# Euroopa Liidu C 283/11.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 283 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik11. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 283

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik11. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202313.–16. veebruari 2023. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202313.–16. veebruari 2023. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 15. veebruar 2023 |
| 2023/C 283/01 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon Gruusia endise presidendi Mihheil Saakašvili olukorra kohta (2023/2543(RSP)) | 2 |
| 2023/C 283/02 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (2022/2839(RSP)) | 5 |
| | Neljapäev, 16. veebruar 2023 |
| 2023/C 283/03 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Eswatinis, eelkõige Thulani Maseko mõrva kohta (2023/2551(RSP)) | 12 |
| 2023/C 283/04 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon opositsiooniaktivistide vastu suunatud vägivalla kohta Ekvatoriaal-Guineas, eelkõige Julio Obama Mefumani juhtumi kohta (2023/2552(RSP)) | 14 |
| 2023/C 283/05 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Aleksei Navalnõi ebainimlike kinnipidamistingimuste kohta (2023/2553(RSP)) | 16 |
| 2023/C 283/06 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta tööstuse konkurentsivõime, kaubanduse ja kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks (2023/2513(RSP)) | 18 |
| 2023/C 283/07 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon järelmeetmete kohta seoses parlamendi nõutud meetmetega Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsuse suurendamiseks (2023/2571(RSP)) | 27 |
| 2023/C 283/08 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi sõltumatu eetikaorgani loomise kohta (2023/2555(RSP)) | 31 |
| 2023/C 283/09 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon olukorra kohta aasta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse ja agressioonisõja algust (2023/2558(RSP)) | 34 |
| 2023/C 283/10 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2022. aasta aruande kohta (2022/2037(INI)) | 40 |
| 2023/C 283/11 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi jalgrattastrateegia väljatöötamise kohta (2022/2909(RSP)) | 48 |
| 2023/C 283/12 | Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon väetiste kättesaadavust ja taskukohasuse tagamist käsitleva komisjoni teatise kohta (2022/2982(RSP)) | 51 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 15. veebruar 2023

2023/C 283/01

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon Gruusia endise presidendi Mihheil Saakašvili olukorra kohta (2023/2543(RSP))

2

2023/C 283/02

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (2022/2839(RSP))

5

Neljapäev, 16. veebruar 2023

2023/C 283/03

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Eswatinis, eelkõige Thulani Maseko mõrva kohta (2023/2551(RSP))

12

2023/C 283/04

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon opositsiooniaktivistide vastu suunatud vägivalla kohta Ekvatoriaal-Guineas, eelkõige Julio Obama Mefumani juhtumi kohta (2023/2552(RSP))

14

2023/C 283/05

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Aleksei Navalnõi ebainimlike kinnipidamistingimuste kohta (2023/2553(RSP))

16

2023/C 283/06

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta tööstuse konkurentsivõime, kaubanduse ja kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks (2023/2513(RSP))

18

2023/C 283/07

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon järelmeetmete kohta seoses parlamendi nõutud meetmetega Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsuse suurendamiseks (2023/2571(RSP))

27

2023/C 283/08

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi sõltumatu eetikaorgani loomise kohta (2023/2555(RSP))

31

2023/C 283/09

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon olukorra kohta aasta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse ja agressioonisõja algust (2023/2558(RSP))

34

2023/C 283/10

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2022. aasta aruande kohta (2022/2037(INI))

40

2023/C 283/11

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi jalgrattastrateegia väljatöötamise kohta (2022/2909(RSP))

48

2023/C 283/12

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon väetiste kättesaadavust ja taskukohasuse tagamist käsitleva komisjoni teatise kohta (2022/2982(RSP))

51

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 14. veebruar 2023 |
| 2023/C 283/13 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus 10. märtsi 2022. aasta otsuse (välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni (INGE 2) moodustamise ning selle nimetuse ja vastutusalade korrigeerimise kohta) muutmise kohta (2023/2566(RSO)) | 60 |
| 2023/C 283/14 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus rahvatervise allkomisjoni moodustamise kohta (2023/2565(RSO)) | 64 |
| 2023/C 283/15 | P9_TA(2023)0032Liidu õigused Ühendkuningriigi liidust väljaastumise lepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu täitmise tagamisel ja rakendamiselEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise normid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel | 65 |
| 2023/C 283/16 | P9_TA(2023)0033Liidu turvalise ühenduvuse programm 2023–2027Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027 | 66 |
| 2023/C 283/17 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE)) | 68 |
| 2023/C 283/18 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE)) | 69 |
| 2023/C 283/19 | P9_TA(2023)0036REPowerEU peatükid riiklikes taaste- ja vastupidavuskavadesEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ | 74 |
| 2023/C 283/20 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS)) | 76 |
| 2023/C 283/21 | Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS)) | 100 |
| 2023/C 283/22 | P9_TA(2023)0039Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite normidEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega | 127 |
| | Kolmapäev, 15. veebruar 2023 |
| 2023/C 283/23 | P9_TA(2023)0040Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) määruse muutmineEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide investeerimispoliitika ja tegevustingimustega ning seoses kõlblike investeerimisvarade spektri, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete ning raha laenamise ja muude fonditingimustega | 128 |
| 2023/C 283/24 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Põhja-Makedoonia Vabariigi vahelise Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Põhja-Makedoonia Vabariigis käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE)) | 129 |
| 2023/C 283/25 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse Poolale luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE)) | 130 |
| 2023/C 283/26 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlevale koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE)) | 131 |
| 2023/C 283/27 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames, seoses kiipide ühisettevõttega (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE)) | 132 |
| 2023/C 283/28 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Ombudsmani põhikirja rakendussätete eelnõu kohta (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE)) | 142 |
| 2023/C 283/29 | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE)) | 149 |
| | Neljapäev, 16. veebruar 2023 |
| 2023/C 283/30 | P9_TA(2023)0052Teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusättedEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas | 163 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. veebruar 2023

2023/C 283/13

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus 10. märtsi 2022. aasta otsuse (välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni (INGE 2) moodustamise ning selle nimetuse ja vastutusalade korrigeerimise kohta) muutmise kohta (2023/2566(RSO))

60

2023/C 283/14

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus rahvatervise allkomisjoni moodustamise kohta (2023/2565(RSO))

64

2023/C 283/15

P9_TA(2023)0032Liidu õigused Ühendkuningriigi liidust väljaastumise lepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu täitmise tagamisel ja rakendamiselEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise normid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel

65

2023/C 283/16

P9_TA(2023)0033Liidu turvalise ühenduvuse programm 2023–2027Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027

66

2023/C 283/17

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

68

2023/C 283/18

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

69

2023/C 283/19

P9_TA(2023)0036REPowerEU peatükid riiklikes taaste- ja vastupidavuskavadesEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ

74

2023/C 283/20

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

76

2023/C 283/21

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

100

2023/C 283/22

P9_TA(2023)0039Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite normidEuroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega

2

2

2

127

Kolmapäev, 15. veebruar 2023

2023/C 283/23

P9_TA(2023)0040Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) määruse muutmineEuroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide investeerimispoliitika ja tegevustingimustega ning seoses kõlblike investeerimisvarade spektri, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete ning raha laenamise ja muude fonditingimustega

128

2023/C 283/24

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Põhja-Makedoonia Vabariigi vahelise Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Põhja-Makedoonia Vabariigis käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

129

2023/C 283/25

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse Poolale luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

130

2023/C 283/26

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlevale koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

131

2023/C 283/27

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames, seoses kiipide ühisettevõttega (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

132

2023/C 283/28

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Ombudsmani põhikirja rakendussätete eelnõu kohta (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

142

2023/C 283/29

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

149

Neljapäev, 16. veebruar 2023

2023/C 283/30

P9_TA(2023)0052Teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusättedEuroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas

in vitro

in vitro

in vitro

163

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

11.8.2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

13.–16. veebruari 2023. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 15. veebruar 2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/2

---

P9_TA(2023)0046

Gruusia endise presidendi Mihheil Saakašvili olukord

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon Gruusia endise presidendi Mihheil Saakašvili olukorra kohta (2023/2543(RSP))

(2023/C 283/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, eelkõige 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni meediavabaduse rikkumise ja ajakirjanike turvalisuse kohta Gruusias (1) ning 14. detsembri 2022. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, eelkõige 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni meediavabaduse rikkumise ja ajakirjanike turvalisuse kohta Gruusias (1) ning 14. detsembri 2022. aasta resolutsiooni ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (3) ning ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu 16. augusti 2022. aasta soovituses nr 1/2022 (ELi ja Gruusia 2021.–2027. aasta assotsieerimiskava kohta) (4) sätestatud lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteetide punkti 1.4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (3) ning ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu 16. augusti 2022. aasta soovituses nr 1/2022 (ELi ja Gruusia 2021.–2027. aasta assotsieerimiskava kohta) (4) sätestatud lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteetide punkti 1.4,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2022. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni arvamus Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta“ (COM(2022)0405) ning Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avalduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2022. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni arvamus Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta“ (COM(2022)0405) ning Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia ELi liikmeks astumise avalduste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 45/111 kinnipeetavate kohtlemise aluspõhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 70/175 ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standard-miinimumreeglite (nn Nelson Mandela reeglid) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 45/111 kinnipeetavate kohtlemise aluspõhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 70/175 ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standard-miinimumreeglite (nn Nelson Mandela reeglid) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni 2463 (2022) Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooni edasise eskaleerumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 13. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni 2463 (2022) Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase agressiooni edasise eskaleerumise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Gruusia endine president Mihheil Saakašvili peeti kinni 2021. aasta oktoobris, kui ta pöördus pärast kaheksa-aastast pagulust Gruusiasse tagasi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gruusia endine president Mihheil Saakašvili peeti kinni 2021. aasta oktoobris, kui ta pöördus pärast kaheksa-aastast pagulust Gruusiasse tagasi;

| B. | arvestades, et 2018. aastal mõistis Gruusia kohus talle ametisoleku ajal võimu kuritarvitamise eest tagaselja kuueaastase vanglakaristuse, ning arvestades, et Mihheil Saakašvili eitab esitatud süüdistusi ja väidab, et need on poliitiliselt motiveeritud; arvestades, et praegu ootab teda uue kohtumenetluse alustamine lisasüüdistuste alusel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2018. aastal mõistis Gruusia kohus talle ametisoleku ajal võimu kuritarvitamise eest tagaselja kuueaastase vanglakaristuse, ning arvestades, et Mihheil Saakašvili eitab esitatud süüdistusi ja väidab, et need on poliitiliselt motiveeritud; arvestades, et praegu ootab teda uue kohtumenetluse alustamine lisasüüdistuste alusel;

| C. | arvestades, et 2021. aasta novembris viidi ta pärast näljastreiki ja tema tervise halvenemise kohta saadud teadete tõttu üle vanglahaiglasse; arvestades, et 2022. aasta mais viidi ta lõpuks üle vanglale teenust osutavasse tsiviilhaiglasse pärast seda, kui sõltumatud arstid olid avaldanud arvamust, et vastasel juhul tema seisund ei parane; arvestades, et tema tervis on sellest ajast alates jätkuvalt halvenenud, ta on märkimisväärselt kaalu kaotanud ja hiljutiste meditsiiniliste aruannete kohaselt ei saa ta ikka veel nõuetekohast ravi, mis tekitab kartuse tema elu pärast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2021. aasta novembris viidi ta pärast näljastreiki ja tema tervise halvenemise kohta saadud teadete tõttu üle vanglahaiglasse; arvestades, et 2022. aasta mais viidi ta lõpuks üle vanglale teenust osutavasse tsiviilhaiglasse pärast seda, kui sõltumatud arstid olid avaldanud arvamust, et vastasel juhul tema seisund ei parane; arvestades, et tema tervis on sellest ajast alates jätkuvalt halvenenud, ta on märkimisväärselt kaalu kaotanud ja hiljutiste meditsiiniliste aruannete kohaselt ei saa ta ikka veel nõuetekohast ravi, mis tekitab kartuse tema elu pärast;

| D. | arvestades, et dr David E. Smithi (David E. Smith, M.D. & Associates) 28. novembri 2022. aasta toksikoloogiaaruandes jõuti järeldusele, et Mihheil Saakašvili juukse- ja küüneproovide analüüsimisel tuvastati raskmetallide ja muude ainete esinemine ning et paljud Mihheil Saakašvilil esinevad sümptomid on kooskõlas raskmetallimürgistusega vangisoleku ajal, mis avaldab mõju tema tervise kiirele halvenemisele; arvestades, et 2022. aasta detsembris avaldas Gruusia valitsusväline organisatsioon Empaatiakeskus, mis võitleb piinamise vastu, Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi kohta aruande, mis põhines kümnest Gruusia ja kuuest rahvusvahelisest eksperdist koosneva komisjoni tehtud arstlikul läbivaatusel; arvestades, et selle aruandes diagnoositi Mihheil Saakašvilil enam kui 20 tervisehäiret, millest kümme on rasked, ning märgiti, et tema tervislik seisund välistab tema vangistuses viibimise; arvestades, et aruandes märgiti, et kui Saakašvilile ei võimaldata vajalikku ravi, võivad mõned haigused tema tervist pöördumatult kahjustada, lühendada oodatavat eluiga ja põhjustada koguni surma; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et dr David E. Smithi (David E. Smith, M.D. & Associates) 28. novembri 2022. aasta toksikoloogiaaruandes jõuti järeldusele, et Mihheil Saakašvili juukse- ja küüneproovide analüüsimisel tuvastati raskmetallide ja muude ainete esinemine ning et paljud Mihheil Saakašvilil esinevad sümptomid on kooskõlas raskmetallimürgistusega vangisoleku ajal, mis avaldab mõju tema tervise kiirele halvenemisele; arvestades, et 2022. aasta detsembris avaldas Gruusia valitsusväline organisatsioon Empaatiakeskus, mis võitleb piinamise vastu, Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi kohta aruande, mis põhines kümnest Gruusia ja kuuest rahvusvahelisest eksperdist koosneva komisjoni tehtud arstlikul läbivaatusel; arvestades, et selle aruandes diagnoositi Mihheil Saakašvilil enam kui 20 tervisehäiret, millest kümme on rasked, ning märgiti, et tema tervislik seisund välistab tema vangistuses viibimise; arvestades, et aruandes märgiti, et kui Saakašvilile ei võimaldata vajalikku ravi, võivad mõned haigused tema tervist pöördumatult kahjustada, lühendada oodatavat eluiga ja põhjustada koguni surma;

| E. | arvestades, et Gruusia ombudsman esitas Tbilisi linnakohtule arvamuse, mille kohaselt on Mihheil Saakašvili tervis viimastel kuudel järsult halvenenud ja tema seisund on raske ning seetõttu tuleks ta vabastada arstiabi saamiseks vastavalt Gruusia kriminaalmenetluse seadustiku artiklile 283; arvestades, et 6. veebruaril 2023 lükkas Tbilisi kohtu kohtunik tagasi taotluse Mihheil Saakašvili vabastamise või tema karistuse täideviimise edasilükkamise kohta tervislikel põhjustel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Gruusia ombudsman esitas Tbilisi linnakohtule arvamuse, mille kohaselt on Mihheil Saakašvili tervis viimastel kuudel järsult halvenenud ja tema seisund on raske ning seetõttu tuleks ta vabastada arstiabi saamiseks vastavalt Gruusia kriminaalmenetluse seadustiku artiklile 283; arvestades, et 6. veebruaril 2023 lükkas Tbilisi kohtu kohtunik tagasi taotluse Mihheil Saakašvili vabastamise või tema karistuse täideviimise edasilükkamise kohta tervislikel põhjustel;

| F. | arvestades, et Mihheil Saakašvili on mitu korda palunud, et ta viidaks asjakohase ravi saamiseks välismaale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Mihheil Saakašvili on mitu korda palunud, et ta viidaks asjakohase ravi saamiseks välismaale;

| G. | arvestades, et ELi delegatsiooni juht ja Gruusias esindatud ELi liikmesriikide missioonide juhid on väljendanud muret Mihheil Saakašvili tervise halvenemise pärast ning mitmel kohtumisel Gruusia valitsuse esindajatega rõhutanud Gruusia võimude vastutust tema õiguste kaitsmise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi delegatsiooni juht ja Gruusias esindatud ELi liikmesriikide missioonide juhid on väljendanud muret Mihheil Saakašvili tervise halvenemise pärast ning mitmel kohtumisel Gruusia valitsuse esindajatega rõhutanud Gruusia võimude vastutust tema õiguste kaitsmise eest;

| H. | arvestades, et paljud peamised Gruusia kodanikuühiskonna organisatsioonid on allkirjastanud avaldusi, milles kutsutakse valitsust üles võtma vastutust Mihheil Saakašvili elu ja tervise päästmise eest, nagu 14. detsembri 2022. aasta avaldus „Valitsus peaks vastutama Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi eest“ ja 2. veebruari 2023. aasta avaldus Mihheil Saakašvili kohtumenetluse kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud peamised Gruusia kodanikuühiskonna organisatsioonid on allkirjastanud avaldusi, milles kutsutakse valitsust üles võtma vastutust Mihheil Saakašvili elu ja tervise päästmise eest, nagu 14. detsembri 2022. aasta avaldus „Valitsus peaks vastutama Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi eest“ ja 2. veebruari 2023. aasta avaldus Mihheil Saakašvili kohtumenetluse kohta;

| I. | arvestades, et paljud rahvusvahelise üldsuse esindajad on nõudnud Mihheil Saakašvili viivitamatut vabastamist, sealhulgas Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee oma resolutsioonis 2463 (2022); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud rahvusvahelise üldsuse esindajad on nõudnud Mihheil Saakašvili viivitamatut vabastamist, sealhulgas Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee oma resolutsioonis 2463 (2022);

| J. | arvestades, et Gruusia ametivõimud on seni tagasi lükanud arvukad avalikud üleskutsed Mihheil Saakašvili vabastada ja võimaldada tal saada ravi välismaal; arvestades, et Gruusia ametivõimud on tagasi lükanud Euroopa Parlamendi liikmete, rahvusvaheliste ekspertide ja isegi Gruusia ombudsmani taotlused Mihheil Saakašvilit vanglas külastada; arvestades, et Gruusia valitseva partei kõrged ametnikud on koduvalt teinud endise presidendi Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi ja olukorra kohta vastuvõetamatuid avaldusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Gruusia ametivõimud on seni tagasi lükanud arvukad avalikud üleskutsed Mihheil Saakašvili vabastada ja võimaldada tal saada ravi välismaal; arvestades, et Gruusia ametivõimud on tagasi lükanud Euroopa Parlamendi liikmete, rahvusvaheliste ekspertide ja isegi Gruusia ombudsmani taotlused Mihheil Saakašvilit vanglas külastada; arvestades, et Gruusia valitseva partei kõrged ametnikud on koduvalt teinud endise presidendi Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi ja olukorra kohta vastuvõetamatuid avaldusi;

| 1. | väljendab sügavat muret endise presidendi Mihheil Saakašvili tervisliku seisundi halvenemise pärast ning Gruusia ametivõimude seni ebapiisava reageerimise pärast; on seisukohal, et kinnipeetavate, näiteks endise presidendi Mihheil Saakašvili kohtlemine on lakmustest, mille põhjal hinnata Gruusia valitsuse pühendumust Euroopa väärtustele ja tema poolt deklareeritud Euroopa-püüdlustele, sh ELi kandidaatriigi staatusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub veel kord, et Gruusia ametivõimud vabastaksid endise presidendi Mihheil Saakašvili ja võimaldaksid talle humanitaarkaalutlustel ning poliitilise polariseerumise vähendamise eesmärgil juurdepääsu nõuetekohasele ravile välismaal; võtab teadmiseks Gruusia presidendi hiljutise avalduse, milles nõutakse tungivalt, et kõik pooled lahendaksid Mihheil Saakašvili olukorra, et riigi poliitika keskmesse saaks jälle seada riigi edusammud Euroopa reformide elluviimisel, ning kutsub Gruusia presidenti üles kasutama oma põhiseaduslikku õigust Mihheil Saakašvilile armu anda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab Gruusia ametivõimudele meelde, et neil on kohustus tagada endise presidendi tervis ja heaolu, võimaldada talle piisavat ravi ja austada tema põhiõigusi ja inimväärikust kooskõlas Gruusia põhiseaduse ja rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Komisjon tegutseksid aktiivsemalt selle nimel, et endine president Mihheil Saakašvili vabastataks ning talle võimaldataks nõuetekohane ravi välismaal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kestev suutmatus parandada endise presidendi Mihheil Saakašvili olukorda kahjustab jätkuvalt Gruusia mainet ja takistab riigi väljavaateid Euroopa Liidu kandidaatriigi staatuse saamisel; on arvamusel, et Mihheil Saakašvili surm vangistuses oleks löök Gruusia demokraatiale ja rahvusvahelisele mainele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Mihheil Saakašvili jätkuv kinnipidamine üksnes süvendab valitsuse ja opositsiooni vahelist lõhet Gruusia juba niigi polariseerunud poliitilises õhkkonnas ning õõnestab üldsuse usaldust demokraatlike institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Mihheil Saakašvili juhtum rõhutab veelgi kohtusüsteemi tõelise reformi tähtsust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub, et Euroopa välisteenistus ja komisjon jälgiksid ka edaspidi süstemaatiliselt Mihheil Saakašvili kohtuistungeid, millel käsitletakse nii talle esitatud süüdistusi kui ka välismaale viimise palvet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Gruusia presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT C 493, 27.12.2022, lk 104.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0442.

(3)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(4)  ELT L 218, 23.8.2022, lk 40.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/5

---

P9_TA(2023)0048

ELi prioriteedid ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (2022/2839(RSP))

(2023/C 283/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärku ja selle prioriteetset teemat „Innovatsioon ja tehnoloogilised muutused ning haridus digiajastul soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärku ja selle prioriteetset teemat „Innovatsioon ja tehnoloogilised muutused ning haridus digiajastul soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks“,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995 vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nende läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995 vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nende läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, põhimõtet, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta, ja eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 4 – saavutada kaasav ja kvaliteetne haridus, eesmärki nr 5 – saavutada sooline võrdõiguslikkus ning võimestada kõiki naisi ja tütarlapsi, kestliku arengu eesmärki nr 8 – saavutada kestlik majanduskasv, kestliku arengu eesmärki nr 9 – oluliselt parandada juurdepääsu infotehnoloogiale, kestliku arengu eesmärki nr 10 – tagada võrdsed võimalused ja vähendada ebavõrdsust – ning kestliku arengu eesmärki nr 13 kliimamuutuste kohta, millega nähakse ette võimalus tegeleda soolise ebavõrdsuse algpõhjustega ja seeläbi tugevdada naiste vastupanuvõimet kliimamuutustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, põhimõtet, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta, ja eelkõige kestliku arengu eesmärki nr 4 – saavutada kaasav ja kvaliteetne haridus, eesmärki nr 5 – saavutada sooline võrdõiguslikkus ning võimestada kõiki naisi ja tütarlapsi, kestliku arengu eesmärki nr 8 – saavutada kestlik majanduskasv, kestliku arengu eesmärki nr 9 – oluliselt parandada juurdepääsu infotehnoloogiale, kestliku arengu eesmärki nr 10 – tagada võrdsed võimalused ja vähendada ebavõrdsust – ning kestliku arengu eesmärki nr 13 kliimamuutuste kohta, millega nähakse ette võimalus tegeleda soolise ebavõrdsuse algpõhjustega ja seeläbi tugevdada naiste vastupanuvõimet kliimamuutustele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2020. aasta resolutsioone naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamise kohta (A/RES/75/161) ning eraelu puutumatuse õiguse kohta digitaalajastul (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2020. aasta resolutsioone naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamise kohta (A/RES/75/161) ning eraelu puutumatuse õiguse kohta digitaalajastul (A/RES/75/176),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamiseks tehtavate jõupingutuste kiirendamise kohta: naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ennetamine ja sellele reageerimine digikeskkonnas (A/HRC/38/5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamiseks tehtavate jõupingutuste kiirendamise kohta: naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ennetamine ja sellele reageerimine digikeskkonnas (A/HRC/38/5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2018. aasta järeldusi naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja ÜRO algatust „Spotlight“ naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ÜRO algatust „Spotlight“ naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 21 ja 23,

| — | võttes arvesse ELi digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027,

| — | võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses aastatel 2021–2025 (GAP III), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses aastatel 2021–2025 (GAP III),

| — | võttes arvesse 5. märtsi 2020. aasta ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2020–2025, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. märtsi 2020. aasta ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2020–2025,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (1),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (2),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (3),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (4),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõiget 4,

| — | võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (O-000004/2023 – B9-0011/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (O-000004/2023 – B9-0011/2023),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (O-000005/2023 – B9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärguks (O-000005/2023 – B9-0012/2023),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi aluspõhimõte, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste harta artiklis 23; arvestades, et seetõttu on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine oluline vahend selle põhimõtte integreerimiseks kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, meetmetesse ja tegevustesse, sealhulgas välistegevusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi aluspõhimõte, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja põhiõiguste harta artiklis 23; arvestades, et seetõttu on soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine oluline vahend selle põhimõtte integreerimiseks kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, meetmetesse ja tegevustesse, sealhulgas välistegevusse;

| B. | arvestades, et 1995. aastal Pekingis toimunud neljandal naiste maailmakonverentsil kohustusid 189 riiki üle maailma, sealhulgas Euroopa Liit ja selle liikmesriigid, töötama soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste võimestamise nimel; arvestades, et ÜRO liikmesriikide poolt 2015. aastal vastu võetud kestliku arengu tegevuskava viiendas eesmärgis seatakse soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise saavutamise tähtajaks 2030. aasta; arvestades, et kestliku arengu eesmärgis 5b määratakse konkreetselt kindlaks progressi võimaldava tehnoloogia, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tõhusam kasutamine naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1995. aastal Pekingis toimunud neljandal naiste maailmakonverentsil kohustusid 189 riiki üle maailma, sealhulgas Euroopa Liit ja selle liikmesriigid, töötama soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste võimestamise nimel; arvestades, et ÜRO liikmesriikide poolt 2015. aastal vastu võetud kestliku arengu tegevuskava viiendas eesmärgis seatakse soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise saavutamise tähtajaks 2030. aasta; arvestades, et kestliku arengu eesmärgis 5b määratakse konkreetselt kindlaks progressi võimaldava tehnoloogia, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) tõhusam kasutamine naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks;

| C. | arvestades, et 1995. aasta Pekingi tegevusprogrammis rõhutati, et naiste jaoks on oluline mitte ainult tehnoloogiast kasu saamine, vaid ka osalemine protsessis alates kavandamisest kuni kasutamise, seire ja hindamise etapini, ning rõhutati seost kallutatud õpetamise ja selle vahel, et tüdrukuid sageli heidutatakse ja jäetakse ilma põhiharidusest matemaatikas ning teaduse ja tehnilise koolituse valdkonnas; arvestades, et sootundlik haridus toob kasu kogu ühiskonnale, aidates kaasa ühiskonna üldisele heaolule, majanduskasvule ja innovatsioonile; arvestades, et soolised stereotüübid mõjutavad negatiivselt tütarlaste enesekindlust õpingutes STEM- ja IKT-ainetes, takistades nende võimet töötada paremini tasustatud kiiresti kasvavates sektorites; arvestades, et sootundlik haridus ja koolitus on olulised vahendid kahjulike sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks; arvestades, et 2023. aasta on Euroopa oskuste aasta ning see peaks rõhutama naiste nappust STEM-valdkonna ametikohtadel ja hariduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1995. aasta Pekingi tegevusprogrammis rõhutati, et naiste jaoks on oluline mitte ainult tehnoloogiast kasu saamine, vaid ka osalemine protsessis alates kavandamisest kuni kasutamise, seire ja hindamise etapini, ning rõhutati seost kallutatud õpetamise ja selle vahel, et tüdrukuid sageli heidutatakse ja jäetakse ilma põhiharidusest matemaatikas ning teaduse ja tehnilise koolituse valdkonnas; arvestades, et sootundlik haridus toob kasu kogu ühiskonnale, aidates kaasa ühiskonna üldisele heaolule, majanduskasvule ja innovatsioonile; arvestades, et soolised stereotüübid mõjutavad negatiivselt tütarlaste enesekindlust õpingutes STEM- ja IKT-ainetes, takistades nende võimet töötada paremini tasustatud kiiresti kasvavates sektorites; arvestades, et sootundlik haridus ja koolitus on olulised vahendid kahjulike sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks; arvestades, et 2023. aasta on Euroopa oskuste aasta ning see peaks rõhutama naiste nappust STEM-valdkonna ametikohtadel ja hariduses;

| D. | arvestades, et ÜRO peasekretär António Guterres on kirjeldanud digipööret kui üht kahest pöördelisest muutusest, mis kujundab 21. sajandit, teine on kliimamuutused; arvestades, et sisuline juurdepääs digiteenustele on muutunud kaasava sotsiaalse ja majandusliku osalemise jaoks ülioluliseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO peasekretär António Guterres on kirjeldanud digipööret kui üht kahest pöördelisest muutusest, mis kujundab 21. sajandit, teine on kliimamuutused; arvestades, et sisuline juurdepääs digiteenustele on muutunud kaasava sotsiaalse ja majandusliku osalemise jaoks ülioluliseks;

| E. | arvestades, et internetti kasutab 62 % meestest ja ainult 57 % naistest; arvestades, et kuigi sooline digilõhe on kõigis piirkondades vähenenud, on naised paljudes maailma vaeseimates riikides ning eelkõige äärepoolsetes ja maapiirkondades endiselt digitaalselt tõrjutud, kusjuures maailma lõunapoolsetes riikides ei kasuta internetti vähemalt 1,7 miljardit naist (6); arvestades, et see lõhe esineb olenemata riigi üldisest IKT-le juurdepääsu tasemest, majandustulemustest, sissetulekute tasemest või geograafilisest asukohast ning see laieneb, kuna tehnoloogia muutub keerukamaks ja kallimaks (7); arvestades, et veel 600 miljoni naise ja tüdruku kaasamine internetikasutusse võiks suurendada sisemajanduse koguprodukti (SKP) maailmas kuni 18 miljardi USA dollari võrra (8); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et internetti kasutab 62 % meestest ja ainult 57 % naistest; arvestades, et kuigi sooline digilõhe on kõigis piirkondades vähenenud, on naised paljudes maailma vaeseimates riikides ning eelkõige äärepoolsetes ja maapiirkondades endiselt digitaalselt tõrjutud, kusjuures maailma lõunapoolsetes riikides ei kasuta internetti vähemalt 1,7 miljardit naist (6); arvestades, et see lõhe esineb olenemata riigi üldisest IKT-le juurdepääsu tasemest, majandustulemustest, sissetulekute tasemest või geograafilisest asukohast ning see laieneb, kuna tehnoloogia muutub keerukamaks ja kallimaks (7); arvestades, et veel 600 miljoni naise ja tüdruku kaasamine internetikasutusse võiks suurendada sisemajanduse koguprodukti (SKP) maailmas kuni 18 miljardi USA dollari võrra (8);

| F. | arvestades, et ainult sootundlik digiüleminek võib pakkuda vajalikke võimalusi negatiivsete soopõhiste tööhõivemustrite muutmiseks; arvestades, et naised seisavad digiülemineku kõigis aspektides osalemisel endiselt silmitsi struktuursete ja kultuuriliste takistustega, millel võib olla kahjulik mõju nende tööturule juurdepääsule ja sealsele positsioonile; arvestades, et naised on praegu alaesindatud suurema kasvupotentsiaaliga sektorites, nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna ametid, olles samal ajal üleesindatud tasustamata ja ebakindlatel töökohtadel (9); arvestades, et uuenduslikes ja murrangulistes tehnoloogiasektorites töötavate naiste väike arv võib negatiivselt mõjutada uute tehnoloogiate kavandamist, arendamist ja rakendamist, põhjustades seega praeguste diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide kordumist, sealhulgas soopõhiste algoritmide väljatöötamist; arvestades, et on oluline, et naised ja tütarlapsed oleksid digiülemineku protsessi lahutamatu osa, et neist saaksid innovatsiooni ja tehnoloogiliste muutuste peamised osalejad, saades sellest samal ajal täit kasu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ainult sootundlik digiüleminek võib pakkuda vajalikke võimalusi negatiivsete soopõhiste tööhõivemustrite muutmiseks; arvestades, et naised seisavad digiülemineku kõigis aspektides osalemisel endiselt silmitsi struktuursete ja kultuuriliste takistustega, millel võib olla kahjulik mõju nende tööturule juurdepääsule ja sealsele positsioonile; arvestades, et naised on praegu alaesindatud suurema kasvupotentsiaaliga sektorites, nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna ametid, olles samal ajal üleesindatud tasustamata ja ebakindlatel töökohtadel (9); arvestades, et uuenduslikes ja murrangulistes tehnoloogiasektorites töötavate naiste väike arv võib negatiivselt mõjutada uute tehnoloogiate kavandamist, arendamist ja rakendamist, põhjustades seega praeguste diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide kordumist, sealhulgas soopõhiste algoritmide väljatöötamist; arvestades, et on oluline, et naised ja tütarlapsed oleksid digiülemineku protsessi lahutamatu osa, et neist saaksid innovatsiooni ja tehnoloogiliste muutuste peamised osalejad, saades sellest samal ajal täit kasu;

| G. | arvestades, et naisüliõpilasi on praegu kogu maailmas rohkem kui meessoost üliõpilasi, ning arvestades, et 2019. aastal olid 54 % ülikoolilõpetanutest naised (10), samas kui kolmanda taseme hariduses on teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel õppimas vaid 18 % naistest, võrreldes 35 %-ga meestest (11); arvestades, et suur hulk naisi loobub kõrgkooliõpingutest ja karjäärist STEM-sektoris või ei kasuta selles sektoris akadeemilisi võimalusi ebavõrdsete soorollide tõttu pereelus, sealhulgas tasustamata hoolduskohustuste ebavõrdne jagamine naiste ja meeste vahel leibkonnas, halb töö- ja eraelu tasakaal, organisatsioonilised piirangud, ahistamine ja kallutatus töökohal ning karjäärivõimaluste puudumine; arvestades, et mitmekesisuse puudumine STEM-sektorites ja kutsealadel mõjutab ettevõtete kasumlikkust ja majanduslikku jõukust, mis võib viia selleni, et nad jätavad Euroopa majanduse ilma 16 miljardi euro suurusest SKP kasvust, kuna nad ei julgusta naisi digitaalsektoris osalema; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naisüliõpilasi on praegu kogu maailmas rohkem kui meessoost üliõpilasi, ning arvestades, et 2019. aastal olid 54 % ülikoolilõpetanutest naised (10), samas kui kolmanda taseme hariduses on teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika erialadel õppimas vaid 18 % naistest, võrreldes 35 %-ga meestest (11); arvestades, et suur hulk naisi loobub kõrgkooliõpingutest ja karjäärist STEM-sektoris või ei kasuta selles sektoris akadeemilisi võimalusi ebavõrdsete soorollide tõttu pereelus, sealhulgas tasustamata hoolduskohustuste ebavõrdne jagamine naiste ja meeste vahel leibkonnas, halb töö- ja eraelu tasakaal, organisatsioonilised piirangud, ahistamine ja kallutatus töökohal ning karjäärivõimaluste puudumine; arvestades, et mitmekesisuse puudumine STEM-sektorites ja kutsealadel mõjutab ettevõtete kasumlikkust ja majanduslikku jõukust, mis võib viia selleni, et nad jätavad Euroopa majanduse ilma 16 miljardi euro suurusest SKP kasvust, kuna nad ei julgusta naisi digitaalsektoris osalema;

| H. | arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel makstakse naistele kogu maailmas ligikaudu 20 % vähem palka kui meestele; arvestades, et sooline palgalõhe on veelgi suurem meeste ülekaaluga sektorites, nagu IKT ja tehnoloogiaettevõtted; arvestades, et naised teenivad ligikaudu 28 % vähem kui nende meeskolleegid, kes täidavad samu tehnoloogilisi ülesandeid (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel makstakse naistele kogu maailmas ligikaudu 20 % vähem palka kui meestele; arvestades, et sooline palgalõhe on veelgi suurem meeste ülekaaluga sektorites, nagu IKT ja tehnoloogiaettevõtted; arvestades, et naised teenivad ligikaudu 28 % vähem kui nende meeskolleegid, kes täidavad samu tehnoloogilisi ülesandeid (12);

| I. | arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus ja mõjuvõimu suurendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste õiguste tagamisel keskse tähtsusega; arvestades, et see hõlmab võimet ühiskonnas täiel määral osaleda, sealhulgas oma aja, elu ja kehalise autonoomia üle kontrolli omamise kaudu, saavutades eneseteostuse ning tagades võrdse juurdepääsu tööturule, kodanikuosalusele ja majanduslike otsuste tegemisele kõigil tasanditel; arvestades, et majandusliku sõltumatuse edendamiseks on vaja tunnustada ja hüvitada feminiseerunud tööjõusektoreid, mis on süstemaatiliselt alatasustatud ja alahinnatud, ning rakendada asjakohaseid meetmeid, et tagada naiste võrdne osalemine tööturul, võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest, juurdepääs inimväärsetele töövõimalustele ning majapidamis- ja hoolduskohustuste jagamine ja tunnustamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste majanduslik sõltumatus ja mõjuvõimu suurendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste õiguste tagamisel keskse tähtsusega; arvestades, et see hõlmab võimet ühiskonnas täiel määral osaleda, sealhulgas oma aja, elu ja kehalise autonoomia üle kontrolli omamise kaudu, saavutades eneseteostuse ning tagades võrdse juurdepääsu tööturule, kodanikuosalusele ja majanduslike otsuste tegemisele kõigil tasanditel; arvestades, et majandusliku sõltumatuse edendamiseks on vaja tunnustada ja hüvitada feminiseerunud tööjõusektoreid, mis on süstemaatiliselt alatasustatud ja alahinnatud, ning rakendada asjakohaseid meetmeid, et tagada naiste võrdne osalemine tööturul, võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest, juurdepääs inimväärsetele töövõimalustele ning majapidamis- ja hoolduskohustuste jagamine ja tunnustamine;

| J. | arvestades, et naistel, kes seisavad silmitsi mitmekordse läbipõimunud diskrimineerimise vormidega, on eriti raske siseneda STEM-sektorisse; arvestades, et vaesuses elavad naised ja piiratud taristuga piirkondades, eriti maapiirkondades elavad naised kogevad digi-, soolist ja maapiirkondade diskrimineerimist ning takistusi digitehnoloogiale juurdepääsul ja selle kasutamisel, mis on tingitud selle kättesaamatusest, vähesest digikirjaoskusest ja negatiivsetest sotsiaalsetest normidest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et naistel, kes seisavad silmitsi mitmekordse läbipõimunud diskrimineerimise vormidega, on eriti raske siseneda STEM-sektorisse; arvestades, et vaesuses elavad naised ja piiratud taristuga piirkondades, eriti maapiirkondades elavad naised kogevad digi-, soolist ja maapiirkondade diskrimineerimist ning takistusi digitehnoloogiale juurdepääsul ja selle kasutamisel, mis on tingitud selle kättesaamatusest, vähesest digikirjaoskusest ja negatiivsetest sotsiaalsetest normidest;

| K. | arvestades, et vaid väike osa riskikapitalistidest, äriinglitest ja investoritest on naised; arvestades, et märkimisväärselt vähem naisi töötab nendes rollides ja on eraettevõtete ja idufirmade asutajad ja omanikud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vaid väike osa riskikapitalistidest, äriinglitest ja investoritest on naised; arvestades, et märkimisväärselt vähem naisi töötab nendes rollides ja on eraettevõtete ja idufirmade asutajad ja omanikud;

