156 și 175 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare”

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este pe deplin satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 452-a sesiune plenară din 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie 2009), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 140 voturi pentru, 8 voturi împotrivă și 14 abțineri.

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

| 22.9.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 228/149 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 228/149

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind un plan european de redresare economică (aviz suplimentar)

2009/C 228/28

La 15 ianuarie 2009, în conformitate cu articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz suplimentar cu privire la

„Un plan european de redresare economică.”

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 martie 2009. Raportor: dl DELAPINA.

În cea de-a 452-a sesiune plenară, care a avut loc la 24 și 25 martie 2009 (ședința din 24 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 138 de voturi pentru, 8 voturi împotrivă și 13 abțineri.

1.   Rezumat

Rezumat

| 1.1 | Reprezentanților organizațiilor reprezentative ale societății civile, în special partenerilor sociali, le revine un rol esențial în depășirea actualei crize. Este necesară intensificarea dialogului social, pe de o parte pentru definirea și punerea în aplicare a unei politici care să pună capăt crizei cât mai repede posibil, pe de altă parte pentru atenuarea, pe cât posibil, a efectelor economice și sociale ale crizei asupra cetățenilor. Modelul social european îi permite Uniunii Europene să dispună de o bază mai bună decât alte regiuni ale lumii pentru limitarea efectelor crizei. Chiar și în cadrul Uniunii, se pare că țările cu sisteme mai puternic orientate spre consens vor putea acționa cu mai mult succes. |
| --- | --- |

1.1

Reprezentanților organizațiilor reprezentative ale societății civile, în special partenerilor sociali, le revine un rol esențial în depășirea actualei crize. Este necesară intensificarea dialogului social, pe de o parte pentru definirea și punerea în aplicare a unei politici care să pună capăt crizei cât mai repede posibil, pe de altă parte pentru atenuarea, pe cât posibil, a efectelor economice și sociale ale crizei asupra cetățenilor. Modelul social european îi permite Uniunii Europene să dispună de o bază mai bună decât alte regiuni ale lumii pentru limitarea efectelor crizei. Chiar și în cadrul Uniunii, se pare că țările cu sisteme mai puternic orientate spre consens vor putea acționa cu mai mult succes.

| 1.2 | Comitetul Economic și Social European a dovedit, pe diferite căi, că își îndeplinește, în situația actuală de criză financiară, economică și socială, rolul său instituțional de susținere a celorlalte instituții europene. Astfel, în cadrul unei conferințe desfășurate la 22 și 23 ianuarie 2009, Comitetul a creat un cadru de dialog pentru diferiții actori afectați de criză: bănci, întreprinderi, sindicate, instituții și alți actori ai societății civile. Instrumentele de combatere a efectelor crizei au fost supuse dezbaterii din punct de vedere instituțional, juridic, politico-economic, social și științific. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul Economic și Social European a dovedit, pe diferite căi, că își îndeplinește, în situația actuală de criză financiară, economică și socială, rolul său instituțional de susținere a celorlalte instituții europene. Astfel, în cadrul unei conferințe desfășurate la 22 și 23 ianuarie 2009, Comitetul a creat un cadru de dialog pentru diferiții actori afectați de criză: bănci, întreprinderi, sindicate, instituții și alți actori ai societății civile. Instrumentele de combatere a efectelor crizei au fost supuse dezbaterii din punct de vedere instituțional, juridic, politico-economic, social și științific.

| 1.3 | De asemenea, cu ocazia ședinței plenare din 15 ianuarie 2009, CESE a adoptat Avizul privind un plan european de redresare economică (1). Principalele mesaje ale acestui aviz se găsesc în secțiunea a doua, iar versiunea completă este anexată. |
| --- | --- |

1.3

De asemenea, cu ocazia ședinței plenare din 15 ianuarie 2009, CESE a adoptat Avizul privind un plan european de redresare economică (1). Principalele mesaje ale acestui aviz se găsesc în secțiunea a doua, iar versiunea completă este anexată.

1

| 1.4 | O evaluare finală nu s-a putut realiza, întrucât nu erau disponibile încă informații cu privire la cel mai important punct, și anume punerea în aplicare efectivă în statele membre, care trebuie să reprezinte forța motrice. Punerea în aplicare necesită o examinare exactă, la fel ca și întrebarea care parte a măsurilor și a mijloacelor financiare propuse în cadrul planului european de redresare economică este într-adevăr nouă și suplimentară, respectiv care parte era deja prevăzută sau hotărâtă chiar și fără un astfel de plan european. |
| --- | --- |

1.4

O evaluare finală nu s-a putut realiza, întrucât nu erau disponibile încă informații cu privire la cel mai important punct, și anume punerea în aplicare efectivă în statele membre, care trebuie să reprezinte forța motrice. Punerea în aplicare necesită o examinare exactă, la fel ca și întrebarea care parte a măsurilor și a mijloacelor financiare propuse în cadrul planului european de redresare economică este într-adevăr nouă și suplimentară, respectiv care parte era deja prevăzută sau hotărâtă chiar și fără un astfel de plan european.

| 1.5 | Comitetul solicită tuturor părților interesate, în special statelor membre și Comisiei, să inițieze punerea în aplicare a programelor de redresare economică fără alte amânări. De asemenea, se solicită Comisiei (a) să furnizeze rapid o informare de ansamblu asupra stadiului punerii în aplicare a planurilor naționale de redresare economică, (b) să prezinte instrumentele care stau la dispoziție pentru accelerarea progresului în aplicarea acestor măsuri, precum și (c) să prezinte în ce măsură funcționează armonizarea necesară a politicilor naționale sau dacă în procesul de armonizare apar evoluții nedorite. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul solicită tuturor părților interesate, în special statelor membre și Comisiei, să inițieze punerea în aplicare a programelor de redresare economică fără alte amânări. De asemenea, se solicită Comisiei (a) să furnizeze rapid o informare de ansamblu asupra stadiului punerii în aplicare a planurilor naționale de redresare economică, (b) să prezinte instrumentele care stau la dispoziție pentru accelerarea progresului în aplicarea acestor măsuri, precum și (c) să prezinte în ce măsură funcționează armonizarea necesară a politicilor naționale sau dacă în procesul de armonizare apar evoluții nedorite.

| 1.6 | La 17 martie 2009, Comitetul a organizat o conferință, în cadrul căreia, împreună cu reprezentanți ai consiliilor economice și sociale naționale, precum și cu reprezentanți ai instituțiilor europene, ai partenerilor sociali și ai altor organizații reprezentative ale societății civile, s-au dezbătut în continuare căile de depășire a crizei. A avut loc un schimb de experiență privind punerea în aplicare a planului european de redresare economică la nivel național, precum și privind contribuția pe care societatea civilă organizată o poate aduce la redresarea economică. |
| --- | --- |

1.6

La 17 martie 2009, Comitetul a organizat o conferință, în cadrul căreia, împreună cu reprezentanți ai consiliilor economice și sociale naționale, precum și cu reprezentanți ai instituțiilor europene, ai partenerilor sociali și ai altor organizații reprezentative ale societății civile, s-au dezbătut în continuare căile de depășire a crizei. A avut loc un schimb de experiență privind punerea în aplicare a planului european de redresare economică la nivel național, precum și privind contribuția pe care societatea civilă organizată o poate aduce la redresarea economică.

| 1.7 | Obiectivul elaborării prezentului aviz suplimentar privind planul european de redresare economică este de a aprofunda principalele puncte ale avizelor precedente, de a completa anumite aspecte sau, după caz, de a le actualiza, precum și de a aduce în discuție problemele care sunt discutate cu consiliile economice și sociale naționale. |
| --- | --- |

1.7

Obiectivul elaborării prezentului aviz suplimentar privind planul european de redresare economică este de a aprofunda principalele puncte ale avizelor precedente, de a completa anumite aspecte sau, după caz, de a le actualiza, precum și de a aduce în discuție problemele care sunt discutate cu consiliile economice și sociale naționale.

| 1.8 | Discuția va fi continuată în cadrul CESE în cursul elaborării unui „Program pentru Europa”, cu scopul de a prezenta instituțiilor europene un pachet de propuneri coerent și eficace. |
| --- | --- |

1.8

Discuția va fi continuată în cadrul CESE în cursul elaborării unui „Program pentru Europa”, cu scopul de a prezenta instituțiilor europene un pachet de propuneri coerent și eficace.

2.   Rezumatul avizului precedent al Comitetului privind planul european de redresare economică

Rezumatul avizului precedent al Comitetului privind planul european de redresare economică

2.1   Comitetul acordă întregul său sprijin planului european de redresare economică al Comisiei și al Consiliului și consideră că, în principiu, abordarea politicii economice este corectă pentru a reacționa la viitoarele provocări. Politica economică trebuie să acționeze rapid, cu hotărâre, cu ambiție, cu un scop precis și în mod coordonat, în vederea stabilizării încrederii consumatorilor și a intensificării din nou a cererii.

