# Euroopa Liidu C 281/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 281 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik10. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 281

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik10. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 281/01 | Euro vahetuskurss — 9. august 2023 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 281/02 | Poola Vabariigi valitsuse teade seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 281/01

Euro vahetuskurss — 9. august 2023

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 281/02

Poola Vabariigi valitsuse teade seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2023/C 281/03 | Kohtuotsus, — 28. märts 2023, kohtuasjas E-4/22 — Stendi AS & Norlandia Care Norge AS vs. Oslo kommune
  (Teenuste osutamise vabadus – EMP lepingu artikkel 36 – Mõiste teenused – EMP lepingu artikkel 37 – EMP lepingu artikkel 39 – EMP lepingu artikkel 32 – Avaliku võimu teostamine – Riigihange – Direktiiv 2014/24/EL – teenuste riigihankeleping – ideelle organisasjoner – Lepingute reserveerimine – Kasumit taotlevate ettevõtjate väljajätmine) | 6 |
| 2023/C 281/04 | Kohtuotsus, — 19. aprill 2023, — Kohtuasjas E-9/22 — Verkfræðingafélag Íslands) (Islandi Inseneride Selts), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Arvutiteadlaste Liit) ja Lyfjafræðingafélag Íslands (Islandi Farmaatsiaselts) vs. Islandi riik (Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ – Kollektiivsed koondamised – Kohustus algatada konsultatsioone töötajate esindajatega – Kohustus teavitada pädevat asutust – Töösuhte lepinguline struktuur) | 8 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 281/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 281/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 11 |
| 2023/C 281/07 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine | 15 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2023/C 281/03

Kohtuotsus, — 28. märts 2023, kohtuasjas E-4/22 — Stendi AS & Norlandia Care Norge AS vs. Oslo kommune
  (Teenuste osutamise vabadus – EMP lepingu artikkel 36 – Mõiste teenused – EMP lepingu artikkel 37 – EMP lepingu artikkel 39 – EMP lepingu artikkel 32 – Avaliku võimu teostamine – Riigihange – Direktiiv 2014/24/EL – teenuste riigihankeleping – ideelle organisasjoner – Lepingute reserveerimine – Kasumit taotlevate ettevõtjate väljajätmine)

vs.

(Teenuste osutamise vabadus – EMP lepingu artikkel 36 – Mõiste teenused – EMP lepingu artikkel 37 – EMP lepingu artikkel 39 – EMP lepingu artikkel 32 – Avaliku võimu teostamine – Riigihange – Direktiiv 2014/24/EL – teenuste riigihankeleping – ideelle organisasjoner – Lepingute reserveerimine – Kasumit taotlevate ettevõtjate väljajätmine)

6

2023/C 281/04

Kohtuotsus, — 19. aprill 2023, — Kohtuasjas E-9/22 — Verkfræðingafélag Íslands) (Islandi Inseneride Selts), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Arvutiteadlaste Liit) ja Lyfjafræðingafélag Íslands (Islandi Farmaatsiaselts) vs. Islandi riik (Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ – Kollektiivsed koondamised – Kohustus algatada konsultatsioone töötajate esindajatega – Kohustus teavitada pädevat asutust – Töösuhte lepinguline struktuur)

vs.

(Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ – Kollektiivsed koondamised – Kohustus algatada konsultatsioone töötajate esindajatega – Kohustus teavitada pädevat asutust – Töösuhte lepinguline struktuur)

8

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 281/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 281/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

11

2023/C 281/07

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

15

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Nõukogu 14. juuli 2023. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta) parandus ( ELT C 275, 4.8.2023 ) | 23 |

Parandused

Nõukogu 14. juuli 2023. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta) parandus ( ELT C 275, 4.8.2023 )

( ELT C 275, 4.8.2023 )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/1

---

Euro vahetuskurss (1)

9. august 2023

(2023/C 281/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0968 |
| JPY | Jaapani jeen | 157,35 |
| DKK | Taani kroon | 7,4511 |
| GBP | Inglise nael | 0,86180 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,7195 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9627 |
| ISK | Islandi kroon | 144,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,2063 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,293 |
| HUF | Ungari forint | 388,44 |
| PLN | Poola zlott | 4,4670 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9480 |
| TRY | Türgi liir | 29,6458 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6779 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4740 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5766 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8103 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4761 |
| KRW | Korea vonn | 1 441,47 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,8921 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9030 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 661,91 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0146 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,728 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,361 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3664 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8106 |
| INR | India ruupia | 90,8795 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0968

JPY

Jaapani jeen

157,35

DKK

Taani kroon

7,4511

GBP

Inglise nael

0,86180

SEK

Rootsi kroon

11,7195

CHF

Šveitsi frank

0,9627

ISK

Islandi kroon

144,50

NOK

Norra kroon

11,2063

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,293

HUF

Ungari forint

388,44

PLN

Poola zlott

4,4670

RON

Rumeenia leu

4,9480

TRY

Türgi liir

29,6458

AUD

Austraalia dollar

1,6779

CAD

Kanada dollar

1,4740

HKD

Hongkongi dollar

8,5766

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8103

SGD

Singapuri dollar

1,4761

KRW

Korea vonn

1 441,47

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,8921

CNY

Hiina jüaan

7,9030

IDR

Indoneesia ruupia

16 661,91

MYR

Malaisia ringit

5,0146

PHP

Filipiini peeso

61,728

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,361

BRL

Brasiilia reaal

5,3664

MXN

Mehhiko peeso

18,8106

INR

India ruupia

90,8795

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/2

---

Poola Vabariigi valitsuse teade seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(2023/C 281/02)

Kontsessioonitaotluse teade nafta- ja maagaasimaardlate geoloogilisteks uuringuteks ning nafta ja maagaasi tootmiseks Tworzanice piirkonnas

I JAGU.   ÕIGUSLIK ALUS

| 1. | 9. juuni 2011. aasta geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ec lõige 2 (Poola ametlik väljaanne (Dziennik Ustaw) 2023, punkt 633). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3; poolakeelne eriväljaanne: 6. peatükk, 2. köide, lk 262). |
| --- | --- |

2.

II JAGU.   PAKKUMUSI OOTAV ASUTUS

Nimi: Kliima- ja keskkonnaministeerium

Postiaadress: ul. Wawelska 52/54, 00-922 Warsaw, Poola

Tel +48 22 369 24 49;

Faks +48 22 369 24 60

Internet: www.gov.pl/web/klimat

III JAGU.   MENETLUSE ESE

1.   Teave kontsessioonitaotluste esitamise kohta:

Kontsessiooni andvale asutusele on esitatud kontsessioonitaotlus nafta- ja maagaasimaardlate geoloogilisteks uuringuteks ning nafta ja maagaasi tootmiseks Tworzanice piirkonnas.

2.   Selle tegevuse liik, millele kontsessioon tuleb anda:

Kontsessiooni nafta- ja maagaasimaardlate geoloogilisteks uuringuteks ning nafta ja maagaasi tootmiseks Tworzanice piirkonnas, kontsessiooniploki nr 246 osas.

3.   Piirkond, kus tegevus toimub:

Piirkonna piirid määratakse kindlaks joontega, mis ühendavad punkte, millel on koordinaatide süsteemis PL-1992 järgmised koordinaadid:

| Nr | X [PL-1992] | Y [PL-1992] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 441 649,19 | 343 217,76 |
| 2 | 440 073,77 | 352 906,66 |
| 3 | 437 234,00 | 352 808,00 |
| 4 | 438 572,00 | 341 567,00 |
| 5 | 440 658,00 | 341 941,00 |

Nr

X [PL-1992]

Y [PL-1992]

1

441 649,19

343 217,76

2

440 073,77

352 906,66

3

437 234,00

352 808,00

4

438 572,00

341 567,00

5

440 658,00

341 941,00

Piirkonna vertikaalprojektsiooni pindala on 33,408259 km2.

Haldusasukoht:

| | Suur-Poola vojevoodkond; |
| --- | --- |

Suur-Poola vojevoodkond;

| | Leszno maakond, Krzemieniewo maapiirkond ja Rydzyna maapiirkond; |
| --- | --- |

Leszno maakond, Krzemieniewo maapiirkond ja Rydzyna maapiirkond;

| | Gostyńi maakond, Ponieci maapiirkond. |
| --- | --- |

Gostyńi maakond, Ponieci maapiirkond.

4.   Muude üksuste, kes on huvitatud tegevusest, mille jaoks kontsessioon antakse, kontsessioonitaotluste esitamise tähtaeg on vähemalt 90 päeva alates teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas:

Kontsessioonitaotlused tuleb esitada kliima- ja keskkonnaministeeriumile hiljemalt teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval algava 180-päevase ajavahemiku viimasel päeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja / Kesk-Euroopa suveaja järgi.

5.   Kontsessioonitaotluste hindamise kriteeriumid ja nende osakaalu kindlaksmääramine, võttes nõuetekohaselt arvesse geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49k lõikeid 1, 1a ja 3:

Saadud taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| | 30 % – kavandatavate geoloogiliste tööde (sealhulgas geoloogiliste toimingute) või kaevandamistoimingute ulatus ja ajakava; |
| --- | --- |

30 % – kavandatavate geoloogiliste tööde (sealhulgas geoloogiliste toimingute) või kaevandamistoimingute ulatus ja ajakava;

| | 20 % – geoloogiliste toimingute käigus saadud proovide, sealhulgas puursüdamike kohustusliku kogumise ulatus ja ajakava; |
| --- | --- |

20 % – geoloogiliste toimingute käigus saadud proovide, sealhulgas puursüdamike kohustusliku kogumise ulatus ja ajakava;

| | 20 % – finantssuutlikkus, mis pakub piisavat tagatist, et viiakse ellu vastavalt kas süsivesinikuvarude geoloogiliste uuringutega või süsivesinike kaevandamisega seotud toimingud, ning eelkõige kavandatavate toimingute rahastamise allikad ja meetodid, sealhulgas omavahendite ning välisrahastamise osakaal; |
| --- | --- |

20 % – finantssuutlikkus, mis pakub piisavat tagatist, et viiakse ellu vastavalt kas süsivesinikuvarude geoloogiliste uuringutega või süsivesinike kaevandamisega seotud toimingud, ning eelkõige kavandatavate toimingute rahastamise allikad ja meetodid, sealhulgas omavahendite ning välisrahastamise osakaal;

| | 20 % – geoloogiliste tööde (sealhulgas geoloogiliste toimingute) või kaevandamistoimingute tegemiseks kavandatav tehnoloogia; |
| --- | --- |