| L. | arvestades, et digiülemineku soolist mõõdet tunnustatakse ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 ja soolise võrdõiguslikkuse kolmandas tegevuskavas; arvestades, et naiste võrdse juurdepääsu edendamine digitehnoloogia kasutamata potentsiaalile on ELi digistrateegias ja kestlikus majanduskasvus kesksel kohal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et digiülemineku soolist mõõdet tunnustatakse ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 ja soolise võrdõiguslikkuse kolmandas tegevuskavas; arvestades, et naiste võrdse juurdepääsu edendamine digitehnoloogia kasutamata potentsiaalile on ELi digistrateegias ja kestlikus majanduskasvus kesksel kohal;

| M. | arvestades, et sooline vägivald ei piirdu füüsilise vägivallaga, vaid hõlmab ka soolist kübervägivalda; arvestades, et hinnanguliselt on iga kümnes naine juba alates 15. eluaastast kogenud kübervägivalda (13); arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal suurenes hüppeliselt sooline vägivald, sealhulgas internetivägivald ja IKT-põhine vägivald; arvestades, et 2020. aastal 180 riigist pärit vastajate seas korraldatud World Wide Web Foundationi uuring näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on kogenud väärkohtlemist internetis ning 64 % vastanutest väitis, et nad teavad kedagi, kes on seda kogenud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooline vägivald ei piirdu füüsilise vägivallaga, vaid hõlmab ka soolist kübervägivalda; arvestades, et hinnanguliselt on iga kümnes naine juba alates 15. eluaastast kogenud kübervägivalda (13); arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal suurenes hüppeliselt sooline vägivald, sealhulgas internetivägivald ja IKT-põhine vägivald; arvestades, et 2020. aastal 180 riigist pärit vastajate seas korraldatud World Wide Web Foundationi uuring näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on kogenud väärkohtlemist internetis ning 64 % vastanutest väitis, et nad teavad kedagi, kes on seda kogenud;

| N. | arvestades, et iga viies tüdruk (19 %) on pärast ahistamist sotsiaalmeedia platvormilt lahkunud või selle kasutamist oluliselt vähendanud, samal ajal kui iga kümnes tütarlaps (12 %) on muutnud oma väljendusviisi (14); arvestades, et rohkem kui kolmandik (37 %) etniliste vähemuste hulka kuuluvatest tüdrukutest, kes on kannatanud väärkohtlemise all, ütlevad, et nad on oma rassi või etnilise päritolu tõttu sihikule võetud, samas kui enam kui pooled (56 %) end lesbide, geide, biseksuaalide, trans- või intersooliste või queer-inimestena (LGBTIQ+) määratlevad isikud ütlevad, et neid ahistatakse nende sooidentiteedi või seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et iga viies tüdruk (19 %) on pärast ahistamist sotsiaalmeedia platvormilt lahkunud või selle kasutamist oluliselt vähendanud, samal ajal kui iga kümnes tütarlaps (12 %) on muutnud oma väljendusviisi (14); arvestades, et rohkem kui kolmandik (37 %) etniliste vähemuste hulka kuuluvatest tüdrukutest, kes on kannatanud väärkohtlemise all, ütlevad, et nad on oma rassi või etnilise päritolu tõttu sihikule võetud, samas kui enam kui pooled (56 %) end lesbide, geide, biseksuaalide, trans- või intersooliste või queer-inimestena (LGBTIQ+) määratlevad isikud ütlevad, et neid ahistatakse nende sooidentiteedi või seksuaalse sättumuse tõttu;

| O. | arvestades, et uute nutiseadmete ja asjade interneti esilekerkimine pakub täiendavaid võimalusi tehnoloogia abil toimuvaks kuritarvitamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uute nutiseadmete ja asjade interneti esilekerkimine pakub täiendavaid võimalusi tehnoloogia abil toimuvaks kuritarvitamiseks;

| P. | arvestades, et haridus on keskse tähtsusega, et ennetada soolist kübervägivalda, sealhulgas digikirjaoskuse ja -oskuste, näiteks küberhügieeni ja -oskuste kaudu, ning luua sooliselt kaasav hariduskeskkond, milles käsitletakse soostereotüüpe ja mis peaks olema soolise kübervägivalla vastu võitlemise avaliku poliitika põhielement; arvestades, et tehnoloogial võib olla kübervägivalla ennetamisel oluline roll; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et haridus on keskse tähtsusega, et ennetada soolist kübervägivalda, sealhulgas digikirjaoskuse ja -oskuste, näiteks küberhügieeni ja -oskuste kaudu, ning luua sooliselt kaasav hariduskeskkond, milles käsitletakse soostereotüüpe ja mis peaks olema soolise kübervägivalla vastu võitlemise avaliku poliitika põhielement; arvestades, et tehnoloogial võib olla kübervägivalla ennetamisel oluline roll;

| Q. | arvestades, et uute tööviiside ja kaugtöö võimaluste väljatöötamine tekitab naistele mitmeid probleeme ja võimalusi ning mõjutab nende töö- ja eraelu tasakaalu; arvestades, et uute kaugõppe võimaluste väljatöötamine pakub naistele ja tütarlastele uusi võimalusi digi- ja hariduslõhe ületamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uute tööviiside ja kaugtöö võimaluste väljatöötamine tekitab naistele mitmeid probleeme ja võimalusi ning mõjutab nende töö- ja eraelu tasakaalu; arvestades, et uute kaugõppe võimaluste väljatöötamine pakub naistele ja tütarlastele uusi võimalusi digi- ja hariduslõhe ületamiseks;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | kinnitada veel kord ELi vankumatut pühendumust Pekingi tegevusprogrammile ja sellele järgnevatele läbivaatamiskonverentsidele ning neis kavandatud soolise võrdõiguslikkuse meetmetele; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kinnitada veel kord ELi vankumatut pühendumust Pekingi tegevusprogrammile ja sellele järgnevatele läbivaatamiskonverentsidele ning neis kavandatud soolise võrdõiguslikkuse meetmetele;

| b) | tagada parlamendi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni täielik kaasamine otsustusprotsessi, mis käsitleb ELi seisukohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärgul, ning tagada, et parlamendil on enne läbirääkimisi piisav teave ja juurdepääs ELi seisukohta käsitlevale dokumendile; |
| --- | --- |

b)

tagada parlamendi ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni täielik kaasamine otsustusprotsessi, mis käsitleb ELi seisukohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 67. istungjärgul, ning tagada, et parlamendil on enne läbirääkimisi piisav teave ja juurdepääs ELi seisukohta käsitlevale dokumendile;

| c) | tagada, et EL näitaks üles tugevat juhtrolli ja võtaks ühtse seisukoha selle kohta, kui oluline on suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu kogu nende mitmekesisuses ning saavutada digiüleminekul sooline võrdõiguslikkus; võtta jõulisi meetmeid, et mõista ühemõtteliselt hukka praegune tagasilöök soolisele võrdõiguslikkusele, sealhulgas poliitika ja katsed õõnestada naiste õigusi, autonoomiat ja emantsipatsiooni igas valdkonnas; toetada üleskutseid naiste õiguste standardimiseks; |
| --- | --- |

c)

tagada, et EL näitaks üles tugevat juhtrolli ja võtaks ühtse seisukoha selle kohta, kui oluline on suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu kogu nende mitmekesisuses ning saavutada digiüleminekul sooline võrdõiguslikkus; võtta jõulisi meetmeid, et mõista ühemõtteliselt hukka praegune tagasilöök soolisele võrdõiguslikkusele, sealhulgas poliitika ja katsed õõnestada naiste õigusi, autonoomiat ja emantsipatsiooni igas valdkonnas; toetada üleskutseid naiste õiguste standardimiseks;

| d) | mõista kõige karmimalt hukka vägistamise ja seksuaalse vägivalla kasutamine sõjarelvana relvakonfliktides, eelkõige nende jätkuv kasutamine Venemaa põhjendamatus rünnakus Ukraina vastu, samuti muudes konfliktides, näiteks Etioopias Tigray piirkonnas; mõista hukka kõik soolise vägivalla vormid, sealhulgas kübervägivald, ning kõik soolise diskrimineerimise vormid, kuna need on inimõiguste rikkumised, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ja seega tõeliselt võrdsete ühiskondade saavutamist; |
| --- | --- |

d)

mõista kõige karmimalt hukka vägistamise ja seksuaalse vägivalla kasutamine sõjarelvana relvakonfliktides, eelkõige nende jätkuv kasutamine Venemaa põhjendamatus rünnakus Ukraina vastu, samuti muudes konfliktides, näiteks Etioopias Tigray piirkonnas; mõista hukka kõik soolise vägivalla vormid, sealhulgas kübervägivald, ning kõik soolise diskrimineerimise vormid, kuna need on inimõiguste rikkumised, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ja seega tõeliselt võrdsete ühiskondade saavutamist;

| e) | kinnitada oma tugevat toetust ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri (UN Women) tööle, mis on keskne osaleja ÜRO süsteemis, mille eesmärk on edendada kõigi naiste õigusi ja tuua kokku kõik asjaomased sidusrühmad, et tekitada poliitilisi muutusi ja koordineerida meetmeid; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike ja ELi üles tagama ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri piisav rahastamine; |
| --- | --- |

e)

kinnitada oma tugevat toetust ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri (UN Women) tööle, mis on keskne osaleja ÜRO süsteemis, mille eesmärk on edendada kõigi naiste õigusi ja tuua kokku kõik asjaomased sidusrühmad, et tekitada poliitilisi muutusi ja koordineerida meetmeid; kutsuda kõiki ÜRO liikmesriike ja ELi üles tagama ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri piisav rahastamine;

| f) | kinnitada veel kord asjakohastel ÜRO tippkohtumistel ja konverentsidel, sealhulgas rahvastiku ja arengu rahvusvahelisel konverentsil, selle tegevusprogrammis ja selle läbivaatamiste lõppdokumentides võetud kohustusi seoses soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamisega; |
| --- | --- |

f)

kinnitada veel kord asjakohastel ÜRO tippkohtumistel ja konverentsidel, sealhulgas rahvastiku ja arengu rahvusvahelisel konverentsil, selle tegevusprogrammis ja selle läbivaatamiste lõppdokumentides võetud kohustusi seoses soolise võrdõiguslikkuse ning kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamisega;

| g) | rõhutada vajadust hõlbustada ja suurendada naiste juurdepääsu teabele ja haridusele kogu maailmas, sealhulgas teaduse, tehnoloogia ja majanduse valdkonnas, suurendades seeläbi naiste teadmisi, oskusi ja võimalusi; rõhutada, kui oluline on tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine digiõppes kõigil tasanditel, ning vajadust kaotada sooline digilõhe koos igasuguse soolise diskrimineerimisega juurdepääsul haridusele kõigil tasanditel alates alusharidusest kuni kõrghariduseni, formaalses, mitteformaalses ja informaalses keskkonnas ning planeerimistaristust õpetajate koolitamiseni; rõhutada, et digitaalse ebavõrdsuse kaotamiseks ning naiste ja tütarlaste täieliku potentsiaali saavutamiseks kogu maailmas on vaja laiemat inim- ja majandusarengut; |
| --- | --- |

g)

rõhutada vajadust hõlbustada ja suurendada naiste juurdepääsu teabele ja haridusele kogu maailmas, sealhulgas teaduse, tehnoloogia ja majanduse valdkonnas, suurendades seeläbi naiste teadmisi, oskusi ja võimalusi; rõhutada, kui oluline on tagada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine digiõppes kõigil tasanditel, ning vajadust kaotada sooline digilõhe koos igasuguse soolise diskrimineerimisega juurdepääsul haridusele kõigil tasanditel alates alusharidusest kuni kõrghariduseni, formaalses, mitteformaalses ja informaalses keskkonnas ning planeerimistaristust õpetajate koolitamiseni; rõhutada, et digitaalse ebavõrdsuse kaotamiseks ning naiste ja tütarlaste täieliku potentsiaali saavutamiseks kogu maailmas on vaja laiemat inim- ja majandusarengut;

| h) | toetada tütarlaste, naiste ja erineva soolise identiteediga inimeste paremat juurdepääsu üldiselt kättesaadavale, ohutule ja turvalisele digitaalsele ühenduvusele, mis jõuaks maa- ja äärepoolsete piirkondadeni; |
| --- | --- |

h)

toetada tütarlaste, naiste ja erineva soolise identiteediga inimeste paremat juurdepääsu üldiselt kättesaadavale, ohutule ja turvalisele digitaalsele ühenduvusele, mis jõuaks maa- ja äärepoolsete piirkondadeni;

| i) | rõhutada vajadust tagada üldine ja täielik juurdepääs veebipõhisele teabele seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, sealhulgas õigus turvalisele ja seaduslikule abordile, ning tagada töökindlad protsessid, mis takistavad mis tahes isikuandmete kasutamist aborti soovivate isikute vastu; |
| --- | --- |

i)

rõhutada vajadust tagada üldine ja täielik juurdepääs veebipõhisele teabele seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, sealhulgas õigus turvalisele ja seaduslikule abordile, ning tagada töökindlad protsessid, mis takistavad mis tahes isikuandmete kasutamist aborti soovivate isikute vastu;

| j) | korrata vajadust suurendada naiste ja tütarlaste kaasatust ja osalemist ühiskonnas; korrata vajadust kiirendada edusamme soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust edendavate seaduste, poliitika, eelarvete ja institutsioonide edendamise kaudu; samuti korrata vajadust suuremate investeeringute järele soolisesse statistikasse, kuna praegu on olemas vähem kui pool kestliku arengu eesmärgi nr 5 jälgimiseks vajalikest andmetest; |
| --- | --- |

j)

korrata vajadust suurendada naiste ja tütarlaste kaasatust ja osalemist ühiskonnas; korrata vajadust kiirendada edusamme soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, sealhulgas soolist võrdõiguslikkust edendavate seaduste, poliitika, eelarvete ja institutsioonide edendamise kaudu; samuti korrata vajadust suuremate investeeringute järele soolisesse statistikasse, kuna praegu on olemas vähem kui pool kestliku arengu eesmärgi nr 5 jälgimiseks vajalikest andmetest;

| k) | võtta teadmiseks, et pandeemiajärgne taastumine peab toimuma kooskõlas rohe- ja digipöördega ning et teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna pädevustel on tulevikus majanduses üha olulisem roll; |
| --- | --- |

k)

võtta teadmiseks, et pandeemiajärgne taastumine peab toimuma kooskõlas rohe- ja digipöördega ning et teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna pädevustel on tulevikus majanduses üha olulisem roll;

| l) | võtta arvesse, et reageerimine COVID-19 pandeemiale on kiirendanud digiüleminekut ja et töö tulevik suurendab nõudlust tehnoloogiaspetsialistide järele; märkida sellega seoses, et IKT-hariduses ja IKT-erialadel jätkub sooline segregatsioon ning seega võib see digilõhet veelgi süvendada, kui seda asjakohaselt ei käsitleta; |
| --- | --- |

l)

võtta arvesse, et reageerimine COVID-19 pandeemiale on kiirendanud digiüleminekut ja et töö tulevik suurendab nõudlust tehnoloogiaspetsialistide järele; märkida sellega seoses, et IKT-hariduses ja IKT-erialadel jätkub sooline segregatsioon ning seega võib see digilõhet veelgi süvendada, kui seda asjakohaselt ei käsitleta;

| m) | tagada, et mis tahes digiüleminekuga seotud poliitikas võetakse arvesse soopõhiseid vajadusi ega mõjutata negatiivselt naisi, tüdrukuid ja erineva sooidentiteediga inimesi; näidata suuremat pühendumust sooliselt eristatud andmete kogumisele ja analüüsimisele, sealhulgas (kuid mitte ainult) soo, sissetuleku, hariduse, tööhõive ja vanuse kohta, et võimaldada teadlikke ja uuenduslikke poliitikameetmeid, mis on vajalikud digiruumi paremaks mõistmiseks ja reguleerimiseks, kui on vaja õiglasemaid tulemusi, ning samuti andmete kogumisele ja analüüsile tõrjutud rühmade kohta, et võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste olukorda; |
| --- | --- |

m)

tagada, et mis tahes digiüleminekuga seotud poliitikas võetakse arvesse soopõhiseid vajadusi ega mõjutata negatiivselt naisi, tüdrukuid ja erineva sooidentiteediga inimesi; näidata suuremat pühendumust sooliselt eristatud andmete kogumisele ja analüüsimisele, sealhulgas (kuid mitte ainult) soo, sissetuleku, hariduse, tööhõive ja vanuse kohta, et võimaldada teadlikke ja uuenduslikke poliitikameetmeid, mis on vajalikud digiruumi paremaks mõistmiseks ja reguleerimiseks, kui on vaja õiglasemaid tulemusi, ning samuti andmete kogumisele ja analüüsile tõrjutud rühmade kohta, et võtta arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavate inimeste olukorda;

| n) | korrata, et naiste majanduslik sõltumatus ja mõjuvõimu suurendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste õiguste tagamisel keskse tähtsusega; rõhutada, kui oluline on kõigi naiste juurdepääs digiülemineku käigus tekkivatele töövõimalustele eesmärgiga tagada, et STEM-valdkonna töökohad oleksid kõigile võrdselt kasulikud ja kättesaadavad; rõhutada vajadust toetada naisettevõtlust, tegeledes samal ajal sooliste normide ja stereotüüpidega, mis suunavad naisi ja tütarlapsi tehnoloogiast eemale; rõhutada vajadust toetada naissoost digiinnovaatorite tegevust paljudes tööstusökosüsteemides, et ehitada üles kaasav digitaalmajandus; võidelda sooliste stereotüüpide vastu ja edendada rohkem naissoost eeskujusid, mis mõjutavad tugevalt tütarlaste ja naiste võimalusi leida karjääri STEM-valdkonnas ja muudel digitaalvaldkonnaga seotud ametikohtadel, ning edendada naiste arvu suurendamist juhtivatel ametikohtadel digisektoris; |
| --- | --- |

n)

korrata, et naiste majanduslik sõltumatus ja mõjuvõimu suurendamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste õiguste tagamisel keskse tähtsusega; rõhutada, kui oluline on kõigi naiste juurdepääs digiülemineku käigus tekkivatele töövõimalustele eesmärgiga tagada, et STEM-valdkonna töökohad oleksid kõigile võrdselt kasulikud ja kättesaadavad; rõhutada vajadust toetada naisettevõtlust, tegeledes samal ajal sooliste normide ja stereotüüpidega, mis suunavad naisi ja tütarlapsi tehnoloogiast eemale; rõhutada vajadust toetada naissoost digiinnovaatorite tegevust paljudes tööstusökosüsteemides, et ehitada üles kaasav digitaalmajandus; võidelda sooliste stereotüüpide vastu ja edendada rohkem naissoost eeskujusid, mis mõjutavad tugevalt tütarlaste ja naiste võimalusi leida karjääri STEM-valdkonnas ja muudel digitaalvaldkonnaga seotud ametikohtadel, ning edendada naiste arvu suurendamist juhtivatel ametikohtadel digisektoris;

| o) | rõhutada, kui oluline on tegeleda naiste erineva esindatusega veebiplatvormidel ja sotsiaalmeedias, aidates neil paremini mõista seonduvat tehnoloogiat, suurendades digioskusi ja digitaalsete vahendite kättesaadavust; rõhutada selle tähtsust, kuna see aitab naistel osaleda rahu ja julgeoleku küsimustes; |
| --- | --- |

o)

rõhutada, kui oluline on tegeleda naiste erineva esindatusega veebiplatvormidel ja sotsiaalmeedias, aidates neil paremini mõista seonduvat tehnoloogiat, suurendades digioskusi ja digitaalsete vahendite kättesaadavust; rõhutada selle tähtsust, kuna see aitab naistel osaleda rahu ja julgeoleku küsimustes;

| p) | teha ÜROga koostööd tagamaks, et 2024. aastal vastu võetav ülemaailmne digikokkulepe, mille eesmärk on visandada kõigile avatud, vaba ja turvalise digituleviku ühised põhimõtted, on sootundlik ning selles võetakse arvesse naiste ja tütarlaste erivajadusi digiüleminekul, jätmata kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

p)

teha ÜROga koostööd tagamaks, et 2024. aastal vastu võetav ülemaailmne digikokkulepe, mille eesmärk on visandada kõigile avatud, vaba ja turvalise digituleviku ühised põhimõtted, on sootundlik ning selles võetakse arvesse naiste ja tütarlaste erivajadusi digiüleminekul, jätmata kedagi kõrvale;

| q) | rõhutada, et sooline kübervägivald on sageli väljaspool internetti toimuva soolise vägivalla jätk ning et kõigis tõhusates poliitilistes kaalutlustes tuleb seda tegelikkust arvesse võtta; korrata vajadust tõhusa poliitika ja meetmete järele, et ennetada, tõkestada ja kriminaliseerida soolise vägivalla kõiki vorme, sealhulgas internetis; tunnistada, kui oluline on võtta arvesse soolise kübervägivalla ning naiste ja tütarlaste seksuaalsel ärakasutamisel põhineva inimkaubanduse kattumist; toetada üleskutseid lõpetada seksuaalne ärakasutamine internetis, sealhulgas seksikaubandus ning muud naiste- ja lastevastased rünnakud ja nende väärkohtlemine; |
| --- | --- |

q)

rõhutada, et sooline kübervägivald on sageli väljaspool internetti toimuva soolise vägivalla jätk ning et kõigis tõhusates poliitilistes kaalutlustes tuleb seda tegelikkust arvesse võtta; korrata vajadust tõhusa poliitika ja meetmete järele, et ennetada, tõkestada ja kriminaliseerida soolise vägivalla kõiki vorme, sealhulgas internetis; tunnistada, kui oluline on võtta arvesse soolise kübervägivalla ning naiste ja tütarlaste seksuaalsel ärakasutamisel põhineva inimkaubanduse kattumist; toetada üleskutseid lõpetada seksuaalne ärakasutamine internetis, sealhulgas seksikaubandus ning muud naiste- ja lastevastased rünnakud ja nende väärkohtlemine;

| r) | edendada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, koolitus- ja haridusprogramme, sealhulgas digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste valdkonnas, mis peaksid olema suunatud ka nooremale põlvkonnale, et võidelda soolise kübervägivalla vastu; |
| --- | --- |

r)

edendada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, koolitus- ja haridusprogramme, sealhulgas digihariduse, -kirjaoskuse ja -oskuste valdkonnas, mis peaksid olema suunatud ka nooremale põlvkonnale, et võidelda soolise kübervägivalla vastu;

| s) | tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, et võidelda soolise kübervägivalla toimepanijate karistamatuse vastu; rõhutada vajadust otsida õiguslikke ja sotsioloogilisi lahendusi kõigi interneti- ja tehnoloogiapõhise soolise vägivalla juhtumite jaoks, võttes arvesse selliseid küsimusi nagu intiimkujutiste ja -teabe nõusolekuta levitamine ja manipuleerimine, süvavõltsitud tehnoloogiate kasutamine kahjulike piltide loomiseks, internetis vaenukõne, küberahistamine, küberjälitamine, küberkiusamine, häkkimine, identiteedivargus ja sisu jagamine ilma nõusolekuta; edendada juurdepääsu IKT-le ja selle kasutamist vahendina, millega võidelda soolise diskrimineerimise ja soolise vägivalla vastu ning saavutada töö- ja eraelu asjakohane tasakaal; |
| --- | --- |

s)

tugevdada rahvusvahelisi jõupingutusi, et võidelda soolise kübervägivalla toimepanijate karistamatuse vastu; rõhutada vajadust otsida õiguslikke ja sotsioloogilisi lahendusi kõigi interneti- ja tehnoloogiapõhise soolise vägivalla juhtumite jaoks, võttes arvesse selliseid küsimusi nagu intiimkujutiste ja -teabe nõusolekuta levitamine ja manipuleerimine, süvavõltsitud tehnoloogiate kasutamine kahjulike piltide loomiseks, internetis vaenukõne, küberahistamine, küberjälitamine, küberkiusamine, häkkimine, identiteedivargus ja sisu jagamine ilma nõusolekuta; edendada juurdepääsu IKT-le ja selle kasutamist vahendina, millega võidelda soolise diskrimineerimise ja soolise vägivalla vastu ning saavutada töö- ja eraelu asjakohane tasakaal;

| t) | juhtida tähelepanu vajadusele kaitsta digitaalruumis demokraatiat ja inimõigusi, nagu sõnavabadus, õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitse; rõhutada ohte, millega naissoost inimõiguste kaitsjad, naispoliitikud, ajakirjanikud ja ülejäänud naised ning LGBTIQ+ aktivistid internetis kokku puutuvad, kuna kübervägivalda ja ahistamist kasutatakse sageli naiste hääle vaigistamiseks; edendada jõupingutusi nende kaitsmiseks; |
| --- | --- |

t)

juhtida tähelepanu vajadusele kaitsta digitaalruumis demokraatiat ja inimõigusi, nagu sõnavabadus, õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitse; rõhutada ohte, millega naissoost inimõiguste kaitsjad, naispoliitikud, ajakirjanikud ja ülejäänud naised ning LGBTIQ+ aktivistid internetis kokku puutuvad, kuna kübervägivalda ja ahistamist kasutatakse sageli naiste hääle vaigistamiseks; edendada jõupingutusi nende kaitsmiseks;

| u) | toetada veebiplatvormide tugevamat reguleerimist, pöörates erilist tähelepanu naiste õiguste kaitsele ja soolise vägivalla kaotamisele internetis; |
| --- | --- |

u)

toetada veebiplatvormide tugevamat reguleerimist, pöörates erilist tähelepanu naiste õiguste kaitsele ja soolise vägivalla kaotamisele internetis;

| v) | rõhutada vajadust kaitsta ja edendada mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide all kannatavate rühmade, sealhulgas puuetega naiste, rassistatud naiste, sealhulgas mustanahaliste ja teise nahavärviga naiste, sisserändajatest ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste, vanemate naiste, madalama haridustasemega naiste, terviseprobleemidega naiste, üksikemade ja LGBTIQ+ naiste õigusi maapiirkondades ja rahvastikukaoga piirkondades; töötada selle nimel, et edendada mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemise kontseptsiooni ja integreerida valdkondadevaheline analüüs kõikidesse ÜRO organitesse, samuti ELi ja selle liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

v)

rõhutada vajadust kaitsta ja edendada mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide all kannatavate rühmade, sealhulgas puuetega naiste, rassistatud naiste, sealhulgas mustanahaliste ja teise nahavärviga naiste, sisserändajatest ja etnilistesse vähemustesse kuuluvate naiste, vanemate naiste, madalama haridustasemega naiste, terviseprobleemidega naiste, üksikemade ja LGBTIQ+ naiste õigusi maapiirkondades ja rahvastikukaoga piirkondades; töötada selle nimel, et edendada mitmekordse diskrimineerimise vastu võitlemise kontseptsiooni ja integreerida valdkondadevaheline analüüs kõikidesse ÜRO organitesse, samuti ELi ja selle liikmesriikidesse;

| w) | tagada, et mis tahes digiüleminekuga seotud poliitikas võetakse arvesse soopõhiseid vajadusi ega mõjutata negatiivselt naisi, tüdrukuid ja erineva soolise identiteediga inimesi; |
| --- | --- |

w)

tagada, et mis tahes digiüleminekuga seotud poliitikas võetakse arvesse soopõhiseid vajadusi ega mõjutata negatiivselt naisi, tüdrukuid ja erineva soolise identiteediga inimesi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning ELi inimõiguste eriesindajale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 28.

(2)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 232.

(3)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 137.

(4)  ELT C 251, 30.6.2022, lk 2.

(5)  ELT C 465, 6.12.2022, lk 54.

(6)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/The-digital-revolution-Implications-for-gender-equality-and-womens-rights-25-years-after-Beijing-en.pdf.

(7)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-10/CSW67%20EGM%20Draft%20Concept%20Note.pdf.

(8)  https://www.itu.int/women-and-girls/women-in-ict/.

(9)  EPRSi ülevaade „Beijing Platform for Action: 25-year review and future priorities“ (Pekingi tegevusprogramm: 25 aasta ülevaade ja tulevased prioriteedid), 27. veebruar 2020, kättesaadav aadressil: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194.

(10)  UNESCO-IESALC ja Times Higher Education, „Gender Equality: How global universities are performing“, 2022.

(11)  UNICEF ja Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit, „Towards an equal future: Reimagining girls’ education through STEM“, UNICEF, New York, oktoober 2020.

(12)  https://www.womenintech.co.uk/women-technology-survey-2019.

(13)  https://eige.europa.eu/publications/cyber-violence-against-women-and-girls.

(14)  https://plan-international.org/news/2020/10/05/abuse-and-harassment-driving-girls-off-facebook-instagram-and-twitter/.

---

Neljapäev, 16. veebruar 2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/12

---

P9_TA(2023)0049

Inimõiguste kaitsjate olukord Eswatinis, eelkõige Thulani Maseko mõrv

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Eswatinis, eelkõige Thulani Maseko mõrva kohta (2023/2551(RSP))

(2023/C 283/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Eswatinis, mis on Aafrika viimane absoluutne monarhia, piiratakse inimõigusi ja põhivabadusi ning erakonnad on seadusega keelatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Eswatinis, mis on Aafrika viimane absoluutne monarhia, piiratakse inimõigusi ja põhivabadusi ning erakonnad on seadusega keelatud;

| B. | arvestades, et 21. jaanuaril 2023, vaid mõni tund pärast seda, kui kuningas Mswati III ähvardas Eswatini demokraatiameelse liikumise liikmeid, tapeti oma kodus väljapaistev inimõiguste ja ametiühingute jurist ning Eswatini demokraatiameelse organisatsiooni – eri sidusrühmade foorumi – esimees Thulani Maseko, keda tunnustati tema jõupingutuste eest demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 21. jaanuaril 2023, vaid mõni tund pärast seda, kui kuningas Mswati III ähvardas Eswatini demokraatiameelse liikumise liikmeid, tapeti oma kodus väljapaistev inimõiguste ja ametiühingute jurist ning Eswatini demokraatiameelse organisatsiooni – eri sidusrühmade foorumi – esimees Thulani Maseko, keda tunnustati tema jõupingutuste eest demokraatia, õigusriigi, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamisel;

| C. | arvestades, et 2021. aastal algasid meeleavaldused, millega nõuti demokraatlikke reforme, ja kuninga valitsus alustas inimõiguste aktivistide jõhkrat mahasurumist, kasutades survemeetmetena meelevaldset kinnipidamist, ahistamist, ähvardamist ja röövimist, interneti sulgemist ja meeleavalduste keelamist; arvestades, et julgeolekujõud on tapnud mitukümmend inimest; arvestades, et väidetavalt on kasvava teisitimõtlemise mahasurumiseks palgatud palgasõdureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2021. aastal algasid meeleavaldused, millega nõuti demokraatlikke reforme, ja kuninga valitsus alustas inimõiguste aktivistide jõhkrat mahasurumist, kasutades survemeetmetena meelevaldset kinnipidamist, ahistamist, ähvardamist ja röövimist, interneti sulgemist ja meeleavalduste keelamist; arvestades, et julgeolekujõud on tapnud mitukümmend inimest; arvestades, et väidetavalt on kasvava teisitimõtlemise mahasurumiseks palgatud palgasõdureid;

| D. | arvestades, et Eswatini parlamendi liikmed Mthandeni Dube ja Mduduzi Bacede Mabuza on vangistuses alates 2021. aasta juulist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Eswatini parlamendi liikmed Mthandeni Dube ja Mduduzi Bacede Mabuza on vangistuses alates 2021. aasta juulist;

| E. | arvestades, et julgeolekujõud hirmutavad süstemaatiliselt ametiühingutegelasi ja rikuvad töötajate põhiõigusi; arvestades, et ametivõimud on kinni pidanud ja väidetavalt piinanud üliõpilasliidu juhte; arvestades, et muud inimõigustega seotud probleemid Eswatinis hõlmavad julgeolekujõudude karistamatust ning naiste ja vähemuste diskrimineerimist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et julgeolekujõud hirmutavad süstemaatiliselt ametiühingutegelasi ja rikuvad töötajate põhiõigusi; arvestades, et ametivõimud on kinni pidanud ja väidetavalt piinanud üliõpilasliidu juhte; arvestades, et muud inimõigustega seotud probleemid Eswatinis hõlmavad julgeolekujõudude karistamatust ning naiste ja vähemuste diskrimineerimist;

| 1. | mõistab Thulani Maseko tapmise teravalt hukka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni ning ÜRO egiidi all uuritaks kiirelt, sõltumatult, erapooletult, läbipaistvalt ja põhjalikult teiste demokraatiameelsete ja inimõiguste aktivistide vastu suunatud rünnakuid ning palgasõdurite väidetavat värbamist, et aidata julgeolekujõududel opositsiooni maha suruda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka laialt levinud inimõiguste rikkumised Eswatinis ja nõuab kõigi poliitvangide – eelkõige parlamendiliikmete Mthandeni Dube ja Mduduzi Bacede Mabuza – viivitamatut vabastamist ning inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste, demokraatiameelsete aktivistide ja poliitikute vastu suunatud ahistamise, vägivalla ja surve avaldamise kohest lõpetamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Eswatini ametivõimud austaksid, edendaksid ja kaitseksid inimõigusi, sealhulgas väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, ning võimaldaksid Eswatini rahval kasutada oma kodaniku- ja poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et poliitikute ja inimõiguste kaitsjate vangistamise ning ametiühingute keelustamisega rikub Eswatini selgelt Cotonou lepingust tulenevaid kohustusi; rõhutab, et riigi ametiasutused peavad järgima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhimõtteid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Eswatini ametivõimud täidaksid oma kohustusi ja alustaksid viivitamata ulatuslikku dialoogi kõigi mõjutatud sidusrühmadega, et teha tööd rahvusliku leppimise ning inimõiguste, õigusriigi ja demokraatia kaitsmise nimel lõppeesmärgiga saavutada püsiv rahu, mida vahendab ja toetab Lõuna-Aafrika Arenguühendus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL vaataks läbi Eswatini toetusprogrammid ja vajaduse korral peataks need, kui on oht, et vahendeid kasutatakse inimõigusi rikkuvaks tegevuseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Eswatini Kuningriigile. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/14

---

P9_TA(2023)0050

Opositsiooniaktivistide vastu suunatud vägivald Ekvatoriaal-Guineas, eelkõige Julio Obama Mefumani juhtum

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon opositsiooniaktivistide vastu suunatud vägivalla kohta Ekvatoriaal-Guineas, eelkõige Julio Obama Mefumani juhtumi kohta (2023/2552(RSP))

(2023/C 283/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates 1979. aastast on Ekvatoriaal-Guinead valitsenud Teodoro Obiang Nguema režiim, mille pikaajaline inimõiguste eiramine ja rikkumine on toonud kaasa barbaarseid tegusid, nagu sadade poliitiliste oponentide, valitsuse kriitikute ja inimõiguste kaitsjate tagakiusamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 1979. aastast on Ekvatoriaal-Guinead valitsenud Teodoro Obiang Nguema režiim, mille pikaajaline inimõiguste eiramine ja rikkumine on toonud kaasa barbaarseid tegusid, nagu sadade poliitiliste oponentide, valitsuse kriitikute ja inimõiguste kaitsjate tagakiusamine;

| B. | arvestades, et 2019. aasta lõpus rööviti Lõuna-Sudaanis neli Ekvatoriaal-Guinea opositsiooniliikumise Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R) liiget – nimelt kaks Hispaania ja Ekvatoriaal-Guinea topeltkodakondsusega kodanikku, Julio Obama Mefuman ja Feliciano Efa Mangue, ning kaks Hispaanias elavat Ekvatoriaal-Guinea kodanikku, Martín Obiang Ondo Mbasogo ja Bienvenido Ndong Ono, ning nad toimetati Teodoro Obiangi presidendilennukiga Ekvatoriaal-Guineasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2019. aasta lõpus rööviti Lõuna-Sudaanis neli Ekvatoriaal-Guinea opositsiooniliikumise Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R) liiget – nimelt kaks Hispaania ja Ekvatoriaal-Guinea topeltkodakondsusega kodanikku, Julio Obama Mefuman ja Feliciano Efa Mangue, ning kaks Hispaanias elavat Ekvatoriaal-Guinea kodanikku, Martín Obiang Ondo Mbasogo ja Bienvenido Ndong Ono, ning nad toimetati Teodoro Obiangi presidendilennukiga Ekvatoriaal-Guineasse;

| C. | arvestades, et Obama Mefumanile ja Efa Manguele keelduti konsulaarabi andmast ja neile mõisteti Ekvatoriaal-Guineas 2020. aasta märtsis ilma õiglase kohtumõistmiseta vastavalt 60 ja 90 aasta pikkune vanglakaristus, süüdistatuna terrorismis ja 2017. aastal väidetavalt toimunud riigipöördekatses president Teodoro Obiangi vastu; arvestades, et mõlemat väidetavalt piinati korduvalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Obama Mefumanile ja Efa Manguele keelduti konsulaarabi andmast ja neile mõisteti Ekvatoriaal-Guineas 2020. aasta märtsis ilma õiglase kohtumõistmiseta vastavalt 60 ja 90 aasta pikkune vanglakaristus, süüdistatuna terrorismis ja 2017. aastal väidetavalt toimunud riigipöördekatses president Teodoro Obiangi vastu; arvestades, et mõlemat väidetavalt piinati korduvalt;

| D. | arvestades, et Obama Mefuman suri 15. jaanuaril 2023 Mongomos; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Obama Mefuman suri 15. jaanuaril 2023 Mongomos;

| 1. | mõistab teravalt hukka Hispaania kodaniku Obama Mefumani surma vahi all ja peab Ekvatoriaal-Guinea diktatuurirežiimi selle eest vastutavaks; nõuab, et Mefumani surnukeha saadetaks tagasi kodumaale ja kolm ülejäänud MLGE3Ri liiget vabastataks; nõuab tungivalt, et Ekvatoriaal-Guinea teeks Hispaania õigusasutustega täielikku koostööd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka Teodoro Obiangi diktatuurirežiimi süstemaatilise ja organiseeritud strateegia poliitiliste vastaste poliitiliseks tagakiusamiseks ja mahasurumiseks nii riigisiseselt kui ka välismaal; mõistab teravalt hukka inimõiguste kaitsjate vastased barbaarsed repressioonid ja demokraatliku tegutsemisruumi puudumise poliitiliste oponentide ja valitsuse kriitikute jaoks, mis tähendab meelevaldseid kinnipidamisi, ahistamist, inimrööve, sunniviisilist ümberasustamist, piinamisi, tapmisi ja surmaotsuseid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab demokraatliku opositsiooni liikmete tagakiusamise viivitamatut ja tingimusteta lõpetamist ning poliitvangide vabastamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Ekvatoriaal-Guinea ametivõime üles kiiremas korras järgima rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja tagama, et kõik kinnipeetavad oleks kaitstud piinamise ja väärkohtlemise eest, neid hoitaks inimlikes tingimustes, neile oleks tagatud õiglased kohtumenetlused ning neil oleks juurdepääs oma perekondadele ja advokaatidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon näitaksid suhetes Ekvatoriaal-Guinea valitsusega üles vankumatut kindlust ja nõuaksid igasuguse poliitilise tagakiusamise ja repressioonide lõpetamist ning Obama Mefumani surma ja poliitvangide ja inimõiguste kaitsjate laiema olukorra sõltumatut rahvusvahelist uurimist; nõuab lisaks, et peatataks kogu sõjaline, politsei- ja julgeolekualane koostöö ning rõhutab, et igasugune koostöö režiimiga peab sõltuma inimõiguste austamisest ja demokraatlikust avatusest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et EL karistaks režiimi liikmeid, kes on toime pannud inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on äärmiselt mures Ekvatoriaal-Guinea valitsuse eksterritoriaalse tegevuse pärast, sealhulgas kolmandate riikide, kaasa arvatud ELi kodanikest või residentidest poliitiliste teisitimõtlejate ründamise ja röövimise pärast; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus, Europol, Eurojust ja komisjon teeksid tihedat koostööd liikmesriikide uurimis- ja õigusasutustega, et tugevdada ELi kodanike ja ELis elavate isikute kaitset; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Europolile, Eurojustile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule, Comunidade dos Países de Língua Portuguesale, ÜRO peasekretärile ja Ekvatoriaal-Guinea valitsusele. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/16