2.2   Comitetul evidențiază următoarele aspecte ca fiind deosebit de pozitive

Comitetul evidențiază următoarele aspecte ca fiind deosebit de pozitive

| 2.2.1 | Politica economică pare să fi învățat din experiență. În timp ce pe parcursul declinurilor economice anterioare aceasta a avut o atitudine în mare măsură pasivă, acum a recunoscut necesitatea de a-și completa orientarea către ofertă de până acum printr-o politică macroeconomică anticiclică activă, în vederea stimulării cererii interne. |
| --- | --- |

2.2.1

Politica economică pare să fi învățat din experiență. În timp ce pe parcursul declinurilor economice anterioare aceasta a avut o atitudine în mare măsură pasivă, acum a recunoscut necesitatea de a-și completa orientarea către ofertă de până acum printr-o politică macroeconomică anticiclică activă, în vederea stimulării cererii interne.

| 2.2.2 | Comitetul consideră importantă menționarea necesității de a utiliza pe deplin flexibilitatea Pactului de stabilitate și de creștere revizuit. Într-o situație deosebită, cum este cea actuală, aceasta înseamnă că se va tolera depășirea temporară a pragului de deficit bugetar de 3 %. Comitetul consideră, de asemenea, importante evidențierea răspunderii politicii monetare a BCE pentru dezvoltarea economiei reale, precum și menționarea unor marje de manevră suplimentare pentru reducerea dobânzilor. |
| --- | --- |

2.2.2

Comitetul consideră importantă menționarea necesității de a utiliza pe deplin flexibilitatea Pactului de stabilitate și de creștere revizuit. Într-o situație deosebită, cum este cea actuală, aceasta înseamnă că se va tolera depășirea temporară a pragului de deficit bugetar de 3 %. Comitetul consideră, de asemenea, importante evidențierea răspunderii politicii monetare a BCE pentru dezvoltarea economiei reale, precum și menționarea unor marje de manevră suplimentare pentru reducerea dobânzilor.

| 2.2.3 | Comitetul salută angajamentul în favoarea unei abordări coordonate. O criză internațională necesită răspunsuri armonizate la nivel internațional. De asemenea, astfel trebuie evitate problema parazitismului și politica protecționistă (beggar-thy-neighbour policy). |
| --- | --- |

2.2.3

Comitetul salută angajamentul în favoarea unei abordări coordonate. O criză internațională necesită răspunsuri armonizate la nivel internațional. De asemenea, astfel trebuie evitate problema parazitismului și politica protecționistă (beggar-thy-neighbour policy).

beggar-thy-neighbour policy

| 2.2.4 | Trebuie apreciat ca fiind pozitiv și faptul că în cadrul măsurilor actuale pe termen scurt de combatere a crizei, obiectivele Strategiei de la Lisabona joacă un rol esențial:






  — | În vederea asigurării coeziunii sociale, trebuie reduse efectele crizei asupra cetățenilor. Trebuie sprijinită piața forței de muncă și, în special, cei mai vulnerabili membri ai societății trebuie protejați mai bine. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Trebuie apreciat ca fiind pozitiv și faptul că în cadrul măsurilor actuale pe termen scurt de combatere a crizei, obiectivele Strategiei de la Lisabona joacă un rol esențial:

—

În vederea asigurării coeziunii sociale, trebuie reduse efectele crizei asupra cetățenilor. Trebuie sprijinită piața forței de muncă și, în special, cei mai vulnerabili membri ai societății trebuie protejați mai bine.

| — | Competitivitatea întreprinderilor trebuie mărită, astfel încât acestea să contribuie la redresarea economică prin investiții, producție și export și să poată ieși întărite din criză. De asemenea, investițiile publice viitoare în inovare, educație și cercetare trebuie să servească, pe lângă mărirea cererii, și la îmbunătățiri structurale. |
| --- | --- |

—

Competitivitatea întreprinderilor trebuie mărită, astfel încât acestea să contribuie la redresarea economică prin investiții, producție și export și să poată ieși întărite din criză. De asemenea, investițiile publice viitoare în inovare, educație și cercetare trebuie să servească, pe lângă mărirea cererii, și la îmbunătățiri structurale.

| — | În drumul spre depășirea crizei, IMM-urile pot reprezenta o importantă forță motrice. De aceea sunt necesare măsuri de sprijinire, pentru ca acestea să aibă din nou acces nestingherit la mijloacele de finanțare, precum și pentru mărirea capacității de inovare și a competitivității acestora. |
| --- | --- |

—

În drumul spre depășirea crizei, IMM-urile pot reprezenta o importantă forță motrice. De aceea sunt necesare măsuri de sprijinire, pentru ca acestea să aibă din nou acces nestingherit la mijloacele de finanțare, precum și pentru mărirea capacității de inovare și a competitivității acestora.

| — | Mai departe, este important ca măsurile publice și private pentru încurajarea redresării economice să sprijine și obiectivele Uniunii privind protecția mediului, economisirea de energie și schimbările climatice, contribuind în același timp la tranziția către o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

—

Mai departe, este important ca măsurile publice și private pentru încurajarea redresării economice să sprijine și obiectivele Uniunii privind protecția mediului, economisirea de energie și schimbările climatice, contribuind în același timp la tranziția către o economie bazată pe emisii reduse de dioxid de carbon.

2.3   În mod natural, avizul Comitetului cuprinde și câteva observații critice:

În mod natural, avizul Comitetului cuprinde și câteva observații critice:

| 2.3.1 | Volumul planului european de redresare economică apare ca fiind de dimensiuni relativ mici cu 1,5 % din PIB pe doi ani (anual, în medie, 0,75 % din PIB), mai ales în comparație cu pachetele elaborate în alte regiuni ale lumii. Pe lângă aceasta, trebuie avut în vedere faptul că pachetul conține mult mai puțini „bani proaspeți” decât cei 200 de miliarde de euro anunțați, atât în cazul măsurilor la nivel european, cât și al celor la nivel național, fiind vorba adesea doar de enumerarea, respectiv anticiparea unor măsuri care erau deja hotărâte și fără planul european de redresare economică. |
| --- | --- |

2.3.1

Volumul planului european de redresare economică apare ca fiind de dimensiuni relativ mici cu 1,5 % din PIB pe doi ani (anual, în medie, 0,75 % din PIB), mai ales în comparație cu pachetele elaborate în alte regiuni ale lumii. Pe lângă aceasta, trebuie avut în vedere faptul că pachetul conține mult mai puțini „bani proaspeți” decât cei 200 de miliarde de euro anunțați, atât în cazul măsurilor la nivel european, cât și al celor la nivel național, fiind vorba adesea doar de enumerarea, respectiv anticiparea unor măsuri care erau deja hotărâte și fără planul european de redresare economică.

| 2.3.2 | În cazul măsurilor de îmbunătățire structurală trebuie avut în vedere, în orice caz, ca acestea din urmă să nu contravină obiectivului de relansare a cererii și a ocupării forței de muncă. Acestea trebuie să fie suportabile din punct de vedere social și să stimuleze creșterea economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.2

În cazul măsurilor de îmbunătățire structurală trebuie avut în vedere, în orice caz, ca acestea din urmă să nu contravină obiectivului de relansare a cererii și a ocupării forței de muncă. Acestea trebuie să fie suportabile din punct de vedere social și să stimuleze creșterea economică și ocuparea forței de muncă.

| 2.3.3 | Succesul gamei largi de măsuri pentru statele membre se va putea evalua numai atunci când se va putea recunoaște dacă acestea din urmă utilizează combinația cea mai adecvată pentru fiecare situație. Nu în ultimul rând, din motive psihologice, este deosebit de important, în orice caz, ca toate părțile interesate să realizeze cât mai rapid acțiuni concrete, altfel existând pericolul ca previziunile pesimiste să prindă rădăcini. |
| --- | --- |

2.3.3

Succesul gamei largi de măsuri pentru statele membre se va putea evalua numai atunci când se va putea recunoaște dacă acestea din urmă utilizează combinația cea mai adecvată pentru fiecare situație. Nu în ultimul rând, din motive psihologice, este deosebit de important, în orice caz, ca toate părțile interesate să realizeze cât mai rapid acțiuni concrete, altfel existând pericolul ca previziunile pesimiste să prindă rădăcini.

| 2.3.4 | După primele demersuri ale politicii de a reface, sub forma unor diverse pachete de salvare, capacitatea de funcționare a sectorului financiar, acum este necesară o nouă ordine a piețelor financiare armonizată la nivel global, care să genereze încredere. În acest sens, trebuie utilizată „masa critică” a zonei Euro, mărită prin extinderi, pentru a permite viziunilor, punctelor forte și experiențelor europene să-și exercite mai puternic influența. Planul european de redresare economică nu cuprinde nicio propunere mai detaliată referitoare la această temă. |
| --- | --- |

2.3.4

După primele demersuri ale politicii de a reface, sub forma unor diverse pachete de salvare, capacitatea de funcționare a sectorului financiar, acum este necesară o nouă ordine a piețelor financiare armonizată la nivel global, care să genereze încredere. În acest sens, trebuie utilizată „masa critică” a zonei Euro, mărită prin extinderi, pentru a permite viziunilor, punctelor forte și experiențelor europene să-și exercite mai puternic influența. Planul european de redresare economică nu cuprinde nicio propunere mai detaliată referitoare la această temă.