20 % – geoloogiliste tööde (sealhulgas geoloogiliste toimingute) või kaevandamistoimingute tegemiseks kavandatav tehnoloogia;

| | 5 % – tehniline suutlikkus vastavalt kas süsivesinikuvarude geoloogilisteks uuringuteks või süsivesinike kaevandamiseks, ning eelkõige asjakohaste tehniliste, organisatsiooniliste, logistiliste ja inimressursside potentsiaali kättesaadavus (sealhulgas 2 % määrab koostöö ulatus innovaatiliste lahenduste arendamisel ja rakendamisel seoses geoloogiliste uuringute või süsivesinike kaevandamise vallas tegutsevate teadusasutustega, kes uurivad Poola geoloogiat, ning analüütiliste tehnoloogiate ja meetoditega süsivesinike varude kaevandamiseks, millega võetakse arvesse Poola geoloogiliste tingimuste eripära, mida võib neis tingimustes kasutada, sealhulgas geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ka lõikes 1 nimetatud teadusasutused); |
| --- | --- |

5 % – tehniline suutlikkus vastavalt kas süsivesinikuvarude geoloogilisteks uuringuteks või süsivesinike kaevandamiseks, ning eelkõige asjakohaste tehniliste, organisatsiooniliste, logistiliste ja inimressursside potentsiaali kättesaadavus (sealhulgas 2 % määrab koostöö ulatus innovaatiliste lahenduste arendamisel ja rakendamisel seoses geoloogiliste uuringute või süsivesinike kaevandamise vallas tegutsevate teadusasutustega, kes uurivad Poola geoloogiat, ning analüütiliste tehnoloogiate ja meetoditega süsivesinike varude kaevandamiseks, millega võetakse arvesse Poola geoloogiliste tingimuste eripära, mida võib neis tingimustes kasutada, sealhulgas geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ka lõikes 1 nimetatud teadusasutused);

| | 5 % – kogemused süsivesinikuvarude geoloogiliste uuringute või süsivesinike kaevandamise vallas, mis tagavad turvalise töö, inimeste ja loomade elu ja tervise kaitse ning keskkonnakaitse. |
| --- | --- |

5 % – kogemused süsivesinikuvarude geoloogiliste uuringute või süsivesinike kaevandamise vallas, mis tagavad turvalise töö, inimeste ja loomade elu ja tervise kaitse ning keskkonnakaitse.

Kui pärast taotluste hindamist eespool nimetatud kriteeriumide alusel saavad kaks või enam pakkumust sama punktisumma, kasutatakse kaevandamisõiguste kehtestamise tasu summat geoloogiliste uuringute etapis lisakriteeriumina, mis võimaldab teha asjaomaste pakkumuste vahel valiku.

IV JAGU.   LISATEAVE

IV.1)   Taotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

| Ministerstwo Klimatu i Środowiska [Kliima- ja keskkonnaministeerium] |
| --- |
| Departament Geologii i Koncesji Geologicznych [Geoloogia ja geoloogiliste kontsessioonide osakond] |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| Poola |

Ministerstwo Klimatu i Środowiska [Kliima- ja keskkonnaministeerium]

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych [Geoloogia ja geoloogiliste kontsessioonide osakond]

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

Poola

IV.2)   Teavet on võimalik saada:

| — | Kliima- ja keskkonnaministeeriumi veebisaidilt: https://www.gov.pl/web/klimat |
| --- | --- |

—

Kliima- ja keskkonnaministeeriumi veebisaidilt: https://www.gov.pl/web/klimat

| — | Departament Geologii i Koncesji Geologicznych |
| --- | --- |

—

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych

| Ministerstwo Klimatu i Środowiska |
| --- |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| Poola |

Ministerstwo Klimatu i Środowiska

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

Poola

Tel +48 225792449

Faks +48 225792460

E-post: DGK@klimat.gov.pl

IV.3)   Otsus kvalifitseerimise kohta:

Kontsessioonitaotlusi võivad esitada üksused, kelle kohta on tehtud otsus, millega kinnitatakse kvalifitseerimismenetluse positiivset tulemust, nagu on sätestatud geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49a lõikes 17.

IV.4)   Kaevandamisõiguste kehtestamise miinimumtasu:

Tworzanice piirkonnas kaevandamisõiguste kehtestamise tasu miinimumsumma geoloogiliste uuringute etapi viieaastase baasperioodi jooksul on 30 000,00 zlotti (kolmkümmend tuhat zlotti) aastas. Mineraalide geoloogiliste uuringute eesmärgil kaevandamise õiguste kehtestamise aastatasu indekseeritakse keskmiste aastaste tarbijahinnaindeksitega, mis on kehtestatud kumulatiivselt ajavahemikuks alates lepingu sõlmimisest kuni tasu maksmise kuupäevale eelneva aastani, nagu on teatanud riigi statistikaameti president Poola ametlikus väljaandes Monitor Polski.

IV.5)   Kontsessiooni- ja kaevandamisõiguse andmine

Kontsessiooni andev asutus annab pärast geoloogia ja kaevandamise seaduse alusel nõutavate arvamuste või kokkulepete saamist kontsessioonid süsivesinike varude geoloogilisteks uuringuteks ning süsivesinike kaevandamiseks:

| 1) | üksusele, kelle kontsessioonitaotlusele on antud kõige suurem punktisumma, või |
| --- | --- |

1)

üksusele, kelle kontsessioonitaotlusele on antud kõige suurem punktisumma, või

| 2) | kui mitme üksuse ühiselt esitatud kontsessioonitaotlus on saanud kõige suurema punktisumma, siis antakse see koostöölepingu pooltele pärast seda, kui asjaomane leping on kontsessiooni andvale asutusele esitatud. Samal ajal ei anta kontsessioone teistele üksustele (vastavalt geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ee lõikele 1). |
| --- | --- |

2)

kui mitme üksuse ühiselt esitatud kontsessioonitaotlus on saanud kõige suurema punktisumma, siis antakse see koostöölepingu pooltele pärast seda, kui asjaomane leping on kontsessiooni andvale asutusele esitatud. Samal ajal ei anta kontsessioone teistele üksustele (vastavalt geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ee lõikele 1).

Kontsessiooni andev asutus sõlmib kaevandamisõiguse lepingu üksusega, kelle kontsessioonitaotlusele on antud kõige suurem punktisumma, ja kui mitme üksuse ühiselt esitatud kontsessioonitaotlusele antakse kõige suurem punktisumma, siis kõigi üksustega, kes esitasid ühise taotluse (vastavalt geoloogia ja kaevandamise seaduse artikli 49ee lõikele 2). Selleks et tegeleda süsivesinikuvarude geoloogiliste uuringutega ning süsivesinike kaevandamisega Poolas, peavad ettevõtjal olema nii kaevandusõigused kui ka kontsessioon.

IV.6)   Nõuded, millele peavad vastama kontsessioonitaotlused ja taotlejatelt nõutavad dokumendid:

Geoloogia ja kaevandamise seaduse artiklis 49eb on täpsustatud kontsessioonitaotluse osad.

Nende geoloogiliste kihistute ajastu, milles geoloogilisi töid teostatakse (geoloogiline eesmärk), tuleks märkida tööde (sh geoloogiliste toimingute) eesmärgina.

IV.7)   Maardlate minimaalse uurimise kategooria:

Tworzanice piirkonnas on nafta ja maagaasimaardlate minimaalse uurimise kategooria C.

Minister Jolanta Maj nimel

asedirektor

Departament Geologii i Koncesji Geologicznych [Geoloogia ja geoloogiliste kontsessioonide osakond]

Ministerstwo Klimatu i Środowiska [Kliima- ja keskkonnaministeerium]

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/6

---

KOHTUOTSUS,

28. märts 2023,

kohtuasjas E-4/22

Stendi AS & Norlandia Care Norge AS vs. Oslo kommune

(Teenuste osutamise vabadus – EMP lepingu artikkel 36 – Mõiste „teenused“ – EMP lepingu artikkel 37 – EMP lepingu artikkel 39 – EMP lepingu artikkel 32 – Avaliku võimu teostamine – Riigihange – Direktiiv 2014/24/EL – teenuste riigihankeleping – „ideelle organisasjoner“ – Lepingute reserveerimine – Kasumit taotlevate ettevõtjate väljajätmine)

(2023/C 281/03)

Kohtuasjas E-4/22 Stendi AS & Norlandia Care Norge AS vs. Oslo kommune v/ordføreren on Oslo ringkonnakohus (Oslo tingrett) esitanud kohtule EFTA järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide vahelise lepingu artikli 34 alusel TAOTLUSE, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL (riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta) tõlgendamist, eelkõige seoses artikli 2 lõike 1 punktiga 9 ja artiklitega 74–77 ning EMP lepingu artiklitega 31, 32, 36 ja 39. Kohus koosseisus esimees Páll Hreinsson (ettekandja-kohtunik), kohtunikud Bernd Hammermann ja Ola Mestad (ad hoc) tegi 28. märtsil 2023. aastal otsuse, mille resolutsioon on järgmine:

| 1. | Rahalise tasuga seotud lepingut, millega nähakse ette pikaajaliste hooldekodukohtade tagamine sellistel asjaoludel nagu põhimenetluses, tuleb pidada lepinguks, mis on seotud teenuste osutamisega riigihanke direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 9 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Rahalise tasuga seotud lepingut, millega nähakse ette pikaajaliste hooldekodukohtade tagamine sellistel asjaoludel nagu põhimenetluses, tuleb pidada lepinguks, mis on seotud teenuste osutamisega riigihanke direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 9 tähenduses.

| 2. | Hooldekodude tegevust sellistel asjaoludel nagu põhimenetluses, isegi kui võib osutuda vajalikuks pakkuda sundravi sellises õigusraamistikus, nagu seda on kirjeldatud nõuandva arvamuse taotluses, ei saa pidada otseselt ja konkreetselt seotuks avaliku võimu teostamisega. Sellele vastavalt ei kohaldata sellele tegevusele EMP lepingu artikli 39 erandit koostoimes artikliga 32. |
| --- | --- |

2.