---

P9_TA(2023)0051

Aleksei Navalnõi ja teiste poliitvangide ebainimlike kinnipidamistingimuste hiljutine halvenemine Venemaal

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Aleksei Navalnõi ebainimlike kinnipidamistingimuste kohta (2023/2553(RSP))

(2023/C 283/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Venemaa silmapaistvat poliitikut ja 2021. aasta Sahharovi auhinna laureaati Aleksei Navalnõid, keda Kremli režiim mürgitas närvimürgiga Novitšok, on alates 17. jaanuarist 2021 kinni peetud ja praegu hoitakse teda karistuskoloonias; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa silmapaistvat poliitikut ja 2021. aasta Sahharovi auhinna laureaati Aleksei Navalnõid, keda Kremli režiim mürgitas närvimürgiga Novitšok, on alates 17. jaanuarist 2021 kinni peetud ja praegu hoitakse teda karistuskoloonias;

| B. | arvestades, et alates vahistamisest on Aleksei Navalnõi kannatanud väärkohtlemise, sealhulgas piinamise, meelevaldse karistamise ja psühholoogilise surve all; arvestades, et Aleksei Navalnõid ei ole viimase kaheksa kuu jooksul külastatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates vahistamisest on Aleksei Navalnõi kannatanud väärkohtlemise, sealhulgas piinamise, meelevaldse karistamise ja psühholoogilise surve all; arvestades, et Aleksei Navalnõid ei ole viimase kaheksa kuu jooksul külastatud;

| C. | arvestades, et Aleksei Navalnõi peab ilmuma 2023. aasta märtsis või aprillis kohtu ette uute süüdistuste alusel ja teda ähvardab uus, kuni 35-aastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Aleksei Navalnõi peab ilmuma 2023. aasta märtsis või aprillis kohtu ette uute süüdistuste alusel ja teda ähvardab uus, kuni 35-aastane vanglakaristus;

| D. | arvestades, et alates Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Venemaa ametivõimud suurendanud poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna mahasurumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Venemaa ametivõimud suurendanud poliitilise opositsiooni ja kodanikuühiskonna mahasurumist;

| E. | arvestades, et Kremli käitumine poliitiliste vastaste ja poliitvangidega, sealhulgas Aleksei Navalnõiga, näitab tema julmust, nagu seda näitab ka Kremli sõda nii Ukraina kui ka demokraatlikult meelestatud venelaste vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kremli käitumine poliitiliste vastaste ja poliitvangidega, sealhulgas Aleksei Navalnõiga, näitab tema julmust, nagu seda näitab ka Kremli sõda nii Ukraina kui ka demokraatlikult meelestatud venelaste vastu;

| 1. | toetab Aleksei Navalnõid ja kõiki teisi vapraid Venemaa poliitvange nende võitluses demokraatia eest Venemaal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et vabastataks Aleksei Navalnõi ja kõik teised Venemaa poliitvangid, nende hulgas Dmitri Ivanov, Vladimir Kara-Murza, Ioann Kurmojarov, Viktoria Petrova, Maria Ponomarenko, Aleksandra Skotšilenko, Dmitri Talantov, Aleksei Gorinov, Ilja Jašin ja teised isikud, keda süüdistatakse üksnes seotuses Aleksei Navalnõiga, vastuseisus Ukraina-vastasele agressioonisõjale või Venemaa karistusseadustiku artikli 207 lõike 3 alusel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Aleksei Navalnõi ja kõigi teiste vangide kinnipidamistingimused viidaks kuni nende vabastamiseni vastavusse Venemaa rahvusvaheliste kohustustega, eriti mis puudutab Aleksei Navalnõi juurdepääsu tema valitud arstidele ja ravi tsiviilhaiglas, tema õigust üleviimisele kohtueelse uurimise asutusse, kus ta saab kohtuda oma advokaatidega, ning suhtlemist oma perekonnaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab nõudmist, et ELi institutsioonid jätkaksid inimõiguste olukorra jälgimist Venemaal; nõuab tungivalt, et EL toetaks Venemaa kodanikuühiskonda; nõuab tungivalt, et liikmesriigid abistaksid Venemaa inimõiguste kaitsjaid, demokraatiameelseid aktiviste ja sõltumatuid ajakirjanikke Venemaal ja väljaspool Venemaad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et nii Ukraina kui ka Venemaa demokraatia peavad võitma ning mõlemad võidud on ka Aleksei Navalnõi võidud; nõuab, et ELil ja kogu demokraatlikul kogukonnal oleks selge strateegia mõlemale võidule kaasaaitamiseks, mis on parim viis näidata meie solidaarsust Aleksei Navalnõiga ja kõigi teistega, kes võitlevad Venemaa demokraatliku tuleviku eest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et Vladimir Putin tuleb anda oma elanikkonna vastaste kuritegude eest kohtu alla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu piiravad meetmed nende suhtes, kes vastutavad sõjavastastele meeleavaldajatele meelevaldsete süüdistuste esitamise ja nende piinamise eest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa ametivõimudele. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/18

---

P9_TA(2023)0053

ELi strateegia tööstuse konkurentsivõime, kaubanduse ja kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta tööstuse konkurentsivõime, kaubanduse ja kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks (2023/2513(RSP))

(2023/C 283/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatist „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020)0301),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatist „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2020. aasta teatist „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit – uus tegevuskava“ (COM(2020)0590),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Strategic dependencies and capacities“ (Strateegiline sõltuvus ja suutlikkus) (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Strategic dependencies and capacities“ (Strateegiline sõltuvus ja suutlikkus) (SWD(2021)0352),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Annual Single Market Report 2021“ (2021. aasta ühtse turu aruanne) (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Annual Single Market Report 2021“ (2021. aasta ühtse turu aruanne) (SWD(2021)0351),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Towards competitive and clean European steel“ (Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase poole) (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 5. mai 2021. aasta töödokumenti „Towards competitive and clean European steel“ (Konkurentsivõimelise ja puhta Euroopa terase poole) (SWD(2021)0353),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2022. aasta resolutsiooni Euroopa uue ajakohastatud tööstusstrateegia rakendamise ja kulutuste poliitikaga kooskõlla viimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2022. aasta resolutsiooni Euroopa uue ajakohastatud tööstusstrateegia rakendamise ja kulutuste poliitikaga kooskõlla viimise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsust (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsust (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. veebruari 2023. aasta teatist „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (COM(2023)0062), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. veebruari 2023. aasta teatist „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (COM(2023)0062),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 5. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ELi reaktsiooni kohta energiahindade tõusule Euroopas (4),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2018. aasta järeldusi tulevase ELi tööstuspoliitika strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2018. aasta järeldusi tulevase ELi tööstuspoliitika strateegia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2019. aasta järeldusi „ELi tööstuspoliitika strateegia: visioon aastaks 2030“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2019. aasta järeldusi „ELi tööstuspoliitika strateegia: visioon aastaks 2030“,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2020. aasta järeldusi „Dünaamilisemale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisemale Euroopa tööstusele üleminekut edendav taastamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2020. aasta järeldusi „Dünaamilisemale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisemale Euroopa tööstusele üleminekut edendav taastamine“,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta järeldusi „Teeme majanduse taastamise ringluspõhiseks ja keskkonnahoidlikuks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta järeldusi „Teeme majanduse taastamise ringluspõhiseks ja keskkonnahoidlikuks“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ELi tööstusstrateegia peaks võimaldama Euroopa tööstusel edendada rohe- ja digiüleminekut ning samal ajal kaitsta oma avatud strateegilist autonoomiat, säilitada oma konkurentsivõime maailmaturul, tööhõive kõrge tase ja kvaliteetsed töökohad Euroopas ning tugevdada oma innovatsiooni- ja tootmisvõimet Euroopas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi tööstusstrateegia peaks võimaldama Euroopa tööstusel edendada rohe- ja digiüleminekut ning samal ajal kaitsta oma avatud strateegilist autonoomiat, säilitada oma konkurentsivõime maailmaturul, tööhõive kõrge tase ja kvaliteetsed töökohad Euroopas ning tugevdada oma innovatsiooni- ja tootmisvõimet Euroopas;

| B. | arvestades, et muutuvas geopoliitilises maailmas on väga oluline tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, vähendada Euroopa sõltuvust kolmandatest riikidest kriitilise tähtsusega ja strateegiliste materjalide, toodete ja tehnoloogiate osas ning pakkuda Euroopa tööstusele taskukohast, puhast ja kindlat energiat; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et muutuvas geopoliitilises maailmas on väga oluline tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, vähendada Euroopa sõltuvust kolmandatest riikidest kriitilise tähtsusega ja strateegiliste materjalide, toodete ja tehnoloogiate osas ning pakkuda Euroopa tööstusele taskukohast, puhast ja kindlat energiat;

| C. | arvestades, et kiireneb ülemaailmne võidujooks puhta energia tehnoloogia tootmise tuleviku kujundamise nimel, mida toetab ülemaailmsete suurjõudude ulatuslik riiklik sekkumine, sh USA inflatsiooni vähendamise õigusakt (IRA); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kiireneb ülemaailmne võidujooks puhta energia tehnoloogia tootmise tuleviku kujundamise nimel, mida toetab ülemaailmsete suurjõudude ulatuslik riiklik sekkumine, sh USA inflatsiooni vähendamise õigusakt (IRA);

| D. | arvestades, et ELi avatud strateegilise autonoomia tugevdamiseks tuleb kombineerida erinevaid lahendusi, sealhulgas vähendada energia- ja materjalikasutust, suurendada ELi töötlus- ja tootmisvõimsust, investeeringuid strateegilistesse sektoritesse ning teadus- ja arendustegevusse, tarnijate mitmekesistamist valdkondlike partnerluste ja liitude kaudu ning kaubandus- ja tehnoloogianõukogude loomist partnerriikidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi avatud strateegilise autonoomia tugevdamiseks tuleb kombineerida erinevaid lahendusi, sealhulgas vähendada energia- ja materjalikasutust, suurendada ELi töötlus- ja tootmisvõimsust, investeeringuid strateegilistesse sektoritesse ning teadus- ja arendustegevusse, tarnijate mitmekesistamist valdkondlike partnerluste ja liitude kaudu ning kaubandus- ja tehnoloogianõukogude loomist partnerriikidega;

| E. | arvestades, et liidu tööstusstrateegia peaks tagama ka ühtse turu nõuetekohase toimimise, vältima turumoonutusi ja looma võrdsed tingimused nii ELis kui ka väljaspool seda; arvestades, et see vajab ka tugevat ühtset turujärelevalvet ja jõustamist, et anda ELi ettevõtjatele konkurentsieelis ning juhtida ülemaailmset üleminekut kliimaneutraalsele ja ressursitõhusale ringmajandusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liidu tööstusstrateegia peaks tagama ka ühtse turu nõuetekohase toimimise, vältima turumoonutusi ja looma võrdsed tingimused nii ELis kui ka väljaspool seda; arvestades, et see vajab ka tugevat ühtset turujärelevalvet ja jõustamist, et anda ELi ettevõtjatele konkurentsieelis ning juhtida ülemaailmset üleminekut kliimaneutraalsele ja ressursitõhusale ringmajandusele;

| F. | arvestades, et kõigil liikmesriikidel ei ole riigiabi osas ühesugust eelarvepoliitilist manööverdamisruumi; arvestades, et kooskõlastamata reaktsioon Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt, kelle eelarvepoliitiline manööverdamisruum riigiabi osas on erinev, võib kaasa tuua ühtse turu killustumise ohu; arvestades, et ajutise kriisiraamistiku alusel heaks kiidetud riigiabist väga suure osa andsid vaid kaks liikmesriiki; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõigil liikmesriikidel ei ole riigiabi osas ühesugust eelarvepoliitilist manööverdamisruumi; arvestades, et kooskõlastamata reaktsioon Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt, kelle eelarvepoliitiline manööverdamisruum riigiabi osas on erinev, võib kaasa tuua ühtse turu killustumise ohu; arvestades, et ajutise kriisiraamistiku alusel heaks kiidetud riigiabist väga suure osa andsid vaid kaks liikmesriiki;

| G. | arvestades, et komisjoni kavas tunnistatakse, et praeguste probleemide lahendamiseks peaks EL tagama kiirema juurdepääsu piisavale rahastamisele, kasutades erasektori vahendeid, riigiabi, ELi vahendeid ja uut Euroopa suveräänsuse fondi, millega võiks toetada Euroopa tööstusstrateegiat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni kavas tunnistatakse, et praeguste probleemide lahendamiseks peaks EL tagama kiirema juurdepääsu piisavale rahastamisele, kasutades erasektori vahendeid, riigiabi, ELi vahendeid ja uut Euroopa suveräänsuse fondi, millega võiks toetada Euroopa tööstusstrateegiat;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendil peaks igas eelarvekeskkonnas olema alati eelarvepädeva institutsiooni roll, et tagada demokraatlik vastutus ja läbipaistvus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendil peaks igas eelarvekeskkonnas olema alati eelarvepädeva institutsiooni roll, et tagada demokraatlik vastutus ja läbipaistvus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusaja jooksul;

| I. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on näidanud, et rahu Euroopas ei saa pidada enesestmõistetavaks; arvestades, et selle tagajärjed, sealhulgas energiahindade tõus ja inflatsioon, on põhjustanud Euroopas enneolematu majandusliku ebastabiilsuse ja elukalliduskriisi, mille edasine areng on väga ebaselge; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on näidanud, et rahu Euroopas ei saa pidada enesestmõistetavaks; arvestades, et selle tagajärjed, sealhulgas energiahindade tõus ja inflatsioon, on põhjustanud Euroopas enneolematu majandusliku ebastabiilsuse ja elukalliduskriisi, mille edasine areng on väga ebaselge;

| J. | arvestades, et energiamahukas tööstus, mis annab Euroopas tööd 8 miljonile inimesele, seisab silmitsi kõrgete energiahindadega, kusjuures gaasihinnad on möödunud kümne aasta keskmisest umbes kuus korda kõrgemad ja üle nelja korra kõrgemad kui Ameerika Ühendriikides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energiamahukas tööstus, mis annab Euroopas tööd 8 miljonile inimesele, seisab silmitsi kõrgete energiahindadega, kusjuures gaasihinnad on möödunud kümne aasta keskmisest umbes kuus korda kõrgemad ja üle nelja korra kõrgemad kui Ameerika Ühendriikides;

| K. | arvestades, et haridusel, kutseõppel ja kõrgharidusel on ülemaailmne ja asjakohane mõju töökohtade kvaliteedile ja Euroopa tööstuse tulevikule avatud strateegilise autonoomia ning rohe- ja digiülemineku kontekstis; arvestades, et ülikoolidel on tööstuse innovatsiooni ja teadustöö seisukohast äärmiselt oluline roll; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haridusel, kutseõppel ja kõrgharidusel on ülemaailmne ja asjakohane mõju töökohtade kvaliteedile ja Euroopa tööstuse tulevikule avatud strateegilise autonoomia ning rohe- ja digiülemineku kontekstis; arvestades, et ülikoolidel on tööstuse innovatsiooni ja teadustöö seisukohast äärmiselt oluline roll;

| L. | arvestades, et liidu eesmärk on kooskõlas piisava miinimumpalga direktiiviga (6) saavutada liikmesriikides kollektiivläbirääkimistega kaetus vähemalt 80 % ulatuses; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liidu eesmärk on kooskõlas piisava miinimumpalga direktiiviga (6) saavutada liikmesriikides kollektiivläbirääkimistega kaetus vähemalt 80 % ulatuses;

| M. | arvestades, et tööstus vajab stabiilseid ja prognoositavaid reegleid, et tagada võrdsed tingimused ja võidelda ebaausate tavade vastu nii kolmandates riikides kui ka liidus; arvestades, et EL peaks jätkama ausal konkurentsil põhineva avatud majanduse edendamist Euroopas ja suhetes oma rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tööstus vajab stabiilseid ja prognoositavaid reegleid, et tagada võrdsed tingimused ja võidelda ebaausate tavade vastu nii kolmandates riikides kui ka liidus; arvestades, et EL peaks jätkama ausal konkurentsil põhineva avatud majanduse edendamist Euroopas ja suhetes oma rahvusvaheliste partneritega;

| N. | arvestades, et see hõlmab ELi partnerluste tugevdamist Ladina-Ameerikaga ning Tšiili, Uus-Meremaa ja Mehhikoga sõlmitud lepingute ratifitseerimist; arvestades, et see hõlmab ka poolelioleva kahepoolse lepingu ratifitseerimist Mercosuriga, tingimusel et ratifitseerimiseelsed kohustused kliimamuutuste, raadamise ja muude probleemide valdkonnas on rahuldavad; arvestades, et see tähendab ka Austraaliaga peetavate läbirääkimiste ja lepingu võimaliku sõlmimise jälgimist ning läbirääkimiste alustamist Taiwaniga kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks, samuti 2022. aastal toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu tippkohtumise järgset võrdsete partnerlussuhete edendamist Aafrikaga; arvestades, et ELi kaubanduspoliitika eesmärk peaks olema tagada, et meie vabakaubanduslepingud sisaldaksid tugevaid kestliku arengu peatükke, mis hõlmavad viimase abinõuna jõustatavaid sanktsioone, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidega kooskõlas olevaid rangeid tööstandardeid ning keskkonna- ja kliimamuutustega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et see hõlmab ELi partnerluste tugevdamist Ladina-Ameerikaga ning Tšiili, Uus-Meremaa ja Mehhikoga sõlmitud lepingute ratifitseerimist; arvestades, et see hõlmab ka poolelioleva kahepoolse lepingu ratifitseerimist Mercosuriga, tingimusel et ratifitseerimiseelsed kohustused kliimamuutuste, raadamise ja muude probleemide valdkonnas on rahuldavad; arvestades, et see tähendab ka Austraaliaga peetavate läbirääkimiste ja lepingu võimaliku sõlmimise jälgimist ning läbirääkimiste alustamist Taiwaniga kahepoolse investeerimislepingu sõlmimiseks, samuti 2022. aastal toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu tippkohtumise järgset võrdsete partnerlussuhete edendamist Aafrikaga; arvestades, et ELi kaubanduspoliitika eesmärk peaks olema tagada, et meie vabakaubanduslepingud sisaldaksid tugevaid kestliku arengu peatükke, mis hõlmavad viimase abinõuna jõustatavaid sanktsioone, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonidega kooskõlas olevaid rangeid tööstandardeid ning keskkonna- ja kliimamuutustega seotud kohustusi;

| O. | arvestades, et EL on maailmas juhtpositsioonil teadusuuringute ja innovatsiooni, sealhulgas tööstusinnovatsiooni valdkonnas tänu oma maailma juhtivatele teadusasutustele, inseneriettevõtetele ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on maailmas juhtpositsioonil teadusuuringute ja innovatsiooni, sealhulgas tööstusinnovatsiooni valdkonnas tänu oma maailma juhtivatele teadusasutustele, inseneriettevõtetele ja kõrgelt kvalifitseeritud tööjõule;

| 1. | väljendab heameelt seoses komisjoni 1. veebruari 2023. aasta teatisega „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“; on veendunud, et Euroopa tööstusstrateegia tuleks kavandada nii selleks, et kindlustada Euroopa juhtpositsioon puhta energia tehnoloogiate valdkonnas, kui ka selleks, et parandada olemasolevat tööstusbaasi ja toetada selle ümberkujundamist tulevikus, et tagada kvaliteetsed töökohad ja majanduskasv kõigile eurooplastele, saavutamaks rohelise kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, kui oluline suurendada ELi tootmisvõimet selliste peamiste strateegiliste tehnoloogiate valdkonnas nagu päikese- ja tuuleenergia, soojuspumbad, elektrivõrgud, akud ja patareid, energia pikaajaline salvestamine, taastuvallikatest toodetud vesiniku elektrolüüsiseadmete tootmine ja valmistoodetud kestlikud ehitusmaterjalid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui oluline on, et komisjon arendaks täielikult välja üleminekuteed, sätestades meetmed ja toetusmeetmed, mida on vaja, et tagada kõigi sektorite konkurentsivõime säilimine, vähendades samal ajal CO2 heidet, et aidata kaasa liidu kliima- ja rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ja nõukogul võtta arvesse järgmisi kaalutlusi tagamaks, et kavaga saavutatakse avatud strateegilise autonoomia ning rohe- ja digiülemineku eesmärgid, et kava oleks tõeliselt euroopalik, tagaks Euroopa konkurentsivõime, püüaks arendada tööstussuutlikkust kogu liidus ja kaitseks ühtse turu terviklikkust, tagades samal ajal, et töökohad säilivad Euroopas ja eurooplastel on piisavad oskused praeguste probleemidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

4.

Prognoositav ja lihtsustatud regulatiivne keskkond

| 5. | rõhutab, et üleminekujuhised peavad suurendama investorite pikaajalist kindlustunnet ja regulatiivset prognoositavust ning toimima niisuguste tulevaste poliitikameetmete suunistena, millest peaksid omakorda lähtuma tulevased tööstus- ja investeerimisotsused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles töötama välja tulemusliku strateegia tööstuse ümberpaigutamiseks ja Euroopasse tagasitoomiseks, tarneahelate mitmekesistamiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, võttes arvesse positiivset ülekanduvat mõju liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et strateegiliste tehnoloogiate kasutuselevõtu edendamiseks kasutatakse Euroopa standardeid; on veendunud, et Euroopa standarditel on väga oluline roll ühtse turu toimimises ning need võivad suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, vähendada kulusid ja parandada ohutust ning suurendada tootmise ja innovatsiooni tõhusust; rõhutab, kui oluline on Euroopa tugev esindatus rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles kohandama oma konkurentsialast tööstusstrateegiat strateegiliste tehnoloogiate ulatuslikumaks kasutuselevõtuks ja turustamiseks liidus, et ületada innovatsiooni ja turul juurutamise vaheline lõhe, pakkudes varajases arengujärgus tehnoloogiale ja näidisprojektidele riskirahastamist ning arendades varaseid väärtusahelaid, et toetada eelkõige kaubandusliku ulatusega heitevabu tehnoloogiaid ja muid keskkonnakestlikke tooteid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust tagada kiired loamenetlused ja prognoositavus, et luua uusi projekte, mille eesmärk on kasutada puhtaid ja taastuvaid energiaallikaid ning millega parandatakse olemasolevate rajatiste kestlikkust nii kiiresti kui võimalik, vähendades samal ajal halduskoormust miinimumini ja järgides täies ulatuses õigusraamistikku; julgustab sellega seoses komisjoni ja liikmesriike menetlema selliste projektide kavandamise, ehitamise ja elluviimisega seotud toetusmeetmete taotlusi võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kriitilise tähtsusega toorainete õigusakti kohta; tuletab meelde, kui tähtis on turvaline juurdepääs kriitilistele toorainetele, mis on ökoloogilise ümberkujundamise ja digipöörde, meie kliimaeesmärkide saavutamise, Euroopa konkurentsivõimeliste väärtusahelate ja strateegilise sõltumatuse tugevdamise eeltingimus; tuletab lisaks meelde vajadust luua ringlussevõtusüsteem ja stabiilsed järelturud, samuti vajadust uurida kriitilise tähtsusega toorainete asendamist; nõuab omamaiste ressursside potentsiaali täielikku ärakasutamist, järgides asjakohaseid standardeid; on kindlalt veendunud, et Euroopa strateegilised projektid vajavad kiiremaid ja läbipaistvamaid loamenetlusi, juurdepääsu uuele rahastamisele ja sidusat poliitikaraamistikku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui tähtis on õiglane üleminek, mille eesmärk on säilitada Euroopas tänu tööstuse suuremale konkurentsivõimele kvaliteetseid töökohti ja tööhõivet; nõuab piisavaid meetmeid, et toetada strateegiliste piirkondadevaheliste investeerimisprojektide ja vähekaitstud piirkondade arengukavade kaudu Euroopa piirkondade taasindustrialiseerimist ja hoida ära nende deindustrialiseerimist, eelkõige ülemineku-, maa- ja äärepoolsetes piirkondades; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab kindlalt, et komisjon teeks mõjuhindamisel suveräänsuse testi, et hinnata Euroopa õigusaktide ja fondide võimalikku mõju uute soovimatute sõltuvuste tekkele, pidades eelkõige silmas sõltuvust mitteturumajanduslikest riikidest ja ebausaldusväärsetest partneritest; palub komisjonil sellega seoses vaadata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames läbi ka peamised kehtivad õigusaktid; |
| --- | --- |

12.

Energia ja sõltuvus

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama järgmiseks talveks energiavarustuse, esitama täiendavad ja ulatuslikud kavad ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tugevdada meie enda tööstusele kättesaadavaks tehtava taskukohase, kindla ja puhta energia tootmisvõimsust ning suurendada energiasäästu ja energiatõhususe meetmeid; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni kavatsuse üle reformida elektrituru korraldust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, kui oluline on lükata käima vesinikuturg, tehes samal ajal edusamme saastevaba vesiniku valdkonnas, hinnates selle eri liikide rolli, muutes selle tootmise kiiremaks ja vähem bürokraatlikuks ning töötades kiiremas korras välja vajaliku taristu loomise kava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab prognoositavuse, kindluse ja pikaajaliste signaalide tähtsust investorite ja teiste majandustegevuses osalejate jaoks, et hõlbustada ja hoogustada majanduses oluliste muudatuste tegemist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on suurendada ELi avatud strateegilist autonoomiat, suurendades selle võimeid peamistes strateegilistes tehnoloogiates, mis on kindlaks määratud komisjoni teatises „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“, ning muudes tehnoloogiates, mis on Euroopa tööstuse konkurentsivõime jaoks üliolulised, näiteks peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad; tunneb heameelt Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühenduse ja Euroopa puhta tehnoloogia platvormi loomise üle 2022. aasta lõpus; |
| --- | --- |

16.

Regulatiivne koormus

| 17. | kordab vajadust vähendada äriühingute, eriti VKEde ja idufirmade tarbetut halduskoormust, säilitades samal ajal tarbijate, töötajate ning tervise- ja keskkonnakaitse kõrgeimad standardid; toetab selle eesmärgi saavutamisel jätkuvalt põhimõtet „üks sisse, üks välja“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on selle poolt, et komisjon võtaks uute õigusaktide ettevalmistamisel kasutusele konkurentsivõime testi, pidades silmas asjaolu, et mis tahes hindamisel tuleks arvesse võtta ka töötajate ja sotsiaalsete õiguste kaitset ja kaitsemeetmeid; on seisukohal, et aitamaks saavutada liidu poliitikaeesmärke, peaks kõnealuse kava raames esildatud meetmed saama asjakohasel juhul kasu innovatsioonisõbralikest õigusaktidest ja inspireerima nende loomist, olles kooskõlas innovatsiooni põhimõttega, et toetada liidu olulise teadmusbaasi kiiremat ja tõhusamat muundamist innovatsiooniks; |
| --- | --- |

18.

Kiirem juurdepääs piisavale rahastamisele ja Euroopa suveräänsuse fond

| 19. | rõhutab, et uusi poliitilisi algatusi, eesmärke ja ülesandeid, mida rahastatakse ELi eelarvest, sealhulgas nii kogu ELi hõlmavaid kui ka piiriüleseid projekte, tuleb rahastada uuest lisarahast; rõhutab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist kui õigeaegset ja ainulaadset võimalust lisada kõik uued fondid ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles hindama selgelt kulusid ja investeerimispuudujääke, võttes arvesse ka USA inflatsiooni vähendamise õigusakti ning selle mõju liidule kui tervikule ja üksikutele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma ELi rahastamise tingimuseks asjakohased nõuded, mis on seotud avaliku poliitika eesmärkidega, eelkõige sotsiaalsete, keskkonna- ja finantsnõuetega, ning järgima ELi töötajate õigusi, standardeid ja paremaid töötingimusi, mida toetusesaajad peaksid täitma seni, kuni nad saavad avaliku sektori toetust, ning tagama samal ajal ausa ja avatud konkurentsi, võrdsed tingimused meie äriühingutele ning meie ühtse turu aluspõhimõtete austamise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et hiljutised geopoliitilised probleemid, millega liit on silmitsi seisnud, näitavad, et EL peab võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma avatud strateegiline autonoomia, sealhulgas kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust tugevdada eelseisval mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel programmi „InvestEU“ kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega; tuletab meelde, kui oluline on vaadata läbi programmi „InvestEU“ määrus (7), et laiendada kapitalitoetuse ulatust ja luua lisaks strateegilistesse sektoritesse tehtavate investeeringute poliitikaharu, et aidata peale VKEde ka teisi ettevõtjaid ning toetada ka neid, kes on kannatanud Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse ning energiakriisi ja inflatsiooni mõju all, samuti neid, keda võib mõjutada lisaks ka USA inflatsiooni vähendamise õigusakt; rõhutab, kui oluline on kasutussuutlikkuse suurendamiseks bürokraatia vähendamine ja taotlemisprotsesside sujuvamaks muutmine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab oluliseks, et uue Euroopa suveräänsuse fondi loomise ettepanek põhineks kõnealusel hindamisel, nii et see vastaks tegelikele vajadustele, kaardistaks olemasolevad rahalised vahendid, kaasa arvatud taaste- ja vastupidavusrahastu ning praegune mitmeaastane finantsraamistik, ning kasutaks võimalikult suures ulatuses ära olemasolevaid rahalisi vahendeid, mida ei ole veel ära kasutatud, ning pakuks uusi rahalisi vahendeid; nõuab kindlalt, et seda fondi ei rahastataks ühtekuuluvusfondide või juba kulukohustustega seotud vahendite arvelt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et uued omavahendid on peamine tegur, mis võimaldab liidul oma poliitilisi prioriteete ellu viia; rõhutab, et selliste uute omavahendite kasutuselevõtmine tagaks pikas perspektiivis ELi eelarve kestliku rahastamise, et vältida ELi uute prioriteetide rahastamist olemasolevate ELi programmide ja poliitikate arvelt; usub, et uute omavahendite kasutuselevõtmine, nagu on kokku lepitud 16. detsembri 2020. aasta õiguslikult siduvas institutsioonidevahelises kokkuleppes, toob püsivat kasu; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon ja tõhustatud koostöö üle peetavatel läbirääkimistel osalevad liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et jõuda finantstehingute maksu suhtes kokkuleppele enne 2023. aasta juuni lõppu; palub lisaks sellele komisjonil olla veelgi ambitsioonikam ja esitada ettepanekud uute tõeliste omavahendite kohta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et Euroopa suveräänsuse fond peaks tugevdama igakülgselt meie avatud strateegilist autonoomiat ning rohe- ja digiüleminekut, see tuleks praeguse mitmeaastase finantsraamistiku põhjaliku muutmise käigus lisada mitmeaastasesse finantsraamistikku ning see peaks kaasama ka erainvesteeringuid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on ühtlasi seisukohal, et sellest fondist tuleks rahastada piiriülest energiataristut, vältides sõltuvust fossiilkütustest, ning rahastada ka taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust, mis kindlustaks liikumise Euroopa rohelise kokkuleppe täitmise poole, ning küberturvalisust, tööstuse konkurentsivõimet, ringmajandust, toiduga kindlustatust ja kestlikku arengut; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et fond peaks kogu liidus suurendama ka Euroopa investeeringuid peamistesse strateegilistesse sektoritesse, kaasa arvatud tervishoid, toorained ja kosmos; on seisukohal, et need investeeringud on keskse tähtsusega selleks, et suurendada meie avatud strateegilist autonoomiat ja vähendada sõltuvust strateegilistes sektorites; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et fondi üks eesmärk on ka vältida riiklike kavade põhjustatud killustatust ja tagada Euroopa tõeliselt ühtne vastus praegusele kriisile; rõhutab, et ELi eelarve kaudu tegutsemisel on kooskõlastamata riikliku riigiabi andmise kaudu tegutsemise ees mitmeid eeliseid; on kindlalt vastu mis tahes katsetele muuta riigiabi käsitlevad normid paindlikumaks, kuid ei paku Euroopa lahendust kõigile liikmesriikidele, kellel ei ole suurt fiskaalvõimekust, et toetuda ulatuslikule riigiabile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab kindlalt, et kõik uued fondid loodaks seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja lisataks mitmeaastasesse finantsraamistikku, millega tagatakse Euroopa Parlamendi täielik järelevalve; on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid tuleks kohandada, et need hõlmaksid kõiki ELi eelarvest rahastatavaid uusi fonde ning poliitilisi algatusi, eesmärke ja ülesandeid; märgib sellega seoses, et ELi eelarve kannatab praegu inflatsioonisurve all; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tugevdama eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastut (TERA), et toetada lühendatud tööaega, töötajate sissetulekut ja töötajaid, kes energiahindade tõusu tõttu ajutiselt koondataks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama ära olemasolevate keskkonnahoidlike riigihangete vahendite täieliku potentsiaali, et anda kõikidele juhtimistasanditele võimalus teha arukaid ja strateegilisi hankevalikuid ning tugevdada ELi tööstusbaasi; kutsub sellega seoses komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti riigihankeid käsitlevad strateegilised suunised; nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja poliitikalahendused, et soodustada säästvamaid hankeid; on sellega seoses seisukohal, et avaliku sektori hankijad peaksid ulatuslikumalt kasutama sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid pakkumuste hindamise kriteeriumeid, kuna see aitaks ühtlustatud ja kooskõlastatud viisil stimuleerida kestlikku üleminekut kõigis liikmesriikides; kutsub komisjoni üles jõuliselt jõustama kehtiva ELi riigihankedirektiivi (8) sotsiaalklauslit; tuletab meelde, et kehtiva ELi õiguse kohaselt peaks olema võimalik lisada ka klausleid, millega tagatakse kollektiivlepingute järgimine, rikkumata riigihankelepinguid käsitlevat liidu õigust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et ELi riigihangete direktiivi uuenduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kaalutluste integreerimise potentsiaali on ELis seni vaid osaliselt ära kasutatud; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kasutama parimal viisil ära olemasolevaid reegleid, et edendada ELis valmistatud toodete tootmist ja kasutamist; nõuab selle direktiivi, sealhulgas innovatsioonipartnerluste kasutamist, et taastada olulistes sektorites suveräänsus, aidata edendada sotsiaalselt kestlikku ja keskkonnasäästlikku majandust, tugevdada kohalikke ettevõtteid, eelkõige VKEsid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | julgustab komisjoni ja liikmesriike pöörama praegu väljatöötamisel olevates kava „REPowerEU“ käsitlevates peatükkides erilist tähelepanu suure energiakasutusega sektoritele; on veendunud, et selles sektoris toimuvaks üleminekuks antavat rahalist toetust tuleks vajaduse korral suurendada, et tagada sektori konkurentsivõime ja kestlikkus kõrgete energiahindade kontekstis; |
| --- | --- |

34.

Riigiabi

| 35. | on kindlalt veendunud, et riigiabi range reguleerimine ühtsel turul on Euroopa majandusliku heaolu oluline osa, sest see soodustab tugevat, ilma moonutusteta võrdsetel tingimustel konkurentsi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et ELi riigiabi käsitlevaid norme tuleks lihtsustada ja need peaksid võimaldama Euroopa strateegiliste eesmärkide saavutamiseks paindlikkust; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettevalmistustöö üle ajutise kriisi- ja üleminekuraamistiku loomiseks, sealhulgas ettevõtetele, kes toodavad strateegilisi tooteid, nagu murrangulised tehnoloogiad, puhtad uuenduslikud tehnoloogiad, ning energiaeesmärkidel; rõhutab, et paindlikkus peaks olema sihipärane, ajutine, proportsionaalne ja kooskõlas ELi poliitikaeesmärkidega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toetab komisjoni ettepanekut ühtset turgu mittemoonutavate maksusoodustuste raamistiku kohta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et kui Euroopa riigiabi käsitlevaid norme ei kooskõlastata, takistab see majanduse taastumist ja ohustab ühtse turu ellujäämist; on veendunud, et riigiabi kontrollimise eesmärk on suurendada tarbijate heaolu ja säilitada võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et komisjon peab arvesse võtma riigiabi käsitlevate normide mis tahes reformi võimalikku mõju ühtsele turule; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on mures üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide algatamiseks vajaliku menetlusaja ning riigiabist teatamist käsitlevate komisjoni otsuste pika ooteaja pärast; kutsub komisjoni üles teavitamissüsteemi reformima ja ühtlustama, et iga teavitamine loetaks menetletuks hiljemalt kuue kuu möödumisel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunnustab EÜ ühinemismääruse (9) panust siseturu nõuetekohasesse toimimisse ning kutsub komisjoni üles jätkama selle aluspõhimõtete edendamist ja nende järgimise tagamist; nõuab samas tungivalt, et komisjon tõhustaks pingutusi, et täita oma kohustus vaadata läbi oma teatis asjaomase turu määratluse kohta ELi konkurentsiõiguses, kohandamaks seda nii, et see kajastaks suurenenud ülemaailmset konkurentsi valitud peamistes strateegilistes sektorites; |
| --- | --- |

41.

Kvaliteetsemad töökohad ja oskused

| 42. | rõhutab, et Euroopa tööstusstrateegia peaks aitama tugevdada Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelit; rõhutab sellega seoses soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamise tähtsust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi tööstuskava aitaks saavutada õiglase ülemineku ja selle eesmärgid, sealhulgas õiglaste töötingimuste ja hea palgaga kvaliteetsete töökohtade loomine, kollektiivläbirääkimiste edendamine ja kollektiivlepingute järgimine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab lisaks, kui oluline on juurdepääs koolitusele ja töötajate ümberõppele sellistes tööstusharudes ja valdkondades, mis peavad läbima põhjalikud muudatused, pidades silmas rohe- ja digipööret; rõhutab, et kvalifikatsioonid ja tõendatud pädevused pakuvad töötajatele lisaväärtust, mis parandab nende positsiooni tööturul ning mida on võimalik tööturu muutumisel kaasa võtta; nõuab, et oskusi käsitlev riiklik poliitika oleks suunatud erialaste oskuste ja pädevuste tõendamisele ja kinnitamisele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tunneb heameelt selle üle, et kava aitab tagada kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu olemasolu Euroopa tööstuses, suurendades oskuste asjakohasust kohalike oskuste paktide abil ning toetades oskuste arendamise ühtsete kontaktpunktide ja kohalike keskuste arendamist, ning kava eesmärgi üle kasutada ära ELis leiduvaid andeid, suurendada tööjõu piiriülest liikuvust ja tõmmata Euroopa talendipagasi kaudu ligi kvalifitseeritud tööjõudu kolmandatest riikidest; kutsub komisjoni üles esitama kava Euroopa atraktiivsuse suurendamiseks inseneride ja akadeemikute töökohana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et ELi tööstuskava looks sünergiat ja seoseid peamise hariduspoliitikaga, arvestades selle sektori suurt mõju; rõhutab, et seda on vaja kooskõlastada Euroopa ülikoolide strateegiaga, et edendada koostööd tööstusökosüsteemiga, eelkõige strateegiliste teadus- ja innovatsioonimeetmete rakendamise kaudu; rõhutab kutsekoolituse tähtsust, et tööstusharudes oleks kvalifitseeritud töötajaid, kellel on rohe- ja digioskused; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et kava peab aitama saavutada 2030. aasta eesmärke ja sihte, nagu on sätestatud digikümnendi poliitikaprogrammis, luues muu hulgas mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele ning madalama kvalifikatsiooniga inimestele juurdepääsu tööhõivele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi koolituse üldine määr on ELis pidevalt suurenenud, jääb see huvipuuduse ja selle tõttu, et selle järele ei tunta vajadust, endiselt oluliselt alla eesmärgile, mille kohaselt peaks 2030. aastaks iga-aastaselt osalema koolitusel 60 % täiskasvanud elanikkonnast; rõhutab, et koolitusel osalemist soodustavad oskuspõhised hüvitussüsteemid; |
| --- | --- |

48.

