# Europeiska unionens C 227/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.227.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 227 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången22 september 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.227.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 227

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången22 september 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 227/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/02 | Eurons växelkurs | 3 |
| 2009/C 227/03 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 4 |
| 2009/C 227/04 | Yttrande från rådgivande kommitten för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 april 2009 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Föredragande medlemsstat: Spanien | 5 |
| 2009/C 227/05 | Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 8 maj 2009 om ett utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Föredragande medlemsstat: Spanien | 6 |
| 2009/C 227/06 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel | 7 |
| 2009/C 227/07 | Sammanfattning av Kommissionens beslut av den 13 maj 2009 om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende COMP/C-3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Föredragande medlemsstat: Tjeckiska Republiken | 20 |
| 2009/C 227/10 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Sammanfattning av Kommissionens Beslut av den 9 januari 2009 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) [delgivet med nr K(2008) 8439 slutligt]
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 227/02

Eurons växelkurs

3

2009/C 227/03

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

4

2009/C 227/04

Yttrande från rådgivande kommitten för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 april 2009 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Föredragande medlemsstat: Spanien

5

2009/C 227/05

Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 8 maj 2009 om ett utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Föredragande medlemsstat: Spanien

6

2009/C 227/06

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel

7

2009/C 227/07

Sammanfattning av Kommissionens beslut av den 13 maj 2009 om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende COMP/C-3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

1

18

2009/C 227/09

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Föredragande medlemsstat: Tjeckiska Republiken

20

2009/C 227/10

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Sammanfattning av Kommissionens Beslut av den 9 januari 2009 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) [delgivet med nr K(2008) 8439 slutligt]
   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 8439 slutligt]

1

24

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 227/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 227/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2009/C 227/01

| Datum för antagande av beslutet | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 258/09 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Short-term export-credit insurance |
| Rättslig grund | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Exportkreditförsäkring |
| Stödform | — |
| Budget | — |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Finnvera plc |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

22.6.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 258/09

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Short-term export-credit insurance

Rättslig grund

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Exportkreditförsäkring

Stödform

—

Budget

—

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Finnvera plc

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 415/09 & NN 46/09 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Rättslig grund | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Andra tillskott av eget kapital, Garanti |
| Budget | Rekapitalisering: max 100 000 miljoner danska kronor;
  Det nya garantisystemet: max 600 000 miljoner danska kronor |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 8.2009–2.2010 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Kingdom of Denmark |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

17.8.2009

Referensnummer för statligt stöd

N 415/09 & NN 46/09

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Rättslig grund

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Andra tillskott av eget kapital, Garanti

Budget

Rekapitalisering: max 100 000 miljoner danska kronor;

Det nya garantisystemet: max 600 000 miljoner danska kronor

Stödnivå

—

Varaktighet

8.2009–2.2010

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Kingdom of Denmark

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/3

---

Eurons växelkurs (1)

21 september 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4658 |
| JPY | japansk yen | 135,46 |
| DKK | dansk krona | 7,4413 |
| GBP | pund sterling | 0,90660 |
| SEK | svensk krona | 10,1390 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5182 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,6500 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,167 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 272,37 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7038 |
| PLN | polsk zloty | 4,1590 |
| RON | rumänsk leu | 4,2678 |
| TRY | turkisk lira | 2,1875 |
| AUD | australisk dollar | 1,7017 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5780 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,3609 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0830 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0788 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 766,41 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 11,0155 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,0098 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2915 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 218,74 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,1010 |
| PHP | filippinsk peso | 69,903 |
| RUB | rysk rubel | 44,5400 |
| THB | thailändsk baht | 49,434 |
| BRL | brasiliansk real | 2,6625 |
| MXN | mexikansk peso | 19,5318 |
| INR | indisk rupie | 70,3730 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4658

JPY

japansk yen

135,46

DKK

dansk krona

7,4413

GBP

pund sterling

0,90660

SEK

svensk krona

10,1390

CHF

schweizisk franc

1,5182

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,6500

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,167

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

272,37

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7038

PLN

polsk zloty

4,1590

RON

rumänsk leu

4,2678

TRY

turkisk lira

2,1875

AUD

australisk dollar

1,7017

CAD

kanadensisk dollar

1,5780

HKD

Hongkongdollar

11,3609

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0830

SGD

singaporiansk dollar

2,0788

KRW

sydkoreansk won

1 766,41

ZAR

sydafrikansk rand

11,0155

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,0098

HRK

kroatisk kuna

7,2915

IDR

indonesisk rupiah

14 218,74

MYR

malaysisk ringgit

5,1010

PHP

filippinsk peso

69,903

RUB

rysk rubel

44,5400

THB

thailändsk baht

49,434

BRL

brasiliansk real

2,6625

MXN

mexikansk peso

19,5318

INR

indisk rupie

70,3730

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/4

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2009/C 227/03

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro avsett att sättas i omlopp som ges ut av Finland

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) har medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt rätt att ge ut minnesmynt i euro avsedda för omlopp på vissa villkor, bland annat att det enbart rör sig om mynt med valören två euro. Dessa mynt ska uppfylla de tekniska specifikationerna för ordinarie euromynt i valören två euro, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande stat: Finland

Anledning: Tvåhundraårsminnet av Finlands första riksdag och grundandet av Finlands regeringsinstitutioner.

Beskrivning: På myntets inre fält avbildas Porvookatedralen, som var säte för det första riksdagsöppnandet i Finland. Årtalen 1809 anges ovanför motivet. Präglingsåret 2009 återfinns på den högra sidan. Det utgivande landets initialer ”FI” och myntmärket återfinns på den vänstra sidan.

På myntets yttre fält återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Upplaga: 1,6 miljoner

Datum: Oktober 2009.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för beskrivningen av de alla nationella myntsidor på samtliga euromynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/5

---

Yttrande från rådgivande kommitten för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 28 april 2009 om ett preliminärt utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Föredragande medlemsstat: Spanien

2009/C 227/04

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens definition av den






  — | om det finns en relevant produktmarknad för dataprocessorer av x86-typ för alla datorer (dvs. stationära datorer, bordsdatorer och servrar), eller |
| --- | --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer i Europeiska kommissionens definition av den

—

om det finns en relevant produktmarknad för dataprocessorer av x86-typ för alla datorer (dvs. stationära datorer, bordsdatorer och servrar), eller

| — | om det finns tre separata relevanta produktmarknader bestående av: (i) dataprocessorer av x86-typ för stationära datorer, (ii) dataprocessorer av x86-typ för bordsdatorer, och (iii) dataprocessorer av x86-typ för servrar. |
| --- | --- |

—

om det finns tre separata relevanta produktmarknader bestående av: (i) dataprocessorer av x86-typ för stationära datorer, (ii) dataprocessorer av x86-typ för bordsdatorer, och (iii) dataprocessorer av x86-typ för servrar.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den relevanta produktmarknadens geografiska omfattning är världsomfattande. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den relevanta produktmarknadens geografiska omfattning är världsomfattande.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel, åtminstone mellan oktober 2002 och december 2007, innehade en dominerande ställning på marknaden. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel, åtminstone mellan oktober 2002 och december 2007, innehade en dominerande ställning på marknaden.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel missbrukade sin dominerande ställning på den relevanta marknaden genom att bevilja






  — | rabatter till Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC och Lenovo på villkor att dessa gav Intel ensamrätt eller så gott som ensamrätt, samt |
| --- | --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel missbrukade sin dominerande ställning på den relevanta marknaden genom att bevilja

—

rabatter till Dell, Hewlett-Packard (HP), NEC och Lenovo på villkor att dessa gav Intel ensamrätt eller så gott som ensamrätt, samt

| — | betalningar till Media-Saturn Holding (MSH) på villkor att MSH bara sålde stationära datorer och bordsdatorer baserade på Intels dataprocessorer. |
| --- | --- |

—

betalningar till Media-Saturn Holding (MSH) på villkor att MSH bara sålde stationära datorer och bordsdatorer baserade på Intels dataprocessorer.

| 5. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel missbrukade sin dominerande ställning på den relevanta marknaden genom att bevilja rabatter till HP, Acer och Lenovo och omfattas av restriktiva villkor vad gäller kommersialiseringen av AMD-baserade produkter. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel missbrukade sin dominerande ställning på den relevanta marknaden genom att bevilja rabatter till HP, Acer och Lenovo och omfattas av restriktiva villkor vad gäller kommersialiseringen av AMD-baserade produkter.

| 6. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning om att de olika missbruken utgör ett led i en långfristig omfattande strategi som syftar till att utestänga AMD från marknaden och utgör en enda och fortlöpande överträdelse. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning om att de olika missbruken utgör ett led i en långfristig omfattande strategi som syftar till att utestänga AMD från marknaden och utgör en enda och fortlöpande överträdelse.

| 7. | Rådgivande kommittén instämmer i att Intels missbruk kan påverka handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 82 i EG-fördraget och kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet i den mening som avses i artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén instämmer i att Intels missbruk kan påverka handeln mellan medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 82 i EG-fördraget och kan påverka handeln mellan de avtalsslutande parterna i EES-avtalet i den mening som avses i artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet.

| 8. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel bör åläggas böter. |
| --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att Intel bör åläggas böter.

| 9. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att varaktigheten för Intels överträdelse vid beräkningen av böterna ska fastställas till 5 år och 3 månader. |
| --- | --- |

9.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att varaktigheten för Intels överträdelse vid beräkningen av böterna ska fastställas till 5 år och 3 månader.

| 10. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/6

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgivet vid dess möte den 8 maj 2009 om ett utkast till beslut i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Föredragande medlemsstat: Spanien

2009/C 227/05

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om grundbeloppet för böterna.
  En minoritet avstår från att rösta. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om grundbeloppet för böterna.

En minoritet avstår från att rösta.

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det inte föreligger några förmildrande eller försvårande omständigheter. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att det inte föreligger några förmildrande eller försvårande omständigheter.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om det slutgiltiga bötesbeloppet. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om det slutgiltiga bötesbeloppet.

| 4. | Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/7

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

2009/C 227/06

Ärendet Intel har varit ett av de mest komplicerade ärendena hittills vad gäller procedurfrågor. Motpartssituationen i detta ärende mellan klaganden Advanced Micro Devices (nedan kallat AMD) och Intel Corporation (nedan kallat Intel) sträcker sig långt utöver den europeiska arenan. Det har lett till att förfarandet har ifrågasatts av samtliga berörda parter och uppgiftslämnare. En mängd frågor beträffande förfarandet, som uttryckligen nämns i utkastet till beslut, rör förhörsombudets centrala kompetensområden och kräver att hon lägger fram en bedömning i denna slutrapport.

Efter att det tidigare förhörsombudet, Serge Durande, lämnat sin tjänst den 31 december 2007, blev ett annat förhörsombud ansvarigt för detta ärende.

Utkastet till beslut i föreliggande ärende föranleder följande anmärkningar:

I.   SKRIFTLIGT FÖRFARANDE

1.   Meddelande om invändningar

Meddelandet om invändningar antogs av kommissionen den 25 juli 2007. Intel fick 10 veckor på sig, till och med den 11 oktober 2007, att svara på meddelandet. Efter en motiverad begäran beviljade förhörsombudet Intel en förlängning av tidsfristen till den 4 januari 2008, som senare förlängdes till den 7 januari 2009, främst till följd av olösta frågor om tillgång till handlingar vid den tidpunkten och det faktum att genomförandet av en fullständig bedömning av de relevanta genomsnittliga påverkbara kostnaderna för Intels verksamhet var ett legitimt försvar gentemot de komplicerade bedömningarna i de ekonomiska modellerna i meddelandet beträffande rabatterna (2). Förhörsombudets bedömning var att rätten till försvar fullt ut skulle beviljas, även om det i en ekonomisk bedömning visas att de villkorliga rabatterna kunde orsaka eller sannolikt innebära konkurrenshämmande avskärmning var – enligt utkastet till beslut – inte dessa nödvändiga för att fastställa ett missbruk i detta ärende (3).

Intel svarade på meddelandet inom utsatt tidsfrist.

2.   Kompletterande meddelande om invändning

Det kompletterande meddelandet om invändningar antogs av kommissionen den 17 juli 2008. Samtidigt förenade kommissionen de relevanta upplysningarna i ärende COMP/C-3/39.493 med förfarandet för ärende COMP/C-3/37.990 och fortsatte förfarandet under ärendenumret COMP/C-3/37.990.

Intel gavs åtta veckor för att lämna sina synpunkter på det kompletterade meddelandet om invändningar. Efter en motiverad begäran beviljade förhörsombudet Intel, genom en skrivelse av den 15 september 2008, en förlängning av tidsfristen till den 17 oktober 2008, främst på grund av komplexiteten i de nu förenade ärendena och vidden av de påståenden som gick tillbaka till 1997 och som krävde ytterligare undersökningar av Intel.

Intel svarade inte på det kompletterande meddelandet om invändningar inom utsatt tidsfrist. Istället lämnade Intel den 10 oktober 2008 en ansökan till förstainstansrätten om att bland annat upphäva förhörsombudets beslut av den 15 september 2008 om att förlänga tidsfristen och ansökte vidare om interimistiska åtgärder (4).

Genom ett beslut av den 27 januari 2009 avvisade ordföranden i förstainstansrätten Intels ansökan om interimistiska åtgärder med motiveringen att Intels huvudsakliga begäran om upphävning vid första anblick måste avvisas av uppenbara skäl. I denna avvisan ingick avvisan av Intels begäran om ytterligare förlängning av tidsfristen av den 17 oktober 2008 för att svara på meddelandet om invändningar till den 17 juli 2008.

3.   Skrivelse med faktauppgifter

Den 19 december 2008 sände kommissionen Intel en skrivelse där Intel uppmärksammades på ett antal särskilda bevisuppgifter avseende kommissionens befintliga invändningar som kommissionen påpekade att den kunde komma att använda i ett eventuellt slutligt beslut (skrivelse med faktauppgifter). Kommissionen fastställde tidsfristen för att ge Intel möjlighet att lämna sina synpunkter på dess bevisuppgifter till den 19 januari 2009. Denna tidsfrist förlängdes av generaldirektoratet för konkurrens till den 23 januari 2009. Skrivelsen med faktauppgifter ändrade inte väsentligt det bevismaterial utifrån vilka kommissionen invändningar mot Intel baserades, och inte heller det kompletterande meddelandet om invändningar. Intel begärde en förlängning med motivationen att handlingarna påstods vara ofullständiga {se nedan I.4. d} och företagets pågående begäran om ett muntligt hörande avseende vissa handlingar (se nedan II.2). Genom en skrivelse av den 22 januari 2009 avvisade förhörsombudet denna begäran.

4.   Tillgång till handlingarna i ärendet

a)   Förberedelse av tillgången till handlingarna i ärendet: Avtal om tystnadsplikt

Handlingarna i akten var enormt omfattande. Vid föreberedelserna av tillgången till handlingarna ingick olika tillverkare av originalutrustning bilaterala avtal om tystnadsplikt med Intel, vilka bara skiljer sig åt vad gäller detaljuppgifter. Om meningsskiljaktigheter skulle uppstå mellan parterna uppmanade vissa av tillverkarna förhörsombudet att fatta beslut i avtalen om tystnadsplikt. Intel avstod delvis gentemot kommissionen från sin rätt till tillgång till handlingarna i ärendet, om den tillgång det hade fått från tillverkarna av originalutrustning skulle begränsa dess rätt till tillgång enligt förordning (EG) nr 773/2004 (5), medan varje berörd tillverkare av originalutrustning avstod från sin rätt till skydd av affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter avseende de uppgifter som bilateralt utbyttes genom avtalen med Intel. Förhörsombudet var inblandat i utarbetandet av dessa avtal och stödde ingåendet av avtalen i detta ärende.

b)   Avtalet om tystnadsplikt mellan Dell och AMD

Före det muntliga hörandet om meddelandet om invändningar informerade AMD förhörsombudet om att det hade ingått ett avtal med Dell om tillgång till citaten från Dell i meddelandet om invändningar. Tvärtemot de avtal som ingåtts med Intel, var ett sådant avtal, som ingåtts med en part som inte har någon rätt till försvar eller rätt till tillgång till handlingarna, enbart bilateralt och gav varken upphov till några rättigheter eller skyldigheter för kommissionen. Förhörsombudet fortsatte därför, tvärtemot Intels vilseledande framställning, att betrakta alla Dells citat i meddelandet om invändningar som konfidentiella gentemot klaganden AMD och under hela det administrativa förfarandet, inklusive det muntliga hörandet.

c)   Fullständig tillgång till handlingarna

Trots de avtal om tystnadsplikt som nämns ovan (punkt I.4 a) ledde de komplicerade handlingarna i ärendet och de många konfidentiella uppgifterna i dessa handlingar till att Intel ställde en mångfald frågor om tillgången till handlingarna. För att bevilja Intel största möjliga tillgång till handlingarna krävdes att förhörsombudet genomförde ett stort antal personliga utredningar av de handlingar som Intel hävdade att det behövde för ett effektivt försvar. Efter att ha övervägt Intels motiveringar beviljades flera av dessa krav.

Intel klagade på problemen med fullständig tillgång till handlingarna rörande ett möte mellan kommissionen och en tillverkare av originalutrustning (6). Efter en motiverad begäran från Intel undersökte förhörsombudet om det fanns några skriftliga handlingar om de frågor som togs upp under detta möte. Generaldirektoratet lämnade en ”not till akten” daterad den 29 augusti 2006 och som förhörsombudet beslutade bifoga akten den 7 maj 2008. Samtidigt beslutade förhörsombudet att noten var avsedd för internt bruk enligt artikel 27.2 i förordning (EG) nr 1/2003 och artikel 15.2 i förordning (EG) nr 773/2004. Huruvida ett objektivt protokoll eller ett korrekt utdrag borde ha upprättats från detta möte är i princip en fråga om sund förvaltning och därmed inte en fråga som ska undersökas i förhörsombudets slutrapport.