3.   Alte observații generale

Alte observații generale

| 3.1 | Cea mai mare provocare iminentă pentru politica economică constă în consolidarea rapidă a încrederii consumatorilor și a investitorilor prin stimularea eficientă a cererii. Cererea trebuie stimulată pentru a redresa creșterea economică și pentru a menține un nivel scăzut al șomajului, astfel încât să se poată împiedica spirala descendentă a anilor ′30 din secolul trecut. În acest sens, trebuie evitate greșelile trecutului care au contribuit la actuala criză. |
| --- | --- |

3.1

Cea mai mare provocare iminentă pentru politica economică constă în consolidarea rapidă a încrederii consumatorilor și a investitorilor prin stimularea eficientă a cererii. Cererea trebuie stimulată pentru a redresa creșterea economică și pentru a menține un nivel scăzut al șomajului, astfel încât să se poată împiedica spirala descendentă a anilor ′30 din secolul trecut. În acest sens, trebuie evitate greșelile trecutului care au contribuit la actuala criză.

| 3.2 | Ansamblul de instrumente politico-economice ale Uniunii Europene și, în special, ale uniunii monetare pare să fi fost creat pentru o dezvoltare economică lină și pentru evitarea crizelor. Însă acest ansamblu de instrumente nu este suficient pentru acțiuni de salvare în cazul apariției unei crize. Astfel este necesară o nouă orientare a politicii economice, alegerea unor noi căi - deci o nouă guvernanță la nivel european, care să reacționeze în mod adecvat la crize precum cea actuală. |
| --- | --- |

3.2

Ansamblul de instrumente politico-economice ale Uniunii Europene și, în special, ale uniunii monetare pare să fi fost creat pentru o dezvoltare economică lină și pentru evitarea crizelor. Însă acest ansamblu de instrumente nu este suficient pentru acțiuni de salvare în cazul apariției unei crize. Astfel este necesară o nouă orientare a politicii economice, alegerea unor noi căi - deci o nouă guvernanță la nivel european, care să reacționeze în mod adecvat la crize precum cea actuală.

| 3.3 | S-a dovedit în mod dureros că piața nu poate rezolva toate problemele (2). Încrederea nejustificată în mecanismul pieței ca panaceu, gândirea și orizontul de planificare pe termen scurt, precum și goana după profituri tot mai mari trebuie înlocuite cu o politică realistă, orientată mai puțin pe baze ideologice. |
| --- | --- |

3.3

S-a dovedit în mod dureros că piața nu poate rezolva toate problemele (2). Încrederea nejustificată în mecanismul pieței ca panaceu, gândirea și orizontul de planificare pe termen scurt, precum și goana după profituri tot mai mari trebuie înlocuite cu o politică realistă, orientată mai puțin pe baze ideologice.

2

| 3.4 | Faptul că piața a dat greș în sectorul financiar, nu înseamnă că aceasta nu funcționează deloc, ci semnalează necesitatea evitării, respectiv a corectării evoluțiilor greșite ale pieței, prin măsuri legislative și de supraveghere bine țintite. De aceea, noua politică trebuie să se clădească pe fundamentul unei economii de piață, care stimulează și răsplătește inițiativele proprii și asumarea riscului. Desigur, „puterea pieței” trebuie să facă din nou obiectul unor norme mai severe, în vederea asigurării funcționării sale, pe cât posibil, fără fricțiuni. Piețele libere necesită „parapete” în cadrul cărora să poată funcționa. Aceasta chiar și numai datorită faptului că în realitatea economică lipsesc premisele pentru piețe perfecte. În Uniunea Europeană, la aceasta se adaugă faptul că modelul economic și social european se bazează pe principii care necesită rectificări ale rezultatelor pieței. Concentrarea asupra unei noi orientări privind obiectivele și valorile pe termen mai lung face parte, de asemenea, din acest model. |
| --- | --- |

3.4

Faptul că piața a dat greș în sectorul financiar, nu înseamnă că aceasta nu funcționează deloc, ci semnalează necesitatea evitării, respectiv a corectării evoluțiilor greșite ale pieței, prin măsuri legislative și de supraveghere bine țintite. De aceea, noua politică trebuie să se clădească pe fundamentul unei economii de piață, care stimulează și răsplătește inițiativele proprii și asumarea riscului. Desigur, „puterea pieței” trebuie să facă din nou obiectul unor norme mai severe, în vederea asigurării funcționării sale, pe cât posibil, fără fricțiuni. Piețele libere necesită „parapete” în cadrul cărora să poată funcționa. Aceasta chiar și numai datorită faptului că în realitatea economică lipsesc premisele pentru piețe perfecte. În Uniunea Europeană, la aceasta se adaugă faptul că modelul economic și social european se bazează pe principii care necesită rectificări ale rezultatelor pieței. Concentrarea asupra unei noi orientări privind obiectivele și valorile pe termen mai lung face parte, de asemenea, din acest model.

| 3.5 | Politica economică, atât la nivel european cât și național, a făcut deja - chiar dacă mai târziu - demersuri importante în direcția corectă. Au fost reduse ratele dobânzilor, deși există încă o marjă de manevră pentru alte reduceri. Măsurile de intervenție ale statului, cum ar fi ajutoarele, garanțiile și preluarea riscului sunt recunoscute din nou ca fiind judicioase și necesare. În cazuri speciale nu se exclud nici naționalizările ca măsuri extreme de salvare. Bugetele publice asigură sprijinirea cererii prin reducerea impozitelor și prin cheltuieli publice sporite. Combinația politicilor macroeconomice a devenit astfel mai echilibrată. |
| --- | --- |

3.5

Politica economică, atât la nivel european cât și național, a făcut deja - chiar dacă mai târziu - demersuri importante în direcția corectă. Au fost reduse ratele dobânzilor, deși există încă o marjă de manevră pentru alte reduceri. Măsurile de intervenție ale statului, cum ar fi ajutoarele, garanțiile și preluarea riscului sunt recunoscute din nou ca fiind judicioase și necesare. În cazuri speciale nu se exclud nici naționalizările ca măsuri extreme de salvare. Bugetele publice asigură sprijinirea cererii prin reducerea impozitelor și prin cheltuieli publice sporite. Combinația politicilor macroeconomice a devenit astfel mai echilibrată.

| 3.6 | Comitetul își exprimă din nou obiecția că volumul planului european de redresare economică ar putea fi de dimensiuni prea mici. Acest lucru poate fi explicat parțial și prin faptul că în momentul elaborării acestui pachet, prognozele oficiale privind creșterea economică au subestimat cu mult profunzimea crizei. Astfel, prognoza din toamnă a Comisiei, publicată la 3 noiembrie 2008, pornea de la o creștere economică minimă a zonei euro de 0,1 % în 2009, în timp ce prognoza interimară din 19 ianuarie 2009 se situa la -1,9 %, deja cu două puncte procentuale mai puțin. Prognozele actuale pentru sfârșitul primului trimestru estimează, între timp, o diminuare de circa 4 %. Impactul negativ asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă este deci mult mai puternic decât s-a presupus cu puțin timp înainte. Este evident că, în primul rând, trebuie puse în aplicare, cât mai rapid posibil, măsurile stabilite deja. Însă situația economică și prognozele s-au agravat atât de mult în ultimele săptămâni, încât se impun într-un mod stringent măsuri de contracarare pe diferite planuri, după cum se prezintă la secțiunea 4. |
| --- | --- |

3.6

Comitetul își exprimă din nou obiecția că volumul planului european de redresare economică ar putea fi de dimensiuni prea mici. Acest lucru poate fi explicat parțial și prin faptul că în momentul elaborării acestui pachet, prognozele oficiale privind creșterea economică au subestimat cu mult profunzimea crizei. Astfel, prognoza din toamnă a Comisiei, publicată la 3 noiembrie 2008, pornea de la o creștere economică minimă a zonei euro de 0,1 % în 2009, în timp ce prognoza interimară din 19 ianuarie 2009 se situa la -1,9 %, deja cu două puncte procentuale mai puțin. Prognozele actuale pentru sfârșitul primului trimestru estimează, între timp, o diminuare de circa 4 %. Impactul negativ asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă este deci mult mai puternic decât s-a presupus cu puțin timp înainte. Este evident că, în primul rând, trebuie puse în aplicare, cât mai rapid posibil, măsurile stabilite deja. Însă situația economică și prognozele s-au agravat atât de mult în ultimele săptămâni, încât se impun într-un mod stringent măsuri de contracarare pe diferite planuri, după cum se prezintă la secțiunea 4.