Avatud ja õiglane kaubandus vastupidavates tarneahelates

| 49. | tuletab meelde, et iga viies töökoht liidus sõltub ekspordist; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles edendama uusi majanduspartnerlusi demokraatlike riikidega, et liit suudaks koos nendega lisaks muudele asjadele toime tulla kliimamuutustest ja Venemaa agressioonist põhjustatud raskustega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles hindama praegust sõltuvust ja leidma alternatiivseid allikaid Euroopa elutähtsate tehnoloogiate ja toorainete tarneahelate mitmekesistamiseks ning rõhutab, et ELi tööstuse vajaduste rahuldamiseks tuleb parandada koordineerimist ning teha vastupidavate tarneahelate loomiseks ühiseid pingutusi; võtab teadmiseks kavandatava ettepaneku võtta vastu kriitilise tähtsusega tooraineid käsitlev õigusakt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunneb heameelt parlamendi käesoleva ametiaja jooksul vastu võetud õigusaktide üle, mis aitavad võidelda kaubanduspartnerite ebaausate tavade vastu, eelkõige seoses riigihangete ja välisriigi subsiidiumidega; kutsub komisjoni üles neid täiel määral ära kasutama; kutsub lisaks komisjoni üles võtma jõulisemat seisukohta võitluses ebaausa ülemaailmse konkurentsiga, näiteks sellisega, mis on põhjustatud põhjendamatust riigiabist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni ka üles esitama õigusakti ettepanekut, mis käsitleb uue põlvkonna partnerlusi maailmas ning kasutaks täiel määral ära ELi majanduslikku ja poliitilist mõjuvõimu suhetes praeguste kaubanduspartneritega, tagamaks, et liit saab oma tööstuse ekspordist ja impordist võimalikult suurt kasu, edendades samal ajal oma väärtusi ja standardeid, eelkõige inimõigusi ja Euroopa rohelist kokkulepet; kutsub komisjoni üles kasutama Euroopa jõukuse edendamiseks kõiki Euroopa kaubanduspoliitika vahendeid, otsides ja luues uusi kaubanduspartnerlusi, ning kaitsma ühtset turgu ELi mittekuuluvatest riikidest lähtuvate moonutuste eest; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et need partnerlused toetaksid ELis ja partnerriikides üleminekut rohelisele tööstusele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) tuleb kiiresti reformida, et tagada selle mõjusus, säilitada reeglitel põhinev ülemaailmne kaubandussüsteem, vältida subsideerimisrallit ja kõlvatut konkurentsi ning kindlustada, et meil on mitmepoolselt kokkulepitud reeglite täitmise tagamiseks toimiv vaidluste lahendamise organ; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, kui oluline on kiiremini rakendada välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määruse sätteid, et luua vastupanuvõime ja tugevdada strateegilisi tarneahelaid; |
| --- | --- |

55.

USA inflatsiooni vähendamise õigusakt

| 56. | väljendab muret USA inflatsiooni vähendamise õigusakti sätete pärast, millega diskrimineeritakse ELi ettevõtteid, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd USA administratsiooniga, et leida inflatsiooni vähendamise õigusakti rakkerühmas WTO-ga kooskõlas olev lahendus; tunnistab siiski selle õigusakti eesmärki edendada puhast tootmist ja innovatsiooni puhta tehnoloogia valdkonnas ning kiirendada kliimaalaseid pingutusi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiiresti hindama USA inflatsiooni vähendamise õigusakti võimalikku mõju Euroopa tööstusele ja selle konkurentsivõimele, võttes arvesse praeguseid probleeme seoses pikkade tarneahelatega ning energia, transpordi ja tooraine kõrgete kuludega; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et mõned USA inflatsiooni vähendamise õigusakti elemendid ja kasutusele võetud rahaliste vahendite suur hulk võivad tekitada probleeme Atlandi-ülesele kaubandusele ja investeeringutele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles tegema USAga koostööd, et viia inflatsiooni vähendamise õigusakti rakendamine Euroopa huvidega võimalikult hästi kooskõlla; kutsub komisjoni eelkõige üles tagama, et ELi suhtes kohaldatakse inflatsiooni vähendamise õigusaktis sätestatud erandeid, mis on ette nähtud vabakaubandusalases koostöös osalevate riikide jaoks, ning et Euroopa toodetel oleks USA toodetega samaväärne õigus maksusoodustustele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles tegema sarnaselt meelestatud riikidega koostööd, et mõjutada USA inflatsiooni vähendamise õigusakti rakendamist, eelkõige Euroopa majanduse jaoks strateegilistes sektorites; rõhutab, et EL peaks olema valmis esitama vaidluste lahendamise süsteemi kaudu USA inflatsiooni vähendamise õigusakti vastu kaebuse, kui hinnang näitab, et see on rakendamisel jätkuvalt diskrimineeriv; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, kontrollikojale, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, jaotamiseks riigi tasandist madalama tasandi parlamentidele ja volikogudele, Euroopa Nõukogule ning ÜRO-le. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0329.

(2)  ELT L 323, 19.12.2022, lk 4.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0347.

(5)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 43.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2041, mis käsitleb piisavat miinimumpalka Euroopa Liidus (ELT L 275, 25.10.2022, lk 33).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(9)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/27

---

P9_TA(2023)0054

Järelmeetmed seoses parlamendi nõutud meetmetega Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsuse tugevdamiseks

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon järelmeetmete kohta seoses parlamendi nõutud meetmetega Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsuse suurendamiseks (2023/2571(RSP))

(2023/C 283/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse usaldusväärsuse, sõltumatuse ja vastutuse suurendamise meetmeid, mille esimeeste konverents võttis vastu 8. veebruaril 2023, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse usaldusväärsuse, sõltumatuse ja vastutuse suurendamise meetmeid, mille esimeeste konverents võttis vastu 8. veebruaril 2023,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (1),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi 14. septembri 2022. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus ja komisjoni 2023. aasta tööprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi 14. septembri 2022. aasta kõnet olukorrast Euroopa Liidus ja komisjoni 2023. aasta tööprogrammi,

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 20. mai 2021. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet kohustusliku läbipaistvusregistri kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsust, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (2005/684/EÜ, Euratom) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsust, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (2005/684/EÜ, Euratom) (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 10 ja 11 ning Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 10 ja 11 ning Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhendit,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Belgia ametiasutuste juhtimisel toimuvad uurimised on paljastanud põhjendatud korruptsiooni-, rahapesu- ja kuritegelikus organisatsioonis osalemise kahtlused, millega on seotud kolm praegust Euroopa Parlamendi liiget ja üks endine parlamendiliige ning muud töötajad, eelkõige seoses Maroko ja Katariga, aga ka teiste riikidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Belgia ametiasutuste juhtimisel toimuvad uurimised on paljastanud põhjendatud korruptsiooni-, rahapesu- ja kuritegelikus organisatsioonis osalemise kahtlused, millega on seotud kolm praegust Euroopa Parlamendi liiget ja üks endine parlamendiliige ning muud töötajad, eelkõige seoses Maroko ja Katariga, aga ka teiste riikidega;

| B. | arvestades, et 15. detsembril 2022 võttis Euroopa Parlament suure häälteenamusega vastu resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust; arvestades, et resolutsioonis nõuti mitme kiireloomulise meetme võtmist, et tugevdada ELi institutsioonide usaldusväärsust, läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 15. detsembril 2022 võttis Euroopa Parlament suure häälteenamusega vastu resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust; arvestades, et resolutsioonis nõuti mitme kiireloomulise meetme võtmist, et tugevdada ELi institutsioonide usaldusväärsust, läbipaistvust ja vastutust;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi president esitas parlamendi eetikanormide reformimise ettepanekute projekti, mis kinnitati 2023. aasta jaanuari alguses esimeeste konverentsi koosolekul; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi president esitas parlamendi eetikanormide reformimise ettepanekute projekti, mis kinnitati 2023. aasta jaanuari alguses esimeeste konverentsi koosolekul;

| D. | arvestades, et läbipaistvus ja vastutus on eeltingimus selleks, et kodanikud usaldaksid ELi institutsioone, ning arvestades, et seetõttu kujutab korruptsioon endast tõsist rünnakut Euroopa demokraatiale; arvestades, et hiljutised paljastused on suurendanud üldsuse huvi meetmete vastu, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi liikmete tegevuse läbipaistvuse, sõltumatuse ja vastutuse tagamiseks, samuti teiste institutsioonide meetmete vastu selles valdkonnas; arvestades, et välisriikide huvidega seotud korruptsioonisüüdistused on kõigutanud üldsuse usaldust Euroopa Parlamendi vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et läbipaistvus ja vastutus on eeltingimus selleks, et kodanikud usaldaksid ELi institutsioone, ning arvestades, et seetõttu kujutab korruptsioon endast tõsist rünnakut Euroopa demokraatiale; arvestades, et hiljutised paljastused on suurendanud üldsuse huvi meetmete vastu, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi liikmete tegevuse läbipaistvuse, sõltumatuse ja vastutuse tagamiseks, samuti teiste institutsioonide meetmete vastu selles valdkonnas; arvestades, et välisriikide huvidega seotud korruptsioonisüüdistused on kõigutanud üldsuse usaldust Euroopa Parlamendi vastu;

| E. | arvestades, et oluline on tagada, et era- ja välishuvid ei takistaks demokraatlikke protsesse ning et kodanike õigusi austatakse täielikult; arvestades, et ELi institutsioonid ja nende töötajad peavad kaitsma ELi demokraatlike põhimõtete ja väärtuste usaldusväärsust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oluline on tagada, et era- ja välishuvid ei takistaks demokraatlikke protsesse ning et kodanike õigusi austatakse täielikult; arvestades, et ELi institutsioonid ja nende töötajad peavad kaitsma ELi demokraatlike põhimõtete ja väärtuste usaldusväärsust;

| F. | arvestades, et ELi institutsioonide sisemiste järelevalve- ja hoiatusmehhanismidega ei ole toimuvat korruptsiooni ega välissekkumist üldse suudetud tuvastada; arvestades, et kehtivad kaitsemeetmed ja karistusmehhanismid ei ole osutunud eespool nimetatud kuritegeliku käitumise tõkestamiseks tõhusaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi institutsioonide sisemiste järelevalve- ja hoiatusmehhanismidega ei ole toimuvat korruptsiooni ega välissekkumist üldse suudetud tuvastada; arvestades, et kehtivad kaitsemeetmed ja karistusmehhanismid ei ole osutunud eespool nimetatud kuritegeliku käitumise tõkestamiseks tõhusaks;

| 1. | kordab, et on sügavalt vapustatud hiljutistest korruptsioonisüüdistustest Euroopa Parlamendi praeguste ja endiste liikmete vastu ja mõistab korruptsiooni hukka ning kinnitab nulltolerantsi mis tahes kujul või tasandil esineva korruptsiooni suhtes; on veendunud, et käimasolevate uurimiste ulatus eeldab Euroopa Parlamendilt ja ELi institutsioonidelt ühest ja vankumatut reageerimist institutsioonidevahelisel ja erapooletul viisil ning jõuliste ja koheste meetmetega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et parlamendiliikmete käitumisjuhendi rikkumise eest ei ole kunagi määratud ühtegi rahalist karistust, kuigi parlamendiliikmete käitumise küsimustega tegeleva nõuandekomitee aastaaruannetes on dokumenteeritud vähemalt 26 rikkumist; peab äärmiselt oluliseks tagada kehtivate läbipaistvust ja vastutust käsitlevate reeglite täielik rakendamine, sealhulgas rahalised karistused Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhendi rikkumise eest; nõuab parlamendiliikmete karistatavate tegevuste loetelu läbivaatamist, et aidata parandada nende vastutuse ja kohustuste täitmist, sealhulgas Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 176 läbivaatamist, et luua tugev ja nähtav raamistik, mis on jõustatav ja hoiatav; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et seadused on korruptsiooni ja kriminaalse käitumise vastu võitlemisel olulised, kuid nendega üksi ei ole võimalik ära hoida üksikute praeguste või endiste parlamendiliikmete, Euroopa Parlamendi või teiste Euroopa institutsioonide töötajate või ametnike kriminaalset käitumist; nõuab, et institutsioonide reeglite ja menetluste võimalikud lüngad, mis soodustavad ebaseaduslikku käitumist, tuleb tuvastada ja kõrvaldada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et kõigil ELi institutsioonidel on olemas mehhanismid, mille abil tegelda läbipaistvuse ja vastutuse küsimustega; rõhutab, et need olemasolevad mehhanismid ja vahendid tuleb vajaduse korral läbi vaadata ja neid muuta, sealhulgas eesmärgiga tuvastada haavatavus välissekkumise suhtes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et uurimise all olevate praeguste ja endiste parlamendiliikmete puhul kasutati Euroopa parlamentarismi välissekkumiseks väidetavalt valitsusväliseid organisatsioone; nõuab tungivalt kehtivate reeglite läbivaatamist, et suurendada valitsusväliste organisatsioonide läbipaistvust ja vastutust, eelkõige seoses valitsemise, eelarve, välismaise mõju ja märkimisväärset kontrolli omavate isikutega; rõhutab, et valitsusvälised organisatsioonid, kellelt ei nõuta läbipaistvusregistris registreerimist, peavad avalikustama oma rahastamisallikad, esitades sama teabe nagu kõik tavapärased registreerijad; nõuab, et kui seda teavet ei avalikustata, tuleks viivitamata külmutada kõik kõnealusele valitsusvälisele organisatsioonile antavad ELi rahalised vahendid; nõuab valitsusväliste organisatsioonide põhjalikku eelsõelumist enne nende kandmist ELi läbipaistvusregistrisse, Euroopa Komisjoni ja valitsusväliste organisatsioonide vaheliste lepinguliste kokkulepete avaldamist ning selliste valitsusväliste organisatsioonide selget määratlemist, kellel on lubatud läbipaistvusregistris registreeruda ja kes võivad saada ELi rahalist toetust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma täielikku toetust läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja vastutuse suurendamise ettepanekutele, mis esitati parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et Euroopa Parlamendi presidendi poolt 8. veebruaril 2023 esitatud esialgsed ettepanekud, mille eesmärk on suurendada usaldusväärsust, sõltumatust ja vastutust, on vajalik esimene samm selleks, et reageerida tungivale vajadusele, et institutsioon tagaks ELi institutsioonide vastutuse, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse; märgib, et esimeeste konverentsil vastu võetud kava hõlmab mõningaid meetmeid, mille üle parlament hääletas 2022. aasta detsembris, ega välista muude meetmete kaalumist laiema reformiprotsessi osana; kohustub järgima kõiki detsembri resolutsioonis vastu võetud meetmeid ja kordab oma soovi võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada ELi institutsioonide vastutus, läbipaistvus ja usaldusväärsus; kohustub edaspidi järgima avatud ja läbipaistvat protsessi, et näidata üldsusele tugevat pühendumust reformidele ja kodanike usalduse taastamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et viivitamata täielikult rakendataks kõik detsembri resolutsioonis vastu võetud meetmed ja nõudmised; nõuab täiendavate ja ulatuslikumate meetmete võtmist, eelkõige rikkumisest teatajate kaitse, seire, aruandluse ja järelevalve valdkonnas; nõuab, et läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsusega seotud otsuseid tehtaks ja arutelusid peetaks avalike kohtumiste raames, tagades seeläbi põhimõttelise vastutuse ja järelevalve, välja arvatud juhul, kui õigustatud ja pakiline probleem nõuab konfidentsiaalsust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitlevale ning Euroopa Parlamendis usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja vastutuse suurendamisega tegelevale erikomisjonile (INGE2) ülesandeks teha kindlaks võimalikud puudused parlamendi reeglites ja esitada reformiettepanekuid kooskõlas detsembri resolutsiooniga, tuginedes põhiseaduskomisjoni tööle ja selle komisjoniga tehtavale koostööle ning muude parlamentide parimatele tavadele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab eelkõige oma pikaajalist üleskutset komisjonile esitada kooskõlas Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsiooniga ettepanek luua võimalikult kiiresti sõltumatu ja mõjus eetikaorgan; taunib asjaolu, et Euroopa Komisjon ei ole sellist ettepanekut ikka veel teinud, kuigi komisjoni president lisas selle volinik Věra Jourová 2019. aasta missioonikirja, ning peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi presidendi tegevuskava ei sisalda meetmeid protsessi kiirendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 2022. aasta veebruari resolutsiooniga sõltumatu eetikaorgani loomise kohta hiljemalt 2023. aasta märtsiks ettepaneku luua sõltumatu eetikaorgan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et vastuvõetud meetmed ei sisalda ettepanekuid parlamendiliikmete käitumise küsimustega tegeleva nõuandekomitee usaldusväärse reformi kohta; kohustub reformima nõuandekomiteed kooskõlas oma ettepanekuga luua sõltumatu eetikaorgan, kuni sõltumatu ELi eetikaorgan saab võtta üle nõuandekomitee praeguse rolli, võimaldades tal omal algatusel kontrollida parlamendiliikmeid, võimaldades igaühel esitada põhjendatud kaebusi, kehtestades parlamendiliikmete huvide deklaratsioonide ennetava kontrolli ning tagades tõhusama ja läbipaistvama rangemate sanktsioonide süsteemi praegustele ja endistele parlamendiliikmetele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab täiendavalt kontrollida parlamendiliikmete assistente ja tundlikes poliitikavaldkondades, eelkõige välisasjade, julgeoleku ja kaitse valdkonnas töötavaid töötajaid; on arvamusel, et sellistes valdkondades töötavaid töötajaid võiks rahapesuvastase direktiivi määratluse kohaselt pidada riikliku taustaga isikuteks; on seisukohal, et kolmandate riikide hüvitatavad reisid tuleks Euroopa Parlamendi spetsiaalse organi poolt eelnevalt heaks kiita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab hädavajalikuks kehtestada parlamendiliikmetele kohe pärast nende ametiaja lõppemist algav kuuekuuline nn ooteaeg, ning on veendunud, et see ajavahemik tuleks kindlaks määrata, võttes arvesse reegleid, mida kohaldatakse näiteks endiste komisjoni volinike suhtes, kui nad alustavad Euroopa Parlamendiga seotud lobitööd; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kohustub eraldama läbipaistvusregistri sekretariaadile piisavad vahendid tagamaks, et huvirühmade, lobiüksuste ja valitsusväliste organisatsioonide lobitööd käsitlevate kannete täpsust oleks võimalik kontrollida ning lobitöö muutuks läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et parlamendiliikmetel keelataks tegeleda tasustatud kõrvaltegevustega, mis võivad tekitada huvide konflikti nende mandaadiga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt parlamendiliikmete majanduslike huvide deklaratsioonide läbipaistvuse suurendamiseks võetud meetmete üle, millega nõutakse rohkem teavet parlamendiliikmete kõrvaltöökohtade ja parlamendivälise tegevuse kohta, sealhulgas nende teenitava kõrvaltulu täpse summa ja klientide kohta, kelle nimel nad tasu eest töötavad; kordab oma nõudmist kaaluda täiendavaid korruptsioonivastaseid kaitsemeetmeid, näiteks parlamendiliikmete varade deklareerimist iga ametiaja alguses ja lõpus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et registreeritud assistentidele ja töötajatele laiendataks parlamendiliikmete kohustust seoses konkreetsete raportite või resolutsioonidega või olukordades, kus parlamendiliikmetel on aktiivne roll ning selge ja vahetu mõju konkreetsete dokumentide arengus, deklareerida kõik kavandatud kohtumised läbipaistvusregistri kohaldamisalasse kuuluvate kolmandate riikide diplomaatiliste esindajate ja kolmandate isikutega, välja arvatud erijuhtudel, näiteks kui üksikisiku või organisatsiooni nimetamine kahjustaks mis tahes isiku elu või isikupuutumatust, või kui muud kaalukad avaliku huviga seotud põhjused nõuavad konfidentsiaalsust, või kohtumised, mis toimuvad rangelt isiklikel eesmärkidel ja mitte koostöös teistega, või spontaansed või puhtalt era- või sotsiaalsel eesmärgil toimuvad kohtumised; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et parlament nõudis oma detsembri resolutsioonis personalieeskirjade, eelkõige selle artikli 22 punkti c läbivaatamist, et viia see kooskõlla rikkumisest teatajaid käsitleva direktiivi standarditega; kordab seda nõudmist ja nõuab lisaks assistentide suhtes kohaldatavate rikkumisest teatajaid käsitlevate reeglite läbivaatamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt meetmete üle, mis võeti Katari esindajate suhtes pärast paljastusi; kordab aga oma sügavat muret Maroko ametiasutuste väidetava korruptsiooni pärast ning nõuab Maroko esindajate suhtes samade meetmete rakendamist; kordab, et on kindlalt otsustanud põhjalikult uurida ja käsitleda korruptsioonijuhtumeid, millesse on segatud riigid, kes püüavad osta mõjuvõimu Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab äärmiselt kindlalt, et Euroopa Parlament peaks jätkuvalt võtma inimõiguste rikkumiste vastu sõna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mõistab hukka korruptsiooniskandaali kasutamise valitsusväliste organisatsioonide vastu suunatud eksliku laimukampaania algatamiseks ja väärinfo levitamiseks nende rahastamise läbipaistmatuse kohta; kordab oma vankumatut toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes seisavad inimõiguste ja keskkonna eest, järgides täielikult Euroopa Liidu institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse reegleid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et kehtivat volinike eetikaraamistikku tuleb laiendada, et täita selles leiduvad õiguslikud lüngad, näiteks volinike põhimääruse puudumine; rõhutab, et see protsess on tihedalt seotud parlamentaarse kontrolli ja järelevalvega; on seetõttu arvamusel, et komisjoni volinike põhikiri tuleb igal juhul koostada seadusandliku tavamenetluse kohaselt; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa demokraatia kaitsmise paketi raames volinike põhikirja ettepaneku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema parlamendiga koostööd ennetamise ja valmisoleku tagamiseks vajalike reformide elluviimisel, et tugevdada ELi institutsioonide läbipaistvust ja vastutust ning võidelda korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab kiireloomulist tegutsemist kõigi Euroopa Parlamendi poolt juba heaks kiidetud meetmete rakendamiseks; kutsub INGE2-komisjoni ja Euroopa Parlamendi teisi vastutavaid organeid üles muutma eetikanorme niipea kui võimalik ja hiljemalt enne suve, ning nõuab tehtud edusammude avalikku hindamist kuue kuu jooksul; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Parlamendi juhatusele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0448.

(2)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 159.

(3)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 127.

(4)  ELT L 207, 11.6.2021, lk 1.

(5)  ELT L 262, 7.10.2005, lk 1.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/31

---

P9_TA(2023)0055

ELi sõltumatu eetikaorgani asutamine

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi sõltumatu eetikaorgani loomise kohta (2023/2555(RSP))

(2023/C 283/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 9 ja 10, artikli 15 lõiget 3 ja artikli 17 lõiget 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 298, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 9 ja 10, artikli 15 lõiget 3 ja artikli 17 lõiget 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 298,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 18. märtsi 2022. aasta kirja nõukogule, mis sisaldas komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta muule kui seadusandlikule resolutsioonile ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni 18. märtsi 2022. aasta kirja nõukogule, mis sisaldas komisjoni järelmeetmeid Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta muule kui seadusandlikule resolutsioonile ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi 1. detsembri 2019. aasta missioonikirja väärtuste ja läbipaistvuse valdkonna asepresidendi kandidaadile Věra Jourovále, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi 1. detsembri 2019. aasta missioonikirja väärtuste ja läbipaistvuse valdkonna asepresidendi kandidaadile Věra Jourovále,

| — | võttes arvesse poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024), mida Ursula von der Leyen esitles 16. juulil 2019 Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitilisi suuniseid järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024), mida Ursula von der Leyen esitles 16. juulil 2019 Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadina,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (1),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete käitumisjuhendit,

| — | võttes arvesse oma kodukorda, eriti selle artikleid 2, 10 ja 11 ning artikli 176 lõiget 1, artikleid 1–3, artikli 4 lõiget 6, I lisa artikleid 5 ja 6 ning II lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodukorda, eriti selle artikleid 2, 10 ja 11 ning artikli 176 lõiget 1, artikleid 1–3, artikli 4 lõiget 6, I lisa artikleid 5 ja 6 ning II lisa,

| — | võttes arvesse määrust nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust nr 31 (EMÜ), 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et komisjoni president võttis 2019. aasta juulis oma poliitilistes suunistes kohustuse luua eetikaorgan; arvestades, et komisjoni väärtuste ja läbipaistvuse valdkonna asepresident võttis oma missioonikirjas endale sama kohustuse; arvestades, et Euroopa Parlament on selle organi loomisele juba toetust avaldanud; arvestades, et komisjon ei ole pärast seda siiski veel esitanud ettepanekut institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta sõltumatu eetikaorgani loomiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni president võttis 2019. aasta juulis oma poliitilistes suunistes kohustuse luua eetikaorgan; arvestades, et komisjoni väärtuste ja läbipaistvuse valdkonna asepresident võttis oma missioonikirjas endale sama kohustuse; arvestades, et Euroopa Parlament on selle organi loomisele juba toetust avaldanud; arvestades, et komisjon ei ole pärast seda siiski veel esitanud ettepanekut institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta sõltumatu eetikaorgani loomiseks;

| B. | arvestades, et tänu hiljutistele korruptsioonijuhtumite ilmsiks tulekule on õigustatult suurenenud avalik ja poliitiline kontroll parlamendis ja teistes institutsioonides kehtivate normide ja tavade üle; arvestades, et avalike institutsioonide ja nende valitud esindajate, volinike ning töötajate tegevuse sõltumatus ja läbipaistvus ning vastutuse võtmine on ülimalt olulised, et suurendada demokraatlike institutsioonide legitiimseks toimimiseks vajalikku kodanike usaldust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tänu hiljutistele korruptsioonijuhtumite ilmsiks tulekule on õigustatult suurenenud avalik ja poliitiline kontroll parlamendis ja teistes institutsioonides kehtivate normide ja tavade üle; arvestades, et avalike institutsioonide ja nende valitud esindajate, volinike ning töötajate tegevuse sõltumatus ja läbipaistvus ning vastutuse võtmine on ülimalt olulised, et suurendada demokraatlike institutsioonide legitiimseks toimimiseks vajalikku kodanike usaldust;

| C. | arvestades, et institutsioonidel juba on kehtivad eetikanormid, kuid need on väga killustatud ja tuginevad üksnes iseregulatsioonil põhinevale lähenemisviisile; arvestades, et sõltumatu eetikaorgani loomine võib aidata suurendada usaldust ELi institutsioonide ja nende demokraatliku legitiimsuse vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et institutsioonidel juba on kehtivad eetikanormid, kuid need on väga killustatud ja tuginevad üksnes iseregulatsioonil põhinevale lähenemisviisile; arvestades, et sõltumatu eetikaorgani loomine võib aidata suurendada usaldust ELi institutsioonide ja nende demokraatliku legitiimsuse vastu;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu välja töötatud Meroni doktriin võimaldab delegeerida ELi institutsioonide pädevusi välistele asutustele, sealhulgas ka pädevusi, mida ei ole veel teostatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu välja töötatud Meroni doktriin võimaldab delegeerida ELi institutsioonide pädevusi välistele asutustele, sealhulgas ka pädevusi, mida ei ole veel teostatud;

| 1. | on endiselt sügavalt vapustatud väidetavatest korruptsioonijuhtumitest Euroopa Parlamendis ja mõistab need hukka ning kinnitab oma nulltolerantsipoliitikat korruptsiooni kõigi vormide suhtes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab uuesti oma toetust sõltumatu eetikaorgani loomisele, nagu on kirjeldatud parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis, et taastada kodanike usaldus ELi institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2023. aasta märtsi lõpuks ettepaneku luua Euroopa Parlamendi ja komisjoni jaoks sõltumatu eetikaorgan, mille tegevuses võivad osaleda kõik ELi institutsioonid ja ametid, ning viiks enne suvepuhkust lõpule läbirääkimised organi struktuuri, juhtimise, nime, koosseisu ja volituste ning mis tahes muude küsimuste üle, mis võivad tekkida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab kindlalt, et tuleb teha selget vahet kuritegudel, institutsiooniliste reeglite rikkumisel ja ebaeetilisel käitumisel; tuletab meelde, et sõltumatu eetikaorgan peaks töötama välja ELi institutsioonide ühise huvide konflikti määratluse, tuginedes seejuures kõrgeimatele standarditele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et uuele ELi eetikaorganile tuleks delegeerida kokkulepitud ülesannete loetelu, et ta saaks teha ettepanekuid ja anda nõu Euroopa Komisjoni volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja osalevate institutsioonide töötajate juhtumite ja eeskirjade kohta enne nende ametiaega või teenistust, selle ajal ja mõnel juhul pärast seda kooskõlas kohaldatavate normidega; on seisukohal, et eetikanormide järjepideva kohaldamise ja prognoositavuse tagamiseks peaksid need nõuanded olema sõltumatu ELi eetikaorgani samas küsimuses võetud seisukoha puhul siduvad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et organil peaks olema õigus alustada omal algatusel uurimist ning viia läbi kohapealseid ja dokumendipõhiseid uurimisi teabe alusel, mida ta on ise kogunud või saanud kolmandatelt isikutelt; rõhutab, et organil peaks olema ka võimalus kontrollida majanduslike huvide ja varadeklaratsioonide õigsust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Qatargate’i skandaali puhul kasutati valitsusväliseid organisatsioone väidetavalt selleks, et hõlbustada välissekkumist Euroopa demokraatiasse; nõuab tungivalt kehtivate normide läbivaatamist, et suurendada huvirühmade tegevuse läbipaistvust ja vastutust suhtlemisel parlamendiliikmetega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et ettepanekuga nähakse ette üheksast eetikaeksperdist koosneva organi loomine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et on vajalik, et eetikaorgan kaitseks rikkumistest teatajaid, eelkõige Euroopa Liidu ametnikke, et nad saaks väljendada oma kahtlusi kehtivate normide võimaliku rikkumise kohta, kartmata seejuures survestamist; soovitab vaadata läbi personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 22c, et viia see kooskõlla rikkumisest teatajaid käsitleva direktiivi (4) normidega; kordab oma nõudmist juhatusele, et see vaataks vahepeal viivitamata läbi parlamendi sise-reeglid, millega rakendatakse personalieeskirjade artiklit 22c, et viia need kooskõlla rikkumisest teatajaid käsitlevas direktiivis sätestatud kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovib, et sõltumatu eetikaorgan saaks teha koostööd ja vahetada teavet asjaomaste ELi asutustega, nagu Euroopa Pettustevastane Amet, Euroopa Prokuratuur, Euroopa Ombudsman ja Euroopa Kontrollikoda, nende vastavate volituste piires; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab, et kõik ELi institutsioonid kehtestaksid ühtlustatud ja piisava pikkusega ooteajad ning tagaksid nende järgmise; tunnistab, et pöördukse efekt kehtib ka valitsusväliste organisatsioonide suhtes, ning nõuab sellega seoses huvide konfliktide edasist analüüsimist; nõuab, et võimalike huvide konfliktide piiramise eesmärgil keelataks Euroopa Parlamendi liikmetel teha tasustatavat tööd või tegeleda tasustatud tegevusega organisatsioonide või üksikisikute nimel, kelle tegevus jääb läbipaistvusregistri kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab viivitamata karmistada ja täielikult rakendada karistusmenetlusi Euroopa Parlamendis, seni kuni oodatakse sõltumatu eetikaorgani loomist; juhib sellega seoses tähelepanu Euroopa Ombudsmani hiljutistele tähelepanekutele Euroopa Parlamendi nõuandekomitee kohta; rõhutab, et ta soovitab tugevdada nõuandekomitee sõltumatust, andes sellele volitused ennetavalt jälgida, uurida ja tagada eetikaeeskirjade, eelkõige käitumisjuhendi järgimist, ning näha selleks ette piisavad vahendid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kohustub võimalikult kiiresti tegutsema kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega, et viia läbirääkimised suveks lõpule; kutsub esimeeste konverentsi üles nimetama ametisse läbirääkijad ja saatma kirja läbirääkimiste alustamise kohta komisjoni ning teiste institutsioonide, ametite ja organitega, kes on valmis liituma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0448.

(2)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 159.

(3)  EÜT P 045, 14.6.1962, lk 1385.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/34

---

P9_TA(2023)0056

Aasta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse ja agressioonisõja algust

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon olukorra kohta aasta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse ja agressioonisõja algust (2023/2558(RSP))

(2023/C 283/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige pärast Venemaa Ukraina-vastase sõja eskaleerumist 2022. aasta veebruaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige pärast Venemaa Ukraina-vastase sõja eskaleerumist 2022. aasta veebruaris,

| — | võttes arvesse 2014. aastal ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut (1) ning Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, mida leping hõlmab, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aastal ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingut (1) ning Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, mida leping hõlmab,

| — | võttes arvesse ÜRO põhikirja, Haagi konventsioone, Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põhikirja, Haagi konventsioone, Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse Ukraina ELi liikmeks astumise avaldust, mille ta esitas 28. veebruaril 2022, ja sellele järgnenud Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmist Euroopa Ülemkogu poolt 23. juunil 2022, tuginedes komisjoni positiivsele hinnangule ja arvestades Euroopa Parlamendi väljendatud seisukohti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina ELi liikmeks astumise avaldust, mille ta esitas 28. veebruaril 2022, ja sellele järgnenud Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmist Euroopa Ülemkogu poolt 23. juunil 2022, tuginedes komisjoni positiivsele hinnangule ja arvestades Euroopa Parlamendi väljendatud seisukohti,

| — | võttes arvesse 3. veebruaril 2023 toimunud ELi ja Ukraina 24. tippkohtumise järel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. veebruaril 2023 toimunud ELi ja Ukraina 24. tippkohtumise järel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 9. veebruari 2023. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 9. veebruari 2023. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi kõnet 9. veebruari 2023. aasta külaskäigu ajal Euroopa Parlamenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi kõnet 9. veebruari 2023. aasta külaskäigu ajal Euroopa Parlamenti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Venemaa on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda; arvestades, et see agressioonisõda kujutab endast ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtete jõhkrat ja jämedat rikkumist; arvestades, et Ukraina on kannatanud Venemaa agressiooni all alates 2013. aasta novembris puhkenud meeleavaldustest tollase presidendi otsuse vastu peatada ELi-Ukraina assotsieerimislepingu allkirjastamine; arvestades, et Venemaa tegevus Ukrainas viimase aasta jooksul ohustab jätkuvalt rahu ja julgeolekut Euroopas ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata ja põhjendamatut agressioonisõda; arvestades, et see agressioonisõda kujutab endast ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtete jõhkrat ja jämedat rikkumist; arvestades, et Ukraina on kannatanud Venemaa agressiooni all alates 2013. aasta novembris puhkenud meeleavaldustest tollase presidendi otsuse vastu peatada ELi-Ukraina assotsieerimislepingu allkirjastamine; arvestades, et Venemaa tegevus Ukrainas viimase aasta jooksul ohustab jätkuvalt rahu ja julgeolekut Euroopas ja kogu maailmas;

| B. | arvestades, et Venemaa väed on sooritanud valimatuid rünnakuid elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu; arvestades, et mõrvatud on juba tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud; arvestades, et Venemaa vägede ja käsilasvägede ebainimlik käitumine on rahvusvahelise humanitaarõigusega täielikult vastuolus; arvestades, et 30. septembril 2022 teatas Venemaa ühepoolselt, et annekteerib lisaks varem annekteeritud Krimmi poolsaarele veel Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja, s.o Venemaa poolt osaliselt okupeeritud Ukraina oblastid; arvestades, et Venemaa katse viia okupeeritud Ukraina aladel läbi etniline puhastus on kaasa toonud jõhkrad massikuriteod; arvestades, et Venemaa eesmärk on hävitada Ukraina rahvuslik identiteet ning kaotada Ukraina kultuur ja omariiklus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa väed on sooritanud valimatuid rünnakuid elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu; arvestades, et mõrvatud on juba tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud; arvestades, et Venemaa vägede ja käsilasvägede ebainimlik käitumine on rahvusvahelise humanitaarõigusega täielikult vastuolus; arvestades, et 30. septembril 2022 teatas Venemaa ühepoolselt, et annekteerib lisaks varem annekteeritud Krimmi poolsaarele veel Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja, s.o Venemaa poolt osaliselt okupeeritud Ukraina oblastid; arvestades, et Venemaa katse viia okupeeritud Ukraina aladel läbi etniline puhastus on kaasa toonud jõhkrad massikuriteod; arvestades, et Venemaa eesmärk on hävitada Ukraina rahvuslik identiteet ning kaotada Ukraina kultuur ja omariiklus;

| C. | arvestades, et miljonid ukrainlased on olnud sunnitud Venemaa agressiooni eest põgenema ja nii Ukraina sees kui ka väljapoole Ukrainat ümber asuma; arvestades, et Venemaa jätkuv agressioon Ukraina vastu sunnib endiselt inimesi oma kodudest põgenema; arvestades, et Venemaa sõjakuritegude tagajärjel on traumeeritud terve põlvkond Ukraina lapsi ning miljonid Ukraina tsiviilisikud ja sõjaväelased vajavad ravi vaimsete kannatuste, depressiooni, ärevuse ja traumajärgse stressihäire tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et miljonid ukrainlased on olnud sunnitud Venemaa agressiooni eest põgenema ja nii Ukraina sees kui ka väljapoole Ukrainat ümber asuma; arvestades, et Venemaa jätkuv agressioon Ukraina vastu sunnib endiselt inimesi oma kodudest põgenema; arvestades, et Venemaa sõjakuritegude tagajärjel on traumeeritud terve põlvkond Ukraina lapsi ning miljonid Ukraina tsiviilisikud ja sõjaväelased vajavad ravi vaimsete kannatuste, depressiooni, ärevuse ja traumajärgse stressihäire tõttu;

| D. | arvestades, et pärast Ukraina territooriumide vabastamist on leitud selgeid tõendeid Venemaa vägede ja käsilasvägede toime pandud struktuursetest ja laiaulatuslikest inimõiguste rikkumistest ja sõjakuritegudest, sealhulgas kiirhukkamistest ja matmisest massihaudadesse, vägistamistest ja muudest seksuaalse vägivalla vormidest, piinamisest, tsiviilisikute kasutamisest inimkilbina, tsiviilisikute (sealhulgas laste) sunniviisilisest ümberasustamisest Venemaale, ökosüsteemide hävitamisest, ulatusliku mõjuga lõhkeaine, sealhulgas ebaseadusliku kobarlahingumoona kasutamisest tihedalt asustatud aladel ning tsiviiltaristu, sealhulgas haiglate, kodude ja koolide sihipärasest hävitamisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast Ukraina territooriumide vabastamist on leitud selgeid tõendeid Venemaa vägede ja käsilasvägede toime pandud struktuursetest ja laiaulatuslikest inimõiguste rikkumistest ja sõjakuritegudest, sealhulgas kiirhukkamistest ja matmisest massihaudadesse, vägistamistest ja muudest seksuaalse vägivalla vormidest, piinamisest, tsiviilisikute kasutamisest inimkilbina, tsiviilisikute (sealhulgas laste) sunniviisilisest ümberasustamisest Venemaale, ökosüsteemide hävitamisest, ulatusliku mõjuga lõhkeaine, sealhulgas ebaseadusliku kobarlahingumoona kasutamisest tihedalt asustatud aladel ning tsiviiltaristu, sealhulgas haiglate, kodude ja koolide sihipärasest hävitamisest;

| E. | arvestades, et humanitaar- ja sundümberasumiskriiside ajal on iseäranis ohus naised ja tütarlapsed, sest jätkuvalt langevad just nemad ebaproportsionaalselt sageli soolise vägivalla ohvriks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et humanitaar- ja sundümberasumiskriiside ajal on iseäranis ohus naised ja tütarlapsed, sest jätkuvalt langevad just nemad ebaproportsionaalselt sageli soolise vägivalla ohvriks;