Förhörsombudet anser att Intel beviljades fullständig tillgång till handlingarna i ärendet.

d)   Tillgång till handlingar som inte finns i akten

I utkastet till beslut (7), beskrivs i detalj hur Intel genom en skrivelse av den 4 september 2008 anmodade kommissionen att tillhandahålla Intel en förteckning från AMD över 81 kategorier av handlingar avseende civilrättsliga tvister mellan Intel och AMD hos Federal District Court i Delaware i Förenta staterna, dessa handlingar skulle enligt Intel sannolikt utgöra bevisning till dess fördel. Följaktligen begärde Intel den 25 september 2008 att kommissionen åtminstone skulle begära att AMD lämnade alla interna handlingar som rörde påståendena i både meddelandet om invändningar och det kompletterande meddelandet om invändningar. Genom skrivelser av den 17 och 29 september 2008 lämnade Intel klagomål till förhörsombudet om att akten uppenbarligen var ofullständig och att dess rätt till försvar därmed åsidosatts.

Förhörsombudet svarade genom en skrivelse av den 7 oktober 2008 och hänvisade till sina tidigare skrivelser av den 22 augusti 2008 och den 15 september 2008 att frågan om huruvida akten som sådan är fullständig inte är densamma som frågan om huruvida fullständig tillgång ges till en påstådd ofullständig akt. Argumenten vad gäller en akt som påstås vara ofullständig kan inte ge bevis för att tillgången till akten såsom den föreligger vid en viss tidpunkt inte är fullständig.

Trots förhörsombudets ansvar enligt skäl 3 i sitt mandat att bidra till objektivitet, öppenhet och effektivitet i ett förfarande ger varken nuvarande mandat eller rättspraxis förhörsombudet befogenheter att beordra en eventuell utredning i syfte att komplettera en akt som påstås vara ofullständig. Det ligger därför utanför förhörsombudets mandat att fatta beslut i frågan om vissa kategorier av handlingar i en annan jurisdiktion, även om de är av ett slag som utgör friande bevisning, beskrivs på ett tillräckligt detaljerat och motiverat sätt och/eller bör utredas eller inte, oavsett om de berörda handlingarna i sig själva är relevanta eller inte vid rätten till försvar. Intels begäran ansågs därför överskrida förhörsombudets befogenheter.

e)   Icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar och det kompletterande meddelandet om invändningar för klaganden AMD

I artikel 6.1 i förordning (EG) nr 773/2004 följer att klaganden har rätt att ta emot en icke-konfidentiell version av meddelandet om invändningar och det kompletterande meddelandet om invändningar. Denna rätt skulle allvarligt undergrävas och förlora sitt syfte om inte slutversionen vore begriplig för mottagaren.

Vad gäller information från tredje part som lämnas inte bara till mottagaren av ett meddelande om invändningar utan också till den klagande, är det viktigt att skilja mellan information som inte kan anses vara konfidentiell och information för vilken konfidentialitet har begärts och motiverats men som ska lämnas ut för att göra en icke-konfidentiell version begriplig. Affärshemligheter lämnas inte ut och i princip är krav på konfidentialitet gentemot klaganden absolut, om den är motiverad. Om det är absolut omöjligt att undvika att lämna ut information för att förstå påståendena i meddelandet om invändningar, eftersom de relaterar till information som är nödvändig för att bevisa en överträdelse och är strikt nödvändig för att göra klaganden delaktig i förfarandet så att han eller hon kan formulera sina ståndpunkter om detta, är ett sådant röjande av konfidentiell information möjlig efter det att förhörsombudet genomfört en balanserad och motiverad bedömning.

Förhörsombudet avvisade Intels krav på så gott som fullständig konfidentialitet i både meddelandet om invändningar och det kompletterande meddelandet om invändningar och bedömde ett ovanligt stort antal motiverade och detaljerade ansökningar om konfidentialitet både från Intel och andra uppgiftslämnare. Detta skedde utan att varken Intel eller något annat berört företag åberopade beslut enligt artikel 9 i mandatet (genom att inleda det så kallade AKZO-förfarandet (8).

I oktober 2008 lämnade Intel den fullständiga konfidentiella versionen av meddelandet om invändningar till AMD i samband med de amerikanska förfarandena. Intel hävdar att detta var ett oavsiktligt röjande. Intel informerade kommissionen om detta den 17 mars 2009.

f)   Tredje part

Tre företag ansökte om formella tillstånd om tillgång till förfarandena som berörda tredje part. Som svar på dessa ansökningar gav förhörsombudet tillstånd till Silicon Graphics Inc. (25 september 2007), International Business Machines (nedan kallat IBM, 2 oktober 2007) och – just före det muntliga hörandet – Hewlett Packard Company (nedan kallt HP, 10 mars 2008). Vidare godkändes två konsumentorganisationer som tredje part efter det att de hade lämnat tillräckligt underlag avseende deras särskilda intresse och ställning: den europeiska konsumentorganisationen (nedan kallad BEUC, den 22 februari 2008) och den franska konsumentfederationen UFC - Que Choisir, (nedan kallad UFC, den 6 mars 2008). Samtliga parter ansökte om och tog emot en icke-konfidentiell sammanfattning av meddelandet om invändningar och det kompletterande meddelandet om invändningar. Ingen tredje part lämnade några skriftliga kommentarer.

g)   Ytterligare kompletterande meddelande om invändningar som begärts som objektiv motivering

I sina synpunkter på meddelandet om invändningar (9) intog Intel ståndpunkten att ett kompletterande meddelande om invändningar skulle krävas för att ge en objektiv motivering. Det var dock inte nödvändigt med ytterligare ett kompletterande meddelande om invändningar bara för att ge en objektiv motivering. Även om frånvaron av en objektiv motivering är ett negativt villkor för att fastställa ett missbruk (10), ligger bevisbördan på den part som kräver en objektiv motivering. I den utsträckning Intel lämnade eventuella förmodade objektiva motiveringar för de olika slags beteenden som påstods i meddelandet om invändningar, har dessa behandlats av kommissionen. Rätten att höras har därför iakttagits.

II.   DET MUNTLIGA FÖRFARANDET

1.   Det muntliga hörandet om meddelandet om invändningar

Det muntliga hörandet hölls den 11–12 mars 2008. Utöver Intel och AMD var tre berörda parter närvarande vid hörandet som gjorde inlägg: HP, UFC och BEUC. Utöver medlemsstaternas företrädare deltog en företrädare för den federala handelskommissionen som observatör, i enlighet med de administrativa åtgärderna från 1999. Vidare och utöver överenskommelserna med Förenta staterna gav förhörsombudet delstaten New Yorks statsåklagare (11) tillåtelse att delta i hörandet som observatör. Intel samtyckte uttryckligen till att dessa personer deltog. Före godkännandet samtyckte statsåklagaren till åtaganden rörande konfidentialitet och användning av information.

Det muntliga hörandet var, trots olika förhandlingar bakom stängda dörrar på grund av legitima ansökningar om konfidentialitet, mycket värdefullt för att ge Intel möjlighet att lägga fram sina åsikter om påståendena, den underliggande motiveringen (12) och den ekonomiska bedömningen. Det är i detta avseende viktigt att notera att kommissionen under hörandet gjorde det klart för Intel och att Intel insåg att den ekonomiska bedömningen inte var en förutsättning för att fastställa ett missbruk.

Det är utifrån denna grund inte nödvändigt för förhörsombudet att formulera en ståndpunkt om den ekonomiska bedömningen och slutsatsen att Intels betalningar kan få eller sannolikt kommer att få konkurrenshämmande avskärmningseffekter (13).

2.   Det begärda muntliga hörandet om det kompletterande meddelandet om invändningar och skrivelsen med faktauppgifter

Intel begärde ett muntligt hörande avseende a) delar av skrivelsen med faktauppgifter och b) det kompletterande meddelandet om invändningar.

| a) | Efter att ha tagit emot skrivelsen med faktauppgifter begärde Intel genom en skrivelse av den 20 januari 2009 ett muntligt hörande avseende vissa av de handlingar som AMD lämnat till kommissionen den 28 maj 2008 (AMD:s Delaware-handlingar). Förhörsombudet påminde den 22 januari 2009 om att Intel inte hade rätt att begära ett muntligt hörande och att kommissionen inte hade skyldighet att organisera ett sådant hörande för att respektera Intels rätt till försvar i samband med en skrivelse med faktauppgifter.
  Vidare kan inte ett muntligt hörande beviljas som bara behandlar AMD:s Delaware-handlingar, eftersom dessa lades fram som en del av tillgången till handlingarna efter det att man hade utarbetat det kompletterande meddelandet om invändningar, där Intel redan getts möjlighet att svara och begära ett muntligt hörande, och då sakfrågan i ett muntligt hörande fastställs i förhållande till påståendena i meddelandet om invändningar och/eller det kompletterande meddelandet om invändningar och inte av den berörda parten. Ett muntligt hörande som enbart ägnas åt att lägga fram synpunkter om valda handlingar kan inte beviljas. |
| --- | --- |

a)

Efter att ha tagit emot skrivelsen med faktauppgifter begärde Intel genom en skrivelse av den 20 januari 2009 ett muntligt hörande avseende vissa av de handlingar som AMD lämnat till kommissionen den 28 maj 2008 (AMD:s Delaware-handlingar). Förhörsombudet påminde den 22 januari 2009 om att Intel inte hade rätt att begära ett muntligt hörande och att kommissionen inte hade skyldighet att organisera ett sådant hörande för att respektera Intels rätt till försvar i samband med en skrivelse med faktauppgifter.

Vidare kan inte ett muntligt hörande beviljas som bara behandlar AMD:s Delaware-handlingar, eftersom dessa lades fram som en del av tillgången till handlingarna efter det att man hade utarbetat det kompletterande meddelandet om invändningar, där Intel redan getts möjlighet att svara och begära ett muntligt hörande, och då sakfrågan i ett muntligt hörande fastställs i förhållande till påståendena i meddelandet om invändningar och/eller det kompletterande meddelandet om invändningar och inte av den berörda parten. Ett muntligt hörande som enbart ägnas åt att lägga fram synpunkter om valda handlingar kan inte beviljas.

| b) | I Intels inlaga av den 5 februari 2009 och skrivelse av den 10 februari 2009 begärde företaget ett muntligt hörande avseende det kompletterande meddelandet om invändningar.
  Beslut om muntliga höranden, inklusive ett beslut om att bevilja eller avslå en begäran om ett muntligt hörande som lämnats efter tidsfristen för att lämna synpunkter på meddelandet om invändningar, omfattas av förhörsombudets befogenheter inom ramen för mandatet. |
| --- | --- |

b)

I Intels inlaga av den 5 februari 2009 och skrivelse av den 10 februari 2009 begärde företaget ett muntligt hörande avseende det kompletterande meddelandet om invändningar.

Beslut om muntliga höranden, inklusive ett beslut om att bevilja eller avslå en begäran om ett muntligt hörande som lämnats efter tidsfristen för att lämna synpunkter på meddelandet om invändningar, omfattas av förhörsombudets befogenheter inom ramen för mandatet.

Genom en skrivelse av den 17 februari 2009 svarade förhörsombudet Intel att det bara fanns en subjektiv rätt till muntligt hörande till dess att tidsfristen löpte ut för att svara på meddelandet om invändningar. Underlåtelse att begära ett muntligt hörande inom fastställd tidsfrist leder inte automatiskt till att man inte längre kan hålla ett hörande. Artikel 10.2, läst tillsammans med artikel 12 i förordning (EG) nr 773/2004, utesluter inte nödvändigtvis en part från att begära ett muntligt hörande. Om denna tidsfrist inte hålls medför det att det inte längre finns någon skyldighet att bevilja ett sådant hörande. Förhörsombudet är berättigat och skyldigt att använda sitt omdöme så snart hon tagit emot en försenad men korrekt motiverad begäran.

Tidsfristen för att svara på det kompletterade meddelandet om invändningar blev inte förlängd. Förhörsombudet noterade kommissionens hållning som den formulerade i sin skrivelse till Intel av den 2 februari 2009 (14), enligt vilket ett korrekt genomförande av förfarandet inte krävde att ett muntligt hörande hölls. Förhörsombudet tog också hänsyn till alla argument till förmån för beviljandet av ett hörande som Intel framförde, vilka i huvudsak hänvisade till företagets ”obegränsade” rätt att beviljas ett muntligt hörande.

Förhörsombudet är under utövandet av sina befogenheter skyldigt att bland annat ta hänsyn till en effektiv tillämpning av konkurrensreglerna, och en viktig del i detta sammanhang är kommissionens skyldighet att inom rimlig tid agera genom att fatta beslut. Tidsbegränsningar till följd av det sätt på vilket konkurrensförfarandet organiseras kan inte motivera en överträdelse av den grundläggande rätten att bli hörd, men ingen sådan konflikt har uppstått i detta ärende. I detta ärende fanns det inte något som hindrade Intel från att i god tid utarbeta och lämna sina synpunkter på meddelandet om invändningar på grundval av den information det hade tillgång till, åtminstone som en försiktighetsåtgärd, i synnerhet som förhörsombudet hade förlängt tidsfristen. Intel hade getts tid att begära ett muntligt hörande räknat från den dag då det kompletterande meddelandet om invändningar delgavs i juli 2008 till slutet av den förlängda tidsfristen i oktober 2008. Det hade inte varit omöjligt att bevilja ett hörande efter det, om Intel hade begärt det, vilket det inte gjorde. Det fanns inte något som hindrade förhörsombudet från att fastställa datum för hörandet på ett sätt som överensstämde med den pågående begäran om interimistiska åtgärder och därmed fullt ut respektera domstolsförfarandena. Medan Intel under hela förfarandet fram till inlämnandet av klagomålet till förstainstansrätten generellt hade agerat snabbt och inom fastställda tidsfrister, och fullt ut utnyttjat sin rätt till försvar, skulle ett muntligt hörande på Intels begäran på de villkor som gällde den 17 februari 2009 allvarligt ha riskerat genomförandet av förfarandet enligt tidsplanen. Med hänsyn tagen till detta och andra orsaker som är specifika för ärendet i fråga, avvisades begäran.

Förhörsombudet har inte kontaktats av Intel vad gäller frågan om vilken status som de skriftliga inläggen av den 5 februari 2009 har.

III.   SLUTSATS

I ljuset av det ovan anförda anser jag att rätten att höras har iakttagits i detta ärende.

Utkastet till beslut avser endast invändningar som Intel har getts möjlighet yttra sig om.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden (EGT L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Se punkterna 1045–1156 i utkastet till beslut där denna bedömning diskuteras, t.ex. i punkt 1066 och följande punkter om den regressionsanalys som tillämpas av Intel.

2

(3)  Detta formulerades i punkt 925 i utkastet till beslut, angavs i punkt 337 i meddelandet om invändningar och i punkt 260 i det kompletterande meddelandet om invändningar.

3

(4)  För närmare uppgifter se punkterna 18 och 22 i utkastet till beslut och beslutet av ordföranden i förstainstansrätten av den 27 januari 2009 i mål T-457/08 Intel Corp.mot kommissionen, nyr.

4

(5)  EGT L 123, 27.4.2004, s. 18.

5

(6)  För närmare upplysningar se punkt 39 och efterföljande punkter i utkastet till beslut.

6

(7)  Punkterna 71 och efterföljande punkter.

7

(8)  EG-domstolens dom i mål 53/85, AKZO Chemie BV och AKZO Chemie UK Ltd mot kommissionen, REG 1986, s. 1965.

8

(9)  Punkt 823.

9

(10)  Domstolens dom i mål C-95/04 P British Airways mot kommissionen REG 2007, s. I-2331, punkt 69. De förenade målen C-468/06 till C-478/06 Sot. Lélos kai Sia m.fl. REG 2008, punkt 39, och det nyligen avgjorda målet 52/07, Kanal 5 Ltd. REG 2008, med dom av den 11 december 2009, punkt 47.

10

REG

Kanal 5 Ltd

(11)  Se punkt 35 i utkastet till beslut.

11

(12)  För närmare upplysningar se punkt 281 och efterföljande punkter i utkastet till beslut.

12

(13)  Se punkt 1002–1578 i utkastet till beslut.

13

(14)  Se punkt 24 i utkastet till beslut.

14

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/13

---

Sammanfattning av Kommissionens beslut

av den 13 maj 2009

om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-avtalet

(Ärende COMP/C-3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   INLEDNING

| (1) | Den 13 maj 2009 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-fördraget riktat till Intel Corporation. Kommissionen publicerar härmed en sammanfattning av detta beslut, med beaktande av företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. En icke-konfidentiell version av beslutet kommer att finnas tillgänglig på GD Konkurrens webbplats. |
| --- | --- |

(1)

Den 13 maj 2009 antog kommissionen ett beslut om ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget och artikel 54 i EES-fördraget riktat till Intel Corporation. Kommissionen publicerar härmed en sammanfattning av detta beslut, med beaktande av företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. En icke-konfidentiell version av beslutet kommer att finnas tillgänglig på GD Konkurrens webbplats.