| 3.7 | Măsurile de redresare economică vor costa mulți bani. Majoritatea statelor UE vor depăși pragul de deficit bugetar de 3 %. În cadrul flexibilității sporite a Pactului de stabilitate și de creștere, în urma reformării acestuia, depășirea pragului este, în condițiile date excepționale, judicioasă, necesară și prin urmare, trebuie tolerată fără sancțiuni. Desigur, în cazul statelor candidate la aderarea la zona euro trebuie să se aplice aceeași flexibilitate ca și pentru statele membre ale uniunii monetare. Condițiile pactului nu trebuie să reprezinte un obstacol atunci când prin investiții publice viitoare în cercetare, dezvoltare și educație se creează potențialul pentru creșterea economică în viitor, deoarece această creștere reprezintă fundamentul pentru revenirea rapidă la funcționarea durabilă a finanțelor publice după depășirea crizei. |
| --- | --- |

3.7

Măsurile de redresare economică vor costa mulți bani. Majoritatea statelor UE vor depăși pragul de deficit bugetar de 3 %. În cadrul flexibilității sporite a Pactului de stabilitate și de creștere, în urma reformării acestuia, depășirea pragului este, în condițiile date excepționale, judicioasă, necesară și prin urmare, trebuie tolerată fără sancțiuni. Desigur, în cazul statelor candidate la aderarea la zona euro trebuie să se aplice aceeași flexibilitate ca și pentru statele membre ale uniunii monetare. Condițiile pactului nu trebuie să reprezinte un obstacol atunci când prin investiții publice viitoare în cercetare, dezvoltare și educație se creează potențialul pentru creșterea economică în viitor, deoarece această creștere reprezintă fundamentul pentru revenirea rapidă la funcționarea durabilă a finanțelor publice după depășirea crizei.

| 3.8 | În acest context, trebuie însă reflectat deja, acum, asupra modului în care se va reuși să se revină după criză pe un drum durabil pe termen lung. În orice caz, pentru revenirea pe un astfel de drum sunt necesare strategii mai credibile ale statelor membre. Caracterul urgent al acestei sarcini se vede deja în prezent din răspândirea amenințătoare a împrumuturilor de stat în zona euro, care indică o îngrijorare în creștere a investitorilor cu privire la solvabilitatea guvernelor naționale. Pentru stabilizarea finanțelor publice sunt necesare soluții inteligente care să evite restructurarea radicală pe seama lucrătorilor și a persoanelor celor mai vulnerabile din punct de vedere social, cum s-a întâmplat în anii ′30. În acea perioadă, combinația dumpingului salarial și social, alături de măsurile protecționiste, a contribuit la declanșarea unei catastrofe. |
| --- | --- |

3.8

În acest context, trebuie însă reflectat deja, acum, asupra modului în care se va reuși să se revină după criză pe un drum durabil pe termen lung. În orice caz, pentru revenirea pe un astfel de drum sunt necesare strategii mai credibile ale statelor membre. Caracterul urgent al acestei sarcini se vede deja în prezent din răspândirea amenințătoare a împrumuturilor de stat în zona euro, care indică o îngrijorare în creștere a investitorilor cu privire la solvabilitatea guvernelor naționale. Pentru stabilizarea finanțelor publice sunt necesare soluții inteligente care să evite restructurarea radicală pe seama lucrătorilor și a persoanelor celor mai vulnerabile din punct de vedere social, cum s-a întâmplat în anii ′30. În acea perioadă, combinația dumpingului salarial și social, alături de măsurile protecționiste, a contribuit la declanșarea unei catastrofe.

| 3.9 | Deschiderea unor noi surse de venit pentru stat va fi inevitabilă. Baza încasărilor de impozite a statelor membre trebuie consolidată, printre altele, prin închiderea paradisurilor fiscale, prin terminarea cursei de reducere a impozitelor, precum și prin măsuri împotriva evaziunii și a fraudei fiscale. Este oportună o regândire generală a întregului sistem de impozite, luând în considerare problemele privind distribuția echitabilă a diferitelor forme de venit și de avere. În acest sens, trebuie solicitată contribuția, în special a celor care au profitat în mod deosebit în urma acelor evoluții greșite ale piețelor financiare, care trebuie corectate acum cu fonduri publice pe costul contribuabililor. |
| --- | --- |

3.9

Deschiderea unor noi surse de venit pentru stat va fi inevitabilă. Baza încasărilor de impozite a statelor membre trebuie consolidată, printre altele, prin închiderea paradisurilor fiscale, prin terminarea cursei de reducere a impozitelor, precum și prin măsuri împotriva evaziunii și a fraudei fiscale. Este oportună o regândire generală a întregului sistem de impozite, luând în considerare problemele privind distribuția echitabilă a diferitelor forme de venit și de avere. În acest sens, trebuie solicitată contribuția, în special a celor care au profitat în mod deosebit în urma acelor evoluții greșite ale piețelor financiare, care trebuie corectate acum cu fonduri publice pe costul contribuabililor.

| 3.10 | Este evident că stimularea fiscală a economiei nu poate fi neutră pe termen scurt din punctul de vedere al bugetului, ci trebuie finanțată din datorii, pentru a nu contraveni obiectivului relansării cererii. În acest context, trebuie avute în vedere diversele urmări pozitive și negative pe termen scurt și lung ale unei datorii publice sporite. Un efect negativ ar putea fi creșterea costurilor de capital ale întreprinderii printr-un efect de evicțiune (crowding-out-effect), în cazul exploatării intensificate a capacităților;averile fiind mai puternic concentrate decât veniturile, finanțarea mai intensă a datoriilor va contribui și la o inegalitate mai accentuată a veniturilor. |
| --- | --- |

3.10

Este evident că stimularea fiscală a economiei nu poate fi neutră pe termen scurt din punctul de vedere al bugetului, ci trebuie finanțată din datorii, pentru a nu contraveni obiectivului relansării cererii. În acest context, trebuie avute în vedere diversele urmări pozitive și negative pe termen scurt și lung ale unei datorii publice sporite. Un efect negativ ar putea fi creșterea costurilor de capital ale întreprinderii printr-un efect de evicțiune (crowding-out-effect), în cazul exploatării intensificate a capacităților;averile fiind mai puternic concentrate decât veniturile, finanțarea mai intensă a datoriilor va contribui și la o inegalitate mai accentuată a veniturilor.

crowding-out-effect

| 3.11 | Pe de altă parte, finanțarea datoriilor nu înseamnă neapărat creșterea deficitului bugetar în aceeași măsură, deoarece stimularea activităților economice sporește și încasările publice. O nouă îndatorare nu trebuie privită unilateral doar ca împovărarea generațiilor viitoare care trebuie să plătească dobânzile aferente, deoarece generațiile viitoare profită de investiții inteligente, cum ar fi în educație și infrastructură, iar pe lângă aceasta, ele sunt și moștenitoarele împrumuturilor de stat din prezent. În afară de aceasta, trebuie reținut faptul că utilizarea a mai puțini bani pentru combaterea crizei determină costuri la fel de ridicate, deoarece performanța economică și rata ocupării forței de muncă scad astfel și mai mult. În acest caz, costurile monetare ar fi însoțite de costuri sociale mult mai ridicate, precum și de suferința oamenilor cauzată de șomaj, descalificare și intensificarea tensiunilor sociale. |
| --- | --- |

3.11

Pe de altă parte, finanțarea datoriilor nu înseamnă neapărat creșterea deficitului bugetar în aceeași măsură, deoarece stimularea activităților economice sporește și încasările publice. O nouă îndatorare nu trebuie privită unilateral doar ca împovărarea generațiilor viitoare care trebuie să plătească dobânzile aferente, deoarece generațiile viitoare profită de investiții inteligente, cum ar fi în educație și infrastructură, iar pe lângă aceasta, ele sunt și moștenitoarele împrumuturilor de stat din prezent. În afară de aceasta, trebuie reținut faptul că utilizarea a mai puțini bani pentru combaterea crizei determină costuri la fel de ridicate, deoarece performanța economică și rata ocupării forței de muncă scad astfel și mai mult. În acest caz, costurile monetare ar fi însoțite de costuri sociale mult mai ridicate, precum și de suferința oamenilor cauzată de șomaj, descalificare și intensificarea tensiunilor sociale.