| F. | arvestades, et viimase aasta jooksul Venemaa poolt Ukraina teraviljaekspordile kehtestatud blokaadi tõttu ähvardab mitut miljonit inimest nii Ukrainas kui ka väljaspool Ukrainat näljahäda, mis meenutab holodomori; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimase aasta jooksul Venemaa poolt Ukraina teraviljaekspordile kehtestatud blokaadi tõttu ähvardab mitut miljonit inimest nii Ukrainas kui ka väljaspool Ukrainat näljahäda, mis meenutab holodomori;

| G. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda näitab selle riigi koloniaalpoliitilist hoiakut naaberriikide suhtes; arvestades, et seni, kuni Venemaa jääb impeeriumiks, pingutab ta jätkuvalt selle nimel, et hoida Euroopa maailmajagu pidevas agressiooniohus; arvestades, et paljud rahvusvahelised osalejad on tunnistanud Venemaa terrorismi toetavaks ja terroristlikke vahendeid kasutavaks riigiks ning selle põhjal tuleks nüüd konkreetseid meetmeid võtta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda näitab selle riigi koloniaalpoliitilist hoiakut naaberriikide suhtes; arvestades, et seni, kuni Venemaa jääb impeeriumiks, pingutab ta jätkuvalt selle nimel, et hoida Euroopa maailmajagu pidevas agressiooniohus; arvestades, et paljud rahvusvahelised osalejad on tunnistanud Venemaa terrorismi toetavaks ja terroristlikke vahendeid kasutavaks riigiks ning selle põhjal tuleks nüüd konkreetseid meetmeid võtta;

| H. | arvestades, et Ukraina on nüüd tunnustatud Euroopa Liidu kandidaatriik ja on saanud ELilt kõigis valdkondades ulatuslikku toetust, sealhulgas enneolematut sõjalist toetust; arvestades, et alates 2022. aasta veebruarist on EL, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused lubanud anda Ukrainale abi, sealhulgas sõjalist abi, vähemalt 67 miljardi euro suuruses summas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ukraina on nüüd tunnustatud Euroopa Liidu kandidaatriik ja on saanud ELilt kõigis valdkondades ulatuslikku toetust, sealhulgas enneolematut sõjalist toetust; arvestades, et alates 2022. aasta veebruarist on EL, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused lubanud anda Ukrainale abi, sealhulgas sõjalist abi, vähemalt 67 miljardi euro suuruses summas;

| I. | arvestades, et hoolimata Venemaa agressioonist ja ebakindlast sotsiaal-majanduslikust olukorrast on Ukraina valitsusel õnnestunud teataval määral rakendada detsentraliseerimist ja demokratiseerimist soodustavaid reforme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata Venemaa agressioonist ja ebakindlast sotsiaal-majanduslikust olukorrast on Ukraina valitsusel õnnestunud teataval määral rakendada detsentraliseerimist ja demokratiseerimist soodustavaid reforme;

| J. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda on suurim sõjaline konflikt Euroopa maailmajaos alates Teise maailmasõja lõpust ning see peegeldab süvenevat konflikti autoritaarsuse ja demokraatia vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda on suurim sõjaline konflikt Euroopa maailmajaos alates Teise maailmasõja lõpust ning see peegeldab süvenevat konflikti autoritaarsuse ja demokraatia vahel;

| 1. | kinnitab vankumatut solidaarsust Ukraina rahva ja juhtidega ning toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab, et mõistab Venemaa ebaseadusliku, provotseerimata ja õigustamatu Ukraina-vastase agressioonisõja ning Valgevene režiimi osalemise selles igati hukka; nõuab, et Venemaa ja tema käsilasväed lõpetaksid igasuguse sõjalise tegevuse, eelkõige rünnakud elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu, ning et Venemaa viiks kõik sõjalised jõud, käsilasväed ja sõjatehnika kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt välja ning lõpetaks Ukraina tsiviilisikute sunniviisilise väljasaatmise ja vabastaks kõik kinnipeetud ukrainlased; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab tunnustust vaprale Ukraina rahvale, kes on õigustatult 2023. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna laureaat ning kaitseb julgelt oma riiki, suveräänsust, iseseisvust ja territoriaalset terviklikkust ning ühtlasi ka vabadust, demokraatiat, õigusriiki ja Euroopa väärtusi jõhkra režiimi eest, mille eesmärk on õõnestada meie demokraatiat ning nõrgestada ja lõhestada meie liitu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | avaldab sügavat kaastunnet nende julgete kaitsjate perekondadele ja lähedastele, kes on ohverdanud oma elu Ukraina, tema rahva, vabaduse ja demokraatia kaitseks; nõuab ELilt ja selle liikmesriikidelt jätkuvat ja suuremat toetust Ukraina vigastada saanud kaitsjate ravimiseks ja rehabilitatsiooniks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab otsustavust aidata Ukraina rahval säilitada vastupanuvaimu ja usku paremasse tulevikku, kus Ukrainas ja Euroopas valitseb rahu, ükski Ukraina territooriumi osa ei ole Venemaa okupatsiooni all ning ükski Ukraina ega muu riigi kodanik ei tunne end ähvardatuna või rünnatuna soovi tõttu elada rahus, turvaliselt ja jõukalt ning Euroopa väärtusi ja põhimõtteid austades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab ELi kodanike, kodanikuühiskonna, liikmesriikide ja ELi enda solidaarsust Ukraina ja tema rahvaga; toetab ajutise kaitse direktiivi (2) jätkuvat pikendamist Ukrainast Venemaa agressioonisõja tagajärjel põgenevate isikute suhtes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et sõja tulemus ja rahvusvahelise üldsuse võetud seisukoht mängivad olulist rolli sõja kulgu tähelepanelikult jälgivate muude autoritaarsete režiimide tulevase tegevuse mõjutamisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Ukraina peamine eesmärk on võita sõda Venemaa vastu, mida mõistetakse Ukraina võimena suruda kõik Venemaa sõjalised jõud, käsilasväed ja liitlased Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt välja; on seisukohal, et seda eesmärki on võimalik saavutada ainult eranditult igat liiki relvade jätkuva, püsiva ja pidevalt suureneva tarnimisega Ukrainasse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks jäädavalt Ukraina ja teiste naaberriikide suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse rikkumise või ohustamise; toonitab, et Venemaa agressioon ei mõjuta üksnes Ukrainat, sellel on ka kahjulik julgeoleku- ja majandusmõju kõigile ELi idapartnerluse riikidele, eelkõige Moldova Vabariigile, kes seisab pidevalt silmitsi Venemaa poliitilise väljapressimise, julgeolekuprobleemide ja provokatsioonidega, mille eesmärk on destabiliseerida valitsust ja õõnestada demokraatiat ning mis seab ohtu riigi liikumise Euroopa suunas; võtab teadmiseks Moldova Vabariigi presidendi Maia Sandu hiljutise avalduse riigipöörde ohu kohta riigis; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid Moldova Vabariigi toetamist, kuna selle vähene kaitstus võib nõrgendada Ukraina vastupanuvõimet ja mõjutada Euroopa julgeolekut; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid edendaksid ELi idapartnerluse algatuse raames solidaarsust ja koostööd, kasutades kõiki vajalikke vahendeid, et asjakohaselt reageerida esilekerkivatele ohtudele ning tagada piirkonna stabiilsus ja heaolu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et president Vladimir Putin, teised Venemaa juhid ja nende Valgevene liitlased, kes Ukraina vastu suunatud agressioonisõja kavandasid ja andsid selle alustamiseks asjakohased korraldused, tuleb toime pandud agressioonikuriteo eest vastutusele võtta; nõuab lisaks, et need kaasosalised, kes võimaldavad Venemaa režiimi püsimist, tuleb samuti vastutusele võtta nende rolli eest Venemaa agressioonisõjas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma üleskutset komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikidele toetada vastutusele võtmist Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ajal toime pandud kuritegude, eelkõige agressioonikuriteo, sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eest; kordab seetõttu oma üleskutset komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning liikmesriikidele teha Ukrainaga ja rahvusvahelise üldsusega koostööd, et luua erikohus Venemaa juhtide ja nende liitlaste poolt Ukraina vastu toime pandud agressioonikuriteo uurimiseks ja selle eest vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ning liikmesriike ja nende diplomaatilisi teenistusi üles jätkama võimalikult tihedat ja intensiivset koostööd rahvusvaheliste partneritega, et suurendada rahvusvahelise üldsuse ühtsust Venemaa agressioonisõja hukkamõistmisel ja sellele vastuseismisel ning vastutuse kehtestamisel sõjakuritegude, inimsusvastaste kuritegude ja agressioonikuriteo eest; kordab, et toetab täielikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tööd, mille eesmärk on aidata kaasa sellele, et rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate väga ränkade kuritegude toimepanijad ei jääks karistuseta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab kõige karmimalt hukka seksuaalse ja soolise vägivalla kasutamise sõjarelvana ja rõhutab, et see on sõjakuritegu; nõuab, et EL ning riigid, kes võtavad vastu Ukrainast põgenenud naisi ja tütarlapsi, tagaksid neile, sealhulgas vägistamise ohvritele, juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele, eelkõige hädaabikontratseptsioonile, ning toetaksid nende teenuste osutamist Ukrainas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab jätkuvat vajadust anda Ukrainale humanitaarabi ning tegeleda miljonite Ukrainast põgenenud inimeste ja riigisiseste põgenike, eelkõige vähekaitstud rühmadesse kuuluvate põgenike vajadustega; kordab, et Ukraina laste, sealhulgas lasteasutustes elanud laste jätkuv sunniviisiline ümberpaigutamine ja väljasaatmine Venemaale ning nende sunniviisiline adopteerimine Venemaa perede poolt on vastuolus Ukraina ja rahvusvahelise õigusega; rõhutab, et genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni II artikli kohaselt on laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise genotsiid; kutsub sellega seoses rahvusvahelist üldsust üles toetama Ukraina võimude pingutusi koguda, dokumenteerida ja säilitada tõendeid Venemaa Ukraina-vastase sõja ajal toime pandud inimõiguste rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt president Volodõmõr Zelenskõi sõnade üle, kes ütles Euroopa Parlamendis peetud kõnes: „See on meie Euroopa. Need on meie reeglid. See on meie eluviis. Ja Ukraina jaoks on see kojujõudmine“, ja toetab seda täielikult; kinnitab veel kord oma pühendumust Ukraina Euroopa Liidu liikmeks saamisele; kordab oma nõudmist, et kehtiva assotsieerimislepingu rakendamisel tehtava töö ja ühinemisläbirääkimiste protsessi vahel oleks uuenduslik, täiendav ja paindlik koostoime, võimaldades Ukraina järkjärgulist integreerimist ELi ühtsele turule ja valdkondlikesse programmidesse, sealhulgas juurdepääsu ELi rahalistele vahenditele asjakohastes valdkondades, et Ukraina kodanikud saaksid ühinemisest kasu kogu protsessi vältel, mitte ainult pärast selle lõpuleviimist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et Venemaa agressioonisõda on põhjalikult muutnud geopoliitilist olukorda Euroopas ning see nõuab ELilt jõulisi, julgeid ja ulatuslikke poliitilisi, julgeoleku- ja finantsotsuseid; väljendab sellega seoses taas toetust Euroopa Ülemkogu otsusele anda Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus; kutsub Ukrainat, komisjoni ja nõukogu üles töötama selle nimel, et alustada käesoleval aastal ühinemisläbirääkimisi; on veendunud, et Ukraina ELi liikmesus on geostrateegiline investeering ühtsesse ja tugevasse Euroopasse ning annab tunnistust juhtrollist, otsusekindlusest ja ettenägelikkusest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle anda Ukrainale ELi kandidaatriigi staatus; rõhutab, et ELiga ühinemine peab toimuma kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ning põhinema asjakohase korra austamisel ja tingimusel, et täidetakse kehtestatud kriteeriumid, eelkõige ELi liikmesuse nn Kopenhaageni kriteeriumid, ning rõhutab, et see on endiselt saavutustel põhinev protsess, mis eeldab asjakohaste reformide vastuvõtmist ja rakendamist, eelkõige demokraatia, õigusriigi, inimõiguste, turumajanduse ja ELi õigustiku rakendamise valdkonnas; kutsub Ukraina valitsust üles jätkama kohaliku omavalitsuse tugevdamist, kusjuures see reform on pälvinud nii riigis sees kui ka rahvusvaheliselt palju kiidusõnu, ning lõimima detsentraliseerimise reformi edu Ukraina parandamis-, taastamis- ja ülesehitusprotsesside üldisse struktuuri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kinnitab veel kord, et toetab sõjalise abi osutamist Ukrainale nii kaua kui vaja; tunnustab liikmesriikide pingutusi Ukrainale sõjalise toetuse andmisel ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pingutusi selle toetuse koordineerimisel, et võimaldada Ukrainal kasutada oma seaduslikku õigust kaitsta end Venemaa agressioonisõja eest; kordab oma üleskutset, et liikmesriigid oma sõjalist toetust siiski oluliselt suurendaksid ja kiirendaksid, et võimaldada Ukrainal mitte üksnes end Venemaa rünnakute eest kaitsta, vaid ka taastada täieliku kontrolli kogu oma rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi üle; kutsub liikmesriike, USAd, Ühendkuningriiki ja Kanadat üles kiiresti täitma oma lubadust varustada Ukrainat tänapäevaste lahingutankidega; rõhutab, kui oluline on säilitada Ukraina liitlaste vahel tihe koordineerimine ja ühtsus, kui analüüsitakse Ukraina võimude kriitilise tähtsusega taotlusi raskerelvade ja täiustatud õhukaitsesüsteemide saamiseks; nõuab, et tõsiselt kaalutaks Ukraina varustamist Lääne hävituslennukite, helikopterite ja sobivate raketisüsteemidega ning laskemoonatarnete olulist suurendamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub nõukogu üles jätkama oma sanktsioonipoliitikat Venemaa Föderatsiooni ja Valgevene vastu, jälgides, revideerides ja suurendades selle tulemuslikkust ja mõju; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada kõigi sanktsioonide viivitamatu rakendamine ja täielik järgimine; palub nõukogul võtta 2023. aasta veebruari lõpuks vastu kümnes sanktsioonide pakett, et oluliselt laiendada sanktsioonide kohaldamisala, eelkõige majanduse ja energeetika valdkonnas, keelustades Venemaa fossiilkütuste, uraani ja teemantide impordi, samuti laiendada isikute ja üksuste vastu suunatud sanktsioone, karistada sanktsioonidega kõiki, kes on seotud nn Wagneri grupi ja teiste Venemaa rahastatud relvarühmituste ja käsilastega, sealhulgas nendega, kes tegutsevad okupeeritud Ukraina aladel, ning täielikult loobuda torujuhtmetest Nord Stream 1 ja 2, et lõpetada Putini sõjamasina finantseerimine ELi rahaga; kutsub kõiki liikmesriike üles jääma Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale reageerimisel ühtseks ning palub kõigil ELi kandidaatriikidel ja potentsiaalsetel kandidaatriikidel liidu sanktsioonipoliitikaga ühineda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil koostada mõjuhinnangu sanktsioonide mõjususe kohta Venemaa sõjategevusele ja sanktsioonidest kõrvalehoidmise kohta; tuletab meelde, et EL on lisanud piiravate meetmete rikkumise kuritegude loetellu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma täiendavaid meetmeid Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheliseks isoleerimiseks, pidades seal hulgas silmas Venemaa liikmesust rahvusvahelistes organisatsioonides ja organites, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on sügavalt mures teadete pärast, et mitu kolmandat riiki teeb Venemaaga koostööd, et aidata sellel sanktsioonidest kõrvale hoida, kusjuures muu hulgas on teatatud, et Iraan ja Põhja-Korea tarnivad Venemaale pidevalt sõjalist varustust ning Hiina riigile kuuluvad kaitsetööstusettevõtted saadavad Venemaale kahesuguse kasutusega seadmeid, navigatsiooniseadmeid, segamistehnoloogiat ja hävituslennukite osi, samuti on saadud teateid väljalülitatud identifitseerimisseadmetega tankerite tegevuse kohta, ning palub komisjonil tagada, et gaasi importi kolmandatest riikidest, näiteks Aserbaidžaanist, ei saaks kasutada Euroopa sanktsioonide alla kuuluva Vene gaasi salajaseks edasitoimetamiseks; nõuab tungivalt, et EL, selle liikmesriigid ja nende liitlased suurendaksid kehtestatud sanktsioonide mõjusust, võtaksid kiireloomulisi meetmeid, et tõrjuda kõik katsed neist sanktsioonidest kõrvale hoida, ning töötaksid välja teisese sanktsioonimehhanismi, millega kõrvaldada kõik lüngad; mõistab hukka riigid, kes aitavad Venemaal vältida kehtestatud sanktsioonide mõju, ning nõuab, et EL esitaks mööndusteta süüdistused äriühingute, ühenduste ja üksikisikute vastu, kes osalevad sanktsioonidest kõrvalehoidmises; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil ja kaasseadusandjatel lõpule viia õiguskorra väljatöötamine, mis võimaldab ELi poolt külmutatud Venemaa varad konfiskeerida ja kasutada neid Venemaa Ukraina-vastase agressiooni mitmesuguste tagajärgede leevendamiseks, sealhulgas riigi ülesehitamiseks ja Venemaa agressiooni ohvritele hüvitise maksmiseks; rõhutab oma veendumust, et kui sõda lõpeb, peab Venemaa olema kohustatud maksma talle määratud reparatsioone, tagamaks, et ta annab olulise panuse Ukraina ülesehitamisse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab, et mõistab hukka Rahvusvahelise Olümpiakomitee hiljutise otsuse lubada Venemaa ja Valgevene sportlastel osaleda neutraalse lipu all kvalifikatsioonivõistlustel 2024. aasta Pariisi olümpiamängudele pääsemiseks, sest see on vastuolus mõlema riigi mitmetise isolatsiooniga ja mõlemad režiimid kasutavad olümpiale pääsu propaganda tegemiseks; kutsub liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles avaldama Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele survet, et see rahvusvahelise spordikogukonna jaoks piinliku otsuse tühistaks, ja võtma kõigi muude spordi-, kultuuri- ja teadusürituste suhtes samasuguse seisukoha; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid aktiivselt toetaksid diplomaatilisi pingutusi, mida on teinud Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, kes on esitanud ettepaneku luua tuumaohutuse ja -julgeoleku kaitse tsoon Ukraina Zaporižžja tuumaelektrijaama ümber; rõhutab, kui oluline on säilitada taristute terviklikkus ja tagada IAEA missiooni jaoks lihtne juurdepääs tuumaobjektidele; nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid keelustaksid Rosatomi käimasolevad investeeringud ELi elutähtsasse taristusse ning peataksid kogu tema tegevuse ELis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et ELi institutsioonid laiendaksid Ukraina valitud esindajate ja ametnike võimalusi tutvuda ELi institutsioonide tööga ja seda vaadelda; nõuab, et algatataks menetlused idapartnerluse avaliku halduse akadeemia loomiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid strateegilist ja ennetavat tööd, et võidelda hübriidohtude vastu ja takistada Venemaa sekkumist Ukraina ja ELi poliitilistesse, valimis- ja muudesse demokraatlikesse protsessidesse, eelkõige takistada pahatahtlikke tegusid, mille eesmärk on manipuleerida avaliku arvamusega ja õõnestada Euroopa integratsiooni; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid vastupanuvõimet desinformatsioonile ja segadust külvavatele kampaaniatele, mille eesmärk on õõnestada demokraatlikke protsesse ning tekitada Ukrainas ja ELis lahkhelisid, ning kaotaksid võimalused selliseks tegevuseks, tagades, et Euroopa ringhäälinguettevõtted ega telekanalid ei osuta teenuseid ühelegi Venemaa telekanalile, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, ega aita Venemaal desinformatsiooni levitada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub ÜRO Peaassambleed üles hoidma Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu oma päevakorras ning palub ELi partneritel kogu maailmas jätkata Ukrainale poliitilise ja humanitaarabi andmist ajal, mil riik kaitseb oma sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama koostööd maailma teiste piirkondade juhtidega, et toetada Ukrainat ja tugevdada rahvusvahelist survet Venemaa režiimile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | avaldab tänu riikidele, kes on sõja esimestest tundidest alates Ukraina suhtes üles näidanud enneolematut ühtsust, solidaarsust ja toetust ning teevad seda ka praegu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab solidaarsust ja toetust julgetele inimestele Venemaal ja Valgevenes, kes protesteerivad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja vastu; nõuab, et liikmesriigid kaitseksid venelasi ja valgevenelasi, keda kiusatakse taga sõjavastaste väljaütlemiste või sõja vastu protestimise eest, samuti venelastest ja valgevenelastest desertööre ja sõjaväeteenistusest keeldujaid, ja annaksid neile varjupaika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ukraina presidendile, valitsusele ja ülemraadale, ÜRO-le, Rahvusvahelisele Olümpiakomiteele ning Venemaa ja Valgevene ametiasutustele. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(2)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/40

---

P9_TA(2023)0057

Euroopa Keskpanga 2022. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2022. aasta aruande kohta (2022/2037(INI))

(2023/C 283/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2021. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2021. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse EKP 28. aprilli 2022. aasta tagasisidet tähelepanekute kohta, mille Euroopa Parlament esitas oma resolutsioonis EKP 2020. aasta aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 28. aprilli 2022. aasta tagasisidet tähelepanekute kohta, mille Euroopa Parlament esitas oma resolutsioonis EKP 2020. aasta aruande kohta,

| — | võttes arvesse EKP 4. juuli 2022. aasta kliimaalast tegevuskava kliimamuutuste veelgi suuremaks arvessevõtmiseks oma rahapoliitika operatsioonides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 4. juuli 2022. aasta kliimaalast tegevuskava kliimamuutuste veelgi suuremaks arvessevõtmiseks oma rahapoliitika operatsioonides,

| — | võttes arvesse EKP ekspertide 8. septembri 2022. aasta makromajanduslikku ettevaadet euroala kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP ekspertide 8. septembri 2022. aasta makromajanduslikku ettevaadet euroala kohta,

| — | võttes arvesse Eurostati 30. septembri 2022. aasta kiirhinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati 30. septembri 2022. aasta kiirhinnangut,

| — | võttes arvesse EKP 8. juuli 2022. aasta kliimariski stressitesti tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 8. juuli 2022. aasta kliimariski stressitesti tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta suve majandusprognoosi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta suve majandusprognoosi,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2022. aasta maailmamajanduse arenguväljavaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2022. aasta maailmamajanduse arenguväljavaadet,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri 2022. aasta juuni-juuli uuringut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri 2022. aasta juuni-juuli uuringut,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (1),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõiget 1, artiklit 125, artikli 127 lõikeid 1 ja 2, artiklit 130, artikli 282 lõiget 2 ja artikli 284 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 123 lõiget 1, artiklit 125, artikli 127 lõikeid 1 ja 2, artiklit 130, artikli 282 lõiget 2 ja artikli 284 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 7. veebruari, 20. juuni, 26. septembri ja 28. novembri 2022. aasta rahandusalaseid dialooge EKP presidendi Christine Lagarde’iga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. veebruari, 20. juuni, 26. septembri ja 28. novembri 2022. aasta rahandusalaseid dialooge EKP presidendi Christine Lagarde’iga,

| — | võttes arvesse EKP nõukogu 21. juuli 2022. aasta heakskiitu rahapoliitika ülekandemehhanismi kaitse instrumendile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP nõukogu 21. juuli 2022. aasta heakskiitu rahapoliitika ülekandemehhanismi kaitse instrumendile,

| — | võttes arvesse EKP nõukogu rahapoliitilisi otsuseid tõsta EKP intressimäärasid 2022. aasta juulis, septembris, novembris ja detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP nõukogu rahapoliitilisi otsuseid tõsta EKP intressimäärasid 2022. aasta juulis, septembris, novembris ja detsembris,

| — | võttes arvesse EKP 29. septembri 2022. aasta aruannet digitaalset eurot käsitlevas analüüsimisetapis tehtud edusammude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 29. septembri 2022. aasta aruannet digitaalset eurot käsitlevas analüüsimisetapis tehtud edusammude kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 13,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 142 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 142 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0022/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0022/2023),

| A. | arvestades, et EKP 2022. aasta septembri baasprognoosi kohaselt väheneb majanduskasv 3,1 %-lt 2022. aastal 0,9 %-le 2023. aastal ja taastub lähtestsenaariumi kohaselt 2024. aastal 1,9 % juures; arvestades, et selle prognoosi teatavad põhieeldused on juba aegunud; arvestades, et euroala majandustegevuse väljavaated on liikmesriigiti äärmiselt erinevad ning Ukraina sõja ja energiakriisi tõttu väga ebakindlad ning mitmes sõltumatus prognoosis ennustatakse majanduslangust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EKP 2022. aasta septembri baasprognoosi kohaselt väheneb majanduskasv 3,1 %-lt 2022. aastal 0,9 %-le 2023. aastal ja taastub lähtestsenaariumi kohaselt 2024. aastal 1,9 % juures; arvestades, et selle prognoosi teatavad põhieeldused on juba aegunud; arvestades, et euroala majandustegevuse väljavaated on liikmesriigiti äärmiselt erinevad ning Ukraina sõja ja energiakriisi tõttu väga ebakindlad ning mitmes sõltumatus prognoosis ennustatakse majanduslangust;

| B. | arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase provotseerimata, ebamoraalse ja õigustamata agressiooni tõttu on kindlustunne järsult vähenenud, energia- ja toiduhinnad tõusnud ning tarneahelale avalduv surve muu hulgas ka Hiinas tekkinud tarnehäirete kaasmõjul suurenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa Ukraina-vastase provotseerimata, ebamoraalse ja õigustamata agressiooni tõttu on kindlustunne järsult vähenenud, energia- ja toiduhinnad tõusnud ning tarneahelale avalduv surve muu hulgas ka Hiinas tekkinud tarnehäirete kaasmõjul suurenenud;

| C. | arvestades, et EKP peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus, mis on määratletud kui 2 % inflatsioon keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EKP peamine eesmärk on säilitada hindade stabiilsus, mis on määratletud kui 2 % inflatsioon keskpikas perspektiivis;

| D. | arvestades, et EKP 2022. aasta septembri prognoosi kohaselt peaks üldinflatsioon langema 8,1 %-lt 2022. aastal 5,5 %-ni 2023. aastal ning 2,3 %-le 2024. aastal; arvestades, et 2,3 % on ikkagi veidi kõrgem kui EKP sihtmäär; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EKP 2022. aasta septembri prognoosi kohaselt peaks üldinflatsioon langema 8,1 %-lt 2022. aastal 5,5 %-ni 2023. aastal ning 2,3 %-le 2024. aastal; arvestades, et 2,3 % on ikkagi veidi kõrgem kui EKP sihtmäär;

| E. | arvestades, et Eurostati andmetel oli töötuse määr 2022. aasta juulis ELis 6 % ja euroalal 6,6 %, varieerudes ebaühtlaselt ELi ulatuses ja liikmesriikides, ning et noorte töötuse määr on endiselt sellest palju kõrgem (14 % ELis ja 14,2 % euroalal); arvestades, et noorte töötuse kõrge määr on endiselt tõsine probleem, millega tuleb ELis tegeleda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Eurostati andmetel oli töötuse määr 2022. aasta juulis ELis 6 % ja euroalal 6,6 %, varieerudes ebaühtlaselt ELi ulatuses ja liikmesriikides, ning et noorte töötuse määr on endiselt sellest palju kõrgem (14 % ELis ja 14,2 % euroalal); arvestades, et noorte töötuse kõrge määr on endiselt tõsine probleem, millega tuleb ELis tegeleda;

| F. | arvestades, et EKP on võtnud oma volituste piires kohustuse aidata kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; arvestades, et kliimamuutused võivad pärssida rahapoliitika tõhusust, mõjutada majanduskasvu ning tõsta hindu ja suurendada makromajanduslikku ebastabiilsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EKP on võtnud oma volituste piires kohustuse aidata kaasa Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele; arvestades, et kliimamuutused võivad pärssida rahapoliitika tõhusust, mõjutada majanduskasvu ning tõsta hindu ja suurendada makromajanduslikku ebastabiilsust;

| G. | arvestades, et EKP saab hinnastabiilsuse tagamise eesmärki täita ainult siis, kui rahapoliitika ülekandemehhanism toimib; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EKP saab hinnastabiilsuse tagamise eesmärki täita ainult siis, kui rahapoliitika ülekandemehhanism toimib;

| H. | arvestades, et euro välisväärtus võrreldes USA dollariga on viimase paari kuu jooksul märkimisväärselt langenud; arvestades, et energia ja energia tuletisinstrumentidega kaubeldakse USA dollarites ning euro vahetuskursi odavnemine dollari suhtes suurendab veelgi inflatsiooni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et euro välisväärtus võrreldes USA dollariga on viimase paari kuu jooksul märkimisväärselt langenud; arvestades, et energia ja energia tuletisinstrumentidega kaubeldakse USA dollarites ning euro vahetuskursi odavnemine dollari suhtes suurendab veelgi inflatsiooni;

| I. | arvestades, et Eurobaromeetri 2022. aasta juuni-juuli uuringu kohaselt on üldsuse toetus ühisrahana eurot kasutavale Euroopa majandus- ja rahaliidule kõigi aegade kõrgeimal tasemel – 80 % euroalal ja 72 % ELis tervikuna; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Eurobaromeetri 2022. aasta juuni-juuli uuringu kohaselt on üldsuse toetus ühisrahana eurot kasutavale Euroopa majandus- ja rahaliidule kõigi aegade kõrgeimal tasemel – 80 % euroalal ja 72 % ELis tervikuna;

| J. | arvestades, et EKP-l on aruandekohustus Euroopa Parlamendi kui ELi kodanikke esindava institutsiooni ees; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EKP-l on aruandekohustus Euroopa Parlamendi kui ELi kodanikke esindava institutsiooni ees;

Üldine ülevaade

| 1. | väljendab sügavat muret Venemaa provotseerimata agressioonisõja pärast Ukraina vastu ning selle tõsiste, ettearvamatute ja pikaajaliste tagajärgede pärast Euroopa majandusele ja ühiskonnale, eelkõige kõige haavatavamatele ja tundlikumatele rühmadele, nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning madalama sissetulekuga leibkonnad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et enneolematud kriisid nõuavad enneolematuid, uuenduslikke ja julgeid rahapoliitilisi otsuseid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab rahapoliitikale mõju avaldavat ebakindlust ja keerulist keskkonda; väljendab sügavat muret ajalooliselt kõrge inflatsioonitaseme pärast; väljendab heameelt EKP otsusekindluse üle võtta vajaduse korral meetmeid finantsstabiilsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et EKP esmane ülesanne on tagada hindade stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et EKP saaks hindu alandada, vähendades oma rahapoliitika vahendite abil oluliselt kogunõudlust, tunnistades samas, et see suurendaks negatiivse mõju ohtu majanduskasvule ja tööhõivele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et praegust inflatsiooni õhutab peamiselt pakkumine, eelkõige energia- ja toiduainete hinnad, mis mõjutavad baasinflatsiooni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib lisaks, et traditsioonilistel rahapoliitika vahenditel on peamiselt pakkumisest lähtuva inflatsiooniga tegelemisel vaid piiratud mõju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et EKP saab oma volitusi täita ainult siis, kui talle on tagatud aluslepingutes ette nähtud sõltumatus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et 20. liikmesriigina ühines 2023. aasta jaanuaris euroalaga Horvaatia Vabariik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et eelarve- ja rahapoliitika on pandeemia ajal teineteist võimendanud ning kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid on teinud oma volituste piires koostööd, vältides nii 2008. aasta finantskriisi aegsete kogemuste kordumist, ning tuletab meelde selle kriisi põhjustest saadud õppetunde ja sellele reageerimist; rõhutab, et hinnastabiilsuse säilitamiseks tuleb praegu eelarve- ja rahapoliitikat veelgi rohkem koordineerida, sest pakkumispoolel toimuvate šokkidega tegelemine nõuab suuremat tarneahela vastupanuvõimet ja energiareforme, sealhulgas üleminekut taastuvate energiaallikate suuremale kasutamisele, ning prognoositavat investeerimisraamistikku; nõustub president Christine Lagarde’i hoiatusega, kes pidas oluliseks, et „eelarvetoetus, mida kasutatakse [...] leibkondade kaitsmiseks kõrgemate hindade mõju eest, oleks ajutine ja sihipärane. See vähendab inflatsioonisurve võimendamise ohtu, hõlbustades seeläbi ka rahapoliitika ülesannet tagada hindade stabiilsus ja aidates kaasa võla jätkusuutlikkuse säilitamisele“ (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt seoses president Chtistine Lagarde’i avaldusega, et praeguse geopoliitilise kriisi tõttu on vaja ELi fiskaalses integratsioonis edusamme teha; väljendab heameelt selle üle, et EKP on pikka aega toetanud pangandusliidu kiiret väljakujundamist, ning rõhutab tõsistest viivitustest tulenevaid riske; võtab teadmiseks EKP toetuse täiemahulise Euroopa hoiusekindlustusskeemi loomisele; tunnistab, et riskide jagamine ja riskide vähendamine on omavahel seotud ning et krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemidel on keskne roll liikmeks olevate asutuste kaitsmisel ja stabiliseerimisel; väljendab heameelt viivislaenude vähendamisel seni tehtud edusammude üle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub EKPd üles jätkama arengute jälgimist ja avaldama korrapäraselt teavet euro rahvusvahelise rolli kohta; rõhutab, et euro rolli tugevdamine nõuab Euroopa majandus- ja rahaliidu süvendamist ja lõpuleviimist, et vähendada euroala tegelikku ja tajutavat haavatavust makromajanduslike šokkide suhtes; märgib, et euro kui reservvaluuta atraktiivsemaks muutmine edendab veelgi euro rahvusvahelist kasutust ja suurendab ELi võimet kujundada oma poliitilisi seisukohti sõltumatult, mis on Euroopa majandusliku suveräänsuse kaitsmise põhielement; |
| --- | --- |

12.

Rahapoliitika

| 13. | väljendab muret selle pärast, et euroala inflatsioon on saavutanud rekordtaseme ja 2022. aastal oli keskmine inflatsioon 8,4 %; rõhutab, et koguinflatsioon tõusis 2022. aasta oktoobris rekordilisele 10,6 %-le, langedes 2022. aasta detsembriks 9,2 %-le; rõhutab, et inflatsiooni põhiteguriks on ülekaalukalt energiahinnad (40,8 %), millele järgnevad toiduainete hinnad (11,8 %); märgib, et EKP prognoosi kohaselt on koguinflatsioon 2023. aastal 6,3 %, 2024. aastal 3,4 % ja 2025. aastal 2,3 %, kusjuures peamised riskid on seotud energia- ja toidutarnehäiretega; märgib, et inflatsioon on praegu oluliselt kõrgem kui EKP sihtmäär 2 %; märgib, et baasinflatsioon on praegu 5,2 %; tuletab meelde, et EKP esmane ülesanne on tagada hindade stabiilsus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et EKP strateegia läbivaatamisel kinnitati taas lähtumist keskpikast perspektiivist inflatsiooni sihtmäära seadmisel ning võeti vastu keskpika perspektiivi sümmeetrilise 2 % inflatsiooni eesmärk; kutsub EKPd üles võtma inflatsiooni sihikindlalt sihikule selle keskpika perioodi jooksul, sealhulgas praeguse kriisi ajal; palub EKP-l määratleda mõiste „keskpikk perspektiiv“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võtab teadmiseks, et EKP tegi 2022. aasta juulis rahapoliitilise otsuse tõsta intressimäära 50 baaspunkti võrra, septembris 75 baaspunkti võrra, novembris 75 baaspunkti võrra, detsembris 50 baaspunkti võrra ning 2023. aasta veebruaris 50 baaspunkti võrra; märgib, et praegu kehtiv intressimäär on 3,0 %; võtab teadmiseks president Christine Lagarde’i avalduse, et EKP kavatseb ka järgmistel koosolekutel intressimäärasid tõsta, seni kuni inflatsioon on langenud sihttasemeni; märgib, et nominaalsed intressimäärad jäävad neutraalsest määrast allapoole; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et EKP käsutuses on vahendid kogunõudluse vähendamiseks, et keskpikas perspektiivis vähendada inflatsioon kuni sihttasemeni; tunneb muret selliste poliitiliste otsuste mõju pärast majanduskasvule ja tööhõivele, mida tuleb käsitleda proportsionaalsuse hindamisel; kutsub EKPd üles kaaluma oma poliitika tasakaalustatumat ja järkjärgulisemat kohandamist, võttes arvesse valitsevat ebakindlust; nõuab, et mis tahes tulevasi poliitilisi maksumäärasid käsitlevaid otsuseid tuleks rohkem põhjendada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et suure osa hiljutisest märkimisväärsest hinnatõusust on põhjustanud Venemaa agressioon Ukrainas ja sõltuvus imporditud fossiilkütustest, kusjuures koguinflatsioon kajastab nafta- ja gaasihindade järsku tõusu; märgib, et praegust inflatsiooni õhutab peamiselt pakkumine; märgib lisaks, et traditsioonilistel rahapoliitika vahenditel on piiratud mõju sellise inflatsiooniga toimetulekul, mida õhutavad peamiselt energia- ja toiduainete hinnad; märgib, et EKP on korduvalt tunnistanud, et intressimäärade tõstmine ei alanda energiahindu ega mõjuta inflatsiooni lühiajalises perspektiivis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab sügavat muret killustumise ohu pärast, arvestades euroala riikide inflatsioonitasemete erinevusi – 25,2 % Eestis võrreldes 6,6 %-ga Prantsusmaal (2022. aasta augustis); on veendunud, et see ohustab EKP rahapoliitika ühtsust ja selle ülekandumist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab muret selle pärast, et „kasumid on viimasel ajal olnud kogu riikliku inflatsiooni peamiseks põhjustajaks, ületades nende ajaloolist panust“, nagu märkis EKP juhatuse liige Isabel Schnabel (4); kutsub EKPd üles avaldama korrapäraselt andmeid selle kohta, kui suur on kasumite panus inflatsiooni; märgib, et rahapoliitika ei ole õige vastus sellisele inflatsiooniedendajale (liigsele turuvõimule), ning seda oleks parem lahendada teiste poliitikatega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub EKPd üles töötama välja usaldusväärse kommunikatsioonistrateegia, mida toetaksid kiired ja käegakatsutavad meetmed, et anda Euroopa kodanikele märku, et inflatsioonimäär keskpikas perspektiivis väheneb; on sügavalt mures selle pärast, et tarbijate inflatsiooniootused järgmiseks 12 kuuks ja inflatsiooni mediaanprognoos järgmiseks kolmeks aastaks ületavad märkimisväärselt sihttaset, olles vastavalt 5,0 % ja 2,9 % (5); märgib murega, et see annab märku, et inflatsiooniootused ei ole enam ankurdatud; märgib, et inflatsiooniootuste mõjutamine on üks peamisi põhjuseid EKP intressimäärade tõstmiseks; kutsub EKPd üles uurima põhjalikumalt inflatsiooniootuste rolli ja seda, kuidas EKP teadaanded ja tegevus neid mõjutavad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib akadeemilise konsensuse puudumist inflatsiooniootuste rolli kohta tegeliku inflatsiooni kujunemises; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on eriti mures selle pärast, et euro ja USA dollari vahetuskursi hiljutine langus on muutunud üheks peamiseks energiahindade inflatsiooni põhjustajaks; märgib, et euro hiljutine langus USA dollari suhtes aitab seega kaasa energiahindade inflatsioonile, kuna energiatuletisinstrumentidega kaubeldakse USA dollarites; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et IMF jõudis oma 2022. aasta maailmamajanduse arenguväljavaates järeldusele, et palgaspiraalioht on piiratud; märgib, et vastupanuvõimelised tööturud ja teatav ostujõu languse kompenseerimiseks toimuv „järelevõtmine“ annavad tõenäoliselt oma panuse tugevasse palgakasvu; kutsub EKPd üles seda ohtu väga tähelepanelikult jälgima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab muret selle pärast, et EKP toetub oma tagatisraamistikus riigivõlakirjade reitingute puhul jätkuvalt eraõiguslikele reitinguagentuuridele; kordab oma üleskutset EKP-le lõpetada selline tuginemine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et EKP hinnastabiilsuse volituste täitmiseks on hädavajalik rahapoliitika ühtlane ülekandumine; rõhutab, et ülemäärane erinevus eri riigivõlakirjade tootluses muudab laenutingimused rahapoliitika ühtse ülekandumisega vastuolus olevaks; võtab teadmiseks, et EKP otsustas 15. juunil 2022. aastal pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava kohaste tagasiostude reinvesteerimisel kohaldada paindlikkust; märgib rahuloluga, et kasutusele on võetud ülekandekaitsevahend, millest toetatakse rahapoliitika tõhusat ülekandumist kogu euroalal; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et odavate sihipäraste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide ja kõrgemate intressimäärade koosmõju tõttu on tekkinud oht, et Euroopa pankadel on võimalik teenida miljardeid eurosid lisakasumit; väljendab heameelt EKP oktoobris toimunud koosolekul tehtud otsuse üle, millega välditakse sellist arbitraaži; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb muret rahapoliitika puuduliku koordineerimise pärast maailma suuremate keskpankade vahel; väljendab lisaks muret sellepärast, et üheaegne intressimäärade tõus kogu maailmas toob kaasa rahapoliitika tingimuste enneolematu karmistumise; kutsub EKPd üles algatama rahvusvahelist dialoogi teiste keskpankadega; |
| --- | --- |

27.