Hooldekodude tegevust sellistel asjaoludel nagu põhimenetluses, isegi kui võib osutuda vajalikuks pakkuda sundravi sellises õigusraamistikus, nagu seda on kirjeldatud nõuandva arvamuse taotluses, ei saa pidada otseselt ja konkreetselt seotuks avaliku võimu teostamisega. Sellele vastavalt ei kohaldata sellele tegevusele EMP lepingu artikli 39 erandit koostoimes artikliga 32.

| 3. | Direktiivi 2014/24/EL artikleid 74–77 tuleb tõlgendada nii, et need ei ole vastuolus siseriiklike õigusaktidega, mis jätavad organisatsioonidele nagu põhikohtuasjas kõne all olevad organisatsioonid (ideelle organisasjoner) õiguse osaleda riigihankemenetluses, mis hõlmab konkureerivat pakkumismenetlust, direktiivi 2014/24/EL XIV lisas loetletud sotsiaalteenuste või muude eriteenuste pakkumiseks, isegi kui need organisatsioonid ei vasta selle direktiivi artiklis 77 sätestatud nõuetele, juhul kui on täidetud järgmised kaks tingimust. Esiteks, selleks et järgida ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet, nagu on sätestatud artiklis 76, peab nende organisatsioonide tegevust reguleeriv juriidiline ja lepinguline raamistik tegelikult tuginema universaalsuse ja solidaarsuse põhimõtetele, mis on omased sotsiaalhoolekandesüsteemile, samuti majandusliku tulemuslikkuse ja sobivuse põhimõtetele, ning aitama tõhusalt kaasa saavutada sotsiaalne eesmärk ning solidaarsuse sihid ja eelarveline tõhusus, millele see süsteem tugineb. Teiseks tuleb järgida artiklites 75 ja 76 sätestatud läbipaistvuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 2014/24/EL artikleid 74–77 tuleb tõlgendada nii, et need ei ole vastuolus siseriiklike õigusaktidega, mis jätavad organisatsioonidele nagu põhikohtuasjas kõne all olevad organisatsioonid (ideelle organisasjoner) õiguse osaleda riigihankemenetluses, mis hõlmab konkureerivat pakkumismenetlust, direktiivi 2014/24/EL XIV lisas loetletud sotsiaalteenuste või muude eriteenuste pakkumiseks, isegi kui need organisatsioonid ei vasta selle direktiivi artiklis 77 sätestatud nõuetele, juhul kui on täidetud järgmised kaks tingimust. Esiteks, selleks et järgida ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet, nagu on sätestatud artiklis 76, peab nende organisatsioonide tegevust reguleeriv juriidiline ja lepinguline raamistik tegelikult tuginema universaalsuse ja solidaarsuse põhimõtetele, mis on omased sotsiaalhoolekandesüsteemile, samuti majandusliku tulemuslikkuse ja sobivuse põhimõtetele, ning aitama tõhusalt kaasa saavutada sotsiaalne eesmärk ning solidaarsuse sihid ja eelarveline tõhusus, millele see süsteem tugineb. Teiseks tuleb järgida artiklites 75 ja 76 sätestatud läbipaistvuse põhimõtet.

---

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/8

---

KOHTUOTSUS,

19. aprill 2023,

Kohtuasjas E-9/22

Verkfræðingafélag Íslands) (Islandi Inseneride Selts), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Arvutiteadlaste Liit) ja Lyfjafræðingafélag Íslands (Islandi Farmaatsiaselts) vs. Islandi riik

(Nõukogu direktiiv 98/59/EÜ – Kollektiivsed koondamised – Kohustus algatada konsultatsioone töötajate esindajatega – Kohustus teavitada pädevat asutust – Töösuhte lepinguline struktuur)

(2023/C 281/04)

Kohtuasjas E-9/22 Verkfræðingafélag Íslands) (Islandi inseneride selts), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (arvutiteadlaste liit) ja Lyfjafræðingafélag Íslands (Islandi farmaatsiaselts) vs. Islandi riik on Islandi apellatsioonikohus (Landsréttur) esitanud kohtule EFTA järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva EFTA riikide vahelise lepingu artikli 34 alusel TAOTLUSE, mis käsitleb nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ tõlgendamist liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta seoses kollektiivsete koondamistega. Kohus koosseisus esimees Páll Hreinsson, kohtunikud Bernd Hammermann (ettekandja-kohtunik) ja Ola Mestad (ad hoc) tegi 19. aprillil 2023. aastal otsuse, mille resolutsioon on järgmine:

| 1. | Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ (kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 1 lõike 1 punkti a esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, mille kohaselt tööandja teeb üheselt ja töövõtja kahjuks märkimisväärseid muutusi töölepingu olulistesse osadesse põhjustel, mis ei ole seotud asjaomase üksiktöötajaga, kuulub „koondamise“ määratluse alla.
  Direktiivi 98/59/EÜ artikli 1 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et teade muudatusest, mis ei küüni koondamise künniseni selle direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti a esimese lõigu mõistes, võib omandada „koondamise“ tähenduse, juhul kui direktiivi artikli 1 lõike 1 teise lõigu tingimused on täidetud.
  Direktiivi 98/59/EÜ artiklis 2 sätestatud konsulteerimismenetluse peab algatama tööandja, kui strateegiline või kaubanduslik otsus sunnib teda arutama või kavandama kollektiivseid koondamisi.
  Kui otsus, mis toob kaasa muudatuse töötingimustesse, võib aidata vältida kollektiivset koondamist, tuleb alustada konsulteerimismenetlust niipea, kui tööandja kavatseb selliseid muudatusi teha.
  Vastavalt direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 esimesele lõigule on tööandja kohustatud teatama pädevale asutusele igast kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Selline teade peab sisaldama eeldatavaid koondamisi kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti a esimese lõigu tähenduses ja töölepingute lõpetamisi, mis omandavad koondamise tähenduse direktiivi artikli 1 lõike 1 teise lõigu mõistes. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ (kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 1 lõike 1 punkti a esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, mille kohaselt tööandja teeb üheselt ja töövõtja kahjuks märkimisväärseid muutusi töölepingu olulistesse osadesse põhjustel, mis ei ole seotud asjaomase üksiktöötajaga, kuulub „koondamise“ määratluse alla.

Direktiivi 98/59/EÜ artikli 1 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et teade muudatusest, mis ei küüni koondamise künniseni selle direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti a esimese lõigu mõistes, võib omandada „koondamise“ tähenduse, juhul kui direktiivi artikli 1 lõike 1 teise lõigu tingimused on täidetud.

Direktiivi 98/59/EÜ artiklis 2 sätestatud konsulteerimismenetluse peab algatama tööandja, kui strateegiline või kaubanduslik otsus sunnib teda arutama või kavandama kollektiivseid koondamisi.

Kui otsus, mis toob kaasa muudatuse töötingimustesse, võib aidata vältida kollektiivset koondamist, tuleb alustada konsulteerimismenetlust niipea, kui tööandja kavatseb selliseid muudatusi teha.

Vastavalt direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 esimesele lõigule on tööandja kohustatud teatama pädevale asutusele igast kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Selline teade peab sisaldama eeldatavaid koondamisi kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 1 punkti a esimese lõigu tähenduses ja töölepingute lõpetamisi, mis omandavad koondamise tähenduse direktiivi artikli 1 lõike 1 teise lõigu mõistes.

| 2. | Direktiivi 98/59/EÜ artiklites 2 ja 3 sätestatud kohustus algatada konsulteerimismenetlus ja teatada sellest pädevale asutusele, ei või sõltuda hilisematest sündmustest, näiteks sellest, kas töölepingud ka tegelikult lõpetatakse. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 98/59/EÜ artiklites 2 ja 3 sätestatud kohustus algatada konsulteerimismenetlus ja teatada sellest pädevale asutusele, ei või sõltuda hilisematest sündmustest, näiteks sellest, kas töölepingud ka tegelikult lõpetatakse.

| 3. | Ei ole oluline, kas töötaja töötingimused on sätestatud ühes töölepingus või jaotatud mitme töölepingu vahel. |
| --- | --- |

3.

Ei ole oluline, kas töötaja töötingimused on sätestatud ühes töölepingus või jaotatud mitme töölepingu vahel.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 281/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Rexel Développement S.A., mis koos Rexel S.A. ja kõigi tema tütarettevõtjatega moodustavad Rexeli kontserni („Rexel“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Rexel Développement S.A., mis koos Rexel S.A. ja kõigi tema tütarettevõtjatega moodustavad Rexeli kontserni („Rexel“, Prantsusmaa),

| — | Wasco Group B.V. („Wasco“, Madalmaad). |
| --- | --- |

—

Wasco Group B.V. („Wasco“, Madalmaad).

Rexel omandab Wasco üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Rexel on spetsialiseerunud elektritoodete ja -teenuste turustamisele kutselistele klientidele, sealhulgas elektriseadmete edasimüüjatele ja tööstusettevõtetele, |
| --- | --- |

—

Rexel on spetsialiseerunud elektritoodete ja -teenuste turustamisele kutselistele klientidele, sealhulgas elektriseadmete edasimüüjatele ja tööstusettevõtetele,

| — | Wasco tegutseb peamiselt hügieenitarvete, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete ning varuosade turustajana Madalmaades ning pakub lisaks ka teatavaid abitooteid ning tööriistu ja tarvikuid. |
| --- | --- |

—

Wasco tegutseb peamiselt hügieenitarvete, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete ning varuosade turustajana Madalmaades ning pakub lisaks ka teatavaid abitooteid ning tööriistu ja tarvikuid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11201 – REXEL DEVELOPPEMENT / WASCO

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 281/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Cebola da Madeira“

ELi nr: PDO-PT-02800 — 23.8.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Cebola da Madeira“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Cebola da Madeira“ tähistatakse Madeira saarestiku asustatud saartel kasvatatavaid liigi Allium cepa L. sibulaid, mille traditsioonilised sordid on „Branca“, „Pião“, „Bujanico“, „Vermelha“, „Roxa“ ja „Do Tarde“ ning mida kasvatatakse Madeira ja Porto Santo saare traditsioonilise tava kohaselt.