4.   Alte observații privind „setul de instrumente” pentru măsurile la nivel național

Alte observații privind „setul de instrumente” pentru măsurile la nivel național

| 4.1 | Într-un prim pas s-au pus în aplicare planuri de salvare impresionante în sectorul financiar, desigur, cu diferite grade de eficiență. Procesul de recapitalizare nu este încă încheiat, iar încrederea nu s-a refăcut încă, astfel că persistă grave probleme de lichiditate. De aceea, sunt necesare noi eforturi pentru a furniza suficiente mijloace financiare întreprinderilor și gospodăriilor. Desigur, sprijinul provenit din fonduri publice trebuie – nu numai în cazul instituțiilor financiare – să fie legat de o serie de criterii și condiții care să asigure utilitatea acestuia pentru economia națională și o guvernanță corporatistă corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.1

Într-un prim pas s-au pus în aplicare planuri de salvare impresionante în sectorul financiar, desigur, cu diferite grade de eficiență. Procesul de recapitalizare nu este încă încheiat, iar încrederea nu s-a refăcut încă, astfel că persistă grave probleme de lichiditate. De aceea, sunt necesare noi eforturi pentru a furniza suficiente mijloace financiare întreprinderilor și gospodăriilor. Desigur, sprijinul provenit din fonduri publice trebuie – nu numai în cazul instituțiilor financiare – să fie legat de o serie de criterii și condiții care să asigure utilitatea acestuia pentru economia națională și o guvernanță corporatistă corespunzătoare.

| 4.2 | În acest scop este nevoie de ajutor rapid și eficient pentru cetățenii cei mai afectați, adică cei vulnerabili din punct de vedere social, și pentru piața forței de muncă deoarece, de obicei, criza pe piața forței de muncă îi afectează mai întâi pe membrii cei mai vulnerabili ai acesteia, pe cei care au condiții de muncă precare, cum ar fi în cazul muncii temporare sau al lucrătorilor cu contracte pe durată determinată. Angajații cu contract permanent vor trece apoi - cel puțin temporar - la regimul de muncă redusă și vor fi concediați în cazul în care criza persistă mai mult. Având în vedere și evoluția demografică prevăzută, o restructurare inteligentă a economiei trebuie să urmărească păstrarea și calificarea angajaților unei întreprinderi în locul concedierii acestora, astfel încât în cazul consolidării economiei să fie disponibili specialiști suficient de calificați. Sprijinirea șomerilor trebuie combinată cu programe de recalificare și îmbunătățire a nivelului de calificare. În acest sens, trebuie avut în vedere faptul că statisticile oficiale privind șomajul nu reflectă în întregime dimensiunea problematicii și a impactului, deoarece în perioadele de criză multe persoane dispar din statistica de șomaj, de exemplu, pentru că nu au dreptul la prestații de șomaj sau pentru că încetează să-și caute un loc de muncă, fiind demotivați de lipsa oricărei șanse. Îndeosebi, în perioade de criză, integrarea tinerilor pe piața forței de muncă are cea mai mare prioritate. |
| --- | --- |

4.2

În acest scop este nevoie de ajutor rapid și eficient pentru cetățenii cei mai afectați, adică cei vulnerabili din punct de vedere social, și pentru piața forței de muncă deoarece, de obicei, criza pe piața forței de muncă îi afectează mai întâi pe membrii cei mai vulnerabili ai acesteia, pe cei care au condiții de muncă precare, cum ar fi în cazul muncii temporare sau al lucrătorilor cu contracte pe durată determinată. Angajații cu contract permanent vor trece apoi - cel puțin temporar - la regimul de muncă redusă și vor fi concediați în cazul în care criza persistă mai mult. Având în vedere și evoluția demografică prevăzută, o restructurare inteligentă a economiei trebuie să urmărească păstrarea și calificarea angajaților unei întreprinderi în locul concedierii acestora, astfel încât în cazul consolidării economiei să fie disponibili specialiști suficient de calificați. Sprijinirea șomerilor trebuie combinată cu programe de recalificare și îmbunătățire a nivelului de calificare. În acest sens, trebuie avut în vedere faptul că statisticile oficiale privind șomajul nu reflectă în întregime dimensiunea problematicii și a impactului, deoarece în perioadele de criză multe persoane dispar din statistica de șomaj, de exemplu, pentru că nu au dreptul la prestații de șomaj sau pentru că încetează să-și caute un loc de muncă, fiind demotivați de lipsa oricărei șanse. Îndeosebi, în perioade de criză, integrarea tinerilor pe piața forței de muncă are cea mai mare prioritate.

| 4.3 | Măsurile de sprijin al sectorului antreprenorial trebuie să fie orientate, de asemenea, spre asigurarea reluării aprovizionării nestingherite a acestuia cu mijloace financiare, în special a IMM-urilor. De asemenea, măsurile menționate trebuie să asigure funcționarea fără fricțiuni a piețelor produselor. În cazul măsurilor de sprijinire a economiei trebuie să se pregătească terenul pentru a se ieși din criză cu forțe sporite. Obiectivul trebuie să fie obținerea unui „dividend dublu”: prin investiții inteligente și orientate către îmbunătățiri structurale nu trebuie doar redresată economia pe termen scurt, ci sporite în același timp, în sensul Strategiei de la Lisabona, competitivitatea și potențialul viitor de creștere economică. Acest lucru presupune investiții în inovare și modernizarea infrastructurii (cum ar fi rețelele transeuropene de energie, precum și infrastructura de bandă largă), precum și în cercetare și educație. Competitivitatea și puterea de inovare a IMM-urilor trebuie consolidate prin măsuri de sprijin, ca, de exemplu, în materie de impozitare sau prin preluarea garanțiilor de către stat, cu scopul de a folosi potențialul lor pentru sprijinirea redresării economice. |
| --- | --- |

4.3

Măsurile de sprijin al sectorului antreprenorial trebuie să fie orientate, de asemenea, spre asigurarea reluării aprovizionării nestingherite a acestuia cu mijloace financiare, în special a IMM-urilor. De asemenea, măsurile menționate trebuie să asigure funcționarea fără fricțiuni a piețelor produselor. În cazul măsurilor de sprijinire a economiei trebuie să se pregătească terenul pentru a se ieși din criză cu forțe sporite. Obiectivul trebuie să fie obținerea unui „dividend dublu”: prin investiții inteligente și orientate către îmbunătățiri structurale nu trebuie doar redresată economia pe termen scurt, ci sporite în același timp, în sensul Strategiei de la Lisabona, competitivitatea și potențialul viitor de creștere economică. Acest lucru presupune investiții în inovare și modernizarea infrastructurii (cum ar fi rețelele transeuropene de energie, precum și infrastructura de bandă largă), precum și în cercetare și educație. Competitivitatea și puterea de inovare a IMM-urilor trebuie consolidate prin măsuri de sprijin, ca, de exemplu, în materie de impozitare sau prin preluarea garanțiilor de către stat, cu scopul de a folosi potențialul lor pentru sprijinirea redresării economice.

a

| 4.4 | În continuare, CESE atrage atenția asupra faptului că la consolidarea încrederii actorilor din sectorul economic pot contribui, pe lângă stimularea cererii, și o serie de alte măsuri. Simplificarea legislației, accelerarea procedurilor și reducerea sarcinilor administrative pot, de asemenea, servi stimulării activității economice. |
| --- | --- |

4.4

În continuare, CESE atrage atenția asupra faptului că la consolidarea încrederii actorilor din sectorul economic pot contribui, pe lângă stimularea cererii, și o serie de alte măsuri. Simplificarea legislației, accelerarea procedurilor și reducerea sarcinilor administrative pot, de asemenea, servi stimulării activității economice.

| 4.5 | Întrucât „relansarea economică” nu înseamnă că în perioada de după criză totul va fi exact ca înainte, trebuie pus accentul pe proiecte de economisire a energiei și de protecție a mediului, în vederea accelerării tranziției spre o economie „verde”, cu emisii reduse de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

4.5

Întrucât „relansarea economică” nu înseamnă că în perioada de după criză totul va fi exact ca înainte, trebuie pus accentul pe proiecte de economisire a energiei și de protecție a mediului, în vederea accelerării tranziției spre o economie „verde”, cu emisii reduse de dioxid de carbon.

| 4.6 | Măsurile de îmbunătățire structurală trebuie să fie suportabile din punct de vedere social și să stimuleze creșterea economică și ocuparea forței de muncă, astfel încât să nu contracareze eforturile de consolidare a cererii și de atenuare a dificultăților de ordin social. Politicii salariale îi revine un rol deosebit, care trebuie să aibă în vedere rolul dublu al salariilor în economie. În timp ce din punct de vedere microeconomic, salariile reprezintă un factor de cost pentru întreprinderi, influențând competitivitatea prețurilor, din punct de vedere macroeconomic, acestea reprezintă principalul factor determinant pentru cererea pe piața internă. Întreprinderile fac investiții și creează locuri de muncă numai atunci când se așteaptă să aibă cerere. De aceea, în termeni macroeconomici, o strategie pe termen mediu de creștere a salariilor în raport cu creșterea productivității la nivelul economiei naționale asigură echilibrul dintre evoluția cererii și menținerea competitivității prețurilor. Așadar, partenerii sociali trebuie să depună eforturi pentru a evita moderarea salarială în sensul unei politici protecționiste (beggar-thy-neighbour policy). |
| --- | --- |