Teisesed eesmärgid

| 28. | tuletab meelde, et 2021. aasta novembris toimunud rahandusteemalises dialoogis ütles EKP president, et „teiseste eesmärkide hulgas on meil kindlasti majanduslik areng, austus keskkonna vastu, võitlus kliimamuutustega jne. Ilmselgelt peame neid arvesse võtma, eriti kui teised institutsioonid ja eelkõige Euroopa Parlament on neid teiseseid eesmärke väga selgelt väljendanud“; teeb ettepaneku kasutada käesolevat resolutsiooni selleks, et anda EKP-le oma panus teiseste eesmärkide kohta (6); |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et ilma et see piiraks hindade stabiilsuse eesmärki, nõutakse ELi toimimise lepingus, et EKP toetaks liidu üldist majanduspoliitikat, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 3; juhib tähelepanu sellele, et EKP eesmärkide seas valitseb selge hierarhia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et EKP rahapoliitika suhtes, mille eesmärk on täita EKP esmaseid volitusi, rakendatakse proportsionaalsuse hindamist; märgib, et proportsionaalsuse hindamisel võetakse arvesse rahapoliitika meetmete mõju majandusele ja majanduspoliitikale laiemalt, mida käsitletakse käesolevas jaotises; rõhutab, et kui EKP seisab silmitsi erinevate poliitikavalikutega, mis võrdsel määral soodustavad hinnastabiilsust, valib EKP need, mis kõige paremini toetavad ELi üldist majanduspoliitikat (7); |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub EKPd üles pühendama oma aastaaruandes eraldi peatükki selle selgitamiseks, kuidas ta on tõlgendanud ja järginud oma teiseseid eesmärke, ning tutvustama oma rahapoliitika mõju ELi üldisele majanduspoliitikale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult kestliku majanduskasvu kõrge tase ning kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive, on peamised majanduslikud eesmärgid; tuletab meelde Euroopa sotsiaalõiguste samba olulisust; rõhutab, et need eesmärgid on kõige paremini saavutatavad siis, kui vabaturg toimib prognoositavatel hinnatasemetel põhinevas stabiilses makromajanduslikus keskkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab VKEde keskset rolli ELi majanduses ning majanduslikus ja sotsiaalses lähenemises, tööhõives ning kaksikülemineku (digi- ja rohepööre) rakendamisel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb ettepaneku, et EKP peaks proportsionaalsuse hindamisel võtma arvesse, et tema rahapoliitikaoperatsioonide kuludest ei jääks ebaproportsionaalselt suur osa väiksema sissetulekuga elanikkonna ja kõige haavatavamate rühmade kanda, ning hindama oma rahapoliitika toimingute mõju nendele rühmadele, pidades samal ajal meeles, et jõukuse ja sissetulekute ebavõrdsus mõjutab negatiivselt rahapoliitika ülekandumise tulemuslikkust (8); |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub EKPd kui sõltumatut institutsiooni üles oma volituste täitmisel hoiduma poliitiliselt motiveeritud otsustest; |
| --- | --- |

35.

Kliimamuutuste vastane tegevus

| 36. | märgib, et roheinvesteeringute soodustamiseks on vaja hindade stabiilsust ja stabiilset makromajanduslikku keskkonda, mis aitaks muu hulgas luua õiged tingimused Pariisi kokkuleppe rakendamiseks; kutsub EKPd üles hindama, mil määral mõjutavad kliimamuutused tema võimet säilitada hindade stabiilsus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et EKP kui ELi institutsioon on seotud Pariisi kokkuleppest tulenevate ELi kohustustega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et EKP nõukogu otsustas võtta lisameetmeid, et hakata kliimamuutustega seotud kaalutlusi eurosüsteemi rahapoliitika raamistikus arvesse võtma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et turuneutraalsuse mõiste on seotud vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega; kutsub EKPd tema sõltumatust austades üles tegelema turutõrgetega ja tagama ressursside efektiivse jaotumise pikas perspektiivis, jäädes samal ajal võimalikult apoliitiliseks ning pidades kinni turuneutraalsuse põhimõttest; märgib, et EKP on juba mitmel korral turuneutraalsusest kõrvale kaldunud; rõhutab, et selliseid otsuseid ei tohi teha EKP peamise eesmärgi saavutamise arvelt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et EKP on teada andnud, et hakkab oma portfellis suurendama heade keskkonnanäitajatega äriühingute võlakirjade osakaalu; rõhutab, et EKP varaostuprogrammid kujutavad endast ebatraditsioonilist rahapoliitikat, mida tuleks ellu viia ainult enneolematute majandusolude korral; rõhutab lisaks, et need investeerimispositsioonid on madala inflatsiooni vastu võitlemise kõrvalsaadus ning et investeeringute tegemine ei ole rahapoliitika eesmärk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | võtab lisaks teadmiseks teadaande EKP tagatisraamistiku keskkonnasäästlikumaks muutmise kohta, mis aitab vähendada EKP bilansi finantsriski; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt EKP teate üle veelgi tõhustada eurosüsteemi riskihindamisvahendeid ja -suutlikkust, et kliima- ja keskkonnariske paremini arvesse võtta, näiteks oma asutusesiseste krediidihindamissüsteemide kaudu; väljendab eriti suurt heameelt EKP koostöö üle reitinguagentuuridega, et suurendada läbipaistvust seoses sellega, kuidas nad võtavad kliimariske oma reitingutesse arvesse, ja nende ambitsiooni üle seoses kliimariskide avalikustamise nõuetega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt EKP tegevuskava ja selle üksikasjaliku kliimamuutuste vastaste meetmete teekaardi üle, millega lisatakse kliimamuutustega seotud kaalutlused EKP poliitikaraamistikku ja mudelitesse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab heameelt EKP kliimariski stressitesti üle, mis on välja töötatud selleks, et hinnata pankade ja ettevõtete vastupanuvõimet kliimamuutustega seotud üleminekuriskide suhtes; märgib ära, et 8. juulil 2022 avaldatud tulemused näitavad, et enamikul pankadest ei ole tugevaid kliimariskide stressitestimise raamistikke ega vajalikke andmeid; kutsub EKPd üles esitama toimivaid suuniseid ja vähendama bürokraatiat; märgib, et pankade järelevalve peaks olema riskipõhine ega tohiks juhinduda teisestest kaalutlustest; kutsub panku üles suurendama jõupingutusi kliimariskide mõõtmiseks ja juhtimiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab EKP saavutust oma CO2-heite vähendamisel 10,7 % võrra aastatel 2020–2021; |
| --- | --- |

45.

Läbipaistvus, aruandekohustus, sooline võrdõiguslikkus ja muud aspektid

| 46. | rõhutab, et EKP aruandekohustuse täitmise ja läbipaistvuse korda tuleb rangemaks muuta; märgib, et kuigi EKP ei ole oma vahendite ja eesmärkide puhul piirdunud hinnastabiilsusega, on tema aruandlustavad vaid osaliselt edasi arenenud; ootab praegu kasutatava aruandlustava kirjalikku vormistamist EKP ja Euroopa Parlamendi vahel; kordab oma nõudmist, et EKP tugevdaks oma aruandekohustust Euroopa Parlamendi ees; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab tervitatavaks EKP sisulist ja detailset tagasisidet Euroopa Parlamendi resolutsiooni kohta, mis käsitles EKP 2020. aasta aruannet; kutsub EKPd üles jätkama aruandekohustuse täitmist ja avaldama ka edaspidi igal aastal kirjalikku tagasisidet EKP aastaaruannet käsitlevate parlamendi resolutsioonide kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub EKPd üles andma Baseli pangajärelevalve komitees paremini aru EKP võetud seisukohtadest, sealhulgas ka kirjalikult; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt EKP uue kommunikatsioonipoliitika üle, mis hõlmab kodanikele ja sidusrühmadele ligipääsetavamaid viise EKP poliitiliste otsuste selgitamiseks ja tutvustamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et EKP pöörab tähelepanu küberrünnete ohtudele; julgustab EKPd seda tähelepanu säilitama, eriti arvestades praegust geopoliitilist konteksti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub EKPd üles tõhustama järelevalvet krüptoraha arengu ja sellega seotud riskide üle seoses küberturvalisuse, rahapesu, terrorismi rahastamise ja muu kuritegevusega, mis on seotud krüptovara anonüümsusega; võtab sellega seoses teadmiseks krüptovaraturgude määruse jõustumise; |
| --- | --- |

51.

| 52. | peab kahetsusväärseks, et EKP juhatuse ja nõukogu liikmetest ainult kaks on naised; kordab, et juhatuse liikmete kandidaatide nimetamisel tuleks tagada sooline tasakaal ja Euroopa Parlamendile tuleks esitada kandidaatide nimekiri; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et liikmesriigid on selliste kandidaatide nimekirjade asemel esitanud hiljuti vabade ametikohtade arvuga võrdse arvu kandidaate; tuletab meelde, et vastavalt oma resolutsioonile soolise tasakaalu kohta ELi majandus- ja rahandusküsimuste kandidaatide nimetamisel on Euroopa Parlament varem lubanud mitte kaaluda nimekirjasid, milles ei järgita soolise tasakaalu põhimõtet; kutsub euroala liikmesriike üles kaasama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte täielikult oma ametisse nimetamise protsessidesse ja tagama kõigile sugupooltele võrdsed võimalused oma riigi keskpanga presidendi ametikohale pürgimiseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab kahetsusväärseks, et sooline tasakaalustamatus püsib ka EKP organisatsioonilises struktuuris, eelkõige seoses naiste osakaaluga kõrgematel juhtivatel ametikohtadel; märgib, et viimane kättesaadav statistika selle kohta 2019. aastast näitab, et naiste osakaal kõigil EKP juhtivatel ametikohtadel oli tõusnud 30,3 %-ni ja kõrgema juhtkonna ametikohtadel 30,8 %-ni; väljendab heameelt EKP uue strateegia üle soolise tasakaalu parandamiseks, sealhulgas eesmärgi üle suurendada naiste osakaalu 2026. aastaks 40–51 %-ni; palub EKP-l anda selles valdkonnas tehtud edusammudest aru oma aastaaruandes; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toetab EKP eesmärki suurendada naiste esindatust, julgustades naisi selles valdkonnas edasi liikuma; väljendab seetõttu heameelt selliste algatuste üle nagu EKP naiste majandusstipendium; |
| --- | --- |

54.

| 55. | võtab teadmiseks reeglid, mida EKP töötajad peavad võimalike huvide konfliktide korral täitma, ja innustab neid ulatuslikult kohaldama; võtab lisaks teadmiseks EKP eetikaraamistiku käimasoleva läbivaatamise; rõhutab Euroopa Ombudsmani 26. oktoobri 2022. aasta otsust anda sellega seoses soovitusi, eelkõige EKP nn pöördukse efekti kohta pärast hiljutist juhtumit, kus üks EKP vanemökonomist läks tööle Ameerika investeerimispanka (9); kutsub EKPd üles laiendama kõrgemate palgaastmete puhul kasutatavat nn vaheperioodi ka madalama palgaastmega töötajatele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub EKPd üles töötama välja strateegia lobistidega tegelemiseks ja suurendama töötajate tasandi kontaktide läbipaistvust ka väljaspool EKP nõukogu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2021. aastal vähenes euro pangatähtede võltsingute arv madalaimale tasemele alates 2003. aastast (12 ühikut miljoni kohta); kutsub EKPd üles tõhustama võltsimisvastast võitlust ja koostööd Europoli, Interpoli ja Euroopa Komisjoniga selle eesmärgi saavutamiseks; palub EKP-l, ilma et see piiraks liikmesriikide eesõigusi, luua süsteem suurtehingute paremaks järelevalveks, et võidelda rahapesu, maksudest kõrvalehoidmise ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse rahastamise vastu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab kiiduväärseks edusamme, mida EKP on teinud digieuroprojekti elluviimisel, ning arutelu, mida Euroopa Parlamendiga selle üle peetakse; ootab digitaalse euro projekti 24-kuulise analüüsimisetapi lõppu ja seda, et EKP nõukogu teeb otsuse digitaalse euro kasutuselevõtu protsessi alustamise kohta, kohe kui kaasseadusandjad on komisjoni tulevase ettepaneku alusel esitanud selle õigusliku aluse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab oodatavat kasu, nagu tõhususe kasv ja suurem finantskaasatus; nõustub EKPga, et digitaalne euro peaks vastama mitmele miinimumnõudele, milleks on muu hulgas stabiilsus, turvalisus, tõhusus ja eraelu puutumatuse kaitse; rõhutab, et digitaalne euro võib täiendada sularaha kui maksevahendit, kuid ei tohi seda asendada; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub EKPd üles võtma digitaalse euro kavandamisel nõuetekohaselt arvesse riske pangandussektorile ja reaalmajandusele laenamisele üldiselt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | peab äärmiselt kahetsusväärseks EKP otsust kaasata Amazon digitaalse euro prototüübi liideste katsetamisse; rõhutab, et tegemist on ettevõttega, mis on selles valdkonnas potentsiaalne konkurent ja seetõttu ei tohiks talle sellist positsiooni anda, eriti kuna Amazon ei saa selle tegevuse eest rahalist hüvitist; rõhutab lisaks, et digitaalse eurotaristu allhange USA tehnoloogiaettevõttelt nõrgendab ELi strateegilist sõltumatust; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab, et veelgi tõhustataks EKP sisemist rikkumisest teatamise raamistikku, viies selle kooskõlla ELi rikkumisest teatajate direktiiviga (10); |
| --- | --- |

62.

| 63. | soovitab luua IMFi eeskujul sõltumatu hindamisbüroo, mis võiks hinnata EKP poliitikat ja viia läbi erinevate poliitikavalikute mõjuhinnanguid, kahjustamata seejuures EKP sõltumatust; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  ELT C 23, 21.1.2021, lk 105.

(2)  ELT C 479, 16.12.2022, lk 75.

(3)  Sissejuhatavad märkused 26. septembri 2022. aasta rahandusteemalisele dialoogile: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220926_1~0bd6fcc86c.en.html.

(4)  Isabel Schnabeli kõne inflatsiooni globaliseerumise teemal: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220511_1~e9ba02e127.en.html.

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.pr230112~6cfbeda491.en.html.

(6)  2021. aasta novembri rahandusdialoogi protokoll, lk 15: https://www.ecb.europa.eu/ press/key/date/2021/html/ecb.sp211115_annex_1~d1ef2075bb.en.pdf.

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ ecb.sp220324~61c5afb6b9.en.html

(8)  https://www.bis.org/publ/othp50.htm

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/et/decision/et/162341

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/48

---

P9_TA(2023)0058

ELi jalgrattastrateegia väljatöötamine

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon ELi jalgrattastrateegia väljatöötamise kohta (2022/2909(RSP))

(2023/C 283/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta paketti „Eesmärk 55“ Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta paketti „Eesmärk 55“ Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist „ELi energiasäästukava“ (COM(2022)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist „ELi energiasäästukava“ (COM(2022)0240),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2021. aasta teatist „Uus ELi linnalise liikumiskeskkonna raamistik“ (COM(2021)0811), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2021. aasta teatist „Uus ELi linnalise liikumiskeskkonna raamistik“ (COM(2021)0811),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust „ELi jalgrattasõidu tegevuskava“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 12. oktoobri 2016. aasta arvamust „ELi jalgrattasõidu tegevuskava“ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 6/2020 „ELi säästev linnaline liikumiskeskkond: ilma liikmesriikide pühendumuseta ei ole võimalik olukorda oluliselt parandada“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 6/2020 „ELi säästev linnaline liikumiskeskkond: ilma liikmesriikide pühendumuseta ei ole võimalik olukorda oluliselt parandada“,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) suuniste muutmise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) suuniste muutmise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi liiklusohutuspoliitika raamistiku 2021–2030 kohta – soovitused edasisteks sammudeks liiklussurmade nulltaseme suunas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi liiklusohutuspoliitika raamistiku 2021–2030 kohta – soovitused edasisteks sammudeks liiklussurmade nulltaseme suunas (4),

| — | võttes arvesse komisjoni juhtiva asepresidendi Frans Timmermansi 30. juunil 2022. aastal Kopenhaageni jalgrattatippkohtumisel peetud kõnet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni juhtiva asepresidendi Frans Timmermansi 30. juunil 2022. aastal Kopenhaageni jalgrattatippkohtumisel peetud kõnet,

| — | võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 5 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 5 lõiget 3,

| — | võttes arvesse liikmesriikide deklaratsiooni jalgrattasõidu kui kliimasõbraliku transpordiliigi kohta, mis võeti vastu Luksemburgi eesistumise ajal 2015. aasta oktoobris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide deklaratsiooni jalgrattasõidu kui kliimasõbraliku transpordiliigi kohta, mis võeti vastu Luksemburgi eesistumise ajal 2015. aasta oktoobris,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 11 kestlike linnade ja kogukondade kohta, mille kohaselt jalgrattasõit muudab linnad ja asulad kaasavamaks, ohutumaks, vastupidavamaks ja kestlikumaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eelkõige eesmärki nr 11 kestlike linnade ja kogukondade kohta, mille kohaselt jalgrattasõit muudab linnad ja asulad kaasavamaks, ohutumaks, vastupidavamaks ja kestlikumaks,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2022. aasta avaldust vastuseks komisjonile esitatud küsimusele ELi jalgrattasõidu strateegia väljatöötamise kohta (O-000025/2022 – B9-0017/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2022. aasta avaldust vastuseks komisjonile esitatud küsimusele ELi jalgrattasõidu strateegia väljatöötamise kohta (O-000025/2022 – B9-0017/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et transport on oluline õhusaaste allikas, ning arvestades, et säästvad transpordiliigid, nagu jalgrattasõit, on olulised ELi kliima- ja saaste vähendamise eesmärkide ning algatuste „ELi energiasäästukava“ ja „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transport on oluline õhusaaste allikas, ning arvestades, et säästvad transpordiliigid, nagu jalgrattasõit, on olulised ELi kliima- ja saaste vähendamise eesmärkide ning algatuste „ELi energiasäästukava“ ja „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks;

| B. | arvestades, et jalgrattasõidul on palju eeliseid, näiteks parem tervis, liiklusummikute ja mürasaaste vähenemine, parem õhukvaliteet, majanduskasv ning keskkonna- ja sotsiaalne kasu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et jalgrattasõidul on palju eeliseid, näiteks parem tervis, liiklusummikute ja mürasaaste vähenemine, parem õhukvaliteet, majanduskasv ning keskkonna- ja sotsiaalne kasu;

| C. | arvestades, et jalgrattasõit on suhteliselt odav transpordiviis, mida enamik inimesi saab endale lubada, ning see edendab kestlikku majandust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et jalgrattasõit on suhteliselt odav transpordiviis, mida enamik inimesi saab endale lubada, ning see edendab kestlikku majandust;

| D. | arvestades, et jalgrattasõidu potentsiaali vallandamiseks on vaja ohutumat jalgrattataristut, mis on lühikestel vahemaadel liikumiseks väärtuslik alternatiiv; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et jalgrattasõidu potentsiaali vallandamiseks on vaja ohutumat jalgrattataristut, mis on lühikestel vahemaadel liikumiseks väärtuslik alternatiiv;

| E. | arvestades, et ELi jalgrattasõidu ökosüsteem hõlmab juba üle 1 000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKEd) ja miljon töökohta ning võib 2030. aastaks hõlmata kuni 2 miljonit töökohta; arvestades, et elektrijalgrattad kujutavad endast võimalust jalgrattatööstuse kasvuks, pakkudes potentsiaali keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks ja ümberõppinud töötajate vastuvõtmiseks teistest sektoritest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi jalgrattasõidu ökosüsteem hõlmab juba üle 1 000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtja (VKEd) ja miljon töökohta ning võib 2030. aastaks hõlmata kuni 2 miljonit töökohta; arvestades, et elektrijalgrattad kujutavad endast võimalust jalgrattatööstuse kasvuks, pakkudes potentsiaali keskkonnahoidlike töökohtade loomiseks ja ümberõppinud töötajate vastuvõtmiseks teistest sektoritest;

| F. | arvestades, et uute kasutajate ligimeelitamisel ja linnades jalgrattasõidu täieliku potentsiaali ärakasutamisel peetakse kaheks peamiseks takistuseks turvaliste parkimiskohtade ja varguste ärahoidmise meetmete ning spetsiaalsete jalgrattateede puudumist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uute kasutajate ligimeelitamisel ja linnades jalgrattasõidu täieliku potentsiaali ärakasutamisel peetakse kaheks peamiseks takistuseks turvaliste parkimiskohtade ja varguste ärahoidmise meetmete ning spetsiaalsete jalgrattateede puudumist;

| 1. | on seisukohal, et jalgrattasõitu tuleks pidada täieõiguslikuks transpordiliigiks; palub komisjonil töötada välja spetsiaalse Euroopa jalgrattastrateegia, et kahekordistada 2030. aastaks Euroopas jalgrattaga läbitud kilomeetrite arvu; kutsub komisjoni üles tagama jalgrattasõitu käsitlevate andmete, sealhulgas tööstusandmete ühtlustatud kogumise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et jalgratta kasutamine on suurenenud vastusena COVID-19 pandeemiale ja fossiilkütuste hinnatõusule alates Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja algusest Ukraina vastu; julgustab piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kaaluma pandeemiale reageerimiseks loodud jalgrattataristu säilitamist korrapäraste linnaplaneerimisprotsesside kaudu ning võtma konkreetseid meetmeid jalgrattasõidu nõuetekohaseks integreerimiseks oma linnalise liikumiskeskkonna raamistikesse, tunnistades samas selle potentsiaali aidata kaasa paremale ühenduvusele linnalähiste piirkondade ja kesklinnade vahel, eelkõige jalgrattamaanteede kaudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ergutab mitmeliigilise transpordi edendamiseks jalgrattasõidu ja muude transpordiliikide vahelise koostoime loomist, näiteks tehes rongides kättesaadavaks rohkem jalgrattakohti ning pakkudes jaamades ja liikuvussõlmedes rohkem turvalisi jalgratta parkimiskohti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et ELi poliitikameetmetes ja toetuses tuleks TEN-T taristu ehitamisel või ajakohastamisel nõuetekohaselt arvesse võtta jalgrattasõidu võimaldamist, sealhulgas lisada võimaluse korral raudteede ja siseveeteedega paralleelsed jalgrattateed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | julgustab liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi märkimisväärselt suurendama investeeringuid eraldatud jalgrattataristu ehitamisse, integreerima taskukohased elektrijalgrataste ja jalgrattajagamise kavad oma liikuvuskavade võrgustikesse ning kajastama jalgrattasõitu kui olulist viimase kilomeetri lahendust linnatranspordisõlmedes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et linnataristu planeerimine tuleks välja töötada kooskõlas ELi liiklusohutusalaste õigusaktidega, sealhulgas jalgrattasõidu ohutusstandarditega; kutsub komisjoni üles kiirendama tööd seoses suunistega kvaliteetse ja ohutu jalgrattataristu kvaliteedinõuete kohta, mis on sätestatud teetaristu ohutuse korraldamist käsitlevas direktiivis (5); rõhutab vajadust parandada intelligentse transpordisüsteemi tehnoloogiat, et see saaks jalgrattureid maanteel paremini ära tunda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles tunnustama jalgrattatööstust, sealhulgas elektrijalgrataste akude tootmist ja ringmajandust, ning eelkõige VKEsid seaduslike partneritena ELi tööstusstrateegia liikuvusökosüsteemis ning tööstustaristu programmides ja rahastamiskavades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama projekte, mis käsitlevad muu hulgas jalgrattasõitu ja sellega seotud valdkondi, nagu liikuvus, turism, tervishoid ja sport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Euroopas valmistatud („Made in Europe“) jalgrataste ja komponentide tootmist, stimuleerides seeläbi ELi tööstuse konkurentsivõimet, vähendades investeeringute puudujääki, säilitades ülemaailmselt võrdsed tingimused ning stimuleerides tarneahela tagasitoomist ja turvalisust, samuti soodustades kvaliteetseid töökohti, luues jalgrattaklastreid ja tõhustades tööstusega seotud kutseõpet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama jalgrattasõidu ligipääsetavuse piiratud liikumisvõimega isikutele ning muutma jalgrattasõidu vähekaitstud rühmadele taskukohaseks; märgib, et Euroopa kliimameetmete sotsiaalfond ning struktuuri- ja investeerimisfondid võivad aidata neid, keda liikuvusvaesus kõige rohkem mõjutab, toetades jalgrataste ostmist või juurdepääsu jalgrattajagamisteenustele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles korraldama hariduskampaaniaid ja koolitusi, sealhulgas teavituskampaaniaid, et suurendada teadlikkust liiklusohutusest ning toetada jalgrataste ja elektrijalgrataste ohutut kasutamist; kutsub lisaks komisjoni üles esitama suuniseid ohutu jalgrattasõidu kohta (kiivrid, vanusepiirangud, laste vedamine jne) ning nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks jalgrattasõidu soodustamisele naiste ja eakate inimeste seas, eelkõige ohutuse parandamise kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib sellega seoses, et nõuetekohane täitmise tagamine ja järelevalve on kasutajate ohutuse ja turvalisuse seisukohast väga olulised, ning nõuab, et keskendutaks kehtivate reeglite täitmise tagamisele, et kindlustada eri transpordiliikide lugupidav kooseksisteerimine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab elektrijalgrataste potentsiaali jalgrattasõidu suurendamisel; märgib, et elektrijalgrataste kiire kasutuselevõtu ja neile juurdepääsu säilitamiseks tuleb niisugustele ratastele, mis võivad elektrijõul saavutada kiiruse kuni 25 km/h, anda nõuetekohane õiguslik kvalifikatsioon nii ELi kui ka riiklikes õigusaktides; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et elamute planeerimisel tuleks piisavalt tähelepanu pöörata ohutute ja turvaliste jalgrattaparklate ning elektrijalgrataste laadimisvõimaluste olemasolule; |
| --- | --- |

13.

| 14. | julgustab ettevõtteid, avalikke organisatsioone ja institutsioone edendama jalgrattasõitu konkreetsete stiimulitega, sealhulgas töötajatele mõeldud programmidega ja piisavate jalgrattaparklate paigaldamisega, kus on elektrijalgrataste laadijad, ning piisavate sanitaartingimuste pakkumisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et jalgrattaturismi ja rattasõitu maapiirkondades tuleb toetada EuroVelo võrgustiku ja selle 17 tee kiirema arendamisega, eelkõige tagades suurema toetuse ja kasutades ära koostoimet üleeuroopalise transpordivõrguga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | julgustab liikmesriike vähendama jalgrataste ja elektrijalgrataste tarnimise, rentimise ja parandamise käibemaksumäärasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles kuulutama 2024. aasta Euroopa jalgrattasõidu aastaks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikidele ja nende parlamentidele. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT L 16, 18.1.2019, lk 108.

(2)  ELT C 88, 21.3.2017, lk 49.

(3)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 47.

(4)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 45.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1936, millega muudetakse direktiivi 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 1).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/51

---

P9_TA(2023)0059

Väetiste kättesaadavus ELis

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta resolutsioon väetiste kättesaadavust ja taskukohasuse tagamist käsitleva komisjoni teatise kohta (2022/2982(RSP))

(2023/C 283/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatist „Väetiste kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine“ (COM(2022)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatist „Väetiste kättesaadavuse ja taskukohasuse tagamine“ (COM(2022)0590),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (1),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (2),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale“ (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“ (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Toiduga kindlustatuse tagamine ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmine“ (COM(2022)0133),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2022. aasta teatist „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ (COM(2022)0360), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2022. aasta teatist „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ (COM(2022)0360),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (5),

| — | võttes arvesse 6. oktoobri 2022. aasta määrust (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobri 2022. aasta määrust (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (8) (nitraadidirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (8) (nitraadidirektiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 4. jaanuari 2023. aasta töödokumenti „Drivers of food security“ (Toiduga kindlustatuse mõjurid) (SWD(2023)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 4. jaanuari 2023. aasta töödokumenti „Drivers of food security“ (Toiduga kindlustatuse mõjurid) (SWD(2023)0004),

| — | võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse väljaannet „Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC)“ (Tehnilised ettepanekud töödeldud sõnniku ohutuks kasutamiseks ulatuses, mis ületab nitraaditundlikele aladele nitraadidirektiiviga (91/676/EMÜ) kehtestatud piirmääri) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse väljaannet „Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC)“ (Tehnilised ettepanekud töödeldud sõnniku ohutuks kasutamiseks ulatuses, mis ületab nitraaditundlikele aladele nitraadidirektiiviga (91/676/EMÜ) kehtestatud piirmääri) (9),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust väetiste kättesaadavust ja taskukohasuse tagamist käsitleva komisjoni teatise kohta (O-000001/2023 – B9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust väetiste kättesaadavust ja taskukohasuse tagamist käsitleva komisjoni teatise kohta (O-000001/2023 – B9-0010/2023),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et väetised ja toitainete majandamine on piisava ja kvaliteetse toidutootmise tagamiseks hädavajalikud ning neil on ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamisel ülioluline roll; arvestades, et praegune väetisepuudus võib mõjutada tuleviku põllukultuure; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et väetised ja toitainete majandamine on piisava ja kvaliteetse toidutootmise tagamiseks hädavajalikud ning neil on ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamisel ülioluline roll; arvestades, et praegune väetisepuudus võib mõjutada tuleviku põllukultuure;

| B. | arvestades, et mineraalväetiste tootmine ja maksumus sõltuvad suurel määral maagaasi kättesaadavusest ja taskukohasusest, moodustades samal ajal kuni 2,1 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest (10); arvestades, et väetise koostisainete (nt lämmastik ja ammoniaak) tootmine nõuab väga palju maagaasi; arvestades, et gaas moodustab umbes 80 % väetiste tootmiskuludest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mineraalväetiste tootmine ja maksumus sõltuvad suurel määral maagaasi kättesaadavusest ja taskukohasusest, moodustades samal ajal kuni 2,1 % ülemaailmsest kasvuhoonegaaside heitest (10); arvestades, et väetise koostisainete (nt lämmastik ja ammoniaak) tootmine nõuab väga palju maagaasi; arvestades, et gaas moodustab umbes 80 % väetiste tootmiskuludest;

| C. | arvestades, et planeedi taluvuspiirid seoses lämmastiku- ja fosforiringe biogeokeemiliste voogudega on ELis ületatud (vastavalt 3,3 ja korda) (11); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et planeedi taluvuspiirid seoses lämmastiku- ja fosforiringe biogeokeemiliste voogudega on ELis ületatud (vastavalt 3,3 ja korda) (11);

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku sissetungi tõttu Ukrainasse 24. veebruaril 2022 ohustab ülemaailmne mineraalväetiste ja energia kriis ülemaailmset toiduga kindlustatust ja tõstab toiduainete hindu, mis võib avaldada sügavat mõju maailma kõige kaitsetumale elanikkonnale, kes sõltub suuresti taskukohase ja toitva toidu kättesaadavusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku sissetungi tõttu Ukrainasse 24. veebruaril 2022 ohustab ülemaailmne mineraalväetiste ja energia kriis ülemaailmset toiduga kindlustatust ja tõstab toiduainete hindu, mis võib avaldada sügavat mõju maailma kõige kaitsetumale elanikkonnale, kes sõltub suuresti taskukohase ja toitva toidu kättesaadavusest;

| E. | arvestades, et ajalooliselt on suur osa ELis väetiste tootmiseks kasutatud maagaasist pärit Venemaa Föderatsioonist; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on maailma peamine väetiste ja nende põhikoostisosade tarnija; arvestades, et Venemaa on kasutanud oma valitsevat seisundit gaasitarnete ja väetiste turul poliitilise relvana; arvestades, et jätkuvalt kõrge mineraalväetiste kasutamise tase võib õhutada Venemaa sõjategevust ja toetada teisi autokraatlikke režiime; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajalooliselt on suur osa ELis väetiste tootmiseks kasutatud maagaasist pärit Venemaa Föderatsioonist; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on maailma peamine väetiste ja nende põhikoostisosade tarnija; arvestades, et Venemaa on kasutanud oma valitsevat seisundit gaasitarnete ja väetiste turul poliitilise relvana; arvestades, et jätkuvalt kõrge mineraalväetiste kasutamise tase võib õhutada Venemaa sõjategevust ja toetada teisi autokraatlikke režiime;

| F. | arvestades, et inflatsioonil on Euroopa põllumajandussektorile suur mõju, eriti kuna see koormab oluliselt ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) praegust eelarvet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inflatsioonil on Euroopa põllumajandussektorile suur mõju, eriti kuna see koormab oluliselt ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) praegust eelarvet;

| G. | arvestades, et suur hulk Euroopa mineraalväetiste tootjaid on peamiselt maagaasi hindade tõusu, aga ka maksustamise ja vähem bürokraatlike riikide konkurentsi tõttu oma tegevust vähendanud või tootmise üldse lõpetanud, mis põhjustab väetise nappust, väetise hindade suurenemist ja saagikuse vähenemist, mis tuleneb põllumajandustootjate suutmatusest saada juurdepääsu väetistele, mida nad vajavad oma tootmisvajaduste täitmiseks, ning lõppkokkuvõttes mõjutab see toidu kättesaadavust ja taskukohasust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suur hulk Euroopa mineraalväetiste tootjaid on peamiselt maagaasi hindade tõusu, aga ka maksustamise ja vähem bürokraatlike riikide konkurentsi tõttu oma tegevust vähendanud või tootmise üldse lõpetanud, mis põhjustab väetise nappust, väetise hindade suurenemist ja saagikuse vähenemist, mis tuleneb põllumajandustootjate suutmatusest saada juurdepääsu väetistele, mida nad vajavad oma tootmisvajaduste täitmiseks, ning lõppkokkuvõttes mõjutab see toidu kättesaadavust ja taskukohasust;

| H. | arvestades, et maailma suurimad väetisetootjad on teeninud rekordilist kasumit (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maailma suurimad väetisetootjad on teeninud rekordilist kasumit (12);

| I. | arvestades, et põllumajandustootjad seisavad praegu silmitsi küsimusega, kui palju nad võivad oma külvi- ja tootmisotsuste tegemisel riskida, või kaaluvad isegi põllumajandustegevuse lõpetamist, kuna väetiste hinnad on olnud väga kõikuvad ja on viimase kahe aasta jooksul tõusnud Euroopas seninägematule tasemele, mõjutades seeläbi põllumajandustootjate sissetulekuid ja isegi põllumajandusettevõtete juhtimist; arvestades, et väetiste tootmiseks vajaliku tooraine kättesaadavus ei ole tagatud, mis võib põhjustada kasvuhooajal põllumajandusettevõtetes väetise nappust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajandustootjad seisavad praegu silmitsi küsimusega, kui palju nad võivad oma külvi- ja tootmisotsuste tegemisel riskida, või kaaluvad isegi põllumajandustegevuse lõpetamist, kuna väetiste hinnad on olnud väga kõikuvad ja on viimase kahe aasta jooksul tõusnud Euroopas seninägematule tasemele, mõjutades seeläbi põllumajandustootjate sissetulekuid ja isegi põllumajandusettevõtete juhtimist; arvestades, et väetiste tootmiseks vajaliku tooraine kättesaadavus ei ole tagatud, mis võib põhjustada kasvuhooajal põllumajandusettevõtetes väetise nappust;

| J. | arvestades, et põllumajanduslike sisendikulude kasv on viimase kahe aasta jooksul olnud toidukaupade kõrgete hindade peamine tegur; arvestades, et 2023. aasta teraviljasaagi eeldatavad tulevased hinnad ei pruugi kajastada praegusi sisendikulusid ja sellest tulenevalt võivad tulud olla tootmiskuludest madalamad; arvestades, et mõnes liikmesriigis, eriti neis, mis asuvad Ukraina sõjapiirkonna lähedal, ei kata müügihind juba praegu enam tootmiskulusid; arvestades, et kõrgete hindade ajal väetistesse investeerinud põllumajandustootjad riskivad sellega, et väetiste hinnad võivad lühikese aja jooksul oluliselt langeda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põllumajanduslike sisendikulude kasv on viimase kahe aasta jooksul olnud toidukaupade kõrgete hindade peamine tegur; arvestades, et 2023. aasta teraviljasaagi eeldatavad tulevased hinnad ei pruugi kajastada praegusi sisendikulusid ja sellest tulenevalt võivad tulud olla tootmiskuludest madalamad; arvestades, et mõnes liikmesriigis, eriti neis, mis asuvad Ukraina sõjapiirkonna lähedal, ei kata müügihind juba praegu enam tootmiskulusid; arvestades, et kõrgete hindade ajal väetistesse investeerinud põllumajandustootjad riskivad sellega, et väetiste hinnad võivad lühikese aja jooksul oluliselt langeda;

| K. | arvestades, et suurenenud likviidsusnõuete ja väetiseturu volatiilsuse tõttu ei ole paljudel väikekauplejatel võimalik turule siseneda, mis vähendab konkurentsi; arvestades, et komisjon peaks suurema konkurentsi võimaldamiseks võtma meetmeid selle riski maandamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurenenud likviidsusnõuete ja väetiseturu volatiilsuse tõttu ei ole paljudel väikekauplejatel võimalik turule siseneda, mis vähendab konkurentsi; arvestades, et komisjon peaks suurema konkurentsi võimaldamiseks võtma meetmeid selle riski maandamiseks;

| L. | arvestades, et õiglast, tervislikku ja keskkonnahoidlikku toidusüsteemi edendav strateegia „Talust taldrikule“ on seadnud eesmärgiks vähendada toitainete kadu vähemalt 50 %, tagades samal ajal, et mulla viljakus ei halveneks; arvestades, et oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis strateegia kohta tervitas parlament seda eesmärki, rõhutades ühtlasi vajadust tagada, et mulla viljakus ei väheneks; arvestades, et selle eesmärgi saavutamine vähendab väetiste kasutamist 2030. aastaks vähemalt 20 % võrra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õiglast, tervislikku ja keskkonnahoidlikku toidusüsteemi edendav strateegia „Talust taldrikule“ on seadnud eesmärgiks vähendada toitainete kadu vähemalt 50 %, tagades samal ajal, et mulla viljakus ei halveneks; arvestades, et oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioonis strateegia kohta tervitas parlament seda eesmärki, rõhutades ühtlasi vajadust tagada, et mulla viljakus ei väheneks; arvestades, et selle eesmärgi saavutamine vähendab väetiste kasutamist 2030. aastaks vähemalt 20 % võrra;