2.   BESKRIVNING AV ÄRENDET

2.1   Förfarande

| (2) | Den 18 oktober 2000 lämnade Advanced Micro Devices (AMD) ett formellt klagomål till kommissionen enligt artikel 3 i förordning nr 17/62. Klagomålet kompletterades efterhand med nya fakta och påståenden, särskilt i november 2003. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 oktober 2000 lämnade Advanced Micro Devices (AMD) ett formellt klagomål till kommissionen enligt artikel 3 i förordning nr 17/62. Klagomålet kompletterades efterhand med nya fakta och påståenden, särskilt i november 2003.

| (3) | I maj 2004 inledde kommissionen en undersökning om delar av det kompletterande klagomålet. Inom ramen för denna undersökning genomförde kommissionen i juli 2005, med hjälp av flera olika nationella konkurrensmyndigheter, kontroller på plats enligt artikel 20.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 vid fyra Intel-kontor i Förenade kungariket, Tyskland, Italien och Spanien, samt i lokalerna hos flera Intel-kunder i Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(3)

I maj 2004 inledde kommissionen en undersökning om delar av det kompletterande klagomålet. Inom ramen för denna undersökning genomförde kommissionen i juli 2005, med hjälp av flera olika nationella konkurrensmyndigheter, kontroller på plats enligt artikel 20.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 vid fyra Intel-kontor i Förenade kungariket, Tyskland, Italien och Spanien, samt i lokalerna hos flera Intel-kunder i Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket.

| (4) | Den 26 juli 2007 antog kommissionen ett meddelande om invändningar om Intels agerande gentemot fem stora tillverkare av originalutrustning (OEM-företag), nämligen Dell, HP, Acer, NEC och IBM. Den 8 januari 2008 svarade Intel på meddelandet om invändningar av den 26 juli 2007 och ett muntligt hörande ägde rum den 11 och 12 mars 2008. |
| --- | --- |

(4)

Den 26 juli 2007 antog kommissionen ett meddelande om invändningar om Intels agerande gentemot fem stora tillverkare av originalutrustning (OEM-företag), nämligen Dell, HP, Acer, NEC och IBM. Den 8 januari 2008 svarade Intel på meddelandet om invändningar av den 26 juli 2007 och ett muntligt hörande ägde rum den 11 och 12 mars 2008.

| (5) | Den 17 juli 2006 lämnade AMD in ett klagomål till den tyska nationella konkurrensmyndigheten, där man hävdade att Intel ägnat sig åt utestängande marknadsåtgärder och andra förfaranden tillsammans med Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), som är en europeisk återförsäljare av mikroelektronisk utrustning. Den tyska konkurrensmyndigheten utbytte information med kommissionen i detta ärende enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1/2003. |
| --- | --- |

(5)

Den 17 juli 2006 lämnade AMD in ett klagomål till den tyska nationella konkurrensmyndigheten, där man hävdade att Intel ägnat sig åt utestängande marknadsåtgärder och andra förfaranden tillsammans med Media-Saturn-Holding GmbH (MSH), som är en europeisk återförsäljare av mikroelektronisk utrustning. Den tyska konkurrensmyndigheten utbytte information med kommissionen i detta ärende enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 1/2003.

| (6) | Kommissionen vidtog flera undersökande åtgärder angående AMD:s påståenden, bland annat inspektioner på plats hos flera europeiska pc-återförsäljare och hos Intel i februari 2008. Dessutom skickades flera skrivelser med begäran om information till ett antal större OEM-företag. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen vidtog flera undersökande åtgärder angående AMD:s påståenden, bland annat inspektioner på plats hos flera europeiska pc-återförsäljare och hos Intel i februari 2008. Dessutom skickades flera skrivelser med begäran om information till ett antal större OEM-företag.

| (7) | Den 17 juli 2008 antog kommissionen ett kompletterande meddelande om invändningar om Intels agerande gentemot MSH. Det kompletterande meddelandet omfattade också Intels agerande gentemot Lenovo. Dessutom tog det upp nya bevis på Intels agerande gentemot vissa av de OEM-företag som omfattades av meddelandet om invändningar av den 26 juli 2007, bevis som kommissionen erhållit efter det datumet. |
| --- | --- |

(7)

Den 17 juli 2008 antog kommissionen ett kompletterande meddelande om invändningar om Intels agerande gentemot MSH. Det kompletterande meddelandet omfattade också Intels agerande gentemot Lenovo. Dessutom tog det upp nya bevis på Intels agerande gentemot vissa av de OEM-företag som omfattades av meddelandet om invändningar av den 26 juli 2007, bevis som kommissionen erhållit efter det datumet.

| (8) | Intel svarade inte på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. I stället lämnade Intel en ansökan till förstainstansrätten där man bland annat bad rätten beordra kommissionen att samla in ytterligare dokumentation, bland annat från den privata tvisten mellan Intel och AMD i den amerikanska delstaten Delaware. Intel ansökte också om interimistiska åtgärder för att skjuta upp kommissionens förfarande i väntan på ett beslut av förstainstansrätten om tillämpningen. Intel ville dessutom ha en frist på 30 dagar från dagen för detta beslut för att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. |
| --- | --- |

(8)

Intel svarade inte på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. I stället lämnade Intel en ansökan till förstainstansrätten där man bland annat bad rätten beordra kommissionen att samla in ytterligare dokumentation, bland annat från den privata tvisten mellan Intel och AMD i den amerikanska delstaten Delaware. Intel ansökte också om interimistiska åtgärder för att skjuta upp kommissionens förfarande i väntan på ett beslut av förstainstansrätten om tillämpningen. Intel ville dessutom ha en frist på 30 dagar från dagen för detta beslut för att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008.

| (9) | Den 19 december 2008 sände kommissionen Intel en skrivelse där företaget uppmärksammades på ett antal specifika bevis som kommissionen hade för avsikt att använda i ett eventuellt slutligt beslut. Intel svarade inte på denna skrivelse inom tidfristen som förlängts till den 23 januari 2009. |
| --- | --- |

(9)

Den 19 december 2008 sände kommissionen Intel en skrivelse där företaget uppmärksammades på ett antal specifika bevis som kommissionen hade för avsikt att använda i ett eventuellt slutligt beslut. Intel svarade inte på denna skrivelse inom tidfristen som förlängts till den 23 januari 2009.

| (10) | Den 27 januari 2009 avvisade förstainstansrättens ordförande Intels ansökan om interimistiska åtgärder och begäran om förlängning av tidsfristen för att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. |
| --- | --- |

(10)

Den 27 januari 2009 avvisade förstainstansrättens ordförande Intels ansökan om interimistiska åtgärder och begäran om förlängning av tidsfristen för att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008.

| (11) | I enlighet med beslutet av förstainstansrättens ordförande inkom Intel den 5 februari 2009 med en substantiell skriftlig inlaga som innefattade synpunkter på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. Kommissionens enheter granskade argumenten i Intels försenade inlaga, trots att Intel hade fått goda möjligheter att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar inom den ursprungliga fastställda tidsfristen 17 oktober 2008. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med beslutet av förstainstansrättens ordförande inkom Intel den 5 februari 2009 med en substantiell skriftlig inlaga som innefattade synpunkter på det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. Kommissionens enheter granskade argumenten i Intels försenade inlaga, trots att Intel hade fått goda möjligheter att svara på det kompletterande meddelandet om invändningar inom den ursprungliga fastställda tidsfristen 17 oktober 2008.

| (12) | Den 10 februari 2009 skrev Intel till förhörsombudet och begärde ett muntligt hörande om det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. Förhörsombudet svarade med en skrivelse den 17 februari 2009 och avvisade Intels begäran. |
| --- | --- |

(12)

Den 10 februari 2009 skrev Intel till förhörsombudet och begärde ett muntligt hörande om det kompletterande meddelandet om invändningar av den 17 juli 2008. Förhörsombudet svarade med en skrivelse den 17 februari 2009 och avvisade Intels begäran.

| (13) | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor yttrade sig enhälligt positivt den 28 april 2009 och den 8 maj 2009. |
| --- | --- |

(13)

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor yttrade sig enhälligt positivt den 28 april 2009 och den 8 maj 2009.

2.2   Berörd produkt och marknad

| (14) | De produkter som berörs av beslutet är centralprocessorer (CPU) av typen x86. Processorn är en central enhet i alla datorer, och är avgörande för såväl datorns prestanda som kostnaden för datorsystemet. Den liknas ofta vid datorns ”hjärna”. Tillverkningen av centralprocessorer kräver tekniskt avancerade och kostsamma installationer. |
| --- | --- |

(14)

De produkter som berörs av beslutet är centralprocessorer (CPU) av typen x86. Processorn är en central enhet i alla datorer, och är avgörande för såväl datorns prestanda som kostnaden för datorsystemet. Den liknas ofta vid datorns ”hjärna”. Tillverkningen av centralprocessorer kräver tekniskt avancerade och kostsamma installationer.

| (15) | De centralprocessorer som används i datorer kan delas in i två kategorier, nämligen processorer med x86-arkitetur och processorer med annan arkitektur. X86-arkitekturen är en standard som skapats av Intel för företagets centralprocessorer. De kan driva både Windows och Linux operativsystem. Windows är i första hand avsett att användas med x86-processorer. Före 2000 fanns flera företag som tillverkade x86-processorer. De flesta av dessa tillverkare har dock försvunnit från marknaden. Sedan 2000 är Intel och AMD i stort sett de enda som fortfarande tillverkar x86-processorer. |
| --- | --- |

(15)

De centralprocessorer som används i datorer kan delas in i två kategorier, nämligen processorer med x86-arkitetur och processorer med annan arkitektur. X86-arkitekturen är en standard som skapats av Intel för företagets centralprocessorer. De kan driva både Windows och Linux operativsystem. Windows är i första hand avsett att användas med x86-processorer. Före 2000 fanns flera företag som tillverkade x86-processorer. De flesta av dessa tillverkare har dock försvunnit från marknaden. Sedan 2000 är Intel och AMD i stort sett de enda som fortfarande tillverkar x86-processorer.

| (16) | Kommissionens undersökning ledde till slutsatsen att den relevanta produktmarknaden inte var större än marknaden för x86-processorer. Frågan om den relevanta produktmarknaden ska delas upp i x86-processorer för stationära datorer, bärbara datorer och servrar besvaras inte i beslutet, eftersom Intels marknadsandelar oavsett definition gör att det inte blir någon skillnad när det gäller slutsatserna om dominans på marknaden. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionens undersökning ledde till slutsatsen att den relevanta produktmarknaden inte var större än marknaden för x86-processorer. Frågan om den relevanta produktmarknaden ska delas upp i x86-processorer för stationära datorer, bärbara datorer och servrar besvaras inte i beslutet, eftersom Intels marknadsandelar oavsett definition gör att det inte blir någon skillnad när det gäller slutsatserna om dominans på marknaden.

| (17) | Den geografiska marknaden definieras som världsomfattande. |
| --- | --- |

(17)

Den geografiska marknaden definieras som världsomfattande.

| (18) | Under den tioårsperiod som beslutet omfattar (1997–2007) hade Intel fortlöpande en mycket hög marknadsandel på omkring 70 procent eller mer. |
| --- | --- |

(18)

Under den tioårsperiod som beslutet omfattar (1997–2007) hade Intel fortlöpande en mycket hög marknadsandel på omkring 70 procent eller mer.

| (19) | Dessutom finns det betydande hinder för tillträde och expansion på marknaden för x86-processorer. Hindren beror på icke återvinningsbara investeringar i forskning och utveckling, immateriella rättigheter och produktionsanläggningar som krävs för att tillverka x86-processorer. Intels starka märkesstatus (nödvändighetsvara) och den produktdifferentiering som blivit följden av denna är också ett hinder för tillträde till marknaden. De identifierade höga hindren för inträde och expansion stämmer överens med den observerade marknadsstrukturen, där alla Intels konkurrenter utom AMD har försvunnit från marknaden eller bara kunnat behålla en obetydlig del av den. |
| --- | --- |

(19)

Dessutom finns det betydande hinder för tillträde och expansion på marknaden för x86-processorer. Hindren beror på icke återvinningsbara investeringar i forskning och utveckling, immateriella rättigheter och produktionsanläggningar som krävs för att tillverka x86-processorer. Intels starka märkesstatus (nödvändighetsvara) och den produktdifferentiering som blivit följden av denna är också ett hinder för tillträde till marknaden. De identifierade höga hindren för inträde och expansion stämmer överens med den observerade marknadsstrukturen, där alla Intels konkurrenter utom AMD har försvunnit från marknaden eller bara kunnat behålla en obetydlig del av den.

| (20) | Med beaktande av Intels marknadsandel och hindren för tillträde och expansion fastställer kommissionen i beslutet att Intel haft en dominerande ställning på marknaden åtminstone under den period som beslutet omfattar (oktober 2002 till december 2007). |
| --- | --- |

(20)

Med beaktande av Intels marknadsandel och hindren för tillträde och expansion fastställer kommissionen i beslutet att Intel haft en dominerande ställning på marknaden åtminstone under den period som beslutet omfattar (oktober 2002 till december 2007).

2.3   Sammanfattning av överträdelsen

| (21) | I beslutet beskrivs två typer av agerande från Intels sida gentemot företagets handelspartner, nämligen villkorade rabatter och uppenbara konkurrensbegränsningar (naked restrictions). |
| --- | --- |

(21)

I beslutet beskrivs två typer av agerande från Intels sida gentemot företagets handelspartner, nämligen villkorade rabatter och uppenbara konkurrensbegränsningar (naked restrictions).

2.3.1   Villkorade rabatter

2.3.1.1   Rabatternas art och funktion

| (22) | Intel gav stora OEM-företag rabatt med villkoret att företagen skulle köpa alla eller nästan alla produkter de behövde av Intel. Detta gäller följande rabatter:






  — | Intels rabatter till Dell under perioden december 2002–december 2005, som gavs på villkor att Dell endast köpte Intel-processorer. |
| --- | --- | --- |

(22)

Intel gav stora OEM-företag rabatt med villkoret att företagen skulle köpa alla eller nästan alla produkter de behövde av Intel. Detta gäller följande rabatter:

—

Intels rabatter till Dell under perioden december 2002–december 2005, som gavs på villkor att Dell endast köpte Intel-processorer.

| — | Intels rabatter till HP under perioden november 2002–maj 2005, som bl.a. gavs på villkor att HP köpte minst 95 procent av sina centralprocessorer för affärssegmentet stationära företagsdatorer från Intel (de övriga 5 procenten som HP kunde köpa från AMD belades sedan med ytterligare begränsningar som beskrivs i punkt 2.3.2 nedan). |
| --- | --- |

—

Intels rabatter till HP under perioden november 2002–maj 2005, som bl.a. gavs på villkor att HP köpte minst 95 procent av sina centralprocessorer för affärssegmentet stationära företagsdatorer från Intel (de övriga 5 procenten som HP kunde köpa från AMD belades sedan med ytterligare begränsningar som beskrivs i punkt 2.3.2 nedan).

| — | Intels rabatter till NEC under perioden oktober 2002–november 2005, som gavs på villkor att NEC köpte minst 80 procent av sina centralprocessorer för stationära och bärbara datorer från Intel. |
| --- | --- |

—

Intels rabatter till NEC under perioden oktober 2002–november 2005, som gavs på villkor att NEC köpte minst 80 procent av sina centralprocessorer för stationära och bärbara datorer från Intel.

| — | Intels rabatter till Lenovo under 2007, som gavs på villkor att Lenovo köpte alla sina centralprocessorer för bärbara datorer från Intel. |
| --- | --- |

—

Intels rabatter till Lenovo under 2007, som gavs på villkor att Lenovo köpte alla sina centralprocessorer för bärbara datorer från Intel.

| (23) | På liknande sätt betalade Intel ut pengar till Europas största pc-återförsäljare Media-Saturn-Holding (MSH) på villkor att MSH skulle sälja enbart Intel-baserade pc. Utbetalningarna är till sin verkan att likställa med de villkorade rabatterna till OEM-företag. |
| --- | --- |

(23)

På liknande sätt betalade Intel ut pengar till Europas största pc-återförsäljare Media-Saturn-Holding (MSH) på villkor att MSH skulle sälja enbart Intel-baserade pc. Utbetalningarna är till sin verkan att likställa med de villkorade rabatterna till OEM-företag.

| (24) | EG-domstolen har i sin rättspraxis konsekvent gjort bedömningen att ”för ett företag som har en dominerande ställning på en marknad innebär det i enlighet med artikel 86 i fördraget ett missbruk av den dominerande ställningen att binda köpare genom en skyldighet eller ett löfte att göra alla eller de flesta av sina inköp uteslutande hos detta företag, även om det sker på köparnas begäran och oavsett om förpliktelsen gäller utan vidare eller motsvaras av en rabatt. Så är även fallet om det dominerande företaget, utan att binda köparna genom en formell förpliktelse, antingen enligt avtal med köparna eller ensidigt tillämpar ett system med trohetsrabatter, dvs. rabatter som ges under villkor att kunden – för övrigt oavsett om denne köper för avsevärda eller obetydliga belopp – gör alla eller en betydande del av sina inköp uteslutande hos företaget med dominerande ställning.” (1) |
| --- | --- |

(24)