4.6

Măsurile de îmbunătățire structurală trebuie să fie suportabile din punct de vedere social și să stimuleze creșterea economică și ocuparea forței de muncă, astfel încât să nu contracareze eforturile de consolidare a cererii și de atenuare a dificultăților de ordin social. Politicii salariale îi revine un rol deosebit, care trebuie să aibă în vedere rolul dublu al salariilor în economie. În timp ce din punct de vedere microeconomic, salariile reprezintă un factor de cost pentru întreprinderi, influențând competitivitatea prețurilor, din punct de vedere macroeconomic, acestea reprezintă principalul factor determinant pentru cererea pe piața internă. Întreprinderile fac investiții și creează locuri de muncă numai atunci când se așteaptă să aibă cerere. De aceea, în termeni macroeconomici, o strategie pe termen mediu de creștere a salariilor în raport cu creșterea productivității la nivelul economiei naționale asigură echilibrul dintre evoluția cererii și menținerea competitivității prețurilor. Așadar, partenerii sociali trebuie să depună eforturi pentru a evita moderarea salarială în sensul unei politici protecționiste (beggar-thy-neighbour policy).

beggar-thy-neighbour policy

| 4.7 | Efectul măsurilor bugetare individuale asupra creșterii economice depinde și de efectul de multiplicare, care depinde la rândul lui de tendințele de consum și de nivelul importurilor. În cazul reducerii generale a impozitelor există pericolul ca din cauza nesiguranței să crească nivelul economiilor. Efectul asupra cererii va fi mai mare în cazul orientării către cei cu venit redus din cauza tendințelor mai pronunțate de consum ale acestora. Desigur, cei cu venit redus sunt excluși, întrucât aceștia nu plătesc impozite. De aceea trebuie găsite soluții speciale pentru acest grup. Limitarea temporală a anumitor reduceri de impozite ar putea reprezenta, din nou, un stimul pentru devansarea cumpărăturilor. Se așteaptă efecte relativ eficace și în urma transferurilor directe precis orientate, cum ar fi mărirea temporară a prestațiilor de șomaj, astfel cum a propus Comisia. De asemenea, fixarea destinației ajutoarelor financiare mărește efectul asupra cererii, cum ar fi în cazul cupoanelor pentru educație sau al ideii de cupoane pentru schimbările climatice. Acestea din urmă ar putea fi răscumpărate cu ocazia achiziționării unor bunuri cu consum redus de energie, a instalațiilor solare sau a abonamentelor pentru mijloace de transport în comun. |
| --- | --- |

4.7

Efectul măsurilor bugetare individuale asupra creșterii economice depinde și de efectul de multiplicare, care depinde la rândul lui de tendințele de consum și de nivelul importurilor. În cazul reducerii generale a impozitelor există pericolul ca din cauza nesiguranței să crească nivelul economiilor. Efectul asupra cererii va fi mai mare în cazul orientării către cei cu venit redus din cauza tendințelor mai pronunțate de consum ale acestora. Desigur, cei cu venit redus sunt excluși, întrucât aceștia nu plătesc impozite. De aceea trebuie găsite soluții speciale pentru acest grup. Limitarea temporală a anumitor reduceri de impozite ar putea reprezenta, din nou, un stimul pentru devansarea cumpărăturilor. Se așteaptă efecte relativ eficace și în urma transferurilor directe precis orientate, cum ar fi mărirea temporară a prestațiilor de șomaj, astfel cum a propus Comisia. De asemenea, fixarea destinației ajutoarelor financiare mărește efectul asupra cererii, cum ar fi în cazul cupoanelor pentru educație sau al ideii de cupoane pentru schimbările climatice. Acestea din urmă ar putea fi răscumpărate cu ocazia achiziționării unor bunuri cu consum redus de energie, a instalațiilor solare sau a abonamentelor pentru mijloace de transport în comun.

| 4.8 | În cazul acordării unor ajutoare din diverse fonduri (fondurile structurale și de coeziune, Fondul Agricol pentru Dezvoltare Rurală, Fondul Social European, Fondul European de Ajustare la Globalizare) sunt necesare, pe lângă utilizarea eficientă a acestora, și flexibilitate, precum și o abordare pragmatică, pentru a obține mai repede rezultate concrete. |
| --- | --- |

4.8

În cazul acordării unor ajutoare din diverse fonduri (fondurile structurale și de coeziune, Fondul Agricol pentru Dezvoltare Rurală, Fondul Social European, Fondul European de Ajustare la Globalizare) sunt necesare, pe lângă utilizarea eficientă a acestora, și flexibilitate, precum și o abordare pragmatică, pentru a obține mai repede rezultate concrete.

5.   Consolidarea dimensiunii europene

Consolidarea dimensiunii europene

| 5.1 | Criza actuală are efecte diferite asupra statelor membre din cauza structurilor economice diferite ale acestora. Având în vedere impactul diferit, este necesar să se elaboreze pachete de măsuri diferite la nivel național. Prin urmare, există pericolul creșterii inegalităților în Europa și în zona euro. Politicile naționale sunt astfel limitate. Prin urmare, sunt necesare o politică europeană și o mai bună coordonare economică și guvernanță la nivel european, care trebuie însă să dispună de instrumentele adecvate pentru implementarea eficientă a acestei politici. |
| --- | --- |

5.1

Criza actuală are efecte diferite asupra statelor membre din cauza structurilor economice diferite ale acestora. Având în vedere impactul diferit, este necesar să se elaboreze pachete de măsuri diferite la nivel național. Prin urmare, există pericolul creșterii inegalităților în Europa și în zona euro. Politicile naționale sunt astfel limitate. Prin urmare, sunt necesare o politică europeană și o mai bună coordonare economică și guvernanță la nivel european, care trebuie însă să dispună de instrumentele adecvate pentru implementarea eficientă a acestei politici.

| 5.2 | Punerea în aplicare rapidă a pachetelor de măsuri necesită coordonare, armonizare și corelare, întrucât fără o abordare coerentă există pericolul ca unele state să ia măsuri în favoarea întreprinderilor naționale. Aceste măsuri încalcă principiile concurenței echitabile și determină o cursă a subvențiilor. Și în domeniul impozitelor este necesară o armonizare generală, nu doar a măsurilor de redresare a economiei, ci și a întregului sistem fiscal. De asemenea, încercarea de a îmbunătății competitivitatea internațională a unui stat prin măsuri tarifare prezintă pericolul unor tendințe protecționiste, imediat ce un stat încearcă să depășească recesiunea cu ajutorul cererii externe. Acest aspect este valabil atât în cadrul statelor membre ale UE, cât și al marilor blocuri economice (după cum arată, într-un mod periculos, sloganul „buy american” difuzat în cadrul planului de redresare economică al Statelor Unite). |
| --- | --- |

5.2

Punerea în aplicare rapidă a pachetelor de măsuri necesită coordonare, armonizare și corelare, întrucât fără o abordare coerentă există pericolul ca unele state să ia măsuri în favoarea întreprinderilor naționale. Aceste măsuri încalcă principiile concurenței echitabile și determină o cursă a subvențiilor. Și în domeniul impozitelor este necesară o armonizare generală, nu doar a măsurilor de redresare a economiei, ci și a întregului sistem fiscal. De asemenea, încercarea de a îmbunătății competitivitatea internațională a unui stat prin măsuri tarifare prezintă pericolul unor tendințe protecționiste, imediat ce un stat încearcă să depășească recesiunea cu ajutorul cererii externe. Acest aspect este valabil atât în cadrul statelor membre ale UE, cât și al marilor blocuri economice (după cum arată, într-un mod periculos, sloganul „buy american” difuzat în cadrul planului de redresare economică al Statelor Unite).

buy american

| 5.3 | În acest context, CESE solicită Comisiei o informare de ansamblu rapidă asupra modului de punere în aplicare a planurilor naționale de redresare economică și să prezinte instrumentele care stau la dispoziție pentru accelerarea progresului în aplicarea acestor măsuri. Acest lucru este necesar pentru a putea evalua volumul măsurilor puse efectiv în aplicare, pentru a favoriza învățarea reciprocă și pentru a obține informații generale asupra unor eventuale evoluții nedorite. Astfel de evoluții nedorite în direcția protecționismului ar fi denaturarea concurenței, dumpingul (și în domeniul impozitelor), parazitismul și, în afara zonei euro, devalorizarea monetară. Comitetul solicită Consiliului și Comisiei să interzică în mod strict măsurile care pot duce la o politică protecționistă (beggar-thy-neighbour policy), respectiv să le retragă, dacă este cazul. |
| --- | --- |