| M. | arvestades, et praegune mineraalväetiste kättesaadavuse kriis rõhutab kariloomade olulist rolli Euroopa põllumajanduse tasakaalus taimekasvatuse säilitamisel mineraalväetiste asendamise ja täiendamise teel; arvestades, et jätkuvalt on palju orgaaniliste toitainete allikaid, mida praegu ei kasutata täielikult ära, näiteks loomasõnnik, kääritussaadus, putukasõnnik ja reoveesete; arvestades, et orgaaniliste toitainete töötlemine orgaanilisteks väetisetoodeteks võib mängida olulist rolli strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide ja liidu kliimaeesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praegune mineraalväetiste kättesaadavuse kriis rõhutab kariloomade olulist rolli Euroopa põllumajanduse tasakaalus taimekasvatuse säilitamisel mineraalväetiste asendamise ja täiendamise teel; arvestades, et jätkuvalt on palju orgaaniliste toitainete allikaid, mida praegu ei kasutata täielikult ära, näiteks loomasõnnik, kääritussaadus, putukasõnnik ja reoveesete; arvestades, et orgaaniliste toitainete töötlemine orgaanilisteks väetisetoodeteks võib mängida olulist rolli strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide ja liidu kliimaeesmärkide saavutamisel;

| N. | arvestades, et kombineeritud põuanäitaja kohaselt on 47 % Euroopa piirkonnast olnud tõsise põua hoiatusolukorras ja 17 % on olnud häireolukorras, sealhulgas 2022. aasta augusti esimese kümne päeva jooksul; arvestades, et 2022. aasta kevadel põua käes kannatanud piirkondades on tingimused kõige enam halvenenud (13); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kombineeritud põuanäitaja kohaselt on 47 % Euroopa piirkonnast olnud tõsise põua hoiatusolukorras ja 17 % on olnud häireolukorras, sealhulgas 2022. aasta augusti esimese kümne päeva jooksul; arvestades, et 2022. aasta kevadel põua käes kannatanud piirkondades on tingimused kõige enam halvenenud (13);

| O. | arvestades, et sõnnikust saadava taaskasutatava lämmastiku (RENURE) rakendamine sõnnikukäitlussüsteemide osana võimaldab liikuda ulatuslikuma ringmajanduse suunas ja suurendada ELi toidusüsteemis ressursitõhusust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sõnnikust saadava taaskasutatava lämmastiku (RENURE) rakendamine sõnnikukäitlussüsteemide osana võimaldab liikuda ulatuslikuma ringmajanduse suunas ja suurendada ELi toidusüsteemis ressursitõhusust;

| P. | arvestades, et komisjoni enda Teadusuuringute Ühiskeskus on välja töötanud kriteeriumid töödeldud sõnniku ohutuks kasutamiseks ulatuses, mis ületab nitraaditundlikele aladele nitraadidirektiiviga kehtestatud piirmääri; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni enda Teadusuuringute Ühiskeskus on välja töötanud kriteeriumid töödeldud sõnniku ohutuks kasutamiseks ulatuses, mis ületab nitraaditundlikele aladele nitraadidirektiiviga kehtestatud piirmääri;

| 1. | rõhutab, et 2022. aasta septembris teatati lämmastikväetiste hinna tõusust 149 % võrra, ja annab heakskiidu komisjoni väetisi käsitleva teatisele ja selles seatud eesmärgile tagada väetiste kättesaadavus ja taskukohasus mõistlike hindadega, et tagada ELi põllumajandussektori vastupidavus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et igat tüüpi väetiste kättesaadavus ja väetiste tootmine on oluline ELi kodanike toiduga varustamiseks ja ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamiseks, samuti mulla viljakuse tagamiseks ja mulla vaesumise vältimiseks; märgib, et väetiste tootmine on oluline ka transpordisektorile AdBlue ja toiduainetööstusele CO2 tootmiseks; tunneb muret lämmastikväetiste hindade enneolematu tõusu pärast, mille põhjustajaks on olnud ka kõrged maagaasihinnad ja häiritud juurdepääs gaasitarnetele, ning rõhutab, et sellel võib olla märkimisväärne mõju põllumajandusliku tootmise kuludele ja ELi põllumajandussektori konkurentsile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et väetiste piiratud kättesaadavus 2022. aastal on põhjustanud muldades väetise jääkvarude ammendumise, mis võib 2023. aastal oluliselt mõjutada Euroopa toidutootmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et komisjoni teatises osutatud meetmed, eelkõige väetisekriisile viivitamatu reageerimine, on hea algus, kuid need ei ole siiski sugugi piisavad, et kõrvaldada väetiseturgude moonutused ja tagada väetiste suhtes pikaajaline strateegiline sõltumatus; kutsub komisjoni üles töötama välja pikaajalist ELi väetisestrateegiat ja esitama 2023. aasta juuniks ELi pikaajalise kestliku mulla toitainete strateegia; nõuab kiiret terviklike meetmete võtmist, et vältida uut sõltuvust imporditud väetistest või energia ja energiakandjate impordist ning tagada ülemaailmne toiduga kindlustatus, edendades kestlikku toidutootmist, mis austab keskkonda ja on kohanenud kliimamuutustega, võttes samal ajal arvesse piirkondlikku, Euroopa ja ülemaailmset majandusliku ja sotsiaalset konteksti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ELi tasandil on vaja pikaajalisi lahendusi, eelkõige selleks, et vältida majanduslikke moonutusi liikmesriikide põllumajandussektorite vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et isegi lühiajaline väetiste kättesaamatus või taskukohasuse puudumine võib ohustada põllukultuuride õigeaegset kasvatamist, mis avaldab negatiivset mõju põllumajandustootjate sissetulekutele; tuletab ka meelde, et see võib kaasa aidata toiduga kindlustamatuse tekkele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab sisendikulude suurenemise mõju ELi põllumajandusele ja rõhutab, et teiste piirkondade, näiteks Venemaa ja Lõuna-Ameerika põllumajandustootjatel on juurdepääs oluliselt madalamatele väetisekuludele, mis kahjustab ELi põllumajandustootjate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

7.

Lühiajalised meetmed

| 8. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kaaluma 2023. eelarveaasta põllumajandusreservi kasutamist, et anda põllumajandustootjatele viivitamatut abi seoses üha kiiremini kasvavate väetisekulude ja sellest tulenevate tootmiskulude suurenemisega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab siiski, et kriisireservi kasutamine ei ole piisav finantsreaktsioon probleemide lahendamiseks ning et praeguse kriisiga toimetulemiseks on vaja jõulisemat reageerimist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama põllumajandustootjate toetamist, kuni turg stabiliseerub ja mineraalväetiste alternatiivid muutuvad kättesaadavaks; märgib, et ÜPP eelarve järjestikune vähendamine koos inflatsioonisurvega on veelgi vähendanud ELi põllumajandustootjate elujõulisust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub sellega seoses liikmesriike üles seadma oma riiklikes hädaolukorra lahendamise kavades prioriteediks jätkuva ja katkematu taskukohaste hindadega juurdepääsu väetiste, AdBlue ja CO2 tootmiseks kasutatavale maagaasile ja elektrile, et tagada pikaajalises perspektiivis toiduga kindlustatus, konkurentsivõime maailmaturul ja toimiv transpordisektor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kardab, et riigiabi ajutise kriisiraamistiku kaudu põllumajandustootjatele ja väetisetootjatele antav toetus võib kujutada endast taasriigistamise, killustumise ja konkurentsi ohtu eri turgude ja üksikute põllumajandustootjate vahel; rõhutab, et eelistada tuleb ühiseid meetmeid, ja rõhutab vajadust võrdsete tingimuste ja tarnete õiglase jaotuse järele kogu liidus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab sellega seoses meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõte võib teha võimalikuks ÜPP eelarve tugevdamist ja inflatsiooni olulise mõju arvessevõtmist sisendkuludele ja põllumajandusettevõtete sissetulekutele; julgustab ELi otsima alternatiivseid rahastamisallikaid väljaspool ÜPPd, töötama välja asjakohased meetmed väetiste taskukohasuse ja kättesaadavuse tagamiseks ELis ning leevendama väetiste puudujäägi majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab liikmesriikidele meelde võimalust töötada oma ÜPP strateegiakavade raames välja konkreetsed ökokavad, et edendada orgaanilist väetamist või mulla sellise optimaalse pH-taseme ulatuslikumat väljatöötamist, mis nõuaks vähem väetiste kasutamist ja tooks kaasa piiratud varude maksimaalse ärakasutamise või muude sektorite peatükis valdkondlikud sekkumised, mis võivad muu hulgas sisaldada meetmeid mineraalväetise alternatiivide väljatöötamise edendamiseks, puudujäägi stsenaariumeid käsitlevate ühiste ja koostööpõhiste lähenemisviiside toetamiseks ning väetiste kasutamist vähendava innovatsiooni ja tehnoloogia rakendamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab põllumajandus- ja toiduühistute rolli ja pakub neile eesmärgipärast abi nende logistilise, organisatsioonilise ja majandusliku suutlikkuse tõttu edendada kohalikke väetiste tootmisprojekte nii sõnnikul kui ka fossiilkütustel põhinevate väetiste alternatiividega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike lahenduste leidmisel ÜPP strateegiakavade tõhusaks kasutamiseks, et aidata lahendada väetistega seotud olukorda; julgustab liikmesriike vajaduse korral läbi vaatama oma ÜPP riiklikud strateegiakavad kõrvaldamaks lüngad eesmärgiga optimeerida ja vähendada väetiste kasutamist ja toitainete kadu, ergutada mineraalväetiste asendamist ja täiendamist orgaanilistest allikatest pärit toitainetega ning kiirendada sobivate väetamismeetmete võtmist, et tagada mulla viljakus ja optimaalne saagikus, vältides samal ajal kasvuhoonegaaside heite ülekandumist madalamate tootmisstandarditega piirkondades; rõhutab, et need muudatused tuleks teha õigeaegselt ning tingimusel et toodangu kogus ja kvaliteet ei vähene, ning neid ei tohiks käsitleda ÜPP riiklike strateegiakavade sellise muudatusena, mis on lubatud ainult kord aastas; rõhutab selgeid eeliseid, mida kaunviljadega külvikord võib selles kontekstis väetamismeetmena pakkuda selle võime tõttu siduda nitraate, vähendades seeläbi vajadust väetamise järele; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik liikmesriigid võimaldaksid oma põllumajandustootjatel kasutada ÜPP heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste raames püüdekultuure; |
| --- | --- |

15.

| 16. | julgustab liikmesriike täielikult ära kasutama hiljuti vastu võetud määruse (EL) 2019/1009 potentsiaali, millega kehtestati ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ja mis võimaldab avada ELi ühtse turu orgaanilistele ja biojäätmetel põhinevatele väetistele, andes neile juurdepääsu CE-vastavusmärgisele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles ajakohastama liidu õigusaktides sõnniku määratlust, tehes selget vahet töödeldud ja töötlemata sõnniku vahel, et neid nõuetekohaselt reguleerida, pidades silmas nende erinevat koostist ja reostusohtu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles koguma teaduslikke tõendeid kääritatud sõnniku ja muude töödeldud orgaaniliste toitainete mõju kohta kliimale saadava kasu ja veereostusohu seisukohast; kutsub komisjoni üles kasutama kääritatud sõnniku ja muude töödeldud orgaaniliste toitainete kasutamisest saadavat kasu keskkonnale, kui see on teaduslikult tõestatud, edendades nende kasutamist ja kohandades võimaluse korral õigusakte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | avaldab kahetsust, et teatis ei aita kaasa keemiliste väetiste orgaaniliste alternatiivide, näiteks RENURE, kariloomade heitvee anaeroobsel kääritamisel saadud biojäätmete kääritussaaduse ja muude tõhusate ja kontrollitud vahendite kasutamise hõlbustamisele, mida saab kasutada nii põllumajanduses kui ka loomakasvatussektoris, ning nõuab sel eesmärgil nitraadidirektiivi III lisa muutmist, säilitades samal ajal tõhususe ja ohutuse põhimõtted; nõuab praeguse kriisi valguses seniks ajutise erandi tegemist, kuna RENURE-tooted ja kääritussaadused võivad keemilisi väetisi asendada, ilma et see tooks kaasa täiendavaid heiteid, lämmastikukadu või sõnniku tootmist; kutsub komisjoni üles pakkuma viivitamata ja hiljemalt oma tulevases toitainete majandamise lõimitud kavas välja seadusandlikud meetmed, et rakendada Teadusuuringute Ühiskeskuse väljatöötatud kriteeriumide seaduslikku ja ohutut kohaldamist eesmärgiga võimaldada ohutut RENURE kasutamist ulatuses, mis ületab nitraaditundlikele aladele nitraadidirektiiviga kehtestatud piirmääri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et putukasõnniku kasutamine väetisena võib toetada oluliselt mulla toitainevajaduste rahuldamist; kutsub sellega seoses komisjoni üles ergutama putukasõnniku kasutamist, eemaldades võimalikult kiiresti tarbetu seadusandliku ja halduskoormuse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et mis tahes viivitus töödeldud sõnniku toitainete taaskasutamise tunnustamisel keemiliste väetistega samadel tingimustel pikendaks võrdväärsete omadustega väetisetoodete võrdsete võimaluste puudumist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles laiendama imporditollimaksude ajutist peatamist kõikidele mineraalväetistele peale Venemaa või Valgevene päritolu mineraalväetiste, et suurendada põllumajandustootjate jaoks väetiste kättesaadavust ja seeläbi stabiliseerida hindu ning muuta Euroopa turg logistika parandamise ja halduskoormuse vähendamise abil dünaamilisemaks; rõhutab, et EL ei tohiks asendada üht sõltuvust teisega, seekord imporditud väetistega, ega ohustada üleminekut vähese CO2 heitega Euroopa väetisetööstusele, mis tooks kaasa CO2 heite märkimisväärse suurenemise kogu maailmas, takistades nii Pariisi kliimaeesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab toetusmehhanismi loomist kauplejatele, et hallata väetise hulgiostmise ohtu; märgib vajadust tagada, et kauplejad saaksid turule siseneda väiksema riskiga forvardostusüsteemi kaudu, mis kaitseb neid jätkusuutmatu võlataseme kogunemise eest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei esitanud mõjuhinnangut 2030. aastaks toitainekadude vähemalt 50 % võrra vähendamise tagajärgede kohta, ning nõuab viivitamatut meetmete võtmist selle parandamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles hindama võimalust koostada normid väetiste ühisostumehhanismi loomiseks ELi tasandil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama Euroopa väetiseturu toimimist, vähendades selle logistilisi kitsaskohti, ning tagama tasakaalu, eelkõige seoses impordiga, vähendades väetiste impordi ja kauplemise halduskoormust ning hõlbustades turustajate ja põllumajandustootjate hooajavälist ostmist ning ladustamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab kauplejate suurenenud likviidsusvajadust ja vajadust teha rahastamine kättesaadavaks Euroopa Keskpanga kaudu, et hõlbustada laenu võtmist ja väetiste forvardostmist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles looma strateegilisi liite usaldusväärsete partneritega, et hõlbustada keskpikas perspektiivis väetiste hankimist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et turuga manipuleerimine mõjutab väetiste tarneid ning võib mõjutada teravilja ja sööda forvardlepinguid, põhjustades seeläbi tarbijate jaoks toiduhindade edasist inflatsiooni; |
| --- | --- |

29.

Keskmise ajavahemiku ja pikaajalised meetmed

| 30. | võtab teadmiseks asjaolu, et mineraalväetiste lähteained maagaas, fosfor ja kaalium pärinevad suures osas väljastpoolt ELi ja sageli autokraatlikest režiimidest ning et mineraalväetiste tootmisel sõltumatuse saavutamine ei ole lühikeses ega isegi keskmises perspektiivis realistlik; nõuab seetõttu suuremat keskendumist keskmise ajavahemiku ja pikaajalistele meetmetele, sealhulgas investeeringutele ja uutele ärimudelitele, mis vähendavad või kõrvaldavad potentsiaalselt kahjulikku sõltuvust impordist ja eelkõige väldivad uute selliste sõltuvuste teket, suurendavad ELi strateegilist autonoomiat väetiste valdkonnas, eelkõige dekarboniseerides ja juurutades keskkonnahoidlike väetiste tootmiseks kasutatavaid taastuvaid energiaallikaid, tagades parema juurdepääsu orgaanilistele väetistele ja ümbertöödeldud jäätmevoogudest pärit toitainetele ning suurendades põllumajanduse ringlust, tugevdades sellega ELi põllumajandussektori vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et ELi uue piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (CBAM) oluline eesmärk on vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ning seda tuleks kombineerida muude ELi eesmärkidega, nagu toiduga kindlustatuse tagamine; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab viivitamatute meetmete võtmist, sealhulgas nõuetekohaste normide ja rahastamise tagamist, et võimaldada olemasoleval ELi väetisetööstusel tootmisprotsesse tõhusalt ja kiiresti dekarboniseerida eesmärgiga lõpetada sõltuvus maagaasist, tarnides samal ajal taastuvenergiat, varustades samal ajal ELi põllumajandustootjaid taastuvate, fossiilivabade ja vähese CO2 heitega väetistega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et väetiste tootmiseks kasutatav Vene gaas aitab kaasa Ukraina sõja rahastamisele; nõuab seetõttu, et sellest gaasist sõltuvuse lõpetamiseks eraldataks võimalikult kiiresti piisavad vahendid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust kiirendada dekarboniseerimise protsessi ning suurendada lämmastikväetiste tööstuse kestlikkust ja vastupanuvõimet, kasutades selleks väetiste, eelkõige sõnniku kompostimisel tekkiva lämmastiku tootmiseks mittefossiilseid, vähese CO2 heitega ja taastuvaid energiaallikaid ning töödeldud toitaineid, et vähendada sõltuvust maagaasist; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema uusi ettepanekuid, et kiirendada väikeste ja keskmise suurusega biogaasijaamade kasutuselevõttu väetiste ja energia tootmiseks kõikjal Euroopas, keskendudes strateegiliselt piirkondadele, et toetada põllumajandustootjaid kestliku ELi väärtusahela loomisel, mis vähendab ELi sõltuvust kolmandatest riikidest; märgib, et põllumajanduses, mille peamine strateegiline eesmärk on biometaani ja kääritussaaduste tootmine, ei tohiks anaeroobse kääritamise tehaste arvu suurenemine toimuda üksnes ÜPP rahastamise arvelt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja keskmise ajavahemiku ja pikaajalisi poliitilisi meetmeid, et võimaldada RENURE-toodete kasutamist, klassifitseerides need teaduslike kriteeriumide alusel keemiliste väetiste alternatiividena, mis annab põllumajandustootjatele võimaluse vähendada oma sõltuvust keemilistest väetistest ja suurendada põllumajandusettevõtte sisene ringlus jääkide, näiteks sõnniku väärindamise kaudu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks Euroopa avamere tuuleenergia potentsiaali toota elektrit vesiniku ja ammoniaagi tootmiseks; kutsub komisjoni üles uurima integreeritud mudeli teostatavust, et toota ammoniaaki nii säästva meretranspordikütusena kui ka säästva väetiseallikana; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles esitama mõjuhinnangu, milles analüüsitakse põhjalikult ELi põllumajanduse toitainetega varustamist mineraalsetest, orgaanilis-mineraalsetest ja orgaanilistest väetistest, keskendudes toitainetega varustatuse pikaajalise eesmärgi tagamisele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vajadust arendada välja tulevikukindlad veeldatud maagaasi terminalid, et hõlbustada nii vesiniku kui ka ammoniaagi käitlemist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust parandada põllumajandustootjate väetamise ja toitainete kasutamise tõhusust, ergutades kestlikkust ja optimeerimist, eelkõige juurdepääsu kaudu kohandatud tehnilistele nõuannetele, digitaliseerimisele, innovatsioonile, täppispõllumajandusele ja toitainete majandamise vahenditele, mis võimaldavad täiustada põllumajandustavasid, samuti prioriseerides ja toetades agroökoloogilisi tavasid; rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja teha rahalisi kulutusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab edusamme, mis on saavutatud tehisväetiste asendamisel uuenduslikes põllumajandusettevõtetes igapäevase põllumajanduse raames kasutatavate väljatöötatud kaasaegsete agroökoloogiliste meetodite abil; nõuab nende tavade levitamist nõustamisteenuste, põllumajandustootjatevahelise suhtluse ja koolide kaudu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab suuremat keskendumist ringmajandusele ja agroökoloogiale ning seega ELi teadusprogrammide raames suuremat keskendumist teadusuuringutele, mis käsitlevad uuenduste arendamist, sealhulgas kiirendades RENURE kasutamist ning toetades agroökoloogiliste teadmiste, meetodite ja uuenduste taasavastamist, levitamist ja jagamist, eelkõige põllumajanduskoolide ja nõustamisteenuste kaudu, et töötada välja uusi väetisi või muid alternatiive ja edendada täppispõllumajandust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles koguma liikmesriikidelt teavet ja kogemusi selliste tavade kohta nagu väetiste kasutamise optimeerimine, toitainete ringlussevõtt ja alternatiivsete toitainete kasutamine, võttes samal ajal arvesse ka raskusi, mis nende alternatiivide kasutamise suurendamisel tekivad, ning kirjeldades üksikasjalikult, kuidas neid raskusi saab ületada; julgustab kestliku põllumajanduse toitainete kalkuleerimise rakenduse (FaST) rakendamist ja täiustamist liikmesriikide tasandil, et anda ELi põllumajandustootjatele personaalset ja täpset nõu toitainete majandamise, sealhulgas väetisenõuete kohta; toetab sellega seoses otsuste toetamise digitaalsete vahendite kasutuselevõttu, eriti kollektiivsetes ja ühistute tingimustes, et ületada väikeste põllumajandusettevõtete suurusest tulenevad piirangud; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib olulist võimalust vähendada liidu kollektiivset sõltuvust keemilistest väetistest, kasutades tõhusamalt orgaanilist sõnnikut, lämmastikku siduvaid põllukultuure (nt ristik) ja toitainete majandamise tehnikaid; kutsub komisjoni üles nende meetmete kasutamist ja arendamist rahaliselt toetama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnistab, et kariloomade toodetud orgaaniline sõnnik on kestlikumatele toidusüsteemidele üleminekul otsustava tähtsusega ja sellel on paljudes mahepõllumajandussüsteemides võtmeroll; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab tungivalt, et komisjon mitmekesistaks ja tuvastaks uued väetiste allikaid ning laiendaks kestlikult ELis olemasolevaid maardlaid, et vähendada sõltuvust välisturgudest ja ergutada suuremat sõltumatust; rõhutab, et EL peab pikas perspektiivis arendama orgaaniliste väetiste tarnimist ja agroökoloogilisi tehnikaid, et vähendada sõltuvust lämmastikväetistest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab uusi sordiaretustehnikaid, sealhulgas eelkõige uusi genoomitehnikaid käsitlevate õigusaktide kiiret vastuvõtmist, mis suurendavad saagikust ilma väetiste vajadust suurendamata; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama uute sordiaretustehnikate, sealhulgas uute genoomitehnikate uurimist ja väljatöötamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles koostama ülevaate ELi kogu kasutamata väetiste tootmisvõimsuse kohta ja otsustama, kus võib olla võimalik tootmisvõimsust suurendada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toetab keskkonnahoidlike väetiste tootmist, kasutades kohalikke ressursse ja taastuvenergiat, näiteks keskkonnahoidlikku ammoniaaki; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pooldab tingimusel, et ei ohustata toiduga varustatuse eesmärki, liblikõieliste kultuuride kasutamist mulla kvaliteedi säilitamiseks ja parandamiseks ning nõuab liblikõieliste kultuuride kasvatamisalade laiendamist ELis, et suurendada bioloogilist mitmekesisust ja lämmastiku sidumist; kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt Euroopa valgustrateegiat, keskendudes põllumajandustavade täiustamiseks tugevalt liblikõielistele põllukultuuridele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust toetada põllumajandusettevõtte tasandil mulla ja mikroelementide testimist; rõhutab, et sellised teadmised võimaldavad põllumajandustootjatel kavandada tõhusamaid väetamis-, kultiveerimis- ja mullahooldusmeetmeid ning loovad aluse kestlikule külvikordade programmile; kutsub komisjoni üles looma mulla tasuta testimise algatust, nagu on välja kuulutatud ELi 2030. aasta mullastrateegias, ning nõuab tehnilist ja rahalist toetust ökokava või teise samba meetme vormis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab külvikorra tähtsust mulla viljakusele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab vajadust anda põllumajandustootjatele täiendavat rahalist toetust lubja, ristiku ja mitmeliigiliste rohumaade kasutamisel, et aidata lahendada meie kollektiivset sõltuvust väetistest ja täita strateegia „Talust taldrikule“ eesmärke; |
| --- | --- |

52.

| 53. | julgustab biostimulaatorite laialdasemat kasutamist, et optimeerida väetamist, parandades toitainete imendumist ja tõhusust, tugevdada taimekultuuride taluvust abiootilise stressi suhtes, mida põhjustavad kliimamuutuste mõjud, nagu põud ja äärmuslikud temperatuurid, ning parandada nende jõudlust; kutsub sellega seoses komisjoni üles investeerima Euroopa Toiduohutusameti käsutuses olevasse asjatundlikkusesse ja ekspertide arvu ning kiirendama uute biostimulaatorite hindamise ja heakskiitmise kiirust; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnistab, et mahepõllumajandus on hinnatõusu eest rohkem kaitstud, kuid säästvatele väetistele üleminekul peab ELi väetisetööstusel olema juurdepääs vajalikule impordile, sealhulgas gaasile, et toota ELis ise väetisi ja et ELi saagi väljavaateid ei ohustataks; kutsub komisjoni üles kiirendama oma teatises sätestatud meetmeid, et lahendada Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja reageerimise mehhanismi kaudu tuvastatud riske ja nõrku kohti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | julgustab lisaks kasutama komposti ja muid mullaparandusaineid, et parandada mulla seisundit ja toitainerikkust ning võidelda samal ajal põua vastu, võttes arvesse nende toodete veesäilitusvõimet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et dilämmastikoksiid moodustab olulise osa ELi põllumajanduse heitest, ning nõuab seetõttu selliste väetiste kasutamist ja eelistamist, mis neid heiteid ei tekita; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kiidab heaks komisjoni teatise toitainete majandamise lõimitud kava kohta; pooldab põllukultuuride tasakaalustatud toitmise tähtsuse tunnustamist tervete muldade ja toidutootmise jaoks ning alternatiivsete toitainerikaste kõrvalvoogude ja energiaallikate erapooletut otsimist, toetades kõigi biojäätmete ja loomsete kõrvalsaaduste kasutamist; rõhutab, et toitainete majandamise lõimitud kava peaks keskenduma toitainete kasutamise tõhususe parandamisele, julgustama keskkonnahoidlike väetiste väljatöötamist ning optimeerima mineraal- ja orgaaniliste väetiste kasutamist täppispõllumajanduse, toitainete majandamise planeerimise ning parema ladustamise ja transpordi kaudu, ilma et see tekitaks põllumajandustootjatele tarbetut lisakoormust, järgides täielikult regulatiivseid piiranguid ja võttes ettevaatusabinõusid antimikroobikumiresistentsuse vastu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et inimeste väljaheited on praegu üks toitaineringe peamisi mittesuletud ahelaid, kuna kanalisatsioonist pärinevaid toitaineid ei tagastata enamasti põllumajandusmuldadele; palub komisjonil veelgi ergutada tehnikaid, mis aitavad reoveesettest toitaineid kätte saada, sealhulgas kehtestades reovee puhastusjaamades taastatud materjalidele kriteeriumid, mille alusel jäätmed lakkavad olemast jäätmed, ja töötades välja kriteeriumid nende ohutuks kasutamiseks põllumajanduslikel muldadel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab, et enamikel territooriumidel kariloomade pidamisest saaks põllumajanduspoliitika pikaajaline eesmärk; usub, et orgaaniliste väetiste ühtlasem kättesaadavus peaks olema osa ELi põllumajandusstrateegiast; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab, et analüüsitaks piirkondliku paindlikkuse laiendamise võimalust nitraadidirektiivi raames, pidades silmas saaste vähendamise eesmärki; kutsub komisjoni üles võtma vastu reeglid, milles käsitletakse tasakaalustatud lämmastikueelarvet põllumajandusettevõtte kohta ja erandeid lämmastiku piirmäärast 170 kg lämmastikku hektari kohta aastas orgaaniliste väetiste puhul, võttes arvesse erinevaid tingimusi konkreetsetes liikmesriikides ja soodsate kliimatingimustega piirkondades, võttes samuti arvesse väetiste tõhusat kasutamist, väetamise optimeerimist, biojäätmete ja teiseste toitaineallikate kasutamist ning biostimulaatorite kasutamist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | väljendab muret läbipaistvuse puudumise pärast väetiseturul ja pooldab lisameetmete võtmist sellel turul läbipaistvuse ja avalikkuse teavitamise parandamiseks nii ELi kui ka ülemaailmsel tasandil ja seoses väetiste tootmiseks kasutatavate toorainetega; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult ülemaailmsete väetisetootjate ülemäärast kasumit ning vajadusel uurima kartellikokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit, uurima juhusliku kasumi maksustamise võimalusi ning tegema selle kohta ettepanekuid, et võidelda kõlvatu konkurentsiga; kutsub komisjoni üles looma turu vaatlusrühma, mis tegeleks rahvusvaheliste ja siseriiklike väetisetarnete ja -varude jälgimisega ning vähendaks spekuleerimise mõju turule; |
| --- | --- |

61.

| 62. | võtab teadmiseks asjaolu, et sisendikulude keskmised energia ja väetise osakaalud ELi liikmesriikide ja aastate lõikes on vastavalt 8 % ja 6 %, kuid kulude osakaalud on riikide ja aastate lõikes väga erinevad (14); peab seetõttu nii õigeaegseks kui ka asjakohaseks kiirendada liikmesriikidevahelist otsetoetuste ühtlustamise protsessi, et anda veel poolelioleva protsessiga liikmesriikide põllumajandustootjatele võimalused tulla toime praeguste takistustega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni üles koostama ülemaailmset strateegiat, mille eesmärk on vähendada Venemaa Föderatsiooni domineerivat rolli ülemaailmsetel väetiste ja toiduainete turgudel, eelkõige ELi vahetus naabruses, rõhutades vajadust saada sõltumatuks Venemaa ekspordist, luues võimalused taastuvate, fossiilivabade ja vähese CO2 heitega väetistele ja toidule nii ELi naabruses kui ka mujal maailmas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse läbiviidud mõju-uuringuid, milles hoiatatakse väetiste kasutamise piiramise võimalike negatiivsete mõjude eest tootmisele ja toiduga kindlustatusele olukorras, kus põllumajandustootjatel ei ole võimalik hankida elujõulisi alternatiive; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  ELT C 361, 20.9.2022, lk 2.

(2)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2.

(3)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 11.

(4)  ELT C 426, 9.11.2022, lk 1.

(5)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

(6)  ELT L 261 I, 7.10.2022, lk 1.

(7)  ELT L 170, 25.6.2019, lk 1.

(8)  ELT L 375, 31.12.1991, lk 1.

(9)  Huygens, D., Orveillon, G., Lugato, E., Tavazzi, S., Comero, S., Jones, A., Gawlik, B. and Saveyn, H., Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luksemburg, 2020.

(10)  https://www.nature.com/articles/s41598-022-18773-w

(11)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en, lk 26.

(12)  https://grain.org/system/articles/pdfs/000/006/903/original/The%20Fertiliser%20Trap%20English%20-%20Embargoed%208th%20November%202022.pdf? 1667838216

(13)  https://edo.jrc.ec.europa.eu/documents/news/GDO-EDODroughtNews202208_ Europe.pdf

(14)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 14. veebruar 2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/60

---

P9_TA(2023)0030

10. märtsi 2022. aasta otsuse (välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni (INGE 2) moodustamise ning selle nimetuse ja vastutusalade korrigeerimise kohta) muutmine

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus 10. märtsi 2022. aasta otsuse (välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni (INGE 2) moodustamise ning selle nimetuse ja vastutusalade korrigeerimise kohta) muutmise kohta (2023/2566(RSO))

(2023/C 283/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse erikomisjoni ametiaja pikendamist kolme kuu võrra, nagu teatati täiskogu 18. ja 19. jaanuari 2023. aasta istungitel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse erikomisjoni ametiaja pikendamist kolme kuu võrra, nagu teatati täiskogu 18. ja 19. jaanuari 2023. aasta istungitel,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790),

| — | võttes arvesse digiteenuste õigusakti paketti, sealhulgas ettepanekut võtta vastu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825), ning ettepanekut võtta vastu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse digiteenuste õigusakti paketti, sealhulgas ettepanekut võtta vastu määrus, milles käsitletakse digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (COM(2020)0825), ning ettepanekut võtta vastu määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta reolutsiooni Euroopa meedia kohta digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta reolutsiooni Euroopa meedia kohta digikümnendil: tegevuskava taastumise ja ümberkujundamise toetamiseks (1),

| — | võttes arvesse 2018. aasta desinformatsiooni käsitlevat tegevusjuhendit ja 2021. aasta suuniseid desinformatsiooni tegevusjuhendi tugevdamise kohta (COM(2021)0262) ning audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma 2021. aasta oktoobris avaldatud soovitusi uue desinformatsiooni käsitleva tegevusjuhendi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta desinformatsiooni käsitlevat tegevusjuhendit ja 2021. aasta suuniseid desinformatsiooni tegevusjuhendi tugevdamise kohta (COM(2021)0262) ning audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma 2021. aasta oktoobris avaldatud soovitusi uue desinformatsiooni käsitleva tegevusjuhendi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kriitilise tähtsusega üksuste vastupidavusvõime kohta (COM(2020)0829),

| — | võttes arvesse 2021. aasta märtsis esitatud ELi meetmepaketti 5G-võrkude turvalisuse tagamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta märtsis esitatud ELi meetmepaketti 5G-võrkude turvalisuse tagamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2021 „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2021 „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. juuni 2020. aasta ühisteatist „Võitlus COVID-19 kohta levitatava väärinfoga – faktid selgeks“ (JOIN(2020)0008),

| — | võttes arvesse välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni raportit (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitleva erikomisjoni raportit (A9-0022/2022),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2022. aasta resolutsiooni Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (2),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 207,

| A. | arvestades, et välissekkumisega rikutakse tõsiselt ELi aluseks olevaid universaalseid väärtusi ja põhimõtteid, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, võrdsus, solidaarsus, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine, demokraatia ja õigusriik; arvestades, et tõendid näitavad, et pahatahtlikud ja autoritaarsed riiklikud ja valitsusvälised välisosalejad kasutavad teabe manipuleerimist ja muid taktikaid, et sekkuda ELi demokraatlikesse protsessidesse; arvestades, et need rünnakud eksitavad ja petavad kodanikke ning mõjutavad nende hääletamiskäitumist, võimendavad lahkarvamusi tekitavaid arutelusid, lõhestavad, polariseerivad ja kasutavad ära ühiskondade nõrku kohti, propageerivad vaenukõnet, halvendavad vähekaitstud rühmade olukorda, kes langevad suurema tõenäosusega desinformatsiooni ohvriks, moonutavad demokraatlike valimiste ja rahvahääletuste usaldusväärsust, külvavad usaldamatust riikide valitsuste, riigiasutuste ja liberaalse demokraatliku korra vastu ning nende eesmärk on destabiliseerida Euroopa demokraatiat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et välissekkumisega rikutakse tõsiselt ELi aluseks olevaid universaalseid väärtusi ja põhimõtteid, nagu inimväärikuse austamine, vabadus, võrdsus, solidaarsus, inimõiguste ja põhivabaduste järgimine, demokraatia ja õigusriik; arvestades, et tõendid näitavad, et pahatahtlikud ja autoritaarsed riiklikud ja valitsusvälised välisosalejad kasutavad teabe manipuleerimist ja muid taktikaid, et sekkuda ELi demokraatlikesse protsessidesse; arvestades, et need rünnakud eksitavad ja petavad kodanikke ning mõjutavad nende hääletamiskäitumist, võimendavad lahkarvamusi tekitavaid arutelusid, lõhestavad, polariseerivad ja kasutavad ära ühiskondade nõrku kohti, propageerivad vaenukõnet, halvendavad vähekaitstud rühmade olukorda, kes langevad suurema tõenäosusega desinformatsiooni ohvriks, moonutavad demokraatlike valimiste ja rahvahääletuste usaldusväärsust, külvavad usaldamatust riikide valitsuste, riigiasutuste ja liberaalse demokraatliku korra vastu ning nende eesmärk on destabiliseerida Euroopa demokraatiat;

| B. | arvestades, et Venemaa on 24. veebruaril 2022 alustatud Ukraina-vastase agressioonisõja eel ja ajal viinud läbi enneolematult pahatahtliku ja ulatusliku desinformatsioonikampaania, et eksitada nii oma riigi kodanikke kui ka rahvusvahelist üldsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa on 24. veebruaril 2022 alustatud Ukraina-vastase agressioonisõja eel ja ajal viinud läbi enneolematult pahatahtliku ja ulatusliku desinformatsioonikampaania, et eksitada nii oma riigi kodanikke kui ka rahvusvahelist üldsust;

| C. | arvestades, et kolmandate riikide riiklike jõudude ja valitsusväliste toimijate katsed sekkuda demokraatia toimimisse ELis ja selle liikmesriikides ning avaldada pahatahtliku sekkumise teel survet Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele on osa laiemast suundumusest tekitada kahju, ning seda kogevad demokraatlikud riigid kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kolmandate riikide riiklike jõudude ja valitsusväliste toimijate katsed sekkuda demokraatia toimimisse ELis ja selle liikmesriikides ning avaldada pahatahtliku sekkumise teel survet Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtustele on osa laiemast suundumusest tekitada kahju, ning seda kogevad demokraatlikud riigid kõikjal maailmas;

| D. | arvestades, et pahatahtlikud osalejad püüavad jätkuvalt sekkuda valimisprotsessidesse ja kasutavad ära meie ühiskonna avatust ja pluralismi, et rünnata demokraatlikke protsesse ning ELi ja selle liikmesriikide vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pahatahtlikud osalejad püüavad jätkuvalt sekkuda valimisprotsessidesse ja kasutavad ära meie ühiskonna avatust ja pluralismi, et rünnata demokraatlikke protsesse ning ELi ja selle liikmesriikide vastupanuvõimet;

| E. | arvestades, et ELil ja selle liikmesriikidel ei ole praegu välisriikide toimijate korraldatava välissekkumise ja desinformatsioonikampaaniate suhtes konkreetset sanktsioonirežiimi, mis tähendab, et need toimijad võivad kindlalt eeldada, et nende kampaaniad ELi destabiliseerimiseks ei too neile kaasa mingeid tagajärgi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELil ja selle liikmesriikidel ei ole praegu välisriikide toimijate korraldatava välissekkumise ja desinformatsioonikampaaniate suhtes konkreetset sanktsioonirežiimi, mis tähendab, et need toimijad võivad kindlalt eeldada, et nende kampaaniad ELi destabiliseerimiseks ei too neile kaasa mingeid tagajärgi;

| F. | arvestades, et seda nähtust ei ole üheselt määratletud ega mõistetud ning et ELi ja liikmesriikide kehtivates õigusaktides ja poliitikas, mille eesmärk on tuvastada ja ennetada välissekkumist ja selle vastu võidelda, on palju puudujääke ja lünki; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seda nähtust ei ole üheselt määratletud ega mõistetud ning et ELi ja liikmesriikide kehtivates õigusaktides ja poliitikas, mille eesmärk on tuvastada ja ennetada välissekkumist ja selle vastu võidelda, on palju puudujääke ja lünki;