Füüsikalis-keemilised omadused

Nimetusega „Cebola da Madeira“ hõlmatud traditsiooniliste sibulasortide sibulatel on järgmised ainulaadsed morfoloogilised omadused, mille järgi on Madeira elanikud andnud neile ka üldnimetuse:

| — | kuju, mis varieerub lapikust kerakujuliseni või kerakujulisest koonusekujuliseni (sordi „Pião“ [tähendab vurri] puhul), kusjuures sordi mugulad on kuju ja suuruse poolest keskmiselt ühtlased ning mugula keskmine kaal on vahemikus 180–250 g; |
| --- | --- |

—

kuju, mis varieerub lapikust kerakujuliseni või kerakujulisest koonusekujuliseni (sordi „Pião“ [tähendab vurri] puhul), kusjuures sordi mugulad on kuju ja suuruse poolest keskmiselt ühtlased ning mugula keskmine kaal on vahemikus 180–250 g;

| — | sibula koored on tavaliselt kollased, traditsiooniliste sortide „Vermelha“ [tähendab punast] ja „Roxa“ [tähendab lillat] puhul violetsete nootidega ning sordi „Branca“ (tähendab valget) puhul ühtlast värvi, vähem või rohkem läbipaistvad ja läikivad; need kinnituvad mugula külge keskmise kuni väga väikese tugevusega; |
| --- | --- |

—

sibula koored on tavaliselt kollased, traditsiooniliste sortide „Vermelha“ [tähendab punast] ja „Roxa“ [tähendab lillat] puhul violetsete nootidega ning sordi „Branca“ (tähendab valget) puhul ühtlast värvi, vähem või rohkem läbipaistvad ja läikivad; need kinnituvad mugula külge keskmise kuni väga väikese tugevusega;

| — | lihakad sibulasoomused on enamasti valged, traditsiooniliste sortide „Vermelha“ ja „Roxa“ puhul punaka või lillaka varjundiga; soomusekiht on keskmise paksusega kuni õhuke ning konsistentsi poolest on sibul keskmise kõvadusega kuni pehme. |
| --- | --- |

—

lihakad sibulasoomused on enamasti valged, traditsiooniliste sortide „Vermelha“ ja „Roxa“ puhul punaka või lillaka varjundiga; soomusekiht on keskmise paksusega kuni õhuke ning konsistentsi poolest on sibul keskmise kõvadusega kuni pehme.

Nende sortide sibulad on üsna mahlased, nende keskmine kuivainesisaldus on ligikaudu 10 g/100 g kohta või Porto Santo saarel kasvatatud sibulate puhul veidi suurem.

Need sisaldavad rohkelt süsivesikuid (keskmiselt üle 7 g/100 g kohta) ja C-vitamiini (keskmiselt üle 10 mg/100 g kohta), mis annab neile ainulaadsed organoleptilised ja antioksüdatiivsed omadused, mida Madeira tarbijad on alati kõrgelt hinnanud.

Organoleptilised omadused

Sibul „Cebola da Madeira“ on toorena konsistentsi poolest krõmpsuv ja mahlane, mitte eriti kiuline ning varieeruva pehmusega. Küpsetamise käigus selle krõmpsuvus väheneb, see muutub mahlasemaks ja läbipaistvamaks.

Lõhn on iseloomulik, selles on tunda magusust ja väävli- või küüslaugunooti, mulla- või taimede nüanssi ja värskust, see on keskmise teravuse ja püsivusega ning keskmise kuni suure intensiivsuse ja komplekssusega. Küpsetamisel muutuvad need mahedamaks, neile lisanduvad suitsused/grillimise või karamelli nüansid, kuid samas säilib nende intensiivsus ja komplekssus.

Värske sibula maitse on magususe poolest varieeruv ega ole esialgu terav. Järelmaitse on piprasem ja selles on tunda värske väävli nüanssi või taimseid noote ning mõnikord teataval määral kirbet, happelist või kergelt mõrkjat maiku, mis mälumisel väheneb. Maitse on keskmise kuni suure intensiivsuse ja komplekssusega. Osa intensiivsusest kuumtöötlemise käigus kaob, maitse muutub magusamaks ja selles on aimata karamelli- või röstimise nüanssi (eriti grillimise puhul). Värske taimemaitse kaob ning ka väävlinoodid muutuvad pehmemaks, happesuse ja magususe tasakaal paraneb, kirbe noot kaob ning maitse üldine teravus ja püsivus väheneb.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Cebola da Madeira“ kasvatamine/tootmine peab kõigis etappides toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Madeira ja Porto Santo saar

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Looduslikud tegurid

Kuna Madeira saarestik paikneb Põhja-Atlandi subtroopilises piirkonnas, on saarte kliima mõjutatud Assooride subtroopilistest antitsüklonitest. Madeira saare enda kliima on valdavalt mõõdukas, selle suved on pehmed ja kuivad (kõige soojemal kuul on temperatuur 10–22 °C) ning sademeid esineb rohkem külmal hooajal, mil temperatuur jääb suhteliselt soojaks (kõige külmemal kuul on temperatuur alla 18 °C, kuid üle –3 °C). Porto Santo saar asub 40 km Madeirast kirde suunas. Selle maismaa pindala on vaid 42 km2 ning see on pinnamoelt lauge ja üsna tasane (üle 85 % saarest on madalam kui 200 m). Saare kliima on aastaringselt kuivem ja mõõdukam ning aasta keskmine temperatuur on 18,6 °C. Meri mõjub saare kliimakeskkonnale mahendavalt, mistõttu on temperatuurikõikumine seal väike. Aastane sademete hulk on alla 400 mm.

Tulenevalt passaattuulte mõjust ja Madeira saare ebatasasest maastikust, mille keskosas kulgeb idast läände üle 1 200 m kõrgustest kaljustest mägedest moodustuv suur mäeahelik, on kliima kuiv kuni niiske ning vihmasajud kerged kuni tugevad, sõltuvalt kõrgusest. Suurtel kõrgustel aitab see kaasa püsiva hõredama ja tihedama udu tekkele, mis tingib kõrge niiskustaseme ja suure sademehulga. Mäestikualalt ja põhjanõlvadelt kandub vesi alla niisutuskanalite kaudu, mida kohapeal tuntakse nimetuse „levadas“ all. Need saavad vett ojadest, puurkaevudest ja allikatest ning mis veelgi olulisem, inimeste rajatud veetorude ja -käikude kaudu. See tagab vajalikud veevarud elanike jaoks ja põllumajandustegevuseks kogu saarel.

Porto Santo saarel saadakse enamik mageveest maa-alustest veesoontest. Seal on ka mõned juhusliku äravooluga vihmaveeojad. Kastmiseks rajatud veevarustussüsteemis kasutatakse Tanque veehoidlasse kogutavat vihmavett, Campo de Baixo puurkaevu kogunevat põhjavett, Tanque veehoidla piirkonna vesirataste abil saadavat vett ning saare reoveepuhastusjaamas puhastatud vett.

Madeira saare pinnas on peamiselt basaltilist päritolu. Toote „Cebola da Madeira“ valmistamise piirkonnas on valdavad huumusrikkad mullad (phaeozems) ja leostunud mullad (cromic cambisol, dystric cambisol). Sibulaid saab kasvatada ka päikesepaistelisemas ja kõrgemas piirkonnas esinevas andosoolis. Porto Santo saare geoloogia on palju mitmekesisem ning selle pinnas koosneb peamiselt vulkaanilistest (basalt), keskmise happesusega (trahhüüt ja rüoliit) ja settekivimitest. Suurem osa selle mullast liigitub kaltsiumirikaste muldade rühma (calcisol).

Üldiselt on mõlema saare mullakiht keskmise või suure sügavusega. Madeira saarel on mullad tavaliselt tekstuurilt peened ja suure mudasisaldusega, keskmise kuni väga suure orgaanilise aine sisaldusega ning kergelt happelised kuni neutraalsed, kõrgemate mägialade andosoolide puhul happelisemad. Porto Santo piirkonnas valdavad liivsavimullad on üsna läbilaskvad, väiksema orgaanilise aine sisaldusega ja leeliselisemad, kuigi suurema osa liiva ja liivakivimi bioloogilisest päritolust tingituna on mulla pH soodsam.

Inimtegurid

Sibulal „Cebola da Madeira“ on olnud oluline koht kohaliku elanikkonna toidulaual alates ajast, mil Portugali esimesed asunikud selle viieteistkümnenda sajandi esimestel kümnenditel Madeira ja Porto Santo saarele tõid. See oli eriti oluline maapiirkondades, nagu on märkinud paljud välismaalased, kes saari 17.–19. sajandil külastasid või neil tol ajal elasid.

Sibula „Cebola da Madeira“ traditsiooniline kasvatusmeetod on püsinud muutumatuna vähemalt alates 20. sajandi esimestest kümnenditest. Seda on selgitatud mitmes artiklis, mis on avaldatud väljaandes „Frutas de Madeira“ [Madeira aedviljad] (ilmus 1941. aasta aprillist 1958. aasta jaanuarini), milles kirjeldatakse tol ajal kasvatatud sibulaid ja teisi, hiljem sisse toodud sibulaliike (mis vastavad praegu kasvatatavatele traditsioonilistele sortidele). Selles väljaandes antakse ka mitmeid kasvatus-, väetamis- ja taimekaitsetavadega seotud soovitusi, millele kohalikud tootjad ikka veel toetuvad ja mida nad endiselt järgivad.

Kuna sellel sibulal on Madeira elanike toidulaual väga oluline koht, siis kasvatatakse seda oma tarbeks, väikestes pereettevõtetes otsemüügiks ning Madeira saare kaubandusettevõtetes piirkondlikule turule tarnimiseks.

Eriti oluline on sibula „Cebola da Madeira“ kasvatamise seisukohalt Caniço vald (Madeira saarel). Lisaks sellele, et sealt pärineb suurem osa piirkonna sibulavarudest, on seal alates 1997. aastast korraldatud üritust „Festa da Cebola“ (sibulafestival), et seda traditsioonilist toodet edendada ja hoida alal selle erilaadset kasvatusmeetodit. Hiljuti UNESCO biosfäärikaitsealaks tunnistatud Porto Santo saarel on see põllukultuur hõlmatud strateegilise eesmärgiga kaitsta, suurendada ja optimeerida saare põllumajandus- ja kultuurivarasid.

Toote eripära

Sibulad „Cebola da Madeira“ eristuvad teistest oma mahlasuse, vähese kiulisusega tekstuuri ning suure süsivesikute ja C-vitamiini sisalduse poolest, mis aitavad tagada nende magusa aroomi ja maitse ning üldiselt vähese kibeduse. Järelmaitse on piprasem ja selles on tunda kerget väävlinüanssi või taimseid noote ning mõnikord teataval määral kirbet, happelist või kergelt mõrkjat maiku, mis mälumisel väheneb. Kuumtöödelduna on tootel vähem intensiivne, kuid oluliselt magusam maitse, milles on aimata karamelli- või röstimise nooti (eriti grillimise puhul), selle värske taimemaitse on kadunud ning happesus ja magusus on paremas tasakaalus.