EG-domstolen har i sin rättspraxis konsekvent gjort bedömningen att ”för ett företag som har en dominerande ställning på en marknad innebär det i enlighet med artikel 86 i fördraget ett missbruk av den dominerande ställningen att binda köpare genom en skyldighet eller ett löfte att göra alla eller de flesta av sina inköp uteslutande hos detta företag, även om det sker på köparnas begäran och oavsett om förpliktelsen gäller utan vidare eller motsvaras av en rabatt. Så är även fallet om det dominerande företaget, utan att binda köparna genom en formell förpliktelse, antingen enligt avtal med köparna eller ensidigt tillämpar ett system med trohetsrabatter, dvs. rabatter som ges under villkor att kunden – för övrigt oavsett om denne köper för avsevärda eller obetydliga belopp – gör alla eller en betydande del av sina inköp uteslutande hos företaget med dominerande ställning.” (1)

| (25) | I beslutet fastställs att de villkorade rabatter som Intel tillämpade utgör trohetsrabatter som uppfyller villkoren i Hoffmann-La Roche-målet. I fråga om Intels villkorade utbetalningar till MSH anges i beslutet att den ekonomiska mekanismen bakom dessa utbetalningar kan likställas med de villkorade rabatterna till OEM-företagen. Enligt beslutet uppfyller därför även utbetalningarna villkoren i Hoffmann-La Roche-målet. |
| --- | --- |

(25)

I beslutet fastställs att de villkorade rabatter som Intel tillämpade utgör trohetsrabatter som uppfyller villkoren i Hoffmann-La Roche-målet. I fråga om Intels villkorade utbetalningar till MSH anges i beslutet att den ekonomiska mekanismen bakom dessa utbetalningar kan likställas med de villkorade rabatterna till OEM-företagen. Enligt beslutet uppfyller därför även utbetalningarna villkoren i Hoffmann-La Roche-målet.

| (26) | Värt att notera är också det rådde allmän osäkerhet om exakt hur stor del av rabatterna eller utbetalningarna som företagen skulle gå miste om ifall de skulle handla mer från Intels konkurrent AMD. Man antog att det skulle röra sig om en betydande andel som inte stod i proportion till det antal enheter man i så fall skulle köpa från AMD. Dessutom fanns det en möjlighet att Intel skulle omfördela de indragna rabatterna till konkurrerande OEM-företag. Till följd av dessa rabatter inskränktes alltså de aktuella OEM-företagens och MSH:s frihet att köpa centralprocessorer från AMD. |
| --- | --- |

(26)

Värt att notera är också det rådde allmän osäkerhet om exakt hur stor del av rabatterna eller utbetalningarna som företagen skulle gå miste om ifall de skulle handla mer från Intels konkurrent AMD. Man antog att det skulle röra sig om en betydande andel som inte stod i proportion till det antal enheter man i så fall skulle köpa från AMD. Dessutom fanns det en möjlighet att Intel skulle omfördela de indragna rabatterna till konkurrerande OEM-företag. Till följd av dessa rabatter inskränktes alltså de aktuella OEM-företagens och MSH:s frihet att köpa centralprocessorer från AMD.

| (27) | De rabatter och utbetalningar som Intel gav de stora OEM-företagen och MSH ska också ses mot bakgrund av det växande konkurrenshot som AMD utgjorde. I detta sammanhang visas i beslutet att OEM-företagen, IT-chefer och Intel ansåg att AMD:s produkter hade ett antal positiva innovativa egenskaper och var ett bärkraftigt alternativ till Intels produkter. I beslutet ges inte någon absolut bedömning av tekniska prestanda hos de aktuella produkterna från Intel och AMD, men inlagorna från OEM-företagen och dokument från den här tiden visar att OEM-företagen ansåg att AMD:s x86-processorer var lämpade för åtminstone en del av deras olika behov av produkter. |
| --- | --- |

(27)

De rabatter och utbetalningar som Intel gav de stora OEM-företagen och MSH ska också ses mot bakgrund av det växande konkurrenshot som AMD utgjorde. I detta sammanhang visas i beslutet att OEM-företagen, IT-chefer och Intel ansåg att AMD:s produkter hade ett antal positiva innovativa egenskaper och var ett bärkraftigt alternativ till Intels produkter. I beslutet ges inte någon absolut bedömning av tekniska prestanda hos de aktuella produkterna från Intel och AMD, men inlagorna från OEM-företagen och dokument från den här tiden visar att OEM-företagen ansåg att AMD:s x86-processorer var lämpade för åtminstone en del av deras olika behov av produkter.

2.3.1.2   Analys av lika effektiva konkurrenter

| (28) | Beslutet visar att de villkor som anges i rättspraxis för att en överträdelse ska föreligga är uppfyllda. Det innehåller också en ekonomisk analys av hur rabatterna kan utestänga en konkurrent som skulle vara lika effektiv som Intel, om än inte lika dominerande. Sammanfattningsvis visar analysen vilket pris en konkurrent som är lika effektiv som Intel skulle behöva sätta på sina centralprocessorer för att kunna kompensera OEM-företagen för förlusten av Intels rabatt. |
| --- | --- |

(28)

Beslutet visar att de villkor som anges i rättspraxis för att en överträdelse ska föreligga är uppfyllda. Det innehåller också en ekonomisk analys av hur rabatterna kan utestänga en konkurrent som skulle vara lika effektiv som Intel, om än inte lika dominerande. Sammanfattningsvis visar analysen vilket pris en konkurrent som är lika effektiv som Intel skulle behöva sätta på sina centralprocessorer för att kunna kompensera OEM-företagen för förlusten av Intels rabatt.

| (29) | Denna analys av lika effektiva konkurrenter (as efficient competitor analysis) är en hypotetisk beräkning i det avseendet att den analyserar om en konkurrent som är lika effektiv som Intel, men som försöker erbjuda en produkt som inte har lika bred försäljningsbas som Intels produkt, förhindras att komma in på marknaden. Analysen är i princip oberoende av huruvida AMD faktiskt kunde få tillträde till marknaden eller inte. |
| --- | --- |

(29)

Denna analys av lika effektiva konkurrenter (as efficient competitor analysis) är en hypotetisk beräkning i det avseendet att den analyserar om en konkurrent som är lika effektiv som Intel, men som försöker erbjuda en produkt som inte har lika bred försäljningsbas som Intels produkt, förhindras att komma in på marknaden. Analysen är i princip oberoende av huruvida AMD faktiskt kunde få tillträde till marknaden eller inte.

| (30) | Analysen tar upp följande tre faktorer: den utmaningsbara andelen (den del av kundens inköpsbehov som realistiskt kan läggas över till en ny konkurrent inom en given period), en relevant tidshorisont (högst ett år) och ett relevant mått på hållbara kostnader (genomsnittliga undvikbara kostnader). Om Intels rabattprogram innebär att en lika effektiv konkurrent, med avseende på den utmaningsbara andelen, måste erbjuda sina produkter till ett pris under en hållbar andel av Intels kostnader för att kompensera ett OEM-företag för förlusten av Intels rabatt, betyder det att rabatten kan utestänga den lika effektiva konkurrenten. Därigenom fråntas slutkonsumenterna möjligheten att välja mellan olika produkter som OEM-företagen annars skulle kunnat erbjuda om de kunde fatta sina beslut enbart på grundval av produkternas olika förtjänster och de enhetspriser som Intel och dess konkurrenter kunde erbjuda. |
| --- | --- |

(30)

Analysen tar upp följande tre faktorer: den utmaningsbara andelen (den del av kundens inköpsbehov som realistiskt kan läggas över till en ny konkurrent inom en given period), en relevant tidshorisont (högst ett år) och ett relevant mått på hållbara kostnader (genomsnittliga undvikbara kostnader). Om Intels rabattprogram innebär att en lika effektiv konkurrent, med avseende på den utmaningsbara andelen, måste erbjuda sina produkter till ett pris under en hållbar andel av Intels kostnader för att kompensera ett OEM-företag för förlusten av Intels rabatt, betyder det att rabatten kan utestänga den lika effektiva konkurrenten. Därigenom fråntas slutkonsumenterna möjligheten att välja mellan olika produkter som OEM-företagen annars skulle kunnat erbjuda om de kunde fatta sina beslut enbart på grundval av produkternas olika förtjänster och de enhetspriser som Intel och dess konkurrenter kunde erbjuda.

| (31) | Samma slags analys har gjorts beträffande Intels betalningar till MSH. Vid analysen av huruvida dessa utbetalningar skulle kunna utestänga en lika effektiv konkurrent beaktas också det faktum att utbetalningarna gjorts på en annan nivå i leveranskedjan och att deras verkan läggs till effekterna av de villkorade rabatterna till OEM-företagen. |
| --- | --- |

(31)

Samma slags analys har gjorts beträffande Intels betalningar till MSH. Vid analysen av huruvida dessa utbetalningar skulle kunna utestänga en lika effektiv konkurrent beaktas också det faktum att utbetalningarna gjorts på en annan nivå i leveranskedjan och att deras verkan läggs till effekterna av de villkorade rabatterna till OEM-företagen.

2.3.1.3   De stora OEM-företagens strategiska betydelse

| (32) | I beslutet påpekas också att vissa OEM-företag, särskilt Dell och HP, har större strategisk betydelse än andra när det gäller förmågan att ge en CPU-tillverkare tillträde till marknaden. Det är främst tre huvudkriterier som skiljer dem från andra OEM-företag, nämligen i) marknadsandel; ii) en stark position på den mest lönsamma delen av marknaden; och iii) kapacitet att legitimera en ny CPU på marknaden. Följden av detta blir att mindre OEM-företag inte har samma förmåga att legitimera nya CPU-modeller som HP och Dell, särskilt inom företagssegmentet, vilket är det mest lönsamma. |
| --- | --- |

(32)

I beslutet påpekas också att vissa OEM-företag, särskilt Dell och HP, har större strategisk betydelse än andra när det gäller förmågan att ge en CPU-tillverkare tillträde till marknaden. Det är främst tre huvudkriterier som skiljer dem från andra OEM-företag, nämligen i) marknadsandel; ii) en stark position på den mest lönsamma delen av marknaden; och iii) kapacitet att legitimera en ny CPU på marknaden. Följden av detta blir att mindre OEM-företag inte har samma förmåga att legitimera nya CPU-modeller som HP och Dell, särskilt inom företagssegmentet, vilket är det mest lönsamma.

2.3.1.4   Skadlig inverkan på konkurrens och för konsumenter

| (33) | De bevis som kommissionen samlat in har lett till slutsatsen att Intels villkorade rabatter och utbetalningarna ledde till trohet hos viktiga OEM-företag och en stor återförsäljare och att effekterna kompletterade varandra så att de i betydande grad minskade konkurrenternas möjligheter att konkurrera på grundval av förtjänsterna hos deras x86-processorer. Intels konkurrensbegränsande uppförande orsakade därmed en begränsning av konsumenternas valmöjligheter och minskade incitamenten för innovation. |
| --- | --- |

(33)

De bevis som kommissionen samlat in har lett till slutsatsen att Intels villkorade rabatter och utbetalningarna ledde till trohet hos viktiga OEM-företag och en stor återförsäljare och att effekterna kompletterade varandra så att de i betydande grad minskade konkurrenternas möjligheter att konkurrera på grundval av förtjänsterna hos deras x86-processorer. Intels konkurrensbegränsande uppförande orsakade därmed en begränsning av konsumenternas valmöjligheter och minskade incitamenten för innovation.

2.3.1.5   Avsaknad av objektiv motivering

| (34) | Intel lade fram två olika argumenteringar för att försöka motivera sina rabattsystem: dels i) att Intel genom sitt rabattsystem bara svarat på priskonkurrensen från rivalernas sida och därmed bemött konkurrensen, dels ii) att det rabattsystem som tillämpats gentemot enskilda OEM-företag krävdes för att åstadkomma betydande fördelar som är viktiga för CPU-industrin. När det gäller det sistnämnda argumentet hävdade Intel att fyra olika slags fördelar kunde åstadkommas genom att man krävde exklusivitet som motprestation för rabatterna, nämligen lägre priser, skalbesparingar, andra kostnadsbesparingar och produktionsfördelar samt riskfördelning och marknadsföringsfördelar. Intel hävdade dessutom att villkoren för rabatterna krävdes för att man skulle uppnå dessa fördelar och att deras inverkan på konkurrensen var obetydlig eftersom AMD växte under utredningsperioden. |
| --- | --- |

(34)

Intel lade fram två olika argumenteringar för att försöka motivera sina rabattsystem: dels i) att Intel genom sitt rabattsystem bara svarat på priskonkurrensen från rivalernas sida och därmed bemött konkurrensen, dels ii) att det rabattsystem som tillämpats gentemot enskilda OEM-företag krävdes för att åstadkomma betydande fördelar som är viktiga för CPU-industrin. När det gäller det sistnämnda argumentet hävdade Intel att fyra olika slags fördelar kunde åstadkommas genom att man krävde exklusivitet som motprestation för rabatterna, nämligen lägre priser, skalbesparingar, andra kostnadsbesparingar och produktionsfördelar samt riskfördelning och marknadsföringsfördelar. Intel hävdade dessutom att villkoren för rabatterna krävdes för att man skulle uppnå dessa fördelar och att deras inverkan på konkurrensen var obetydlig eftersom AMD växte under utredningsperioden.

| (35) | Kommissionen granskade dessa argument och analyserade i vilken mån Intels agerande skulle vara lämpligt för att på ett proportionerligt sätt åstadkomma de fördelar Intel framhöll. Kommissionen fann dock att Intels argument om objektiv motivering är felaktiga eftersom de mer allmänt gäller ett agerande som kommissionen inte haft några invändningar emot (dvs. prisavdrag och rabatterbjudanden), och inte det agerande som kommissionen har haft invändningar mot (dvs. villkoren som kopplats till prisavdragen och rabatterna). Inget av argumenten om fördelar ger heller en relevant motivering för det aktuella agerandet. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen granskade dessa argument och analyserade i vilken mån Intels agerande skulle vara lämpligt för att på ett proportionerligt sätt åstadkomma de fördelar Intel framhöll. Kommissionen fann dock att Intels argument om objektiv motivering är felaktiga eftersom de mer allmänt gäller ett agerande som kommissionen inte haft några invändningar emot (dvs. prisavdrag och rabatterbjudanden), och inte det agerande som kommissionen har haft invändningar mot (dvs. villkoren som kopplats till prisavdragen och rabatterna). Inget av argumenten om fördelar ger heller en relevant motivering för det aktuella agerandet.

2.3.1.6   Slutsats

| (36) | I beslutet dras slutsatsen att de villkorade rabatter som Intel beviljat Dell, HP, NEC och MSH utgör ett missbruk av en dominerande ställning enligt artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(36)

I beslutet dras slutsatsen att de villkorade rabatter som Intel beviljat Dell, HP, NEC och MSH utgör ett missbruk av en dominerande ställning enligt artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet.

2.3.2   Uppenbara konkurrensbegränsningar

| (37) | Intel betalade ut pengar till större OEM-företag mot att dessa företag sköt upp eller ställde in lanseringen av AMD-baserade produkter och/eller begränsade distributionen av AMD-baserade produkter. Detta gäller följande:






  — | Intels utbetalningar till HP, som gjordes på villkor att HP bara sålde AMD-baserade stationära företagsdatorer till små och medelstora företag, enbart genom direktdistribution (alltså inte genom distributörer) och på villkor att HP sköt upp Europalanseringen av sin första AMD-baserade stationära företagsdator med sex månader. Denna överträdelse pågick från november 2002 till maj 2005. |
| --- | --- | --- |

(37)

Intel betalade ut pengar till större OEM-företag mot att dessa företag sköt upp eller ställde in lanseringen av AMD-baserade produkter och/eller begränsade distributionen av AMD-baserade produkter. Detta gäller följande:

—

Intels utbetalningar till HP, som gjordes på villkor att HP bara sålde AMD-baserade stationära företagsdatorer till små och medelstora företag, enbart genom direktdistribution (alltså inte genom distributörer) och på villkor att HP sköt upp Europalanseringen av sin första AMD-baserade stationära företagsdator med sex månader. Denna överträdelse pågick från november 2002 till maj 2005.

| — | Intels utbetalningar till Acer, som gjordes på villkor att Acer sköt upp lanseringen av en AMD-baserad bärbar dator från september 2003 till januari 2004. |
| --- | --- |

—

Intels utbetalningar till Acer, som gjordes på villkor att Acer sköt upp lanseringen av en AMD-baserad bärbar dator från september 2003 till januari 2004.

| — | Intels utbetalningar till Lenovo, som gjordes på villkor att Lenovo sköt upp lanseringen av AMD-baserade bärbara datorer från juni 2006 till slutet av 2006. |
| --- | --- |

—

Intels utbetalningar till Lenovo, som gjordes på villkor att Lenovo sköt upp lanseringen av AMD-baserade bärbara datorer från juni 2006 till slutet av 2006.

| (38) | I målet Irish Sugar fann förstainstansrätten att det föreligger ett missbruk av dominerande ställning när ett dominerande företag kommer överens med en grossist och en detaljist om att byta ut konkurrerande detaljsockerprodukter, dvs. Eurolux ettkilosförpackning med socker från Compagnie française de sucrerie, mot sina egna produkter. (2) Genom överenskommelsen om utbyte kunde det dominerande företaget förhindra att konkurrentens märke fanns på marknaden, eftersom återförsäljarna inte längre hade socker av märket Eurolux på lager utan i stället bytte ut detta mot socker från det dominerande företaget. I detta sammanhang fann förstainstansrätten att sökanden undergrävt den konkurrensstruktur som den irländska detaljistmarknaden för socker skulle kunnat få genom införandet av en ny produkt, nämligen socker av märket Eurolux, genom att byta ut produkter under de omständigheter som anges ovan på en marknad där företaget hade över 80 procent av försäljningsvolymen. (3) |
| --- | --- |

(38)

I målet Irish Sugar fann förstainstansrätten att det föreligger ett missbruk av dominerande ställning när ett dominerande företag kommer överens med en grossist och en detaljist om att byta ut konkurrerande detaljsockerprodukter, dvs. Eurolux ettkilosförpackning med socker från Compagnie française de sucrerie, mot sina egna produkter. (2) Genom överenskommelsen om utbyte kunde det dominerande företaget förhindra att konkurrentens märke fanns på marknaden, eftersom återförsäljarna inte längre hade socker av märket Eurolux på lager utan i stället bytte ut detta mot socker från det dominerande företaget. I detta sammanhang fann förstainstansrätten att sökanden undergrävt den konkurrensstruktur som den irländska detaljistmarknaden för socker skulle kunnat få genom införandet av en ny produkt, nämligen socker av märket Eurolux, genom att byta ut produkter under de omständigheter som anges ovan på en marknad där företaget hade över 80 procent av försäljningsvolymen. (3)

| (39) | I beslutet dras slutsatsen att Intels agerande direkt skadade konkurrensen. En produkt som en leverantör aktivt hade planerat att lansera försenades eller hindrades från att nå ut på marknaden. Följden blev att konsumenterna fick färre valmöjligheter än de annars skulle ha haft. Intels agerande utgör inte en normal konkurrens på grundval av förtjänster. Dessutom var inte det faktum att Intel betalade OEM-företagen för att skjuta upp, ställa in eller på annat sätt begränsa lanseringen av en AMD-baserad produkt eller begränsa distributionen av den kopplat till någon legitim objektiv motivering eller fördel. |
| --- | --- |

(39)

I beslutet dras slutsatsen att Intels agerande direkt skadade konkurrensen. En produkt som en leverantör aktivt hade planerat att lansera försenades eller hindrades från att nå ut på marknaden. Följden blev att konsumenterna fick färre valmöjligheter än de annars skulle ha haft. Intels agerande utgör inte en normal konkurrens på grundval av förtjänster. Dessutom var inte det faktum att Intel betalade OEM-företagen för att skjuta upp, ställa in eller på annat sätt begränsa lanseringen av en AMD-baserad produkt eller begränsa distributionen av den kopplat till någon legitim objektiv motivering eller fördel.