5.3

În acest context, CESE solicită Comisiei o informare de ansamblu rapidă asupra modului de punere în aplicare a planurilor naționale de redresare economică și să prezinte instrumentele care stau la dispoziție pentru accelerarea progresului în aplicarea acestor măsuri. Acest lucru este necesar pentru a putea evalua volumul măsurilor puse efectiv în aplicare, pentru a favoriza învățarea reciprocă și pentru a obține informații generale asupra unor eventuale evoluții nedorite. Astfel de evoluții nedorite în direcția protecționismului ar fi denaturarea concurenței, dumpingul (și în domeniul impozitelor), parazitismul și, în afara zonei euro, devalorizarea monetară. Comitetul solicită Consiliului și Comisiei să interzică în mod strict măsurile care pot duce la o politică protecționistă (beggar-thy-neighbour policy), respectiv să le retragă, dacă este cazul.

beggar-thy-neighbour policy

| 5.4 | Consolidarea dimensiunii europene înseamnă și luarea în considerare într-o măsură sporită a unor proiecte comune, de exemplu în domeniul infrastructurii de aprovizionare cu energie. Ar fi posibilă o contribuție la finanțarea acestor proiecte dacă, prin intermediul unei flexibilități mai mari între liniile bugetare ale bugetului UE, fondurile neepuizate ar fi folosite în acest scop. În acest context, ar trebui examinată și ideea împrumutului european dintr-un fond suveran european de investiții. |
| --- | --- |

5.4

Consolidarea dimensiunii europene înseamnă și luarea în considerare într-o măsură sporită a unor proiecte comune, de exemplu în domeniul infrastructurii de aprovizionare cu energie. Ar fi posibilă o contribuție la finanțarea acestor proiecte dacă, prin intermediul unei flexibilități mai mari între liniile bugetare ale bugetului UE, fondurile neepuizate ar fi folosite în acest scop. În acest context, ar trebui examinată și ideea împrumutului european dintr-un fond suveran european de investiții.

| 5.5 | Solidaritatea Uniunii este necesară și pentru statele din afara zonei euro care au dificultăți cu privire la balanța de plăți (de exemplu, Ungaria, Letonia), precum și pentru băncile și instituțiile financiare periclitate din statele din afara zonei euro, luând în considerare situația deosebită a acestor state în procesul de recuperare a decalajelor. |
| --- | --- |

5.5

Solidaritatea Uniunii este necesară și pentru statele din afara zonei euro care au dificultăți cu privire la balanța de plăți (de exemplu, Ungaria, Letonia), precum și pentru băncile și instituțiile financiare periclitate din statele din afara zonei euro, luând în considerare situația deosebită a acestor state în procesul de recuperare a decalajelor.

6.   Reforma piețelor financiare

Reforma piețelor financiare

| 6.1 | La fel ca și în cazul altor teme de importanță globală, UE trebuie, în special în cadrul re-reglementării arhitecturii financiare internaționale, să adopte o poziție unitară și unanimă să vorbească cu o singură voce. În folosul tuturor celor implicați și pentru a contribui la stabilitate, în general, Europa trebuie să pună pietre de temelie și să-și depună amprenta asupra noii ordini. În orice caz, este necesară o schimbare de paradigmă înspre orientarea pe termen lung și durabilitate, sprijinită prin structuri de stimulare și sisteme de bonificare corespunzătoare. Un sistem financiar global reorganizat trebuie să permită dezvoltarea inovațiilor financiare solide, care nu fac concurență investițiilor din economia reală, ci o susțin pe aceasta. |
| --- | --- |

6.1

La fel ca și în cazul altor teme de importanță globală, UE trebuie, în special în cadrul re-reglementării arhitecturii financiare internaționale, să adopte o poziție unitară și unanimă să vorbească cu o singură voce. În folosul tuturor celor implicați și pentru a contribui la stabilitate, în general, Europa trebuie să pună pietre de temelie și să-și depună amprenta asupra noii ordini. În orice caz, este necesară o schimbare de paradigmă înspre orientarea pe termen lung și durabilitate, sprijinită prin structuri de stimulare și sisteme de bonificare corespunzătoare. Un sistem financiar global reorganizat trebuie să permită dezvoltarea inovațiilor financiare solide, care nu fac concurență investițiilor din economia reală, ci o susțin pe aceasta.

| 6.2 | Noul sistem trebuie să se caracterizeze prin principii cum ar fi transparența, limitarea asumării de riscuri, prezentarea realistă a riscului în cadrul bilanțurilor, precum și includerea fondurilor speculative (hedge fonds) și a capitalului privat în procesul de reglementare. O nouă reglementare trebuie să contribuie și la împiedicarea efectelor prociclice și a efectelor de pârghie excesive. Propunerile de reformă nu trebuie să devină o colecție de părți, ci trebuie să reprezinte un pachet de măsuri cuprinzător și coerent care acoperă toate domeniile relevante. Statele și blocurile economice nu trebuie să ajungă la o situație de concurență în materie (de)reglementare. În acest sens, sunt necesare, cel puțin supravegherea și controlul coordonate la nivel transfrontalier, precum și agenții europene de rating independente. |
| --- | --- |

6.2

Noul sistem trebuie să se caracterizeze prin principii cum ar fi transparența, limitarea asumării de riscuri, prezentarea realistă a riscului în cadrul bilanțurilor, precum și includerea fondurilor speculative (hedge fonds) și a capitalului privat în procesul de reglementare. O nouă reglementare trebuie să contribuie și la împiedicarea efectelor prociclice și a efectelor de pârghie excesive. Propunerile de reformă nu trebuie să devină o colecție de părți, ci trebuie să reprezinte un pachet de măsuri cuprinzător și coerent care acoperă toate domeniile relevante. Statele și blocurile economice nu trebuie să ajungă la o situație de concurență în materie (de)reglementare. În acest sens, sunt necesare, cel puțin supravegherea și controlul coordonate la nivel transfrontalier, precum și agenții europene de rating independente.

hedge fonds

| 6.3 | Trebuie acordată din nou o atenție specială și modului de finanțare a sistemelor de pensii (3). Deoarece, în ultimii ani, finanțarea s-a realizat – determinată de încrederea în infailibilitatea piețelor - tot mai mult prin intermediul pieței de capital, aceasta din urmă, contrar estimărilor inițiale, a cauzat pierderi financiare considerabile pentru o mare parte a pensionarilor actuali sau viitori. |
| --- | --- |

6.3

Trebuie acordată din nou o atenție specială și modului de finanțare a sistemelor de pensii (3). Deoarece, în ultimii ani, finanțarea s-a realizat – determinată de încrederea în infailibilitatea piețelor - tot mai mult prin intermediul pieței de capital, aceasta din urmă, contrar estimărilor inițiale, a cauzat pierderi financiare considerabile pentru o mare parte a pensionarilor actuali sau viitori.

3

7.   Rolul societății civile organizate

Rolul societății civile organizate

| 7.1 | Povara crizei va apăsa îndeosebi pe umerii cetățenilor. De aceea, actorii din sectorul economic și social trebuie incluși, în mare măsură, în elaborarea viitoarei politici. Comitetul Economic și Social European a dovedit pe diferite căi faptul că își îndeplinește, în situația actuală de criză financiară, economică și socială, rolul său instituțional de susținere a celorlalte instituții europene. Astfel, în cadrul unei conferințe desfășurate în ianuarie 2009, Comitetul a creat un cadru de dialog pentru diferiți actori: bănci, întreprinderi, sindicate, instituții și alți actori ai societății civile. |
| --- | --- |

7.1

Povara crizei va apăsa îndeosebi pe umerii cetățenilor. De aceea, actorii din sectorul economic și social trebuie incluși, în mare măsură, în elaborarea viitoarei politici. Comitetul Economic și Social European a dovedit pe diferite căi faptul că își îndeplinește, în situația actuală de criză financiară, economică și socială, rolul său instituțional de susținere a celorlalte instituții europene. Astfel, în cadrul unei conferințe desfășurate în ianuarie 2009, Comitetul a creat un cadru de dialog pentru diferiți actori: bănci, întreprinderi, sindicate, instituții și alți actori ai societății civile.

| 7.2 | Lucrătorilor și angajatorilor le revine un rol esențial în depășirea crizei, pe care nu ei au generat-o și de care nu sunt răspunzători. Este necesară intensificarea dialogului social, pe de o parte pentru definirea și punerea în aplicare a unei politici prin care să depășim criza cât mai repede posibil, pe de altă parte, pentru atenuarea, pe cât posibil, a efectelor economice și sociale ale crizei asupra cetățenilor. |
| --- | --- |