Tänu nendele omadustele sobib toode „Cebola da Madeira“ ideaalselt konserveerimiseks („cebolas de escabeche“) ja mitmesuguste traditsioonilise või tänapäevase piirkondliku köögi toitudes kasutamiseks. See tähendab, et sibulal on Madeira gastronoomiamaastikul endiselt väga tähtis roll ning seda peetakse oluliseks põllukultuuriks nii Madeira kui ka Porto Santo saartel.

Seos geograafilise piirkonna ning toote omaduste vahel

Madeira ja Porto Santo saare spetsialiseerunud põllumajandustootjad on iga saagikoristuse puhul valinud alati välja erinevate traditsiooniliste sortide parimate omadustega sibulad. Neid säilitatakse, et toota sibulaseemneid ja -seemikuid, mida kohalikud tunnevad nimetuse „cebolinho“ [kevadsibul] all ning mida kasutatakse toote „Cebola da Madeira“ kasvatamiseks. Seemnesibulad pärinevad üksnes nende enda põllumajandusettevõtetest või hangitakse teistelt kohalikelt tootjatelt.

Sibula „Cebola da Madeira“ kasvatamiseks kasutatavate seemikute „cebolinho“ paljundamise, vahetamise ja jagamise tava on aidanud arendada ja säilitada traditsiooniliste sortide eriomadusi, mida seostatakse saarte mulla ja kliima eripäraste omadustega ning kohalike kasvatajate mitme põlvkonna jooksul omandatud oskusteabega.

Sibula „Cebola da Madeira“ traditsioonilised sordid on saarte sügava ja hea drenaažiga pinnasega hästi kohandunud. Enamasti on sealsed saviliivmullad (Madeira) ja liivsavimullad (Porto Santo) just seesugused, mis tagavad kõige paremini nende sibulate eriomaduste kujunemiseks vajaliku vee- ja toitainevaru.

Sibula „Cebola da Madeira“ tootmine sõltub suurel määral põllumajandustootjate tööst, sest kogu tavakohane tootmine – alates seemikute „cebolinho“ ettevalmistamisest, nende ümberistutamisest ja kasvatamisest kuni saagikoristuseni ning enamikus põllumajandusettevõtetes ka sibula turuleviimiseks ettevalmistamine – toimub käsitsi.

Sibulate käsitsi istutamine, jättes sibulataimede vahele kindlaks määratud pikkusega vahemaa, aitab tagada sibulate ühtlase kaalu ja suuruse. Muldade tekstuur ja mulla ettevalmistamise viisid, sealhulgas rohimine ja kõplamine kasvuperioodil, tagavad sibulatele kobeda mulla, mille tulemusena saab iga traditsiooniline sort sellele omase ühetaolise sibulakuju.

Selle sibulakultuuri kasvutsüklile, eriti seoses mugula kujunemisega, aga ka sibulataime õitsemise ja seemnete moodustumisega, avaldab olulist mõju temperatuur ja päikesevalgus, mis tähendab, et mõlema saare põllumajandustootjad teavad väga hästi, millised traditsioonilised sordid on olenevalt nende fotoperioodist tingitud vajadustest ja piirkonna ilmastikutingimustest kohalikuks kasvatamiseks kõige sobivamad ja milline on parim aeg nende kasvatamiseks.

Madeira saarel saab seda sibulakultuuri kasvatada rannikualadest kuni 800 meetri kõrguste piirkondadeni, kus on soe mikrokliima ja piisavalt päikesevalgust ning kus niisutuskanalid („levadas“) tagavad kastmiseks vajaliku pideva veevaru. Lõunanõlvade madalamatel kõrgustel ja päikeselisematel aladel külvatakse varased traditsioonilised sordid („Branca“, „Pião“ ja „Bujanico“) septembris, need istutatakse ümber detsembris ning nende saak koristatakse märtsis/aprillis. Kõrgematel aladel või põhjapoolsetel nõlvadel ning samuti Porto Santo saarel külvatakse need varajased sibulad „cebolas do cedo“ vähemalt kuu aega hiljem.

Aasta lõpu poole külvatavad hilised traditsioonilised sordid („Vermelha“, „Roxa“ ja „Do Tarde“), mida kohalikult tuntakse nimetuse „cebolas do tarde“ (hilised sibulad) all, vajavad nõuetekohaste mugulate moodustumiseks pikemaid päevi, mil päikesevalgust jagub enam kui 14 tunniks. Samuti vajavad need suuremat niiskust ning vesi peab neile olema suvekuudel pidevalt kättesaadav. Seepärast kasvatatakse neid sorte peamiselt kõrgematel aladel ja Madeira põhjanõlvadel, kus sibulad külvatakse detsembris/jaanuaris, istutatakse ümber märtsis/aprillis ning koristatakse juulis/augustis.

Kahe saare tootmispiirkonnale omane temperatuur ja valgustingimused (päikesepaiste) soodustavad ka sibulate kiiremat fotosünteesi, mis käivitab suhkrute ja toitainete sünteesi, millest omakorda tuleneb suur süsivesikute ja C-vitamiini sisaldus. Seetõttu on alati kinnitatud, et tootel „Cebola da Madeira“ on toorelt tarbituna antioksüdatiivsed omadused.

Seda sibulakultuuri mõjutab veepuudus enim mugula kasvuperioodil, mistõttu tagavad kohalikud põllumajandustootjad selleks ajaks taimede arenguks vajalikud parimad niiskustingimused. Esimest korda kastetakse neid pärast seemikute ümberistutamist ja hiljem toimub kastmine sagedasti. Sõltuvalt tootmispiirkonnast kastetakse sibulataimi kasvuetapis üks või kaks korda nädalas ja hiljem, valmimisetapis harvemini.

Põllumajandustootjad on traditsiooniliselt tuginenud kastmisel niisutuskanalitele („levada“), kasutades kogu kasvuala veega piserdamiseks puidust seadmeid, kandes samas hoolt selle eest, et vesi ei uhuks mulda ära (ei paljastaks mugulaid) ega ujutaks pinnast üle. Lisaks sellele kasutatakse tänapäeval Madeira saarel kastmiseks vihmutusseadmeid. Porto Santo saarel on kohalike mullatingimuste tõttu eelistatud meetod tilkkastmine. Mõlemal saarel on veepuuduse perioodid isegi suvel tänu kasutatavatele niisutussüsteemidele lühemad, seda nii varajaste kui ka hiliste sortide kasvatamisel. See suurendab sibula niiskusesisaldust ning aitab vähendada selle mõrudust ja teravust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.dgadr.gov.pt/dop-igp-etg

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/15

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse (nagu on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetes 2 ja 3) avaldamine

(2023/C 281/07)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6b lõikele 5.

LIIKMESRIIGIST PÄRIT KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADIS TEHTAVA STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

(määrus (EL) nr 1151/2012)

„Volailles du Gers“

ELi nr: PGI-FR-0147-AM01 – 11.5.2023

KPN ( ) KGT (X)

1.   Toote nimetus

„Volailles du Gers“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Prantsusmaa

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmesriigi ametiasutus

Põllumajanduse ja toidusõltumatuse ministeerium (Ministère de l'agriculture et de la souveraineté alimentaire)

–

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

1.   Liikmesriigi pädev asutus

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 on lisatud punkt „Liikmesriigi pädev asutus“, milles on toodud Prantsusmaa riikliku päritolunimetuste instituudi (Institut national de la qualité et de l’origine, INAO) kui liikmesriigi pädeva asutuse kontaktandmed.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Taotlejate rühm

Punkti „Taotlejate rühm“ on muudetud, piirdudes rühmituse kontaktandmete, õigusliku vormi ja koosseisuga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Sissejuhatus

Osa „Sissejuhatus“ on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Toote liik

Lisatud on punkt „Toote liik“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Toote nimetus

Punkt „Toote nimetus“ piirdub kaitstud geograafilise tähisega „Volailles du Gers“. Nimetusega hõlmatud tooted on loetletud toote kirjelduse osas.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Toote kirjeldus

Punkti „Toote kirjeldus“ on muudetud, sellesse on lisatud asjaomaste kodulindude loetelu:

| — | noorkana, kohikukk ja noor nuumkana; |
| --- | --- |

—

noorkana, kohikukk ja noor nuumkana;

| — | pärlkana ja pärlkana kohikukk; |
| --- | --- |

—

pärlkana ja pärlkana kohikukk;

| — | kalkun; |
| --- | --- |

—

kalkun;

| — | muskuspart. |
| --- | --- |

—

muskuspart.

Lisatud on tabel iga liigi fenotüübi kohta. Selles on toodud ka iga kodulinnu rümba miinimumkaal. Sellega seoses on asendatud noorkana kirjelduses mõiste „roux“ (punakaspruun) mõistega „jaune“ (kollane), („roux“ tähistab linnu sulestiku värvust, „jaune“ naha ja liha värvust).

Kodulindude kirjeldus on läbi vaadatud, et kirjeldada nende omadusi: rümp on kumer, väljaarenenud fileede ja lihavate koibadega, liha on tihke ning nahk on õhuke.

Lisatud on teave, et KGTga hõlmatud kodulinnurümbad peavad kuuluma A-klassi. Jaotustükkide puhul on lisatud teave, et need kuuluvad A-klassi ja on saadud rümpadest, mis vastavad miinimumkaalule.

Lisatud on teave, et rupsi võib turustada eraldi KGT tootena. Rupsi hulka kuuluvad maks, pugu ja süda. Rups pärineb KGT toote jaoks valitud kodulinnurümpadelt.

Teave, mis on seotud punktiga „Bakterioloogiline kvaliteet“, on välja jäetud, sest see tuleneb õigusaktidest.

See muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Geograafilise piirkonna määratlus

Punkti „Geograafilise piirkonna täpne määratlus“ sõnastust on muudetud, kuid geograafiline piirkond on jäänud samaks. Algses tootespetsifikaadis nimetatud kommuunide, vahetus läheduses asuvate kantonite või ringkondade loetelud on asendatud kehtiva kommuunide loendiga. Selle muudatuse ettevalmistamisel ilmnes, et tuleb teha mõned nimeparandused (vigane kirjapilt) ning ajakohastada teavet seoses kommuunide ümberliigitamise ja ühinemisega. Tehtud on vajalikud muudatused.

See muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Tegurid, mis tõestavad, et toode pärineb asjaomasest piirkonnast

Muudetud on punkti „Tegurid, mis tõestavad, et toode pärineb asjaomasest piirkonnast“. Lisatud on kohustus, mis hõlmab ettevõtjate eelnevat identifitseerimist, et rakendada kontrollimeetmeid. Toote jälgitavusega seotud andmed (etapp / järelevalvega seotud teave / seotud dokument) on võetud kokku tabelina. Sellesse punkti on lisatud ka kõigi tootespetsifikaadis tehtud muudatuste jälgitavuse andmed.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Tootmismeetod

Muudetud on punkti „Tootmismeetod“ järgmisi punkte:

| | „Kasutatavad tõuliinid“
  Lisatud on tõuliinide valimise kriteeriumid: Kõik traditsioonilised aeglase kasvuga tõuliinid, mis on kohanenud pika kasvatusperioodiga ja kasvatamisega vabas õhus ja vabapidamisaladel. Tootespetsifikaadis sätestatud söötmis- ja kasvatustingimuste järgimisel peavad kasutatavad liinid ja ristamiskombinatsioonid võimaldama saavutada rümba miinimumkaalu minimaalse tapavanuse ajal. |
| --- | --- |

„Kasutatavad tõuliinid“

Lisatud on tõuliinide valimise kriteeriumid: Kõik traditsioonilised aeglase kasvuga tõuliinid, mis on kohanenud pika kasvatusperioodiga ja kasvatamisega vabas õhus ja vabapidamisaladel. Tootespetsifikaadis sätestatud söötmis- ja kasvatustingimuste järgimisel peavad kasutatavad liinid ja ristamiskombinatsioonid võimaldama saavutada rümba miinimumkaalu minimaalse tapavanuse ajal.

| | „Lindude tihedus linnulaudas“
  Muudetud on noorte nuumkanade lubatud tihedust linnulaudas, s.o 11 lindu ruutmeetri kohta kuni 81. elupäevani (4 400 lindu linnulauda kohta) ja alates 82. elupäevast 9 lindu ruutmeetri kohta (3 600 lindu linnulauda kohta).
  Pärlkana kohikukkede puhul on suurendatud nende lubatud tihedust linnulaudas, s.o 13 lindu ruutmeetri kohta kuni 94. elupäevani ja alates 95. elupäevast 10 lindu ruutmeetri kohta (4 000 lindu linnulauda kohta). |
| --- | --- |

„Lindude tihedus linnulaudas“

Muudetud on noorte nuumkanade lubatud tihedust linnulaudas, s.o 11 lindu ruutmeetri kohta kuni 81. elupäevani (4 400 lindu linnulauda kohta) ja alates 82. elupäevast 9 lindu ruutmeetri kohta (3 600 lindu linnulauda kohta).

Pärlkana kohikukkede puhul on suurendatud nende lubatud tihedust linnulaudas, s.o 13 lindu ruutmeetri kohta kuni 94. elupäevani ja alates 95. elupäevast 10 lindu ruutmeetri kohta (4 000 lindu linnulauda kohta).

| | „Kasvatuskoht ja linnulaut“
  Lisatud on säte, millega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul peab ala enne uue karja saabumist olema sanitaarkaalutlustel tühi. |
| --- | --- |

„Kasvatuskoht ja linnulaut“

Lisatud on säte, millega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul peab ala enne uue karja saabumist olema sanitaarkaalutlustel tühi.

| | „Vabapidamisala“
  Lisatud on nõue igapäevase juurdepääsu kohta vabapidamisalale ja vabapidamisalade kirjeldus. Varjualusega vabapidamisala mõiste on asendatud puude või põõsaste arvuga vabapidamisala kohta.
  Lisatud on vabapidamisala minimaalne pindala pärlkanade kohikukkede jaoks ja kindlaks on määratud vabapidamisalale juurdepääsu vanus.
  Vabapidamisalale juurdepääsu nõue on lisatud ka muskuspardi puhul. |
| --- | --- |

„Vabapidamisala“

Lisatud on nõue igapäevase juurdepääsu kohta vabapidamisalale ja vabapidamisalade kirjeldus. Varjualusega vabapidamisala mõiste on asendatud puude või põõsaste arvuga vabapidamisala kohta.

Lisatud on vabapidamisala minimaalne pindala pärlkanade kohikukkede jaoks ja kindlaks on määratud vabapidamisalale juurdepääsu vanus.

Vabapidamisalale juurdepääsu nõue on lisatud ka muskuspardi puhul.

| | „Sööt“
  Lisatud on nõue, et kodulindude „Volailles du Gers“ sööt peab koosnema 100 % ulatuses taimedest, mineraalainetest ja vitamiinidest.
  Lisatud on sööda maksimaalne rasvainesisaldus ja teraviljasaaduste osakaal söödaratsiooni kogumassist.
  Lisatud on loetelu toorainetest, mida võib kasutada söödasegu valmistamiseks. Välistatud on palmi- ja palmituumaõli kasutamine.
  Iga liigi puhul on lisatud nuumamisperioodi lähteetapis lubatud teravilja minimaalne osakaal. Lisatud on pärlkana kohikuke ja muskuspardi söödasegudes lubatud teravilja osakaal nuumamisperioodil. |
| --- | --- |

„Sööt“

Lisatud on nõue, et kodulindude „Volailles du Gers“ sööt peab koosnema 100 % ulatuses taimedest, mineraalainetest ja vitamiinidest.

Lisatud on sööda maksimaalne rasvainesisaldus ja teraviljasaaduste osakaal söödaratsiooni kogumassist.

Lisatud on loetelu toorainetest, mida võib kasutada söödasegu valmistamiseks. Välistatud on palmi- ja palmituumaõli kasutamine.

Iga liigi puhul on lisatud nuumamisperioodi lähteetapis lubatud teravilja minimaalne osakaal. Lisatud on pärlkana kohikuke ja muskuspardi söödasegudes lubatud teravilja osakaal nuumamisperioodil.

| | „Kasvatusperioodi kestus“
  Lisatud on noore nuumkana ja pärlkana kohikuke minimaalne tapavanus.
  Halli noorkana tapavanus on muudetud 110 päevalt 105 päevale. |
| --- | --- |

„Kasvatusperioodi kestus“

Lisatud on noore nuumkana ja pärlkana kohikuke minimaalne tapavanus.

Halli noorkana tapavanus on muudetud 110 päevalt 105 päevale.

| | „Karjast eraldamise, transportimise ja tapmise tingimused“
  Lisatud on paastuaeg enne kodulindude karjast eraldamist linnukasvatusettevõttes, lisaks on määratud kindlaks ajavahemik karjast eraldamise ja tapmise vahel koos maksimaalse lubatud transpordiajaga. Samuti on lisatud lindude heaolutingimused tapmiseelse ooteaja jaoks. |
| --- | --- |

„Karjast eraldamise, transportimise ja tapmise tingimused“

Lisatud on paastuaeg enne kodulindude karjast eraldamist linnukasvatusettevõttes, lisaks on määratud kindlaks ajavahemik karjast eraldamise ja tapmise vahel koos maksimaalse lubatud transpordiajaga. Samuti on lisatud lindude heaolutingimused tapmiseelse ooteaja jaoks.

| | „Rupsi tootmine“
  Lisatud on sätted rupsi töötlemise ja valimise kohta, sealhulgas puhastus- ja kuivatamistingimused ning kõik nõutavad trimmimistoimingud. |
| --- | --- |

„Rupsi tootmine“

Lisatud on sätted rupsi töötlemise ja valimise kohta, sealhulgas puhastus- ja kuivatamistingimused ning kõik nõutavad trimmimistoimingud.

| | „Külmutamine“
  On sätestatud, et ajavahemik tapmise ja külmutamise vahel võib olla kõige rohkem kolm päeva.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

„Külmutamine“

On sätestatud, et ajavahemik tapmise ja külmutamise vahel võib olla kõige rohkem kolm päeva.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Seos piirkonnaga

Punkt „Seos piirkonnaga“ on ümber korraldatud ja jaotatud kolmeks osaks, mis võimaldavad eristada geograafilise piirkonna, toote ja põhjusliku seose eripärasid. Sõnastus on kokkuvõtlikum ja osa „Majanduslik tähtsus“ on välja jäetud.

See muudatus mõjutab koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Kontrolliasutus

Punkti „Kontrolliasutus“ on muudetud vastavalt liikmesriigi tasandil kehtestatud juhistele, mille eesmärk on ühtlustada tootespetsifikaatide sõnastust, piirdudes pädevate riiklike asutuste (INAO, DGCCRF) nimede ja kontaktandmetega.

Sertifitseerimisasutuse nimetus ja kontaktandmed on toodud INAO veebisaidil ning Euroopa Komisjoni andmebaasis.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Märgistus

Võttes arvesse liikmesriigi tasandil kehtestatud juhiseid, mille eesmärk on ühtlustada tootespetsifikaatide sõnastust, on olemasolev punkt välja jäetud ja asendatud lausega, milles osutatakse kohustuslikele õigusjärgsetele elementidele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Riiklikud nõuded

Võttes arvesse muudatusi liikmesriigi õigusaktides ja eeskirjades, on punktis „Riiklikud nõuded“ esitatud kõnealused nõuded tabeli kujul, milles on näidatud peamised kontrollitavad punktid ning nende hindamismeetod.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

„Volailles du Gers“

ELi nr: PGI-FR-0147-AM01 – 11.5.2023

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed) [KPN või KGT]

„Volailles du Gers“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Volailles du Gers“ (Gersi kodulinnud) on kanaliste seltsi kuuluvad linnud. Nad kuuluvad eri perekondadesse ja hõlmavad mitut liiki linde:

| — | noorkana, kohikukk ja noor nuumkana; |
| --- | --- |

—

noorkana, kohikukk ja noor nuumkana;

| — | pärlkana ja pärlkana kohikukk; |
| --- | --- |

—

pärlkana ja pärlkana kohikukk;

| — | kalkun. |
| --- | --- |

—

kalkun.