2.3.3   En sammanhängande strategi

| (40) | I beslutet fastställs att varje del av Intels ovan beskrivna agerande gentemot enskilda OEM-företag och gentemot MSH utgör en överträdelse av artikel 82 i EG-fördraget, men att dessa enskilda överträdelser också ingår i en sammanhängande strategi som syftar till att utestänga Intels enda betydande konkurrent, AMD, från marknaden för x86-processorer. De enskilda överträdelserna är därför delar av en enda överträdelse av artikel 82 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(40)

I beslutet fastställs att varje del av Intels ovan beskrivna agerande gentemot enskilda OEM-företag och gentemot MSH utgör en överträdelse av artikel 82 i EG-fördraget, men att dessa enskilda överträdelser också ingår i en sammanhängande strategi som syftar till att utestänga Intels enda betydande konkurrent, AMD, från marknaden för x86-processorer. De enskilda överträdelserna är därför delar av en enda överträdelse av artikel 82 i EG-fördraget.

| (41) | I beslutet sägs också att Intels metoder, som tillämpades kumulativt på två nivåer i distributionskedjan (stora OEM-företag och en stor detaljist), måste ses mot bakgrund av det växande konkurrenshot som AMD utgjorde. Effekterna av Intels uppförande kompletterade varandra eftersom konkurrenterna utestängdes från marknaden och eftersom deras förmåga att konkurrera på grundval av sina processorers förtjänster begränsades i betydande omfattning. Till följd av detta hindrades slutkunderna på ett konstlat sätt från att kunna välja andra datorer än Intel-baserade på grundval av processorenas förtjänster (pris och kvalitet). |
| --- | --- |

(41)

I beslutet sägs också att Intels metoder, som tillämpades kumulativt på två nivåer i distributionskedjan (stora OEM-företag och en stor detaljist), måste ses mot bakgrund av det växande konkurrenshot som AMD utgjorde. Effekterna av Intels uppförande kompletterade varandra eftersom konkurrenterna utestängdes från marknaden och eftersom deras förmåga att konkurrera på grundval av sina processorers förtjänster begränsades i betydande omfattning. Till följd av detta hindrades slutkunderna på ett konstlat sätt från att kunna välja andra datorer än Intel-baserade på grundval av processorenas förtjänster (pris och kvalitet).

| (42) | I detta sammanhang erinrar kommissionen också om den rättspraxis som säger att ”när ett eller flera företag i dominerande ställning faktiskt vidtar ett förfarande vars mål är att konkurrera ut en konkurrent, är det inte tillräckligt att det eftersträvade resultatet inte uppnås för att de skall undgå att detta betecknas som missbruk av dominerande ställning i den mening som avses i artikel 86 (nuvarande artikel 82) i fördraget”. (4) |
| --- | --- |

(42)

I detta sammanhang erinrar kommissionen också om den rättspraxis som säger att ”när ett eller flera företag i dominerande ställning faktiskt vidtar ett förfarande vars mål är att konkurrera ut en konkurrent, är det inte tillräckligt att det eftersträvade resultatet inte uppnås för att de skall undgå att detta betecknas som missbruk av dominerande ställning i den mening som avses i artikel 86 (nuvarande artikel 82) i fördraget”. (4)

3.   BESLUT

| (43) | I beslutet fastställs att Intel har åsidosatt artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet genom att ägna sig åt en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet från oktober 2002 till december 2007 genom att tillämpa en strategi som syftat till att utestänga konkurrenter från marknaden för x86-processorer. |
| --- | --- |

(43)

I beslutet fastställs att Intel har åsidosatt artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet genom att ägna sig åt en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 82 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet från oktober 2002 till december 2007 genom att tillämpa en strategi som syftat till att utestänga konkurrenter från marknaden för x86-processorer.

| (44) | Intel Corporation åläggs att betala böter på EUR 1 060 000 000 för överträdelsen. |
| --- | --- |

(44)

Intel Corporation åläggs att betala böter på EUR 1 060 000 000 för överträdelsen.

| (45) | Intel Corporation ska omedelbart upphöra med överträdelsen i den mån den fortfarande pågår och avstå från varje åtgärd eller agerande som kan ha samma eller likvärdigt syfte eller verkan. |
| --- | --- |

(45)

Intel Corporation ska omedelbart upphöra med överträdelsen i den mån den fortfarande pågår och avstå från varje åtgärd eller agerande som kan ha samma eller likvärdigt syfte eller verkan.

---

(1)  Dom av den 13 februari 1976 i mål 85/76, Hoffmann-La Roche mot kommissionen, REG 1979, s. 461, punkt 89.

(2)  Dom av den 7 oktober 1999 i mål T-228/97, Irish Sugar plc. mot kommissionen, REG 1999 s. II-2969, punkt 226.

(3)  Idem, punkt 233.

(4)  Beslut av den 8 oktober 1996 i förenade målen T-24/93, T-25/93, T-26/93 och T-28/93, Compagnie Maritime Belge mot kommissionen, REG 1996, s. II-1201, punkt 149. Se också dom av den 2 april 2009 i mål C-202/07 P, France Telecom mot kommissionen, ännu inte offentliggjord, punkterna 107–113.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/18

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 88/378/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om leksakers säkerhet

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Anmärkning 2.1 | 31.10.2009 |
| Anmärkning: ”När det gäller projektilleksaker med sugproppar omfattar inte kravet i punkt 4.17.1 b, enligt vilket dragprovning skall utföras enligt punkt 8.4.2.3, den risk för kvävning som dessa leksaker medför.” – Kommissionens Beslut 2007/224/EG av den 4 april 2007 (EGT L 96, 11.4.2007, s. 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa ämnen | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Kemilådor | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Leksaker – Säkerhetsregler – Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor) | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 7: Fingerfärger | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Gungor, rutschbanor och liknande aktivitetsleksaker avsedda för privat bruk inomhus och utomhus | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Elektriska leksaker – Säkerhet
  IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse Anm. 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 1: Mekaniska och fysikaliska egenskaper

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Anmärkning 2.1

31.10.2009

Anmärkning: ”När det gäller projektilleksaker med sugproppar omfattar inte kravet i punkt 4.17.1 b, enligt vilket dragprovning skall utföras enligt punkt 8.4.2.3, den risk för kvävning som dessa leksaker medför.” – Kommissionens Beslut 2007/224/EG av den 4 april 2007 (EGT L 96, 11.4.2007, s. 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 2: Brännbarhet

16.9.2008

EN 71-2:2006

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 3: Migrering av vissa ämnen

12.10.1995

EN 71-3:1988

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 4: Kemilådor

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Leksaker – Säkerhetsregler – Kemiska leksaker (hobbyutrustning utom kemilådor)

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 7: Fingerfärger

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Leksaker – Säkerhetsregler – Del 8: Gungor, rutschbanor och liknande aktivitetsleksaker avsedda för privat bruk inomhus och utomhus

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Elektriska leksaker – Säkerhet

IEC 62115:2003 (Andrad) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(1.1.2008)

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG , ändrat genom direktiv 98/48/EG |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG , ändrat genom direktiv 98/48/EG

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/20

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Föredragande medlemsstat: Tjeckiska Republiken

2009/C 227/09

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en företagskoncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad koncentrationsförordningen). |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en företagskoncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad koncentrationsförordningen).

| 2. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att kommissionens befogenheter fastställdes i artikel 22.3 i beslutet av den 16 maj 2008 efter att saken hänskjutits till kommissionen på begäran av konkurrensmyndigheterna i Spanien och Tyskland i enlighet med artikel 22.1 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att kommissionens befogenheter fastställdes i artikel 22.3 i beslutet av den 16 maj 2008 efter att saken hänskjutits till kommissionen på begäran av konkurrensmyndigheterna i Spanien och Tyskland i enlighet med artikel 22.1 i koncentrationsförordningen.

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att följande produktmarknader är relevanta för bedömningen av koncentrationen:






  a) | Fast bensoesyra av teknisk kvalitet. |
| --- | --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att följande produktmarknader är relevanta för bedömningen av koncentrationen:

a)

Fast bensoesyra av teknisk kvalitet.

| b) | Natriumbensoat, som är åtskild från sorbater. Frågan huruvida kaliumbensoat och kalciumbensoat ingår i samma marknad kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

b)

Natriumbensoat, som är åtskild från sorbater. Frågan huruvida kaliumbensoat och kalciumbensoat ingår i samma marknad kan lämnas öppen.

| c) | Dibensoatmjukgörare. |
| --- | --- |

c)

Dibensoatmjukgörare.

| 4. | Rådgivande kommitténs medlemmar instämmer med kommissionen i att följande bör ligga till grund för bedömningen av den aktuella koncentrationen:






  a) | Den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet är EES-marknaden. |
| --- | --- | --- |

4.

Rådgivande kommitténs medlemmar instämmer med kommissionen i att följande bör ligga till grund för bedömningen av den aktuella koncentrationen:

a)

Den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet är EES-marknaden.

| b) | Frågan rörande den relevanta geografiska marknaden för natriumbensoat kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

b)

Frågan rörande den relevanta geografiska marknaden för natriumbensoat kan lämnas öppen.

| c) | Den relevanta geografiska marknaden för dibensoatmjukgörare är EES-marknaden. |
| --- | --- |

c)

Den relevanta geografiska marknaden för dibensoatmjukgörare är EES-marknaden.

| 5. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen kommer att leda till ensidiga effekter på EES-marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen kommer att leda till ensidiga effekter på EES-marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

| 6. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte kommer att leda till ensidiga effekter på marknaden för natriumbensoat, oavsett den geografiska avgränsningen, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte kommer att leda till ensidiga effekter på marknaden för natriumbensoat, oavsett den geografiska avgränsningen, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna.

| 7. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte kommer att leda till samverkande effekter på marknaden för natriumbensoat, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna koncentrationen inte kommer att leda till samverkande effekter på marknaden för natriumbensoat, vilket påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

| 8. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den sammanslagna enheten kommer att ha begränsad förmåga och sakna incitament att utestänga sina konkurrenter från det efterföljande ledet i EES-marknaden för dibensoatmjukgörare. Den föreslagna koncentrationen kommer således inte ha någon negativ inverkan på detta efterföljande marknadsled. |
| --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den sammanslagna enheten kommer att ha begränsad förmåga och sakna incitament att utestänga sina konkurrenter från det efterföljande ledet i EES-marknaden för dibensoatmjukgörare. Den föreslagna koncentrationen kommer således inte ha någon negativ inverkan på detta efterföljande marknadsled.

| 9. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de åtaganden som parterna har gjort, dvs. avyttring av hela verksamheten för flytande bensoesyra och för de båda produkterna i senare led fast bensoesyra och natriumbensoat, är tillräckliga för att undanröja de angivna farhågorna beträffande konkurrensen på EES-marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet.
  En minoritet avstår från att rösta. |
| --- | --- |

9.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att de åtaganden som parterna har gjort, dvs. avyttring av hela verksamheten för flytande bensoesyra och för de båda produkterna i senare led fast bensoesyra och natriumbensoat, är tillräckliga för att undanröja de angivna farhågorna beträffande konkurrensen på EES-marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet.

En minoritet avstår från att rösta.

| 10. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, under förutsättning att parternas åtaganden helt och hållet uppfylls, inte påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att en dominerande ställning skapas eller förstärks, i enlighet med artiklarna 2.2, 8.2 och 10.2 i koncentrationsförordningen, och att den föreslagna koncentrationen därför ska förklaras vara förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalet.
  En minoritet avstår från att rösta. |
| --- | --- |

10.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, under förutsättning att parternas åtaganden helt och hållet uppfylls, inte påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att en dominerande ställning skapas eller förstärks, i enlighet med artiklarna 2.2, 8.2 och 10.2 i koncentrationsförordningen, och att den föreslagna koncentrationen därför ska förklaras vara förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalet.

En minoritet avstår från att rösta.

| 11. | Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

11.

Kommittén rekommenderar att detta yttrande offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/22

---

Förhörsombudets slutrapport (1) i ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Utkastet till beslut i det föreliggande ärendet föranleder följande anmärkningar:

INLEDNING

Till följd av ett hänskjutande enligt artikel 22.1 i koncentrationsförordningen (2) från Spanien och Tyskland, mottog kommissionen den 17 juni 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration, genom vilken Arsenal Capital Partners (nedan kallat Arsenal) förvärvar fullständig kontroll över DSM Special Products B.V. (nedan kallat DSP) genom förvärv av aktier.

Den 6 augusti 2008 inledde kommissionen ett förfarande, eftersom koncentrationen gav anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden (3).

Den 7 oktober 2008 sände kommissionen ett meddelande om invändningar till Arsenal, i vilket den konstaterade att koncentration gav upphov till konkurrensfarhågor i horisontellt hänseende på marknaden för fast bensoesyra och natriumbensoat samt i vertikalt hänseende på marknaden för bensoatmjukgörare, som framställs av bensoesyra.

Den 21 oktober 2008 svarade Arsenal på meddelandet om invändningar.

Tillgång till handlingarna i ärendet

Den anmälande parten gavs den 8 och 9 oktober 2008 tillgång till kommissionens undersökningshandlingar så som de såg ut på dagen för delgivningen av meddelandet om invändningar. Återstående delen av handlingarna gjordes tillgängliga vid senare datum tillsammans med icke-konfidentiell information som mottagits efter delgivningen av meddelandet om invändningar. Ytterligare tillgång beviljades sålunda den 22 oktober samt den 4 och 5 november 2008.

Muntligt hörande

På begäran av den anmälande parten hölls ett muntligt hörande den 27 oktober 2008, i vilket både Arsenal och DSP deltog.

Förfarande efter hörandet

Med beaktande av partens skiftliga och muntliga synpunkter gjorde kommissionen en förnyad bedömning av vissa av de preliminära undersökningsresultaten i meddelandet om invändningar och inskränkte den relevanta produktmarknaden för bensoatmjukgörare till att endast omfatta dibensoatmjukgörare, och anpassade till följd därav invändningen beträffande de vertikala utestängningseffekterna.

En skrivelse med faktauppgifter innehållande en förklaring av den ändrade invändningen sändes den 4 november 2008 till den anmälande parten, som gavs tillfälle att inkomma med synpunkter på de nya uppgifterna och slutsatserna i skrivelsen. Den 4 och 5 november 2008 gavs tillgång till den information som kommissionen grundade sin ändrade invändning på.

Enligt min uppfattning var skrivelsen med faktauppgifter både nödvändig och tillräcklig för att garantera att den anmälande partens rätt att höras iakttogs, samtidigt som den bereddes tillfälle att föreslå lämpliga korrigerande åtgärder för att undanröja de ändrade konkurrensfarhågorna.

Åtaganden

Den 6 november 2008 inkom den anmälande parten med ett förslag till korrigerande åtgärder för att göra koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden. Dessa marknadstestades av kommissionen.

Den anmälande parten gavs tillträde till de icke-konfidentiella svaren på marknadstestet den 21 november 2008.

På grundval av marknadstestet ansåg kommissionen att de korrigerande åtgärderna inte var tillräckliga för att undanröja konkurrensfarhågorna. Arsenal inkom därför med ett förbättrat åtgärdsförslag den 3 december 2008.

UTKASTET TILL BESLUT

I utkastet till beslut har kommissionen dragit tillbaka sin invändning rörande marknaden för natriumbensoat och bensoatmjukgörare. Kommissionen drar slutsatsen att de förbättrade korrigeringsåtgärderna är tillräckliga för att undanröja de konstaterade farhågorna rörande konkurrensen på marknaden för fast bensoesyra. Därför finner kommissionen att den anmälda koncentrationen är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.2 i koncentrationsförordningen, under förutsättning att de korrigerande åtgärderna vidtas.