7.2

Lucrătorilor și angajatorilor le revine un rol esențial în depășirea crizei, pe care nu ei au generat-o și de care nu sunt răspunzători. Este necesară intensificarea dialogului social, pe de o parte pentru definirea și punerea în aplicare a unei politici prin care să depășim criza cât mai repede posibil, pe de altă parte, pentru atenuarea, pe cât posibil, a efectelor economice și sociale ale crizei asupra cetățenilor.

| 7.3 | În statele membre trebuie elaborate, împreună cu partenerii sociali, măsuri corespunzătoare pentru a evita o evoluție slabă a salariilor, ceea ce nu ar sprijini suficient cererea și creșterea economică. De asemenea, crearea unui dialog la nivel macroeconomic servește unei mai bune coordonări, în măsura în care permite o mai bună armonizare a evoluției salariilor cu politica macroeconomică. |
| --- | --- |

7.3

În statele membre trebuie elaborate, împreună cu partenerii sociali, măsuri corespunzătoare pentru a evita o evoluție slabă a salariilor, ceea ce nu ar sprijini suficient cererea și creșterea economică. De asemenea, crearea unui dialog la nivel macroeconomic servește unei mai bune coordonări, în măsura în care permite o mai bună armonizare a evoluției salariilor cu politica macroeconomică.

| 7.4 | Nedreptățile și inegalitatea nu trebuie intensificate în perioada crizei. Având în vedere și alegerile pentru Parlamentul European, trebuie să se arate clar cetățenilor și mai ales membrilor mai vulnerabili ai societății, sub forma unui nou acord social („New Social Deal”), că nu sunt abandonați de clasa politică. Măsurile legislative și financiare trebuie să împiedice ca această criză să aibă repercusiuni și asupra modelului social european. |
| --- | --- |

7.4

Nedreptățile și inegalitatea nu trebuie intensificate în perioada crizei. Având în vedere și alegerile pentru Parlamentul European, trebuie să se arate clar cetățenilor și mai ales membrilor mai vulnerabili ai societății, sub forma unui nou acord social („New Social Deal”), că nu sunt abandonați de clasa politică. Măsurile legislative și financiare trebuie să împiedice ca această criză să aibă repercusiuni și asupra modelului social european.

| 7.5 | Dialogul social are o importanță fundamentală pentru depășirea urmărilor crizei economice și sociale (4). Istoria arată că dialogul social poate fi intensificat sau împiedicat de crizele economice. Acesta este intensificat când se recunoaște necesitatea unei cooperări mai intense. Desigur, într-o economie în creștere este mai ușor să se facă compromisuri, în timp ce într-o perioadă de criză se poate accentua comportamentul necooperant și orientat spre beneficiul unui anumit grup. În cazul acesta, depășirea crizei actuale ar fi mult mai dureroasă decât va fi oricum în mod normal. |
| --- | --- |

7.5

Dialogul social are o importanță fundamentală pentru depășirea urmărilor crizei economice și sociale (4). Istoria arată că dialogul social poate fi intensificat sau împiedicat de crizele economice. Acesta este intensificat când se recunoaște necesitatea unei cooperări mai intense. Desigur, într-o economie în creștere este mai ușor să se facă compromisuri, în timp ce într-o perioadă de criză se poate accentua comportamentul necooperant și orientat spre beneficiul unui anumit grup. În cazul acesta, depășirea crizei actuale ar fi mult mai dureroasă decât va fi oricum în mod normal.

4

| 7.6 | În cazul stimulării cererii se are în vedere obiectivul de a utiliza în mod inteligent fondurile suplimentare, astfel încât după depășirea crizei să crească competitivitatea economiei. În mod similar, depășirea crizei trebuie folosită pentru consolidarea structurilor dialogului social la toate nivelurile. Cel mai recent raport al partenerilor sociali europeni cu privire la provocările pe piața forței de muncă reprezintă un punct de plecare adecvat pentru explorarea posibilităților conceptelor de flexicuritate. În cadrul flexicurității interne, în locul reformelor structurale care au obiectivul de a flexibiliza protecția împotriva concedierii și de a prelungi timpul de lucru, trebuie elaborate măsuri de încurajare a locurilor de muncă permanente. Acestea trebuie să permită ca salariații să fie păstrați în întreprindere cu program redus în timpul declinului economic, iar în timpul astfel câștigat să participe la formare profesională, pentru a dispune de forță de muncă specializată în perioada de redresare economică care urmează. Cel mai recent proiect elaborat în acest scop în Olanda ar putea fi considerat drept cea mai bună practică în acest sens. Siguranța trebuie ameliorată chiar și în cazul forței de muncă celei mai flexibile pentru a-i oferi șansa de a rămâne pe piața forței de muncă și de a-și îmbunătăți competențele profesionale. |
| --- | --- |

7.6

În cazul stimulării cererii se are în vedere obiectivul de a utiliza în mod inteligent fondurile suplimentare, astfel încât după depășirea crizei să crească competitivitatea economiei. În mod similar, depășirea crizei trebuie folosită pentru consolidarea structurilor dialogului social la toate nivelurile. Cel mai recent raport al partenerilor sociali europeni cu privire la provocările pe piața forței de muncă reprezintă un punct de plecare adecvat pentru explorarea posibilităților conceptelor de flexicuritate. În cadrul flexicurității interne, în locul reformelor structurale care au obiectivul de a flexibiliza protecția împotriva concedierii și de a prelungi timpul de lucru, trebuie elaborate măsuri de încurajare a locurilor de muncă permanente. Acestea trebuie să permită ca salariații să fie păstrați în întreprindere cu program redus în timpul declinului economic, iar în timpul astfel câștigat să participe la formare profesională, pentru a dispune de forță de muncă specializată în perioada de redresare economică care urmează. Cel mai recent proiect elaborat în acest scop în Olanda ar putea fi considerat drept cea mai bună practică în acest sens. Siguranța trebuie ameliorată chiar și în cazul forței de muncă celei mai flexibile pentru a-i oferi șansa de a rămâne pe piața forței de muncă și de a-și îmbunătăți competențele profesionale.

| 7.7 | Economia socială, expresie veritabilă a societății civile organizate prin intermediul diferitelor sale modele de asociere și organizare, se caracterizează prin faptul că oferă răspunsuri inovatoare la necesitățile sociale, combinând rentabilitatea cu solidaritatea, creând locuri de muncă de calitate, consolidând coeziunea socială și teritorială, corelând producția cu dezvoltarea durabilă, încurajând, pe deasupra, cetățenia activă și responsabilitatea socială a întreprinderilor. Toate aceste caracteristici, care se dovedesc, în prezent, elemente indispensabile pentru depășirea crizei sistemice actuale, conduc, pe de o parte, la necesitatea de a se acorda actorilor din economia socială un rol important în gestionarea crizei, iar, pe de altă parte, la necesitatea includerii în politicile și programele Comisiei a unui impuls real pentru acest model social de inițiativă cetățenească (5). |
| --- | --- |

7.7

Economia socială, expresie veritabilă a societății civile organizate prin intermediul diferitelor sale modele de asociere și organizare, se caracterizează prin faptul că oferă răspunsuri inovatoare la necesitățile sociale, combinând rentabilitatea cu solidaritatea, creând locuri de muncă de calitate, consolidând coeziunea socială și teritorială, corelând producția cu dezvoltarea durabilă, încurajând, pe deasupra, cetățenia activă și responsabilitatea socială a întreprinderilor. Toate aceste caracteristici, care se dovedesc, în prezent, elemente indispensabile pentru depășirea crizei sistemice actuale, conduc, pe de o parte, la necesitatea de a se acorda actorilor din economia socială un rol important în gestionarea crizei, iar, pe de altă parte, la necesitatea includerii în politicile și programele Comisiei a unui impuls real pentru acest model social de inițiativă cetățenească (5).

5

Bruxelles, 24 martie 2009

Președintele Comitetului Economic și Social European

Mario SEPI

---

(1)  A se vedea Avizul CESE din 15.1.2009 pe tema „Un plan european de redresare economică”; raportor: dl DELAPINA - ECO/244 - CESE 50/2009.

1

(2)  Între timp, însuși directorul Deutsche Bank, Ackermann, a declarat: „Nu cred în puterea pieței de a se vindeca singură.” (www.faz.net – 17.3.2008).

2

(3)  În acest context, se face trimitere la Avizul privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind accesul la activitățile de asigurare directă și de reasigurare și exercitarea acestora - SOLVABILITATE II (JO C 224, 30.8.2008, p. 11).

3

(4)  Rolul central al partenerilor sociali este evidențiat și în cadrul raportului „Relațiile de muncă în Europa”, publicat în februarie 2009 de către Comisia Europeană.

4

(5)  Pe același subiect a se vedea, de asemenea, avizul CESE 50/2009 adoptat la 15 ianuarie 2009, nepublicat încă în JO.

5

---