Toode „Volailles du Gers“ hõlmab ka ujulestadega kodulinde:

Muskuspart

Kodulinnud on saadud aeglase kasvuga liinidest, mille kasvatusaeg on pikk ja tapavanus jääb suguküpsuse saavutamise vanuse lähedale. Kodulinde kasvatatakse vabas õhus rohu ja puudega kaetud vabapidamisaladel ning neid söödetakse 100 % ulatuses taimedest, mineraalainetest ja vitamiinidest koosneva söödaga, sealhulgas on nuumamisperioodil sätestatud minimaalne teravilja ja teraviljasaaduste kogus.

Need tootmismeetodid võimaldavad saada järgmiste omadustega kodulinde:

| — | kumer rümp, väljaarenenud fileede ja lihavate koibadega; |
| --- | --- |

—

kumer rümp, väljaarenenud fileede ja lihavate koibadega;

| — | tihe liha; |
| --- | --- |

—

tihe liha;

| — | õhuke nahk. |
| --- | --- |

—

õhuke nahk.

Kodulindudel „Volailles du Gers“ on järgmised omadused:

| | Minimaalne kaal pärast siseelundite eemaldamist ilma rupsita: | Naha värvus | Jalgade värvus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kollane noorkana | 1 kg | Kollane | Kollased |
| Valge noorkana | 1 kg | Valge | Valged |
| Must noorkana | 1 kg | Valge | Mustad |
| Hall noorkana | 1,150 kg | Kollane | Kollased |
| Kohikukk | 2,500 kg | Kollane | Kollased |
| Noor nuumkana | 1,800 kg | Kollane | Kollased |
| Pärlkana | 0,850 kg | Kollane | Mustad |
| Pärlkana kohikukk | 1,400 kg | Kollane | Mustad |
| Kalkun | 2,300 kg | Valgest kollaseni | Mustad |
| Muskuspart | Isased: 2,300 kg
  Emased: 1,250 kg | Valgest kollaseni | |

Minimaalne kaal pärast siseelundite eemaldamist ilma rupsita:

Naha värvus

Jalgade värvus

Kollane noorkana

1 kg

Kollane

Kollased

Valge noorkana

1 kg

Valge

Valged

Must noorkana

1 kg

Valge

Mustad

Hall noorkana

1,150 kg

Kollane

Kollased

Kohikukk

2,500 kg

Kollane

Kollased

Noor nuumkana

1,800 kg

Kollane

Kollased

Pärlkana

0,850 kg

Kollane

Mustad

Pärlkana kohikukk

1,400 kg

Kollane

Mustad

Kalkun

2,300 kg

Valgest kollaseni

Mustad

Muskuspart

Isased: 2,300 kg

Emased: 1,250 kg

Valgest kollaseni

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kodulindude „Volailles du Gers“ sööt koosneb 100 % ulatuses taimedest, mineraalainetest ja vitamiinidest, sealhulgas enamjaolt teraviljast.

Teraviljasaaduste osakaal ei või ületada 15 % söödaratsiooni kogumassist.

Sööda rasvaine kogusisaldus võib olla kõige rohkem 6 %.

Sööda hulka kuuluvate toorainete eri kategooriad on järgmised:

| — | teravili ja sellest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

teravili ja sellest saadud tooted;

| — | õliseemned või -viljad ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

õliseemned või -viljad ja nendest saadud tooted;

| — | taimeõlide puhul on lubatud ainult toorõlid ja rafineeritud õlid, välja arvatud palmist ja palmituumadest saadud tooted, mis ei ole lubatud; |
| --- | --- |

—

taimeõlide puhul on lubatud ainult toorõlid ja rafineeritud õlid, välja arvatud palmist ja palmituumadest saadud tooted, mis ei ole lubatud;

| — | kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted;

| — | mugul- ja juurviljad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

mugul- ja juurviljad ning nendest saadud tooted;

| — | muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted;

| — | tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted;

| — | muud taimed, vetikad ja nendest saadud tooted; |
| --- | --- |

—

muud taimed, vetikad ja nendest saadud tooted;

| — | mineraalained ja nendest saadud tooted. |
| --- | --- |

—

mineraalained ja nendest saadud tooted.

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Volailles du Gers“ valmistamiseks kasutatavaid kodulinde kasvatatakse määratletud geograafilises piirkonnas ühepäevasest vanusest kuni vanuseni, mil nad eraldatakse tapmiseks.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Volailles du Gers“ esitatakse müügiks terviktükkidena, ainult A-klassi rümpadena või A-klassi jaotustükkidena, mis on saadud minimaalsele nõudele vastavatest rümpadest.

Terviktükid võib müügiks esitada järgmisel kujul:

| — | kuumtöötlusvalmina (kitkutud, siseelunditest puhastatud, pea eemaldatud, koos jooksmetega või ilma); |
| --- | --- |

—

kuumtöötlusvalmina (kitkutud, siseelunditest puhastatud, pea eemaldatud, koos jooksmetega või ilma);

| — | osaliselt puhastatuna (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos pea, jalgade ja rupsiga). |
| --- | --- |

—

osaliselt puhastatuna (kitkutud, siseelunditest puhastatud, koos pea, jalgade ja rupsiga).

Tervik- ja jaotustükke turustatakse värskelt, külmutatult või kuumtöödeldult.

Kodulindude rupsi (süda, pugu ja maks) turustatakse värskelt või külmutatult.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks kohustuslikele märgetele, mis on sätestatud toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides, esitatakse märgistusel järgmised andmed:

| — | toote „Volailles du Gers“ registreeritud nimetus; |
| --- | --- |

—

toote „Volailles du Gers“ registreeritud nimetus;

| — | Euroopa Liidu KGT sümbol, mis asub samas vaateväljas. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu KGT sümbol, mis asub samas vaateväljas.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega toote „Volailles du Gers“ geograafiline piirkond koosneb järgmistest departemangudest ja kommuunidest:

| — | Gersi departemang tervikuna; |
| --- | --- |

—

Gersi departemang tervikuna;

| — | Haute-Garonne'i departemang:






  — | Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L'Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens, Vignaux; |
| --- | --- | --- |

—

Haute-Garonne'i departemang:

—

Agassac, Ambax, Anan, Beaufort, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bérat, Blajan, Boissède, Bonrepos-sur-Aussonnelle, Boulogne-sur-Gesse, Bragayrac, Brax, Brignemont, Cabanac-Séguenville, Cadours, Cambernard, Cardeilhac, Castelgaillard, Castelnau-Picampeau, Le Castéra, Castéra-Vignoles, Casties-Labrande, Caubiac, Cazac, Charlas, Ciadoux, Coueilles, Cox, Drudas, Empeaux, Escanecrabe, Fabas, Fonsorbes, Fontenilles, Forgues, Le Fousseret, Frontignan-Savès, Fustignac, Garac, Gensac-de-Boulogne, Goudex, Gratens, Le Grès, L'Isle-en-Dodon, Labastide-Clermont, Labastide-Paumès, Lafitte-Vigordane, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lahage, Lamasquère, Laréole, Larroque, Lasserre-Pradère, Lautignac, Léguevin, Lespugue, Lévignac, Lilhac, Lussan-Adeilhac, Marignac-Lasclares, Martisserre, Mauvezin, Mérenvielle, Mirambeau, Molas, Mondilhan, Monès, Montastruc-Savès, Montbernard, Montégut-Bourjac, Montesquieu-Guittaut, Montgaillard-sur-Save, Montgras, Montmaurin, Montoussin, Nénigan, Nizan-Gesse, Péguilhan, Pelleport, Pibrac, Le Pin-Murelet, Plagnole, Plaisance-du-Touch, Polastron, Poucharramet, Pouy-de-Touges, Puymaurin, Puysségur, Rieumes, Riolas, Sabonnères, Saiguède, Saint-Araille, Sainte-Foy-de-Peyrolières, Sainte-Livrade, Saint-Élix-le-Château, Saint-Ferréol-de-Comminges, Saint-Frajou, Saint-Lary-Boujean, Saint-Laurent, Saint-Loup-en-Comminges, Saint-Lys, Saint-Pé-Delbosc, Saint-Thomas, Sajas, Salerm, La Salvetat-Saint-Gilles, Saman, Sarrecave, Sarremezan, Savères, Sénarens, Vignaux;

| — | Landes'i departemang:






  — | Aire-sur-l'Adour, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d'Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l'Adour, Classun, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l'Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d'Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan; |
| --- | --- | --- |

—

Landes'i departemang:

—

Aire-sur-l'Adour, Artassenx, Arthez-d'Armagnac, Arue, Arx, Bahus-Soubiran, Bascons, Baudignan, Betbezer-d'Armagnac, Bordères-et-Lamensans, Bourdalat, Bourriot-Bergonce, Buanes, Cachen, Castandet, Cazères-sur-l'Adour, Classun, Créon-d'Armagnac, Duhort-Bachen, Escalans, Estigarde, Eugénie-les-Bains, Le Frêche, Gabarret, Grenade-sur-l'Adour, Herré, Hontanx, Labastide-d'Armagnac, Lacquy, Lagrange, Larrivière-Saint-Savin, Latrille, Lencouacq, Losse, Lubbon, Lussagnet, Maillas, Maurrin, Mauvezin-d'Armagnac, Montégut, Parleboscq, Perquie, Pouydesseaux, Pujo-le-Plan, Renung, Retjons, Rimbez-et-Baudiets, Roquefort, Saint-Agnet, Saint-Cricq-Villeneuve, Sainte-Foy, Saint-Gein, Saint-Gor, Saint-Julien-d'Armagnac, Saint-Justin, Saint-Loubouer, Saint-Maurice-sur-Adour, Sarbazan, Sarron, Vielle-Soubiran, Vielle-Tursan, Le Vignau, Villeneuve-de-Marsan;

| — | Lot-et-Garonne'i departemang:






  — | Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne, Sos; |
| --- | --- | --- |

—

Lot-et-Garonne'i departemang:

—

Astaffort, Aubiac, Brax, Caudecoste, Cuq, Estillac, Fals, Fieux, Francescas, Lamontjoie, Lannes, Laplume, Lasserre, Layrac, Marmont-Pachas, Mézin, Moirax, Moncrabeau, Nomdieu, Poudenas, Réaup-Lisse, Roquefort, Sainte-Colombe-en-Bruilhois, Sainte-Maure-de-Peyriac, Saint-Nicolas-de-la-Balerme, Saint-Pé-Saint-Simon, Saint-Sixte, Saint-Vincent-de-Lamontjoie, Sauveterre-Saint-Denis, Sérignac-sur-Garonne, Sos;

| — | Pyrénées-Atlantiques'i departemang:






  — | Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave, Vialer; |
| --- | --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiques'i departemang:

—

Aubous, Aydie, Baliracq-Maumusson, Boueilh-Boueilho-Lasque, Burosse-Mendousse, Castetpugon, Conchez-de-Béarn, Diusse, Garlin, Mascaraàs-Haron, Moncla, Mont-Disse, Mouhous, Portet, Ribarrouy, Saint-Jean-Poudge, Tadousse-Ussau, Taron-Sadirac-Viellenave, Vialer;

| — | Hautes-Pyrénées' departemang:






  — | Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits, Villemur; |
| --- | --- | --- |

—

Hautes-Pyrénées' departemang:

—

Ansost, Antin, Aries-Espénan, Arné, Auriébat, Barbachen, Barthe, Bazillac, Bazordan, Bernadets-Debat, Betbèze, Betpouy, Bonnefont, Bouilh-Devant, Bugard, Buzon, Campuzan, Castelnau-Magnoac, Castelnau-Rivière-Basse, Casterets, Caubous, Caussade-Rivière, Cizos, Devèze, Escondeaux, Estampures, Estirac, Fontrailles, Fréchède, Gaussan, Gensac, Guizerix, Hachan, Hagedet, Hères, Labatut-Rivière, Lacassagne, Lafitole, Lahitte-Toupière, Lalanne, Lalanne-Trie, Lamarque-Rustaing, Laméac, Lapeyre, Laran, Larreule, Larroque, Lascazères, Lassales, Lescurry, Liac, Lubret-Saint-Luc, Luby-Betmont, Lustar, Madiran, Mansan, Maubourguet, Mazerolles, Mingot, Monfaucon, Monléon-Magnoac, Monlong, Moumoulous, Organ, Osmets, Peyret-Saint-André, Peyrun, Pouy, Puntous, Puydarrieux, Rabastens-de-Bigorre, Sadournin, Saint-Lanne, Saint-Sever-de-Rustan, Sariac-Magnoac, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Sénac, Sère-Rustaing, Sombrun, Soublecause, Thermes-Magnoac, Tostat, Tournous-Darré, Trie-sur-Baïse, Trouley-Labarthe, Ugnouas, Vidou, Vidouze, Vieuzos, Villefranque, Villembits, Villemur;

| — | Tarn-et-Garonne'i departemang:






  — | Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels, Vigueron. |
| --- | --- | --- |

—

Tarn-et-Garonne'i departemang:

—

Asques, Auterive, Auvillar, Balignac, Bardigues, Beaumont-de-Lomagne, Belbèze-en-Lomagne, Castéra-Bouzet, Le Causé, Cumont, Donzac, Dunes, Escazeaux, Esparsac, Faudoas, Gariès, Gensac, Gimat, Glatens, Goas, Gramont, Lachapelle, Lamothe-Cumont, Larrazet, Lavit, Mansonville, Marignac, Marsac, Maubec, Maumusson, Merles, Montgaillard, Le Pin, Poupas, Puygaillard-de-Lomagne, Saint-Cirice, Saint-Jean-du-Bouzet, Saint-Loup, Saint-Michel, Sérignac, Sistels, Vigueron.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos toote „Volailles du Gers“ päritoluga põhineb traditsioonilisel tootmismeetodil, mida iseloomustab pikk kasvatamisperiood vabas õhus ja suure teraviljasisaldusega sööt. Neist teguritest tulenevad toodete eripärad ja need on aidanud kaasa toote „Volailles du Gers“ mainele, mis on aja jooksul üha paranenud.

Geograafiline piirkond asub riigi edelaosas, Atlandi ookeani, Vahemere, Pürenee mäestiku ja Garonne'i jõe vahelisel alal ning selle kese on Gersi departemang. Piirkond on suur setteline platoo, mida läbib hulk jõgesid, millest enamik algab Pürenee eelmäestiku platoode jalamilt. Platool on lõuna-põhjasuunaline kalle alates Pürenee mäestikust kuni Garonne'i jõeni, kõrgus merepinnast on piirkonna lõunaosas ligikaudu 300 meetrit ja see langeb põhja poole kuni 80 meetrini.

Geograafilist piirkonda iseloomustab järsemate ja laugemate küngaste ning laiemate ja kitsamate orgude vaheldumine.

Kliima seisukohast on tegemist kokkupuute- ja üleminekualaga, kus saavad kokku erinevad taimestikku mõjutavad ilmastikutüübid: atlantiline, kontinentaalne ning Püreneede piirkonna ja Vahemere piirkonna kliima.

Atlandi ookeani mõjutustega kliimat iseloomustavad pigem mahe ja niiske talv ja kevad, kuum ja väga kuiv suvi ning mahe ja kuiv sügis. Seejuures väheneb sademete hulk läänest ida suunas, põhja-lõuna suunas muutub kliima vähem mahedaks.

Seda piirkonda iseloomustab eri liike hõlmav loomakasvatus, eelkõige kodulinnukasvatus.

Kuni 1950. aastateni oli loomakasvatus väga mitmekesine ja spetsialiseerumata, see võis hõlmata paari munakana, broilereid, küülikud, hanesid ja parte, mis katsid perekonna vajadused.

Järk-järgult need majandid arenesid, tekkis teatav ületootmine ja toodang, mida põllumehed turustasid kohalikul turul Fleurance'is, Seissanis, Samatanis, Mirande'is ja Gimont'is.

Seejärel hakati sellist traditsioonilist kodulinnukasvatust korraldama ja ratsionaliseerima. Majandid suurenesid ja spetsialiseerusid, jäädes samas talutootmiseks.

1960. aastatel tekkisid esimesed tootjarühmad, kelle eesmärk oli eelkõige arendada sellise kodulinnukasvatuse turustamist ja edendamist.

1975. aastal asutasid eri tootjarühmad koos tapamajadega oma ühingu, et tagada parem tehniline koordineerimine, kuid eelkõige kindlam turuväljund kõigile kodulindudele, andes teavet nende päritolu ja kvaliteedi kohta. Sellest ajast hakkas välja kujunema toote „Volailles du Gers“ maine.

Aastatel 1988–1993 kahekordistus nende toodete spontaanne või teadlikult kujundatud tuntus.

Kodulinde „Volailles du Gers“ kasvatatakse vabas õhus, päevaajal on lindudel vaba juurdepääs vabapidamisalale. Aeglase kasvuga liinide valik võimaldab viia kodulinnud varakult välitingimustesse, samuti aitab see neil vabapidamisalasid optimaalselt ära kasutada.

Kodulinde „Volailles du Gers“ iseloomustavad järgmised liha kvaliteediomadused ja müügivormid:

| — | kumer rümp, väljaarenenud fileed ja lihavad kintsud; |
| --- | --- |

—

kumer rümp, väljaarenenud fileed ja lihavad kintsud;

| — | tihe liha; |
| --- | --- |

—

tihe liha;

| — | õhuke nahk. |
| --- | --- |

—

õhuke nahk.

Geograafilises piirkonnas on pinnas ja kliima võimaldanud toota aastakümneid märkimisväärses koguses mitmekesiseid põllumajandustooteid, eelkõige õliseemneid ja teravilja.

See teravili on olnud kodulinnukasvatuse arengu ja kodulindude söödaratsiooni alus, kuigi tänapäeval ei pea kodulindude „Volailles du Gers“ söödaks olema ilmtingimata kohalik teravili. Noorkanade, kohikukkede, noorte nuumkanade ja kalkunite puhul peab sööt koosnema teraviljast vähemalt 80 % ulatuses. See märkimisväärselt suur osakaal ja kodulindude pikk kasvatamisperiood toetavad kodulindude liha omaduste väljakujunemist.

Piirkonna kliima sobib väga hästi kodulindude vabas õhus pidamiseks, tagades päeva jooksul pideva juurdepääsu vabapidamisaladele, mis on kaetud rohu ja puudega. Puud võimaldavad kodulindudel varjuda ja soodustavad vabapidamisalade kasutamist. Kodulinnud on loomu poolest väga aktiivsed ning nad saavad rahuldada oma siblimis- ja nokkimisvajadust nende käsutuses olevatel rohuga kaetud ja varjulistel vabapidamisaladel.

See vabas õhus toimuv tegevus aitab samuti kaasa kodulindude „Volailles du Gers“ omaduste ning nende lihava ja väljaarenenud konformatsiooni väljakujunemisele.

Kodulindudel „Volailles du Gers“ on juba ammusest ajast hea maine, millest annab tunnistust hulk allikaid: „Sel aastal valisid linnuliha hulgimüüjad traditsiooniliselt valmistatud Gersi kohikuke linnulihatoodetest Prantsuse gastronoomia sümboliks“ (Filières Avicole – Jacques Chiraci lauale. Gersi kohikukk Elysée palees – september 1998); „Gersi noorkanad on maailma parimad kanad, sest nad on kõige õnnelikumad“ ... „Siinkandis on alati osatud kodulinde kasvatada. “ (LSA, „Volailles Fermières: Gersi kuulsate gastronoomiliste traditsioonide kohaselt“, André Daguini tsitaat, aprill 1990), „väga hea suurus, suurepärased proportsioonid, hea suurusega kintsud, õrn ja pehme liha, mahlane, aromaatne, väga krõbe, meeldiv lõhn, hea rasvade tasakaal“ (Cuisine et Vins de France, veebruar 2012: „Talukanade katsestend – Gersi kollane talukana“ (17/20)).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-03e9b760-df5f-4e0f-aa3d-b2ad1a3a4a0b

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

Parandused

| 10.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/23

---

Nõukogu 14. juuli 2023. aasta otsuse (millega muudetakse otsust 98/481/EÜ Euroopa Keskpanga välisaudiitori kinnitamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 275, 4. august 2023
  )

(2023/C 281/08)

| 1. | Pealkirjas sisukorra teisel leheküljel ja leheküljel 19 |
| --- | --- |

1.

asendatakse

„... 14. juuli 2023 ...“

järgmisega:

„... 25. juuli 2023 ...“.

| 2. | Lõppsätetes leheküljel 20 |
| --- | --- |

2.

Lõppsätetes leheküljel 20

asendatakse

„Brüssel, 14. juuli 2023“

järgmisega:

„Brüssel, 25. juuli 2023.“.

---