Inga frågor eller framställningar har riktats till mig av den anmälande parten eller av tredje part. Mot bakgrund av detta och med beaktande av de synpunkter som anges ovan anser jag att ärendet inte föranleder några särskilda anmärkningar avseende rätten att höras.

Bryssel den 12 december 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  Enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

2

(3)  Artikel 6.1 c i förordning (EG) nr 139/2004.

3

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/24

---

Sammanfattning av Kommissionens Beslut

av den 9 januari 2009

om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion

(Ärende COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

[delgivet med nr K(2008) 8439 slutligt]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 227/11

Kommissionen antog den 9 januari 2009 ett beslut i ett koncentrationsärende enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer, särskilt artikel 8.2. En icke-konfidentiell version av beslutets fullständiga text finns på ärendets giltiga språk och kommissionens arbetsspråk på GD Konkurrens webbplats:

http://ec.europa.eu/competition/index_sv.html

I.   BEHÖRIGHET

| (1) | Detta ärende rör en anmälan av en föreslagen koncentration, som mottogs av kommissionen den 17 juni 2008 efter en begäran om hänskjutande enligt artikel 22.1 i koncentrationsförordningen, genom vilken företaget Arsenal Capital Partners (nedan kallat Arsenal, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget DSM Special Products B.V. (nedan kallat DSP, Nederländerna), ett dotterbolag till Royal DSM N.V. (nedan kallat DSM, Nederländerna), genom köp av aktier. |
| --- | --- |

(1)

Detta ärende rör en anmälan av en föreslagen koncentration, som mottogs av kommissionen den 17 juni 2008 efter en begäran om hänskjutande enligt artikel 22.1 i koncentrationsförordningen, genom vilken företaget Arsenal Capital Partners (nedan kallat Arsenal, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget DSM Special Products B.V. (nedan kallat DSP, Nederländerna), ett dotterbolag till Royal DSM N.V. (nedan kallat DSM, Nederländerna), genom köp av aktier.

| (2) | Kommissionens befogenheter i detta ärende grundar sig på en begäran om hänskjutande av den 2 april 2008 från den spanska konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 22.1 i koncentrationsförordningen. Den tyska konkurrensmyndigheten anslöt sig den 28 april 2008 till denna begäran. Kommission biföll begäran om hänskjutande genom ett beslut av den 16 maj 2008, som sändes till den anmälande parten den 29 maj 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens befogenheter i detta ärende grundar sig på en begäran om hänskjutande av den 2 april 2008 från den spanska konkurrensmyndigheten i enlighet med artikel 22.1 i koncentrationsförordningen. Den tyska konkurrensmyndigheten anslöt sig den 28 april 2008 till denna begäran. Kommission biföll begäran om hänskjutande genom ett beslut av den 16 maj 2008, som sändes till den anmälande parten den 29 maj 2008.

II.   PARTERNA

| (3) | Arsenal är ett private equity-företag som via sin fond Arsenal Capital Partners QP kontrollerar företaget Velsicol Chemical Corporation (nedan kallat Velsicol, Estland). Velsicol producerar mjukningsmedel, livsmedelstillsatser och halvfabrikat. Det är det enda av Arsenals företag med verksamhet i den sektor som påverkas av transaktionen. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal är ett private equity-företag som via sin fond Arsenal Capital Partners QP kontrollerar företaget Velsicol Chemical Corporation (nedan kallat Velsicol, Estland). Velsicol producerar mjukningsmedel, livsmedelstillsatser och halvfabrikat. Det är det enda av Arsenals företag med verksamhet i den sektor som påverkas av transaktionen.

| (4) | DSP, ett dotterbolag till DSM, producerar livsmedelstillsatser och halvfabrikat. |
| --- | --- |

(4)

DSP, ett dotterbolag till DSM, producerar livsmedelstillsatser och halvfabrikat.

| (5) | Både Velsicol och DSP bedriver verksamhet inom tillverkning och distribution av bensoesyra och natriumbensoat. Velsicol producerar även bensoatbaserade mjukningsmedel, en produkt i efterföljande led till bensoesyra, i EES (Estland), Förenade staterna och Kina. I Kina framställer Velsicol denna produkt i ett gemensamt företag med Wuhan Youji Industries Company Limited (nedan kallat Wuhan, Kina), parternas största kinesiska konkurrent på marknaden för bensoesyra. I Förenta staterna köper Velsicol bensoesyra för framställning av mjukningsmedel av Emerald Kalama Chemical LLC (nedan kallat Emerald, Förenta staterna), partiernas enda konkurrent på den amerikanska marknaden för framställning av bensoesyra, natriumbensoat och bensoatbaserade mjukningsmedel. |
| --- | --- |

(5)

Både Velsicol och DSP bedriver verksamhet inom tillverkning och distribution av bensoesyra och natriumbensoat. Velsicol producerar även bensoatbaserade mjukningsmedel, en produkt i efterföljande led till bensoesyra, i EES (Estland), Förenade staterna och Kina. I Kina framställer Velsicol denna produkt i ett gemensamt företag med Wuhan Youji Industries Company Limited (nedan kallat Wuhan, Kina), parternas största kinesiska konkurrent på marknaden för bensoesyra. I Förenta staterna köper Velsicol bensoesyra för framställning av mjukningsmedel av Emerald Kalama Chemical LLC (nedan kallat Emerald, Förenta staterna), partiernas enda konkurrent på den amerikanska marknaden för framställning av bensoesyra, natriumbensoat och bensoatbaserade mjukningsmedel.

III.   TRANSAKTIONEN

| (6) | Transaktionen rör Arsenals förvärv av kontroll över DSP. DSP är ett helägt dotterbolag till säljaren, DSM. Transaktionen som rör framställning av baskemikalier, innebär att Arsenal förvärvar 100 % av aktiekapitalet i DSP. |
| --- | --- |

(6)

Transaktionen rör Arsenals förvärv av kontroll över DSP. DSP är ett helägt dotterbolag till säljaren, DSM. Transaktionen som rör framställning av baskemikalier, innebär att Arsenal förvärvar 100 % av aktiekapitalet i DSP.

| (7) | Varumärket VevoVitall kommer även fortsättningsvis att ägas av DSM Nutritional Products (nedan kallat DNP, Nederländerna), ett dotterbolag till DSM-koncernen. Enligt ett avtal mellan DNP och DSP som undertecknades den 5 februari 2008 kommer DSP fortsätta att tillverka och sälja VevoVitall till DNP. VevoVitall är varumärket för bensoesyra av hög renhetsgrad för användning i foder, som i dag är patentskyddat av DSP. |
| --- | --- |

(7)

Varumärket VevoVitall kommer även fortsättningsvis att ägas av DSM Nutritional Products (nedan kallat DNP, Nederländerna), ett dotterbolag till DSM-koncernen. Enligt ett avtal mellan DNP och DSP som undertecknades den 5 februari 2008 kommer DSP fortsätta att tillverka och sälja VevoVitall till DNP. VevoVitall är varumärket för bensoesyra av hög renhetsgrad för användning i foder, som i dag är patentskyddat av DSP.

| (8) | Transaktionen kommer att ge Arsenal ensam kontroll över DSP genom förvärv av dess totala aktiekapital, och den utgör därför en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(8)

Transaktionen kommer att ge Arsenal ensam kontroll över DSP genom förvärv av dess totala aktiekapital, och den utgör därför en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

IV.   MOTIVERING

1.   Relevanta marknader

| (9) | Transaktionen rör framställningen av fast bensoesyra av teknisk kvalitet, natriumbensoat och bensoatbaserade mjukningsmedel. Dessa produkter framställs med flytande bensoesyra som insats. Transaktionsparterna är den enda producenterna i EES av flytande bensoesyra av teknisk kvalitet, fast bensoesyra av teknisk kvalitet och natriumbensoat. Velsicol producerar även bensoatbaserade mjukningsmedel i EES. |
| --- | --- |

(9)

Transaktionen rör framställningen av fast bensoesyra av teknisk kvalitet, natriumbensoat och bensoatbaserade mjukningsmedel. Dessa produkter framställs med flytande bensoesyra som insats. Transaktionsparterna är den enda producenterna i EES av flytande bensoesyra av teknisk kvalitet, fast bensoesyra av teknisk kvalitet och natriumbensoat. Velsicol producerar även bensoatbaserade mjukningsmedel i EES.

| (10) | DSP och Velsicol framställer flytande bensoesyra av teknisk kvalitet, fast bensoesyra av teknisk kvalitet och natriumbensoat i sina respektive fabriker i Rotterdam och Estland, men deras verksamheter överlappar endast för fast bensoesyra och natriumbensoat, eftersom Velsicol framställer flytande bensoesyra endast för internt bruk. |
| --- | --- |

(10)

DSP och Velsicol framställer flytande bensoesyra av teknisk kvalitet, fast bensoesyra av teknisk kvalitet och natriumbensoat i sina respektive fabriker i Rotterdam och Estland, men deras verksamheter överlappar endast för fast bensoesyra och natriumbensoat, eftersom Velsicol framställer flytande bensoesyra endast för internt bruk.

1.1   Marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet

1.1.1   Produktmarknad

| (11) | I överensstämmelse med den anmälande partens framställning drog kommissionen slutsatsen att bensoesyra av teknisk kvalitet utgör en produktmarknad som är avgränsad från bensoesyror av högre reningsgrad, det vill säga ultraren bensoesyra och bensoesyra till foder, med beaktande av den begränsade substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidan mellan dessa produkter. Dessutom sker ingen överlappning mellan parterna i fråga om bensoesyra av högre reningsgrad, eftersom endast DSP framställer denna produkt. |
| --- | --- |

(11)

I överensstämmelse med den anmälande partens framställning drog kommissionen slutsatsen att bensoesyra av teknisk kvalitet utgör en produktmarknad som är avgränsad från bensoesyror av högre reningsgrad, det vill säga ultraren bensoesyra och bensoesyra till foder, med beaktande av den begränsade substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidan mellan dessa produkter. Dessutom sker ingen överlappning mellan parterna i fråga om bensoesyra av högre reningsgrad, eftersom endast DSP framställer denna produkt.

| (12) | Kommissionen bekräftade också den anmälande partens framställning att det bör göras en ytterligare indelning av bensoesyra av teknisk kvalitet i flytande och fast bensoesyra med beaktande av den begränsade substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidan. I synnerhet kan flytande bensoesyra av teknisk kvalitet endast transporteras i begränsas utsträckning, eftersom det krävs specialiserad transportteknik för att hålla den flytande. Fast bensoesyra av teknisk kvalitet framställs med hjälp av en ”kross” där flytande bensoesyra solidifieras och förpackas. De olika formerna av bensoesyra av teknisk kvalitet (flytande respektive fast) fordrar olika hantering och anläggningar för bearbetning av produkterna på plats hos kunderna, och övergång från en produkt till en annan sker följaktligen inte snabbt och kräver justering av processerna och investering i utrustning (1). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bekräftade också den anmälande partens framställning att det bör göras en ytterligare indelning av bensoesyra av teknisk kvalitet i flytande och fast bensoesyra med beaktande av den begränsade substituerbarheten på efterfråge- och utbudssidan. I synnerhet kan flytande bensoesyra av teknisk kvalitet endast transporteras i begränsas utsträckning, eftersom det krävs specialiserad transportteknik för att hålla den flytande. Fast bensoesyra av teknisk kvalitet framställs med hjälp av en ”kross” där flytande bensoesyra solidifieras och förpackas. De olika formerna av bensoesyra av teknisk kvalitet (flytande respektive fast) fordrar olika hantering och anläggningar för bearbetning av produkterna på plats hos kunderna, och övergång från en produkt till en annan sker följaktligen inte snabbt och kräver justering av processerna och investering i utrustning (1).

| (13) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att fast bensoesyra av teknisk kvalitet (nedan kallad fast bensoesyra) utgör en separat produktmarknad. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att fast bensoesyra av teknisk kvalitet (nedan kallad fast bensoesyra) utgör en separat produktmarknad.

1.1.2   Den geografiska marknaden

| (14) | Den anmälande parten framförde att den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra utgjordes av åtminstone EES, Förenta staterna och Asien, eftersom dessa länder svarar för så gott som hela världsproduktionen. Denna framställning bygger bland annat på betydande handelsströmmar mellan olika delar av världen. |
| --- | --- |

(14)

Den anmälande parten framförde att den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra utgjordes av åtminstone EES, Förenta staterna och Asien, eftersom dessa länder svarar för så gott som hela världsproduktionen. Denna framställning bygger bland annat på betydande handelsströmmar mellan olika delar av världen.

| (15) | Kommissionens marknadsundersökning visade, i motsats till den anmälande partens framställning, att marknaden för fast bensoesyra är EES-marknaden av följande skäl: i) marknaden för bensoesyra av teknisk kvalitet domineras i mycket hög utsträckning av EES-baserade producenter, det sker endast marginell import från Kina och Förenta staterna, och denna tendens har varit konstant under de senaste åren, ii) transportkostnaderna och tullavgifterna på 6,5 % utgör betydande hinder för inträde på marknaden för utomeuropeiska producenter, iii) kvaliteten på den kinesiska bensoesyran uppfattas av kunderna som lägre jämförd med kvaliteten på den bensoesyra som framställs av producenter belägna inom EES och iv) priserna i de olika regionerna, t.ex. EES, Asien och Förenta staterna, rör sig inte tätt tillsammans såsom vore att förvänta om det fanns en större global marknad. Kommissionen drog därför slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra är EES-marknaden. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionens marknadsundersökning visade, i motsats till den anmälande partens framställning, att marknaden för fast bensoesyra är EES-marknaden av följande skäl: i) marknaden för bensoesyra av teknisk kvalitet domineras i mycket hög utsträckning av EES-baserade producenter, det sker endast marginell import från Kina och Förenta staterna, och denna tendens har varit konstant under de senaste åren, ii) transportkostnaderna och tullavgifterna på 6,5 % utgör betydande hinder för inträde på marknaden för utomeuropeiska producenter, iii) kvaliteten på den kinesiska bensoesyran uppfattas av kunderna som lägre jämförd med kvaliteten på den bensoesyra som framställs av producenter belägna inom EES och iv) priserna i de olika regionerna, t.ex. EES, Asien och Förenta staterna, rör sig inte tätt tillsammans såsom vore att förvänta om det fanns en större global marknad. Kommissionen drog därför slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för fast bensoesyra är EES-marknaden.

1.2   Marknaden för natriumbensoat

1.2.1   Produktmarknad

| (16) | Den anmälande parten framförde att den relevanta produktmarknaden för natriumbensoat bör omfatta kaliumbensoat, kalciumbensoat och sorbater. Undersökningen visade att transaktionen inte ger upphov till några konkurrensfarhågor på den snävaste möjliga marknaden för natriumbensoat. Därför lämnar kommissionen det öppet huruvida kaliumbensoat och kalciumbensoat hör till samma produktmarknad som natriumbensoat. När det gäller sorbater anser kommissionen emellertid utifrån undersökningsresultaten att natriumbensoat och sorbater utgör separata marknader. |
| --- | --- |

(16)

Den anmälande parten framförde att den relevanta produktmarknaden för natriumbensoat bör omfatta kaliumbensoat, kalciumbensoat och sorbater. Undersökningen visade att transaktionen inte ger upphov till några konkurrensfarhågor på den snävaste möjliga marknaden för natriumbensoat. Därför lämnar kommissionen det öppet huruvida kaliumbensoat och kalciumbensoat hör till samma produktmarknad som natriumbensoat. När det gäller sorbater anser kommissionen emellertid utifrån undersökningsresultaten att natriumbensoat och sorbater utgör separata marknader.

1.2.2   Den geografiska marknaden

| (17) | Den anmälande parten framförde att den relevanta marknaden för natriumbensoat utgjordes av åtminstone producenter i EES, Förenta staterna och Asien, som svarar för så gott som hela världsproduktionen. |
| --- | --- |

(17)

Den anmälande parten framförde att den relevanta marknaden för natriumbensoat utgjordes av åtminstone producenter i EES, Förenta staterna och Asien, som svarar för så gott som hela världsproduktionen.

| (18) | Det går inte att dra några säkra slutsatser av kommissionens marknadsundersökning: vissa faktorer pekar på att marknaden utgörs av EES-marknaden, medan andra utgör belägg för att den utgörs av en vidare marknad än EES-marknaden. Transaktionen ger emellertid inte upphov till några konkurrensfarhågor, inte ens på den snävaste marknaden, EES-marknaden, varför kommissionen lämnar frågan huruvida den geografiska marknaden utgörs av EES-marknaden öppen. |
| --- | --- |

(18)

Det går inte att dra några säkra slutsatser av kommissionens marknadsundersökning: vissa faktorer pekar på att marknaden utgörs av EES-marknaden, medan andra utgör belägg för att den utgörs av en vidare marknad än EES-marknaden. Transaktionen ger emellertid inte upphov till några konkurrensfarhågor, inte ens på den snävaste marknaden, EES-marknaden, varför kommissionen lämnar frågan huruvida den geografiska marknaden utgörs av EES-marknaden öppen.

1.3   Marknaden för bensoatbaserade mjukningsmedel

1.3.1   Produktmarknad

| (19) | Den anmälande parten framförde att alla mjukningsmedel (till exempel ftalater, trimellitater, epoxi samt polymera och bensoatbaserade mjukningsmedel) bör anses tillhöra en enda produktmarknad, eftersom de flesta mjukningsmedel kan ersättas med ett annat mjukningsmedel som ingår i en annan kategori. Eftersom den anmälande parten producerar bensoatbaserade mjukningsmedel undersökte kommissionen om bensoatbaserade mjukningsmedel ingår i en vidare marknad för mjukningsmedel eller utgör en egen marknad. |
| --- | --- |

(19)

Den anmälande parten framförde att alla mjukningsmedel (till exempel ftalater, trimellitater, epoxi samt polymera och bensoatbaserade mjukningsmedel) bör anses tillhöra en enda produktmarknad, eftersom de flesta mjukningsmedel kan ersättas med ett annat mjukningsmedel som ingår i en annan kategori. Eftersom den anmälande parten producerar bensoatbaserade mjukningsmedel undersökte kommissionen om bensoatbaserade mjukningsmedel ingår i en vidare marknad för mjukningsmedel eller utgör en egen marknad.

| (20) | Resultaten av kommissionens undersökning visar att de bensoatbaserade mjukningsmedlen inte är tekniskt substituerbara med alla andra mjukningsmedel, utan endast med ett begränsat antal (så kallade ftalatmjukningsmedel). Eftersom ftalaterna omfattas av ny EU-lagstiftning på grund av deras toxicitet, finns det emellertid mycket få tillämpningar (till exempel PVC-golvbeläggning) där ftalater och bensoatbaserade mjukningsmedel är substituerbara. Kommissionen drar därför slutsatsen att bensoatbaserade mjukningsmedel utgör en egen produktmarknad. |
| --- | --- |

(20)

Resultaten av kommissionens undersökning visar att de bensoatbaserade mjukningsmedlen inte är tekniskt substituerbara med alla andra mjukningsmedel, utan endast med ett begränsat antal (så kallade ftalatmjukningsmedel). Eftersom ftalaterna omfattas av ny EU-lagstiftning på grund av deras toxicitet, finns det emellertid mycket få tillämpningar (till exempel PVC-golvbeläggning) där ftalater och bensoatbaserade mjukningsmedel är substituerbara. Kommissionen drar därför slutsatsen att bensoatbaserade mjukningsmedel utgör en egen produktmarknad.

| (21) | Det finns många olika typer av bensoatbaserade mjukningsmedlen, till exempel monobensoat, dibensoat, tribensoat och olika blandningar av bensoat. Majoriteten av Velsicols olika typer av mjukningsmedel faller inom kategorin dibensoatbaserade mjukningsmedel. |
| --- | --- |

(21)

Det finns många olika typer av bensoatbaserade mjukningsmedlen, till exempel monobensoat, dibensoat, tribensoat och olika blandningar av bensoat. Majoriteten av Velsicols olika typer av mjukningsmedel faller inom kategorin dibensoatbaserade mjukningsmedel.

1.3.2   Den geografiska marknaden

| (22) | Den geografiska marknaden för dibensoatbaserade mjukningsmedel omfattas av samma begränsningar, till exempel transportkostnader och tullavgifter, som marknaderna för bensoesyra och natriumbensoat. Transportkostnaderna utgör ungefär 8–10 % av kostnaden för de produkter som skeppas mellan Förenta staterna och Europa. Precis som för bensoesyra måste en tullavgift på 6,5 % erläggas för dibensoatbaserade mjukningsmedel som förs in i EES. |
| --- | --- |

(22)

Den geografiska marknaden för dibensoatbaserade mjukningsmedel omfattas av samma begränsningar, till exempel transportkostnader och tullavgifter, som marknaderna för bensoesyra och natriumbensoat. Transportkostnaderna utgör ungefär 8–10 % av kostnaden för de produkter som skeppas mellan Förenta staterna och Europa. Precis som för bensoesyra måste en tullavgift på 6,5 % erläggas för dibensoatbaserade mjukningsmedel som förs in i EES.

| (23) | Dessutom är den amerikanska producenten Emerald Velsicols enda icke-EES-konkurrent som exporterar dibensoatbaserade mjukningsmedel till EES och har i dag en marknadsandel på [5–10 %] (2). Det sker ingen export av denna produkt från Kina till EES. |
| --- | --- |

(23)

Dessutom är den amerikanska producenten Emerald Velsicols enda icke-EES-konkurrent som exporterar dibensoatbaserade mjukningsmedel till EES och har i dag en marknadsandel på [5–10 %] (2). Det sker ingen export av denna produkt från Kina till EES.

| (24) | Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att marknaden för dibensoatbaserade mjukningsmedel är EES-marknaden och att konkurrenstrycket från den amerikanska producenten Emerald är mycket begränsat. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att marknaden för dibensoatbaserade mjukningsmedel är EES-marknaden och att konkurrenstrycket från den amerikanska producenten Emerald är mycket begränsat.

2.   Konkurrensbedömning

2.1   Marknaden för fast bensoesyra av teknisk kvalitet

| (25) | De största producenterna i världen av fast bensoesyra är Velsicol, DSP, Emerald (Förenta staterna) och Wuhan (Kina). Det finns även ett flertal mindre kinesiska producenter. Såsom framgår av tabellen nedan är Velsicol och DSP de enda trovärdiga leverantörerna av bensoesyra i EES. Under 2007 hade transaktionsparterna och deras konkurrenter följande andelar av marknaden för fast bensoesyra inom EES:

  Bensoesyra – marknadsandelar inom hela EES 2007 | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (Förenta staterna) | Wuhan (Kina) | Övriga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Solid BA | [45–55] % | [40–50] % | [90–100] % | [2–4] % | [0–3] % | [1–4] % |
| Källa: Form CO och kommissionens undersökning. |

(25)

De största producenterna i världen av fast bensoesyra är Velsicol, DSP, Emerald (Förenta staterna) och Wuhan (Kina). Det finns även ett flertal mindre kinesiska producenter. Såsom framgår av tabellen nedan är Velsicol och DSP de enda trovärdiga leverantörerna av bensoesyra i EES. Under 2007 hade transaktionsparterna och deras konkurrenter följande andelar av marknaden för fast bensoesyra inom EES:

Bensoesyra – marknadsandelar inom hela EES 2007

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (Förenta staterna)

Wuhan (Kina)

Övriga

Solid BA

[45–55] %

[40–50] %

[90–100] %

[2–4] %

[0–3] %

[1–4] %

Källa: Form CO och kommissionens undersökning.

| (26) | Före transaktionen var DSP och Velsicol de enda EES-baserade producenterna av fast bensoesyra som redan hade mycket stora marknadsandelar. Producenterna utanför EU exporterade endast en mycket liten andel bensoesyra till EES, och andelen har varit konstant under de senaste nio åren. |
| --- | --- |

(26)

Före transaktionen var DSP och Velsicol de enda EES-baserade producenterna av fast bensoesyra som redan hade mycket stora marknadsandelar. Producenterna utanför EU exporterade endast en mycket liten andel bensoesyra till EES, och andelen har varit konstant under de senaste nio åren.

| (27) | Efter transaktionen skulle den nya enheten nästan inta en monopolposition med en sammanlagd marknadsandel på över 90–100 % i EES, och de andra producenterna, till exempel Emerald (Förenta staterna) och Wuhan (Kina) skulle endast ha en ytterst marginell marknadsandel. |
| --- | --- |

(27)

Efter transaktionen skulle den nya enheten nästan inta en monopolposition med en sammanlagd marknadsandel på över 90–100 % i EES, och de andra producenterna, till exempel Emerald (Förenta staterna) och Wuhan (Kina) skulle endast ha en ytterst marginell marknadsandel.

| (28) | Marknadsundersökningen har visat att transaktionsparterna är varandras främsta konkurrenter med beaktande av de problem som rapporterats av kunderna rörande kvaliteten på de kinesiska produkterna och de kinesiska och amerikanska producenternas mycket begränsade närvaro inom EES-området. Följaktligen skulle transaktionen leda till att det viktiga konkurrenstryck som parterna tidigare utövat på varandra eliminerades. |
| --- | --- |

(28)

Marknadsundersökningen har visat att transaktionsparterna är varandras främsta konkurrenter med beaktande av de problem som rapporterats av kunderna rörande kvaliteten på de kinesiska produkterna och de kinesiska och amerikanska producenternas mycket begränsade närvaro inom EES-området. Följaktligen skulle transaktionen leda till att det viktiga konkurrenstryck som parterna tidigare utövat på varandra eliminerades.

| (29) | Kommissionens marknadsundersökning har visat att EES-producenterna inte endast har mycket stora marknadsandelar, utan även är skyddade av betydande hinder för inträde på marknaden, såsom tullavgifter och transportkostnader, som begränsar de kinesiska och amerikanska konkurrenternas inträde och expansion inom EES-området. De amerikanska och kinesiska produkterna belastas med kompletterande transportkostnader och tullavgifter som motsvarar ungefär 10–15 % av priset på fast bensoesyra. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionens marknadsundersökning har visat att EES-producenterna inte endast har mycket stora marknadsandelar, utan även är skyddade av betydande hinder för inträde på marknaden, såsom tullavgifter och transportkostnader, som begränsar de kinesiska och amerikanska konkurrenternas inträde och expansion inom EES-området. De amerikanska och kinesiska produkterna belastas med kompletterande transportkostnader och tullavgifter som motsvarar ungefär 10–15 % av priset på fast bensoesyra.

| (30) | Kommissionen konstaterade att det är högst osannolikt att amerikanska eller kinesiska producenter av bensoesyra skulle öka sin försäljning i EES markant, om den sammanslagna enheten beslutar att öka priserna eller begränsa produktionen inom EES-området. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen konstaterade att det är högst osannolikt att amerikanska eller kinesiska producenter av bensoesyra skulle öka sin försäljning i EES markant, om den sammanslagna enheten beslutar att öka priserna eller begränsa produktionen inom EES-området.

| (31) | Frånvaron av konkurrenstryck från Wuhan och Emerald på EES-producenterna illustreras bäst av det faktum att ingen av dessa producenter ökade sin försäljning till EES-området när marknadsvillkoren på marknaden för bensoesyra var extremt tuffa under 2007 och i början av 2008 på grund av samtidiga och ovanligt långvariga urdrifttagningar för underhåll av de båda EES-producenternas fabriker. I stället ökade Wuhan de facto priserna på bensoesyra. Därför förefaller konkurrenstrycket från konkurrenterna efter transaktionen vara mycket begränsat, och följaktligen är det osannolikt att den sammanslagna enhetens konkurrenter skulle bromsa alla eventuella prisökningar i EES-området. |
| --- | --- |

(31)

Frånvaron av konkurrenstryck från Wuhan och Emerald på EES-producenterna illustreras bäst av det faktum att ingen av dessa producenter ökade sin försäljning till EES-området när marknadsvillkoren på marknaden för bensoesyra var extremt tuffa under 2007 och i början av 2008 på grund av samtidiga och ovanligt långvariga urdrifttagningar för underhåll av de båda EES-producenternas fabriker. I stället ökade Wuhan de facto priserna på bensoesyra. Därför förefaller konkurrenstrycket från konkurrenterna efter transaktionen vara mycket begränsat, och följaktligen är det osannolikt att den sammanslagna enhetens konkurrenter skulle bromsa alla eventuella prisökningar i EES-området.

| (32) | Mot bakgrund av detta drog kommissionen slutsatsen att den föreslagna transaktionen skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på EES-marknaden för fast bensoesyra. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av detta drog kommissionen slutsatsen att den föreslagna transaktionen skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på EES-marknaden för fast bensoesyra.

2.2   Marknaden för natriumbensoat

| (33) | Den horisontella överlappningen mellan parternas verksamheter inom framställning och distribution av natriumbensoat skulle resultera i att den sammanslagna enheten blev den enda producenten av natriumbensoat inom EES med en marknadsandel på [60–70 %], medan de kinesiska producenterna skulle ha en andel på omkring [30–40 %]. |
| --- | --- |

(33)

Den horisontella överlappningen mellan parternas verksamheter inom framställning och distribution av natriumbensoat skulle resultera i att den sammanslagna enheten blev den enda producenten av natriumbensoat inom EES med en marknadsandel på [60–70 %], medan de kinesiska producenterna skulle ha en andel på omkring [30–40 %].

| (34) | De kinesiska producenternas marknadsandel tycks utgöra ett avsevärt konkurrenstryck som skulle straffa den sammanslagna enheten efter transaktionen om denna skulle ha för avsikt att höja priserna över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden. Detta dokumenteras enklast med utvecklingen hos båda transaktionsparternas bruttomarginaler angivna i procentandelar inom EES (som kan ses som ett mått på graden av konkurrens på marknaden), som har minskat konstant över tiden samtidigt som den kinesiska exporten av natriumbensoat har ökat. |
| --- | --- |

(34)

De kinesiska producenternas marknadsandel tycks utgöra ett avsevärt konkurrenstryck som skulle straffa den sammanslagna enheten efter transaktionen om denna skulle ha för avsikt att höja priserna över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden. Detta dokumenteras enklast med utvecklingen hos båda transaktionsparternas bruttomarginaler angivna i procentandelar inom EES (som kan ses som ett mått på graden av konkurrens på marknaden), som har minskat konstant över tiden samtidigt som den kinesiska exporten av natriumbensoat har ökat.

| (35) | De kinesiska producenternas reservkapacitet, i synnerhet Wuhans, tyder på att Wuhan skulle kunna öka försäljningen till EES om den sammanslagna enheten ökade priserna på natriumbensoat över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden. |
| --- | --- |

(35)

De kinesiska producenternas reservkapacitet, i synnerhet Wuhans, tyder på att Wuhan skulle kunna öka försäljningen till EES om den sammanslagna enheten ökade priserna på natriumbensoat över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden.

| (36) | Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att den sammanslagna enhetens förmåga och incitament att efter sammanslagningen ensidigt öka priserna i EES-området över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden i stor utsträckning skulle begränsas av import av natriumbensoat från Kina och av hotet om en ökad import från Kina. Därför drog kommissionen slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte skulle leda till något påtagligt hinder för en effektiv konkurrens på marknaden för natriumbensoat, oavsett om den geografiska marknaden utgörs av EES-marknaden eller världsmarknaden. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av detta ansåg kommissionen att den sammanslagna enhetens förmåga och incitament att efter sammanslagningen ensidigt öka priserna i EES-området över den nivå som råder vid normala konkurrensförhållanden i stor utsträckning skulle begränsas av import av natriumbensoat från Kina och av hotet om en ökad import från Kina. Därför drog kommissionen slutsatsen att den föreslagna transaktionen inte skulle leda till något påtagligt hinder för en effektiv konkurrens på marknaden för natriumbensoat, oavsett om den geografiska marknaden utgörs av EES-marknaden eller världsmarknaden.

| (37) | Kommissionen undersökte också om den föreslagna transaktionen skulle ge upphov till eller stärka en dominerande ställning på marknaden för natriumbensoat och fann att det var osannolikt att transaktionen skulle leda till ett sådant resultat. Detta beror på att de kinesiska producenterna har ökat sin försäljning inom EES-området med över 400 % från 1997 till 2007 och för närvarande svarar för omkring [25–45 %] av EES-marknaden. Varje samordning skulle därför kräva ett deltagande av de kinesiska producenterna. Om endast den sammanslagna enheten och de amerikanska producenterna samordnade sina verksamheter, skulle nämligen detta sannolikt leda till ytterligare ökningar av exporten från Kina till EES, eftersom de kinesiska exportörerna lyckats öka sin marknadsandel till 35 % under de senaste nio åren. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen undersökte också om den föreslagna transaktionen skulle ge upphov till eller stärka en dominerande ställning på marknaden för natriumbensoat och fann att det var osannolikt att transaktionen skulle leda till ett sådant resultat. Detta beror på att de kinesiska producenterna har ökat sin försäljning inom EES-området med över 400 % från 1997 till 2007 och för närvarande svarar för omkring [25–45 %] av EES-marknaden. Varje samordning skulle därför kräva ett deltagande av de kinesiska producenterna. Om endast den sammanslagna enheten och de amerikanska producenterna samordnade sina verksamheter, skulle nämligen detta sannolikt leda till ytterligare ökningar av exporten från Kina till EES, eftersom de kinesiska exportörerna lyckats öka sin marknadsandel till 35 % under de senaste nio åren.

| (38) | Frågan kvarstår därmed om de kinesiska producenterna skulle anse det lönsamt att medverka i en samordning. Eftersom de kinesiska producenterna har lyckats öka sin export till EES med 400 % under de senaste nio åren, är det osannolikt att deras beteende skulle ändras efter transaktionen. Dessutom är det viktigt att notera att de finns fyra kinesiska producenter, och att en eventuell samordning skulle fordra deltagande av majoriteten av dem (eller till och med alla), eftersom det förefaller finnas en stor reservkapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(38)

Frågan kvarstår därmed om de kinesiska producenterna skulle anse det lönsamt att medverka i en samordning. Eftersom de kinesiska producenterna har lyckats öka sin export till EES med 400 % under de senaste nio åren, är det osannolikt att deras beteende skulle ändras efter transaktionen. Dessutom är det viktigt att notera att de finns fyra kinesiska producenter, och att en eventuell samordning skulle fordra deltagande av majoriteten av dem (eller till och med alla), eftersom det förefaller finnas en stor reservkapacitet i Kina.

| (39) | Kommissionen drog därför till sist slutsatsen att Velsicols förvärv av DSP inte skulle skapa ett incitament eller öka incitamentet för producenterna av natriumbensoat att samordna sina verksamheter. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen drog därför till sist slutsatsen att Velsicols förvärv av DSP inte skulle skapa ett incitament eller öka incitamentet för producenterna av natriumbensoat att samordna sina verksamheter.

2.3   Marknaden för bensoatbaserade mjukningsmedel

2.3.1   Kapacitet till utestängning

| (40) | Bensoesyra är en nyckelkomponent vid framställningen av dibensoatbaserade mjukningsmedel, eftersom det krävs 0,75 ton bensoesyra för att framställa ett ton dibensoatbaserade mjukningsmedel. Det finns inga substitut för bensoesyra, och den sammanslagna enheten skulle bli ensam producent av flytande bensoesyra i EES-området och ha en andel på [90–100 %] av marknaden för fast bensoesyra. Alla producenter av mjukningsmedel har i dag långsiktiga avtal om tillhandahållande av flytande bensoesyra, och en av de fyra producenterna (Ferro) har nyligen erbjudits ett nytt långsiktigt avtal för tillhandahållande av flytande bensoesyra. |
| --- | --- |

(40)

Bensoesyra är en nyckelkomponent vid framställningen av dibensoatbaserade mjukningsmedel, eftersom det krävs 0,75 ton bensoesyra för att framställa ett ton dibensoatbaserade mjukningsmedel. Det finns inga substitut för bensoesyra, och den sammanslagna enheten skulle bli ensam producent av flytande bensoesyra i EES-området och ha en andel på [90–100 %] av marknaden för fast bensoesyra. Alla producenter av mjukningsmedel har i dag långsiktiga avtal om tillhandahållande av flytande bensoesyra, och en av de fyra producenterna (Ferro) har nyligen erbjudits ett nytt långsiktigt avtal för tillhandahållande av flytande bensoesyra.

| (41) | Kommissionen drog slutsatsen att även om den sammanslagna enheten skulle ha en marknadsstyrka gentemot konkurrenterna i efterföljande led när det gäller tillhandahållandet av bensoesyra, skulle dess förmåga att utestänga konkurrenterna i efterföljande led vara begränsad på grund av förekomsten av långsiktiga avtal. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen drog slutsatsen att även om den sammanslagna enheten skulle ha en marknadsstyrka gentemot konkurrenterna i efterföljande led när det gäller tillhandahållandet av bensoesyra, skulle dess förmåga att utestänga konkurrenterna i efterföljande led vara begränsad på grund av förekomsten av långsiktiga avtal.

2.3.2   Incitament till utestängning

| (42) | Före transaktionen konkurrerade inte DSP med producenterna av bensoatbaserade mjukningsmedel och hade ett incitament att tillhandahålla bensoesyra till dem till ett pris som var tillräckligt konkurrensmässigt för att de på ett lönsamt sätt skulle kunna stanna kvar på marknaden. Velsicols förvärv av DSP förändrade DSP:s incitament, eftersom DSP då var en del av ett vertikalt integrerat företag som tillhandahöll bensoesyra och även producerade dibensoatbaserade lösningsmedel. DSP:s/Velsicols incitament att utestänga konkurrenterna i efterföljande led skulle sålunda bero på lönsamheten hos en sådan utestängningsstrategi. |
| --- | --- |

(42)

Före transaktionen konkurrerade inte DSP med producenterna av bensoatbaserade mjukningsmedel och hade ett incitament att tillhandahålla bensoesyra till dem till ett pris som var tillräckligt konkurrensmässigt för att de på ett lönsamt sätt skulle kunna stanna kvar på marknaden. Velsicols förvärv av DSP förändrade DSP:s incitament, eftersom DSP då var en del av ett vertikalt integrerat företag som tillhandahöll bensoesyra och även producerade dibensoatbaserade lösningsmedel. DSP:s/Velsicols incitament att utestänga konkurrenterna i efterföljande led skulle sålunda bero på lönsamheten hos en sådan utestängningsstrategi.

| (43) | Kommissionens undersökning har visat att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att utestänga något enda av de fyra företag som är verksamma inom dibensoatbaserade lösningsmedel (Caffaro, Ferro, Evonik och Exxon Mobil), eftersom den vinst som den skulle göra på marknaden i efterföljande led för bensoatbaserade lösningsmedel skulle mer än uppväga den förlust den skulle göra på marknaden i föregående led för flytande bensoesyra. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens undersökning har visat att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att utestänga något enda av de fyra företag som är verksamma inom dibensoatbaserade lösningsmedel (Caffaro, Ferro, Evonik och Exxon Mobil), eftersom den vinst som den skulle göra på marknaden i efterföljande led för bensoatbaserade lösningsmedel skulle mer än uppväga den förlust den skulle göra på marknaden i föregående led för flytande bensoesyra.

2.3.3   Verkningar för konsumenterna

| (44) | Eftersom Velsicol/DSP skulle ha begränsad förmåga, och under alla omständigheter sakna incitament, att utestänga någon enda av sina konkurrenter i EES-området, skulle transaktionen inte få verkningar på marknaden i efterföljande led. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom Velsicol/DSP skulle ha begränsad förmåga, och under alla omständigheter sakna incitament, att utestänga någon enda av sina konkurrenter i EES-området, skulle transaktionen inte få verkningar på marknaden i efterföljande led.

3.   Åtaganden

3.1   Den första uppsättningen åtaganden

| (45) | Den 6 november 2008 föreslog den anmälande parten att den skulle vidta korreigerande åtgärder för att undanröja kommissionens farhågor rörande marknaden för fast bensoesyra. Den åtog sig att avyttra hela produktionen av fast bensoesyra och natriumbensoat vid fabriken i Estland och de världsomfattande kundregistren för bensoesyra och natriumbensoat. När det gäller flytande bensoesyra, som är den viktigaste insatsen för framställning av fast bensoesyra och natriumbensoat, föreslog den anmälande parten att ett gemensamt företag skulle skapas i samma estländska fabrik. Varje partner till det gemensamma företaget skulle tilldelas 50 % av den nuvarande produktionskapaciteten av flytande bensoesyra. Det gemensamma företaget skulle gemensamt kontrolleras av de båda parterna, men den anmälande parten skulle äga 51 % av aktiekapitalet och återstående kapital skulle ägas av köparen. |
| --- | --- |

(45)

Den 6 november 2008 föreslog den anmälande parten att den skulle vidta korreigerande åtgärder för att undanröja kommissionens farhågor rörande marknaden för fast bensoesyra. Den åtog sig att avyttra hela produktionen av fast bensoesyra och natriumbensoat vid fabriken i Estland och de världsomfattande kundregistren för bensoesyra och natriumbensoat. När det gäller flytande bensoesyra, som är den viktigaste insatsen för framställning av fast bensoesyra och natriumbensoat, föreslog den anmälande parten att ett gemensamt företag skulle skapas i samma estländska fabrik. Varje partner till det gemensamma företaget skulle tilldelas 50 % av den nuvarande produktionskapaciteten av flytande bensoesyra. Det gemensamma företaget skulle gemensamt kontrolleras av de båda parterna, men den anmälande parten skulle äga 51 % av aktiekapitalet och återstående kapital skulle ägas av köparen.

| (46) | Den stora majoriteten (12 av 15) av de företag som svarade på kommissionens marknadstest om korrigerande åtgärder ansåg att det sistnämnda förslaget inte skulle garantera lönsamheten hos den avyttrade verksamheten och inte återupprätta konkurrensen på marknaden för fast bensoesyra. |
| --- | --- |

(46)

Den stora majoriteten (12 av 15) av de företag som svarade på kommissionens marknadstest om korrigerande åtgärder ansåg att det sistnämnda förslaget inte skulle garantera lönsamheten hos den avyttrade verksamheten och inte återupprätta konkurrensen på marknaden för fast bensoesyra.

| (47) | Den främsta invändningen mot åtagandena rörde det gemensamma företaget för flytande bensoesyra. Det betonades särskilt att den anmälande parten genom att ha gemensam kontroll över flytande bensoesyra, som är den främsta insatsen för framställning av fast bensoesyra, skulle fortsätta att utöva inflytande över produktionen av fast bensoesyra. På en duopolmarknad skulle ett sådant strukturellt band mellan köparen av den avyttrade verksamheten och den sammanslagna enheten, de enda producenterna av fast bensoesyra i EES-området, sannolikt hindra en effektiv konkurrens. I vissa svar uttrycktes farhågor att i) principen om gemensamt beslutsfattande skulle äventyra den dagliga driften av verksamheten och ii) det gemensamma företaget skulle leda till ökad insyn i marknaden för fast bensoesyra eftersom den anmälande parten skulle få vetskap om kostnadsstrukturen hos sin enda konkurrent i EES-området. |
| --- | --- |

(47)

Den främsta invändningen mot åtagandena rörde det gemensamma företaget för flytande bensoesyra. Det betonades särskilt att den anmälande parten genom att ha gemensam kontroll över flytande bensoesyra, som är den främsta insatsen för framställning av fast bensoesyra, skulle fortsätta att utöva inflytande över produktionen av fast bensoesyra. På en duopolmarknad skulle ett sådant strukturellt band mellan köparen av den avyttrade verksamheten och den sammanslagna enheten, de enda producenterna av fast bensoesyra i EES-området, sannolikt hindra en effektiv konkurrens. I vissa svar uttrycktes farhågor att i) principen om gemensamt beslutsfattande skulle äventyra den dagliga driften av verksamheten och ii) det gemensamma företaget skulle leda till ökad insyn i marknaden för fast bensoesyra eftersom den anmälande parten skulle få vetskap om kostnadsstrukturen hos sin enda konkurrent i EES-området.

| (48) | Dessutom framfördes det i vissa svar att den anmälande parten inte skulle ha något intresse av att utöka kapaciteten i den estländska fabriken (gemensamt med köparen), utan snarare i Rotterdam-fabriken. Därför skulle köparen bli tvungen att investera ensidigt i en ökning av produktionskapaciteten i Estland och följaktligen bära alla kostnader i samband med en sådan ökning, som enligt den anmälande parten måste nå åtminstone 20 kiloton per år. Företagen ansåg i sina svar att köparen endast skulle företa en sådan investering om den erhöll majoriteten av aktiekapitalet i och kontrollen över det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(48)

Dessutom framfördes det i vissa svar att den anmälande parten inte skulle ha något intresse av att utöka kapaciteten i den estländska fabriken (gemensamt med köparen), utan snarare i Rotterdam-fabriken. Därför skulle köparen bli tvungen att investera ensidigt i en ökning av produktionskapaciteten i Estland och följaktligen bära alla kostnader i samband med en sådan ökning, som enligt den anmälande parten måste nå åtminstone 20 kiloton per år. Företagen ansåg i sina svar att köparen endast skulle företa en sådan investering om den erhöll majoriteten av aktiekapitalet i och kontrollen över det gemensamma företaget.

| (49) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den första uppsättning korrigerande åtgärder som föreslagits av den anmälande parten förkastades av marknaden. Det gemensamma företagets struktur ansågs var så utformad att den garanterade lönsamheten hos den avyttrade verksamheten, och det rådde enighet på marknaden om att den anmälande parten skulle behålla den faktiska kontrollen över framställningen av fast bensoesyra. Den första uppsättningen åtaganden undanröjde vissa, men inte alla, av de konkurrensfarhågor som uppstått på grund av transaktionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att den första uppsättningen åtaganden inte kunde godtas. |
| --- | --- |

(49)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den första uppsättning korrigerande åtgärder som föreslagits av den anmälande parten förkastades av marknaden. Det gemensamma företagets struktur ansågs var så utformad att den garanterade lönsamheten hos den avyttrade verksamheten, och det rådde enighet på marknaden om att den anmälande parten skulle behålla den faktiska kontrollen över framställningen av fast bensoesyra. Den första uppsättningen åtaganden undanröjde vissa, men inte alla, av de konkurrensfarhågor som uppstått på grund av transaktionen. Därför drog kommissionen slutsatsen att den första uppsättningen åtaganden inte kunde godtas.

3.2   Den andra uppsättningen åtaganden

| (50) | Den 3 december 2008 inkom Arsenal med en uppsättning ändrade åtaganden, som bestod av avyttrande av den estländska fabriken för produktion i föregående led av flytande bensoesyra och avyttrande av de två estländska fabrikerna för produktion i efterföljande led av fast bensoesyra och natriumbensoat samt överlåtande av Arsenals världsomfattande kundregister för fast bensoesyra och natriumbensoat. |
| --- | --- |

(50)

Den 3 december 2008 inkom Arsenal med en uppsättning ändrade åtaganden, som bestod av avyttrande av den estländska fabriken för produktion i föregående led av flytande bensoesyra och avyttrande av de två estländska fabrikerna för produktion i efterföljande led av fast bensoesyra och natriumbensoat samt överlåtande av Arsenals världsomfattande kundregister för fast bensoesyra och natriumbensoat.

| (51) | Den tredje återstående estländska fabriken för produktion i efterföljande led av bensoatbaserade mjukningsmedel skulle förbli i Arsenals ägo, och dess behov av flytande bensoesyra skulle tillgodoses av ett långsiktigt, ej tidsbegränsat avtal med köparen av den avyttrade verksamheten. Enligt detta långsiktiga avtal skulle Arsenal har rätt till 50 % av fabrikens produktionskapacitet avseende flytande bensoesyra. Enligt avtalet skulle priset på flytande bensoesyra fastställas utifrån nukostnaderna och en indexbaserad prissättning. |
| --- | --- |

(51)

Den tredje återstående estländska fabriken för produktion i efterföljande led av bensoatbaserade mjukningsmedel skulle förbli i Arsenals ägo, och dess behov av flytande bensoesyra skulle tillgodoses av ett långsiktigt, ej tidsbegränsat avtal med köparen av den avyttrade verksamheten. Enligt detta långsiktiga avtal skulle Arsenal har rätt till 50 % av fabrikens produktionskapacitet avseende flytande bensoesyra. Enligt avtalet skulle priset på flytande bensoesyra fastställas utifrån nukostnaderna och en indexbaserad prissättning.

| (52) | Genom den andra uppsättningen åtaganden skulle farhågorna från marknadstestet undanröjas, särskilt den största farhågan som rörde det gemensamma företag som skulle bildas av köparen och Arsenal enligt den första uppsättningen åtaganden. Enligt den nya uppsättningen åtaganden skulle det strukturella bandet mellan köparen av den avyttrade verksamheten och Arsenal (via det gemensamma företaget för produktion i efterföljande led av flytande bensoesyra) försvinna. Den nya uppsättningen åtaganden skulle undanröja de farhågor som uppkommit under marknadstestet att en köpare av den avyttrade verksamheten sannolikt inte skulle ha något intresse av att utöka kapaciteten i Estland om denna köpare endast innehade en minoritetsandel av aktierna i det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(52)

Genom den andra uppsättningen åtaganden skulle farhågorna från marknadstestet undanröjas, särskilt den största farhågan som rörde det gemensamma företag som skulle bildas av köparen och Arsenal enligt den första uppsättningen åtaganden. Enligt den nya uppsättningen åtaganden skulle det strukturella bandet mellan köparen av den avyttrade verksamheten och Arsenal (via det gemensamma företaget för produktion i efterföljande led av flytande bensoesyra) försvinna. Den nya uppsättningen åtaganden skulle undanröja de farhågor som uppkommit under marknadstestet att en köpare av den avyttrade verksamheten sannolikt inte skulle ha något intresse av att utöka kapaciteten i Estland om denna köpare endast innehade en minoritetsandel av aktierna i det gemensamma företaget.

V.   SLUTSATS

| (53) | Mot bakgrund av den andra uppsättningen åtaganden från Arsenal drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt kommer att hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den. |
| --- | --- |

(53)

Mot bakgrund av den andra uppsättningen åtaganden från Arsenal drar kommissionen slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt kommer att hämma en effektiv konkurrens på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den.

| (54) | Kommissionen förklarar därför koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 2.2 och artikel 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen förklarar därför koncentrationen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion i enlighet med artikel 2.2 och artikel 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

---

(1)  Till exempel behöver en kund som använder fast bensoesyra smältutrustning för att smälta bensoesyran innan den kan vidareanvändas i produktionsprocessen.

(2)  Velsicols marknadsandel i världen för bensoatbaserade mjukningsmedel var [60 %–70 %] 2007, jämfört med [10 %–20 %] för Emerald. Källa: Form CO.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 227/12

| 1. | Kommissionen mottog den 15 september 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget SNCF-Participations (Frankrike), som tillhör SNCF-koncernen, och Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ – Quebec) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam och fullständig kontroll över företagen Keolis och Effia. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 15 september 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget SNCF-Participations (Frankrike), som tillhör SNCF-koncernen, och Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (CDPQ – Quebec) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam och fullständig kontroll över företagen Keolis och Effia.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | SNCF-koncernen: Persontrafik på järnväg, distribution, försäljning och tillhörande tjänster främst i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

SNCF-koncernen: Persontrafik på järnväg, distribution, försäljning och tillhörande tjänster främst i Frankrike,

| — | CDPQ: Förvaltning av pensions- och försäkringsfonder främst i Quebec, |
| --- | --- |

—

CDPQ: Förvaltning av pensions- och försäkringsfonder främst i Quebec,

| — | Keolis: Privat aktör inom kollektivtrafik och annan transportrelaterad verksamhet, |
| --- | --- |

—

Keolis: Privat aktör inom kollektivtrafik och annan transportrelaterad verksamhet,

| — | Effia: Tjänster som förenklar passagerarrörlighet och gynnar intermodal kollektivtrafik. |
| --- | --- |

—

Effia: Tjänster som förenklar passagerarrörlighet och gynnar intermodal kollektivtrafik.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301 eller 22967244) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 22.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 227/31

---

Återkallelse av förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(Text av betydelse för EES)

2009/C 227/13

(Rådets förordning (EG) nr 139/2004)

Kommissionen mottog den 26 augusti 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration mellan RREEF FUND, UFG och SAGGAS. De anmälande parterna återkallade den 16 september 2009 sin anmälan.

---