| G. | arvestades, et eeldatavasti on enne kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke valimisi ning 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisi oodata üha rohkem ja läbimõeldumat välissekkumist, desinformatsiooni ning rünnakuid ja ähvardusi demokraatia vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eeldatavasti on enne kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke valimisi ning 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisi oodata üha rohkem ja läbimõeldumat välissekkumist, desinformatsiooni ning rünnakuid ja ähvardusi demokraatia vastu;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi varasemad soovitused võidelda pahatahtliku välissekkumise vastu ELi demokraatiasse on aidanud suurendada liidus üldist mõistmist ja teadlikkust sellest probleemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi varasemad soovitused võidelda pahatahtliku välissekkumise vastu ELi demokraatiasse on aidanud suurendada liidus üldist mõistmist ja teadlikkust sellest probleemist;

| I. | arvestades, et INGE erikomisjoni kuulamised ja töö on aidanud kaasa sellele, et neid küsimusi tunnistatakse avalikult ja vaadeldakse kontekstis, ning on edukalt kujundanud Euroopas arutelu desinformatsiooni ja välissekkumise üle demokraatiasse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et INGE erikomisjoni kuulamised ja töö on aidanud kaasa sellele, et neid küsimusi tunnistatakse avalikult ja vaadeldakse kontekstis, ning on edukalt kujundanud Euroopas arutelu desinformatsiooni ja välissekkumise üle demokraatiasse;

| J. | arvestades, et neid soovitusi tuleb jälgida ka edaspidi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et neid soovitusi tuleb jälgida ka edaspidi;

| K. | arvestades, et välisriikide pahatahtliku sekkumise ja desinformatsiooni vastu on samalaadseid seisukohti jagavatel partneritel, sh parlamendiliikmetel, vaja teha ülemaailmset mitmepoolset koostööd ja üksteist toetada; arvestades, et demokraatlikud ühiskonnad on välja töötanud kõrgetasemelised oskused ja strateegiad nende ohtudega tegelemiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et välisriikide pahatahtliku sekkumise ja desinformatsiooni vastu on samalaadseid seisukohti jagavatel partneritel, sh parlamendiliikmetel, vaja teha ülemaailmset mitmepoolset koostööd ja üksteist toetada; arvestades, et demokraatlikud ühiskonnad on välja töötanud kõrgetasemelised oskused ja strateegiad nende ohtudega tegelemiseks;

| L. | arvestades, et hiljutiste välissekkumise juhtumite ja Euroopa Parlamendis esinenud korruptsiooni käimasoleva uurimise tõttu on Euroopa Parlament nõudnud, et institutsiooni paremaks kaitsmiseks tehtaks kindlaks võimalikud lüngad tema läbipaistvust, ausust ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevates reeglites; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hiljutiste välissekkumise juhtumite ja Euroopa Parlamendis esinenud korruptsiooni käimasoleva uurimise tõttu on Euroopa Parlament nõudnud, et institutsiooni paremaks kaitsmiseks tehtaks kindlaks võimalikud lüngad tema läbipaistvust, ausust ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevates reeglites;

| 1. | otsustab, et erikomisjoni nimetus on edaspidi „välissekkumist kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni käsitlev ning Euroopa Parlamendis usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja vastutuse suurendamisega tegelev erikomisjon“ ning et sellel on järgmised ülesanded:






  a) | kontrollida – koostöös ja konsulteerides alaliste komisjonidega vastavalt nende volitustele ja vastutusaladele kodukorra VI lisa alusel – olemasolevaid ja kavandatavaid õigusakte ja poliitikat, et teha kindlaks võimalikud lüngad ja kattuvused, mida võidakse ära kasutada pahatahtlikuks sekkumiseks demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas järgmistes küsimustes:






  i) | poliitika ELi demokraatia tugevdamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks olukorrateadlikkuse, meedia- ja infopädevuse, meedia pluralismi, sõltumatu ajakirjanduse ning hariduse kaudu, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

kontrollida – koostöös ja konsulteerides alaliste komisjonidega vastavalt nende volitustele ja vastutusaladele kodukorra VI lisa alusel – olemasolevaid ja kavandatavaid õigusakte ja poliitikat, et teha kindlaks võimalikud lüngad ja kattuvused, mida võidakse ära kasutada pahatahtlikuks sekkumiseks demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas järgmistes küsimustes:

i)

poliitika ELi demokraatia tugevdamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks olukorrateadlikkuse, meedia- ja infopädevuse, meedia pluralismi, sõltumatu ajakirjanduse ning hariduse kaudu,

| ii) | sekkumine veebiplatvormide kaudu, eelkõige hinnates põhjalikult vastutust ja mõju, mida väga suured digiplatvormid avaldavad demokraatiale ja demokraatlikele protsessidele ELis, |
| --- | --- |

ii)

sekkumine veebiplatvormide kaudu, eelkõige hinnates põhjalikult vastutust ja mõju, mida väga suured digiplatvormid avaldavad demokraatiale ja demokraatlikele protsessidele ELis,

| iii) | elutähtis taristu ja strateegilised sektorid; |
| --- | --- |

iii)

elutähtis taristu ja strateegilised sektorid;

| iv) | sekkumine valimiste ajal, |
| --- | --- |

iv)

sekkumine valimiste ajal,

| v) | poliitilise tegevuse varjatud rahastamine välistoimijate ja -rahastajate poolt; |
| --- | --- |

v)

poliitilise tegevuse varjatud rahastamine välistoimijate ja -rahastajate poolt;

| vi) | küberturvalisus ja vastupidavus küberrünnete suhtes, kui need on seotud demokraatlike protsessidega, |
| --- | --- |

vi)

küberturvalisus ja vastupidavus küberrünnete suhtes, kui need on seotud demokraatlike protsessidega,

| vii) | valitsusväliste osalejate roll, |
| --- | --- |

vii)

valitsusväliste osalejate roll,

| viii) | sekkumise mõju vähemuste ja teiste diskrimineeritud rühmade õigustele, |
| --- | --- |

viii)

sekkumise mõju vähemuste ja teiste diskrimineeritud rühmade õigustele,

| ix) | ülemailmsete toimijate sekkumine eliidi sidumise, diasporaade, ülikoolide ja kultuurisündmuste kaudu; |
| --- | --- |

ix)

ülemailmsete toimijate sekkumine eliidi sidumise, diasporaade, ülikoolide ja kultuurisündmuste kaudu;

| x) | heidutus, omistamine ja kollektiivsed vastumeetmed, kaasa arvatud sanktsioonid; |
| --- | --- |

x)

heidutus, omistamine ja kollektiivsed vastumeetmed, kaasa arvatud sanktsioonid;

| xi) | naabrus- ja ülemaailmne koostöö ning mitmepoolsus, |
| --- | --- |

xi)

naabrus- ja ülemaailmne koostöö ning mitmepoolsus,

| xii) | ELis ja kolmandates riikides tegutsevate osalejate sekkumine; |
| --- | --- |

xii)

ELis ja kolmandates riikides tegutsevate osalejate sekkumine;

| b) | töötada tihedas koostöös INGE 1 erikomisjoni tööpraktikat järgivate alaliste komisjonidega välja ettepanekud selle kohta, kuidas need lüngad kõrvaldada, et suurendada ELi õiguslikku vastupanuvõimet, ning kuidas parandada ELi institutsioonilist raamistikku; |
| --- | --- |

b)

töötada tihedas koostöös INGE 1 erikomisjoni tööpraktikat järgivate alaliste komisjonidega välja ettepanekud selle kohta, kuidas need lüngad kõrvaldada, et suurendada ELi õiguslikku vastupanuvõimet, ning kuidas parandada ELi institutsioonilist raamistikku;

| c) | teha tihedat koostööd teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ning riiklike ja valitsusväliste partneritega kolmandates riikides, et tugevdada ELi tegevust hübriidohtude ja desinformatsiooni vastu, samal ajal kui INGE 2 erikomisjon järgib kogu avalikus tegevuses käesolevas otsuses sätestatud prioriteete; |
| --- | --- |

c)

teha tihedat koostööd teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide ametiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ning riiklike ja valitsusväliste partneritega kolmandates riikides, et tugevdada ELi tegevust hübriidohtude ja desinformatsiooni vastu, samal ajal kui INGE 2 erikomisjon järgib kogu avalikus tegevuses käesolevas otsuses sätestatud prioriteete;

| d) | jälgida üksikasjalikult ja rangelt INGE 1 erikomisjoni aruande rakendamist, hinnates ELi institutsioonide võetud meetmeid; |
| --- | --- |

d)

jälgida üksikasjalikult ja rangelt INGE 1 erikomisjoni aruande rakendamist, hinnates ELi institutsioonide võetud meetmeid;

| e) | suurendada 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eel üldist institutsioonilist vastupanuvõimet välissekkumise, hübriidohtude ja desinformatsiooni suhtes; |
| --- | --- |

e)

suurendada 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eel üldist institutsioonilist vastupanuvõimet välissekkumise, hübriidohtude ja desinformatsiooni suhtes;

| f) | teha kindlaks Euroopa Parlamendi läbipaistvust, usaldusväärsust, vastutust ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevate reeglite puudused, kaaluda muid keskmise tähtajaga ja pikaajalisi meetmeid ning anda soovitusi reformideks, tuginedes Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ning teiste parlamentide ja institutsioonide parimatele tavadele, tehes tihedat koostööd põhiseaduskomisjoni ja väliskomisjoniga; |
| --- | --- |

f)

teha kindlaks Euroopa Parlamendi läbipaistvust, usaldusväärsust, vastutust ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevate reeglite puudused, kaaluda muid keskmise tähtajaga ja pikaajalisi meetmeid ning anda soovitusi reformideks, tuginedes Euroopa Parlamendi resolutsioonidele ning teiste parlamentide ja institutsioonide parimatele tavadele, tehes tihedat koostööd põhiseaduskomisjoni ja väliskomisjoniga;

| 2. | otsustab, et alati, kui erikomisjoni töö hõlmab kuulamisi, kus esitatakse konfidentsiaalset laadi tõendeid või isikuandmeid hõlmavaid tunnistusi või ametiasutuste ja organitega peetavaid arvamuste vahetusi või arutelusid, mis käsitlevad konfidentsiaalset teavet, sealhulgas teadusuuringuid või nende osi, millele on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (5) artikli 63 kohaselt konfidentsiaalne staatus, on koosolekud kinnised; otsustab ühtlasi, et tunnistajatel ja ekspertidel on õigus esitada avaldusi ja anda tunnistusi kinnisel koosolekul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | otsustab, et avalikele koosolekutele kutsutud ja seal osalenud isikute nimekiri ning avalike koosolekute protokollid avaldatakse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | otsustab, et erikomisjonile saabunud konfidentsiaalseid dokumente hinnatakse vastavalt kodukorra artiklis 221 sätestatud korrale, ning otsustab ühtlasi, et sellist teavet kasutatakse üksnes erikomisjoni lõpparuande koostamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | otsustab, et erikomisjoni kuulub 33 liiget; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb erikomisjonile ülesandeks esitada oma lõpparuanne, milles keskendutakse lõike 1 punktis f esitatud küsimustele, et võtta see täiskogul vastu hiljemalt 2023. aasta juuli täiskogu osaistungjärgul. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0428.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0448.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0130.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0396.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/64

---

P9_TA(2023)0031

Rahvatervise allkomisjoni loomine

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta otsus rahvatervise allkomisjoni moodustamise kohta (2023/2565(RSO))

(2023/C 283/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta otsust alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta otsust alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 206 ja 212, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 206 ja 212,

| 1. | otsustab moodustada keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni juurde allkomisjoni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | otsustab, et allkomisjoni vastutusalasse kuuluvad rahvatervise küsimused, eelkõige rahvatervishoiu programmid ja erimeetmed, farmaatsia- ja kosmeetikatooted, bioterrorismi inimtervisega seotud aspektid, Euroopa Ravimiamet ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | otsustab lisada kodukorra VI lisa VIII osa punkti 2 järgmise lause:
  „Selles küsimuses abistab komisjoni rahvatervise allkomisjon.“ |
| --- | --- |

3.

„Selles küsimuses abistab komisjoni rahvatervise allkomisjon.“

| 4. | otsustab, et seadusandlike ettepanekute läbivaatamise eest vastutab jätkuvalt keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon, kus toimuvad ka hääletused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | otsustab, et allkomisjoni kuulub 30 liiget; |
| --- | --- |

5.

| 6. | otsustab, viidates esimeeste konverentsi 30. juuni 2019. aasta ja 9. jaanuari 2020. aasta otsustele allkomisjonide juhatuse koosseisu kohta, et komisjoni juhatus võib koosneda kuni neljast aseesimehest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 160.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/65

---

P9_TA(2023)0032

Liidu õigused Ühendkuningriigi liidust väljaastumise lepingu ning ELi ja Ühendkuningriigi kaubandus- ja koostöölepingu täitmise tagamisel ja rakendamisel

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 283/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0089), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0089),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 ja 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 ja 207, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0059/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0248/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0248/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0068

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise normid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/657) lõplikule kujule).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/66

---

P9_TA(2023)0033

Liidu turvalise ühenduvuse programm 2023–2027

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduvuse programm aastateks 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 283/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0057), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0057),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 189 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0045/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 189 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0045/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0249/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0249/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2022)0039

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega kehtestatakse liidu turvalise ühenduse programm aastateks 2023–2027

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/588) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Ühine poliitiline avaldus liidu turvalise ühenduvuse programmi rahastamise kohta aastatel 2023–2027

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi iga-aastases eelarvemenetluses, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu kokku selles, et liidu turvalise ühenduvuse programmi aastateks 2023–2027 rahastatakse aastatel 2023–2027 soovituslikult järgmiselt:

| — | 200 miljonit eurot rubriigi 1 ja rubriigi 5 mittesihtotstarbelistest varudest; |
| --- | --- |

—

200 miljonit eurot rubriigi 1 ja rubriigi 5 mittesihtotstarbelistest varudest;

| — | 1,450 miljardit eurot rubriikide 1, 5 ja 6 kohastest toetustest. |
| --- | --- |

—

1,450 miljardit eurot rubriikide 1, 5 ja 6 kohastest toetustest.

Ühine poliitiline avaldus programmiga „Euroopa horisont“ seoses vabastatud vahendite taaskasutamise kohta

Ühisdeklaratsioonis, mis käsitleb vabastatud vahendite taaskasutamist seoses teadusprogrammiga (1), leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et nad teevad teadusprogrammi jaoks aastatel 2021–2027 uuesti kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad kuni 0,5 miljardile eurole (2018. aasta hindades) vabastatud kulukohustuste summast, mis tuleneb raamprogrammi „Euroopa horisont“ või sellele eelnenud programmi „Horisont 2020“ (2) kuuluvate projektide täielikust või osalisest rakendamata jätmisest, nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 15 lõikes 3.

Avalduses (3), mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013, leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku selle summa soovituslikus jaotuses, mis on kuni 300 000 000 eurot 2018. aasta püsivhindades teemavaldkonnale „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“, eelkõige kvantteadusele.

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi iga-aastase eelarvemenetluse raames ja komisjoni volitusi eelarve täitmisel, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et programmi „Euroopa horisont“ teemavaldkonnas „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“ eraldatakse soovituslikult 200 000 000 eurot 2018. aasta püsivhindades turvalise ühenduvuse alastele teadusuuringutele.

---

(1)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 3.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

(3)  ELT C 185, 12.5.2021, lk 1.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/68

---

P9_TA(2023)0034

ELi ja Guyana vabatahtlik partnerlusleping: metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja ELi toodavate puittoodetega kauplemine

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 283/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09272/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (09272/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu (09271/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu (09271/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artikli 218 lõikele 7 (C9-0432/2022),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2023. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2023. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1), mis käsitleb otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0008/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A9-0008/2023),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Guyana Kooperatiivvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2023)0035.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/69

---

P9_TA(2023)0035

ELi ja Guyana vabatahtlik partnerlusleping: metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja ELi toodavate puittoodetega kauplemine (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

(2023/C 283/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (COM(2022)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2022. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (COM(2022)0200),

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu sõlmimise kohta (09272/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu (09271/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Guyana Kooperatiivvabariigi vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu eelnõu (09271/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule koostoimes artikli 218 lõike 6 esimese lõigu punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7 (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 3 esimesele lõigule ja artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule koostoimes artikli 218 lõike 6 esimese lõigu punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7 (C9-0432/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (1) (FLEGTi määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse (1) (FLEGTi määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (2) (ELi puidumäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (2) (ELi puidumäärus),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640) ja Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni selle kohta (3),

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul Pariisis vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul Pariisis vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi rolli kohta maailma metsade kaitsmisel ja taastamisel (4),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi õigusraamistiku kohta ELi põhjustatava ülemaailmse raadamise peatamiseks ja tagasipööramiseks (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava ettepaneku kohta (COM(2003)0251) ning selle rakendamise 2018.–2022. aasta töökava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. mai 2003. aasta teatist metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) ELi tegevuskava ettepaneku kohta (COM(2003)0251) ning selle rakendamise 2018.–2022. aasta töökava,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010 (COM(2021)0706) (raadamist käsitlev määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse teatavate raadamise ja metsade degradeerumisega seotud kaupade ja toodete liidu turul kättesaadavaks tegemist ja liidust eksportimist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 995/2010 (COM(2021)0706) (raadamist käsitlev määrus),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2023. aasta seisukohta (6), mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2023. aasta seisukohta (6), mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 2,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0018/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0018/2023),

| A. | arvestades, et 2018. aasta novembris viisid EL ja Guyana lõpule läbirääkimised metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu üle; arvestades, et 10. märtsil 2022 leppisid Guyana ja EL kokku ajakohastatud ühises rakendusraamistikus, s.o vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise üksikasjalikus tegevuskavas, mille eesmärk on parandada metsahaldust ja tagada seadusliku puidukaubanduse järelevalve; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2018. aasta novembris viisid EL ja Guyana lõpule läbirääkimised metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu üle; arvestades, et 10. märtsil 2022 leppisid Guyana ja EL kokku ajakohastatud ühises rakendusraamistikus, s.o vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise üksikasjalikus tegevuskavas, mille eesmärk on parandada metsahaldust ja tagada seadusliku puidukaubanduse järelevalve;

| B. | arvestades, et ligikaudu 84 % Guyana maast on kaetud metsadega; arvestades, et see võrdub ligikaudu 18 miljoni aakriga; arvestades, et Guyanal on maailma suuruselt teine metsa süsinikuvaru elaniku kohta ja selle metsades talletatakse hinnanguliselt 21,8 miljardit tonni süsinikdioksiidi; arvestades, et ligikaudu 13 % Guyana metsadest on ametlikult määratud Ameerika indiaanikülade maaks; arvestades, et Guyana niiskete metsade ökoregioon hõlmab enamikku Guyanast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ligikaudu 84 % Guyana maast on kaetud metsadega; arvestades, et see võrdub ligikaudu 18 miljoni aakriga; arvestades, et Guyanal on maailma suuruselt teine metsa süsinikuvaru elaniku kohta ja selle metsades talletatakse hinnanguliselt 21,8 miljardit tonni süsinikdioksiidi; arvestades, et ligikaudu 13 % Guyana metsadest on ametlikult määratud Ameerika indiaanikülade maaks; arvestades, et Guyana niiskete metsade ökoregioon hõlmab enamikku Guyanast;

| C. | arvestades, et alates 1996. aastast on tehtud jõupingutusi metsade kaitsmise nimel, kusjuures Guyanas on aastane raadamismäär olnud väga madal, keskmiselt umbes 0,06 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 1996. aastast on tehtud jõupingutusi metsade kaitsmise nimel, kusjuures Guyanas on aastane raadamismäär olnud väga madal, keskmiselt umbes 0,06 %;

| D. | arvestades, et Guyana elurikkus on üks maailma suurimaid; arvestades, et Guyana metsades esineb hinnanguliselt ligikaudu 8 000 taimeliiki ja elab rohkem kui 1 000 maismaaselgroogset liiki; arvestades, et umbes 5 % kõigist Guyana taimeliikidest peetakse endeemseteks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Guyana elurikkus on üks maailma suurimaid; arvestades, et Guyana metsades esineb hinnanguliselt ligikaudu 8 000 taimeliiki ja elab rohkem kui 1 000 maismaaselgroogset liiki; arvestades, et umbes 5 % kõigist Guyana taimeliikidest peetakse endeemseteks;

| E. | arvestades, et ebaseaduslik kaevandamine ja ebaseaduslik raie on Guyanas endiselt probleem, kuna mõlemad tavad kahjustavad riigi metsi; arvestades, et raadamise peamisteks põhjusteks Guyanas on tulekahjud (50 %) ja kaevandamine (41 %), olenemata sellest, kas see on seaduslik või ebaseaduslik; arvestades, et kuigi põllumajanduse ümberkorraldamisest põhjustatud raadamine moodustab vaid ligikaudu 5 %, on see siiski murettekitav; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ebaseaduslik kaevandamine ja ebaseaduslik raie on Guyanas endiselt probleem, kuna mõlemad tavad kahjustavad riigi metsi; arvestades, et raadamise peamisteks põhjusteks Guyanas on tulekahjud (50 %) ja kaevandamine (41 %), olenemata sellest, kas see on seaduslik või ebaseaduslik; arvestades, et kuigi põllumajanduse ümberkorraldamisest põhjustatud raadamine moodustab vaid ligikaudu 5 %, on see siiski murettekitav;

| F. | arvestades, et Guyana peamised majandustegevused on põllumajandus, boksiidi- ja kullakaevandamine, puit, maavarade kaevandamine ja kalapüük; arvestades, et Guyana metsatööstus moodustab hinnanguliselt vähem kui 2 % riigi SKPst ning see osakaal väheneb eelduste kohaselt veelgi, kuna naftasektor on alates 2015. aastast, kui Guyana territoriaalvetes avastati suured naftavarud, kiiresti kasvanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Guyana peamised majandustegevused on põllumajandus, boksiidi- ja kullakaevandamine, puit, maavarade kaevandamine ja kalapüük; arvestades, et Guyana metsatööstus moodustab hinnanguliselt vähem kui 2 % riigi SKPst ning see osakaal väheneb eelduste kohaselt veelgi, kuna naftasektor on alates 2015. aastast, kui Guyana territoriaalvetes avastati suured naftavarud, kiiresti kasvanud;

| G. | arvestades, et metsandussektor aitab oluliselt kaasa Guyana majanduskasvule, kuna annab tööd ligikaudu 20 000 inimesele, peamiselt maapiirkondades; arvestades, et Guyana metsandussektor moodustab 2 % SKPst ja 6 % kogu loodavate töökohtade arvust; arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping aitaks suurendada metsandussektori potentsiaali uute töökohtade loomise ja riigi kestlikule majanduskasvule kaasaaitamise kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et metsandussektor aitab oluliselt kaasa Guyana majanduskasvule, kuna annab tööd ligikaudu 20 000 inimesele, peamiselt maapiirkondades; arvestades, et Guyana metsandussektor moodustab 2 % SKPst ja 6 % kogu loodavate töökohtade arvust; arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping aitaks suurendada metsandussektori potentsiaali uute töökohtade loomise ja riigi kestlikule majanduskasvule kaasaaitamise kaudu;

| H. | arvestades, et Guyana ja ELi vahelise puidukaubanduse maht on tagasihoidlik, sest 2018. aastal suundus vaid 8 % Guyana puiduekspordist Euroopasse ja vaid umbes pool sellest suundus ELi; arvestades, et üldiselt on Guyana peamine kaubanduspartner USA ja tähtsuselt teine on Singapur; arvestades, et tema puidu suurim eksporditurg on Aasia ja Vaikse ookeani piirkond; arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping looks Guyanale rohkem võimalusi ekspordiks ELi ja uutele turgudele, mis aitaks suurendada riigi arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Guyana ja ELi vahelise puidukaubanduse maht on tagasihoidlik, sest 2018. aastal suundus vaid 8 % Guyana puiduekspordist Euroopasse ja vaid umbes pool sellest suundus ELi; arvestades, et üldiselt on Guyana peamine kaubanduspartner USA ja tähtsuselt teine on Singapur; arvestades, et tema puidu suurim eksporditurg on Aasia ja Vaikse ookeani piirkond; arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping looks Guyanale rohkem võimalusi ekspordiks ELi ja uutele turgudele, mis aitaks suurendada riigi arenguvõimalusi;

| I. | arvestades, et Guyana ratifitseeris Pariisi kokkuleppe 2016. aasta mais ja võttis oma läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panuses mitu kestliku metsamajandusega seotud kohustust, näiteks kohustuse säilitada täiendavalt 2 miljonit hektarit metsa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Guyana ratifitseeris Pariisi kokkuleppe 2016. aasta mais ja võttis oma läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panuses mitu kestliku metsamajandusega seotud kohustust, näiteks kohustuse säilitada täiendavalt 2 miljonit hektarit metsa;

| J. | arvestades, et Guyana peab oma kodanike heaolu parandamiseks lahendama probleemid, näiteks võitlema vaesuse, ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu, eelkõige LGBTI kogukonna liikmete ja põlisrahvaste vastu, samuti korruptsiooni ning rassilise ja etnilise polariseerumise ja vägivalla vastu, mis on jätkuvalt murekohad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Guyana peab oma kodanike heaolu parandamiseks lahendama probleemid, näiteks võitlema vaesuse, ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu, eelkõige LGBTI kogukonna liikmete ja põlisrahvaste vastu, samuti korruptsiooni ning rassilise ja etnilise polariseerumise ja vägivalla vastu, mis on jätkuvalt murekohad;

| K. | arvestades, et Guyana on võtnud kohustuse teha vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise toetamiseks kättesaadavaks rahalised vahendid; arvestades, et EL, Norra ja Ühendkuningriik on samuti võtnud kohustuse eraldada selleks täiendavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Guyana on võtnud kohustuse teha vabatahtliku partnerluslepingu rakendamise toetamiseks kättesaadavaks rahalised vahendid; arvestades, et EL, Norra ja Ühendkuningriik on samuti võtnud kohustuse eraldada selleks täiendavaid rahalisi vahendeid;

| L. | arvestades, et vabatahtliku partnerluslepingu eesmärk on tagada, et Guyanast ELi turule suunatud puidu ja puittoodete saadetised vastaksid Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemile (GTLAS) ja seega ka FLEGT-litsentsi saamise tingimustele; arvestades, et omamaine puit ja kõikidele eksporditurgudele suunatud puit peavad samuti vastama GTLAS-süsteemi nõuetele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vabatahtliku partnerluslepingu eesmärk on tagada, et Guyanast ELi turule suunatud puidu ja puittoodete saadetised vastaksid Guyana puidu seaduslikkuse tagamise süsteemile (GTLAS) ja seega ka FLEGT-litsentsi saamise tingimustele; arvestades, et omamaine puit ja kõikidele eksporditurgudele suunatud puit peavad samuti vastama GTLAS-süsteemi nõuetele;

| M. | arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping hõlmab viit FLEGTi määruse kohast kohustuslikku puittoodet – palgid, saematerjal, raudteeliiprid, vineer ja spoon – ning töödeldud puitu, tulpasid ja teibaid ning tisleri- ja puusepatooteid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vabatahtlik partnerlusleping hõlmab viit FLEGTi määruse kohast kohustuslikku puittoodet – palgid, saematerjal, raudteeliiprid, vineer ja spoon – ning töödeldud puitu, tulpasid ja teibaid ning tisleri- ja puusepatooteid;

| N. | arvestades, et vastavalt komisjoni ettepanekule raadamist käsitleva määruse kohta täidab ELi imporditud FLEGT-litsentsiga puit automaatselt seaduslikkuse nõuet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastavalt komisjoni ettepanekule raadamist käsitleva määruse kohta täidab ELi imporditud FLEGT-litsentsiga puit automaatselt seaduslikkuse nõuet;

| O. | arvestades, et vabatahtliku partnerluslepinguga nähakse ette ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee, mis vastutab lepingu rakendamise ja järelevalve eest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vabatahtliku partnerluslepinguga nähakse ette ühine järelevalve- ja läbivaatamiskomitee, mis vastutab lepingu rakendamise ja järelevalve eest;

| P. | arvestades, et FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk ja eeldatav kasu ei piirdu seadusliku puidukaubanduse hõlbustamisega, kuna lepingute eesmärk on samuti teha süsteemseid muudatusi metsahalduses ja õigusnormide täitmise järelevalves, luua läbipaistvust ja kaasata poliitiliste otsuste tegemisse eri sidusrühmi, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioone, töötajate organisatsioone ja põlisrahvaid, ning toetada majanduslikku integratsiooni ja järgida rahvusvahelisi kestliku arengu eesmärke; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute eesmärk ja eeldatav kasu ei piirdu seadusliku puidukaubanduse hõlbustamisega, kuna lepingute eesmärk on samuti teha süsteemseid muudatusi metsahalduses ja õigusnormide täitmise järelevalves, luua läbipaistvust ja kaasata poliitiliste otsuste tegemisse eri sidusrühmi, eelkõige kodanikuühiskonna organisatsioone, töötajate organisatsioone ja põlisrahvaid, ning toetada majanduslikku integratsiooni ja järgida rahvusvahelisi kestliku arengu eesmärke;

| Q. | arvestades, et koostööst saavad kasu kõik maailma riigid, kus on olemas või kavatsetakse luua seadusliku puidu reguleeritud imporditurg; arvestades, et ühised rahvusvahelised standardid oleksid raadamise vastu võitlemisel ning ettevõtjate ja tarbijate pikaajalise õiguskindluse edendamisel kõige mõjusamad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et koostööst saavad kasu kõik maailma riigid, kus on olemas või kavatsetakse luua seadusliku puidu reguleeritud imporditurg; arvestades, et ühised rahvusvahelised standardid oleksid raadamise vastu võitlemisel ning ettevõtjate ja tarbijate pikaajalise õiguskindluse edendamisel kõige mõjusamad;

| 1. | toetab kindlalt ELi ja Guyana vahelise vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimist; tunnistab, et vabatahtlik partnerlusleping on riigi jaoks väga tähtis ja võib tugevdada ELi ja Guyana kaubandussuhteid; on veendunud, et kõnealuse vabatahtliku partnerluslepingu üle peetud edukad läbirääkimised näitavad, kui olulised on liidu delegatsioonid kolmandates riikides, ja lepinguga tagatakse, et Guyanast imporditakse ELi ainult seaduslikult raiutud puitu, edendatakse metsa kestliku majandamise tavasid ja kestlikku kauplemist seaduslikult toodetud puiduga, parandatakse Guyanas metsahaldust, õiguskaitset (sealhulgas tööjõuga ning töötervishoiu ja -ohutusega seotud kohustused), inimõigusi, läbipaistvust, vastutust ja institutsioonilist vastupanuvõimet, kaitstakse elurikkust ja aidatakse saavutada kestliku arengu eesmärke, aidates samal ajal parandada ka Guyana ja ELi kaubandussuhteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et vabatahtliku partnerluslepingu täielik rakendamine ja täitmise tagamine on pikaajaline protsess, mis nõuab mitmesuguste õigusaktide vastuvõtmist ning piisavat haldussuutlikkust ja asjatundlikkust selle rakendamise ja täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt sidusrühmade suure osaluse üle kogu läbirääkimisprotsessi vältel; rõhutab, et rakendamis- ja järelevalveetapid nõuavad tõelisi konsultatsioone ja paljude sidusrühmade kaasamist, sealhulgas kodanikuühiskonna, ettevõtjate esindajate, töötajate organisatsioonide ning kohalike kogukondade ja põlisrahvaste sisulist osalemist otsuste tegemises, et tagada maavaldusõiguste austamine ning eelneva vabatahtliku ja teadva nõusoleku põhimõtte järgimine; tuletab meelde vajadust suurendada läbipaistvust ja tagada teabe tulemuslik avalikustamine ning dokumentide õigeaegne jagamine kohalike kogukondade ja põlisrahvastega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja ELi delegatsiooni Guyanas üles pakkuma praeguste ja tulevaste arengukoostöö vahendite raames piisavat suutlikkuse suurendamise alast ning logistilist ja tehnilist tuge, et võimaldada Guyanal täita vabatahtliku partnerluslepingu raames võetud kohustusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt ühise rakendusraamistiku hiljutise vastuvõtmise üle ja kutsub Guyana valitsust üles järgima konkreetset, ajaliselt piiritletud ja mõõdetavat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui oluline on arendada partnerlusi ja koostöömehhanisme, et tegeleda ühiselt metsahalduse kõigi aspektidega, sealhulgas seoses teabe jagamisega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kiiduväärseks Guyana seniseid jõupingutusi suurema läbipaistvuse saavutamisel ja ootab huviga edasist positiivset koostööd võitluses ebaseadusliku raie vastu; rõhutab, et ebaseaduslikku metsaraiet ja metsade degradeerumist kiirendavad halb valitsemistava ja korruptsioon metsandussektoris; tunnustab Guyana pühendumust ja poliitilist tahet tagada metsade keskkonnasäästlik majandamine; rõhutab, et FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu edu sõltub ka võitlusest pettuste ja korruptsiooni vastu kogu puidu tarneahelas; nõuab tungivalt, et Guyana valitsus parandaks andmete kogumist, et rakendada paremini jälgimissüsteemi, ja jätkaks jõupingutusi, et peatada laialt levinud korruptsioon ja tegeleda muude ebaseaduslikku metsaraiet ja metsa degradeerumist soodustavate teguritega, pöörates erilist tähelepanu tolli- ja muudele asutustele, kellel on vabatahtliku partnerluslepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel keskne roll; rõhutab vajadust teha metsandussektoris lõpp karistamatusele keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjate ja rikkumisest teatajate kaitsmise ning inimõiguste rikkumiste korral tõhusate õiguskaitsevahendite tagamisega; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et Guyana ratifitseeris Escazú lepingu, ning rõhutab vajadust tagada kohalike kogukondade ja põlisrahvaste, eelkõige Ameerika indiaani kogukondade maavaldusõiguste täielik tunnustamine, sealhulgas kaevandamise kontekstis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste protsess on andnud sektoritele võimaluse määrata kindlaks ühised eesmärgid ja prioriteedid, et töötada metsa kestliku majandamise ja kaubanduskoostöö nimel, ning pakkuda kogukondadele olulist võimalust metsade osalusmajandamiseks kohalikul, kogukonna ja piirkonna ning isegi riiklikul või föderaalsel tasandil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et vabatahtlik partnerlusleping loob suurepärase võimaluse hoogustada töökohtade loomist metsandussektoris; rõhutab, et metsamajandamistavad ja seaduslikult toodetud puiduga kauplemine peaksid olema sotsiaalselt ja majanduslikult kestlikud, et tagada otseselt või kaudselt selle valdkonnaga seotud inimestele kõnealusest kaubandusest kasu saamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et kõikidesse vabatahtliku partnerluslepingu rakendamisega seotud tegevustesse ja projektidesse tuleb integreerida sooline analüüs; nõuab, et maaomandi, varade omamise ja kaubandusest mõjutatud sektorites rahalise kaasamise kohta tehtaks kvantitatiivne ja kvalitatiivne sooliselt segregeeritud analüüs; kutsub komisjoni üles neid püüdlusi tehniliste ja inimressursside abil toetama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt teavet lepingu rakendamise kohta, sealhulgas ühise järelevalve- ja läbivaatamiskomitee töö kohta, et oleks võimalik teha teadlik otsus, kui esitatakse ettepanek võtta vastu FLEGT-litsentside kasutamist lubav delegeeritud õigusakt; rõhutab seetõttu, et edendada tuleks uute vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimist teiste partneritega; kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama vabatahtliku partnerluslepingu ja tulevase raadamist käsitleva määruse mõju metsandussektori ja muude seotud sektorite töötajatele ja väiketootjatele, keda raie suurem kontrollimine ja jälgimine mõjutab; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust käsitleda kogu tarneahela ulatuses ebaseadusliku raie ning ebaseaduslikult raiutud puidu veo, töötlemise ja kaubanduse piirkondlikku mõõdet; nõuab, et see lisataks vabatahtliku partnerluslepingu hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | usub, et ELil on oluline roll nii puidu pakkumise kui ka nõudluse parandamisel, et ebaseaduslikult toodetud puit tagasi lükata ning abistada eksportivaid riike võitluses ebaseadusliku metsaraie ja korruptsiooni vastu, mis põhjustavad nende metsade hävitamist, kliimamuutusi ja inimõiguste rikkumisi; tunnistab, et uue raadamist käsitleva määruse ettepaneku alusel moodustavad vabatahtlikud partnerluslepingud jätkuvalt olulise õigusraamistiku nii ELi kui ka tema partnerriikide jaoks; rõhutab, et selle on muutnud võimalikuks asjaomaste partnerriikide hea koostöö ja kaasatus; toetab komisjoni tulevaste FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimiseks uute potentsiaalsete partnerite leidmisel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et metsade kestlik ja kaasav majandamine ja haldamine on väga oluline kestliku arengu tegevuskavas 2030 ja Pariisi kokkuleppes seatud eesmärkide saavutamiseks, eelkõige riiklikult kindlaksmääratud panuste kaudu; tuletab meelde, et kaevandamine on troopiliste metsade raadamise üks peamine tegur, mis põhjustab märkimisväärset mullaerosiooni ja saastumist, metsade suuremat killustumist ning jõgede ja muude vooluveekogude elavhõbedareostust; märgib, et Guyana laiendab oma nafta-, gaasi- ja kaevandustööstust; kutsub Guyana valitsust üles võtma täiendavaid meetmeid ebaseadusliku kaevandamise piiramiseks; märgib murega, et metsandussektori ja mäetööstuse reguleerimise vahel puudub kooskõla; väljendab heameelt täiendavate lepingute üle, mille eesmärk on täiendada FLEGTi vabatahtlikku partnerluslepingut keskkonnaküsimustes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et kogu FLEGTi algatuse edu sõltub muu hulgas sellest, kas kaitstakse keskkonnaalaste inimõiguste kaitsjaid ja rikkumisest teatajaid, parandatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) suutlikkust tegutseda seaduslikult, tagatakse maa tõhus kaitse ning tunnustatakse täielikult kohalike kogukondade ja põlisrahvaste, eelkõige Ameerika indiaani kogukondade tavaõigusi, sealhulgas õigust anda nõusolek oma maa kasutamiseks seoses mis tahes puidukontsessiooniga või selle andmisest keelduda, mis on sotsiaalse õigluse küsimus; rõhutab, et EL peaks kasutama põlisrahvaste ja teiste kohalike kogukondade traditsioonilisi teadmisi metsa kestliku majandamise kohta; tuletab sellega seoses meelde, kui tähtis on vältida VKEdele täiendava halduskoormuse tekitamist ja anda neile õigusabi, tagamaks et nende tegevus on kooskõlas keskkonda käsitlevate uute rahvusvaheliste lepingute, õigusaktide ja dokumentidega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Guyana Kooperatiivvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

(2)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(3)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(4)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 10.

(5)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 175.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2023)0034.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/74

---

P9_TA(2023)0036

REPowerEU peatükid riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrust (EL) 2021/1060, määrust (EL) 2021/2115, direktiivi 2003/87/EÜ ja otsust (EL) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esineme lugemine)

(2023/C 283/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0231), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0231),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku, artikli 177 esimest lõiku, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2 ja artikli 322 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku, artikli 177 esimest lõiku, artikli 192 lõiget 1, artikli 194 lõiget 2 ja artikli 322 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0183/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 26. juuli 2022. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 26. juuli 2022. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0260/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0260/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 486, 21.12.2022, lk 185.

(2)  ELT C 333, 1.9.2022, lk 5.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 10. novembril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0384).

---

P9_TC1-COD(2022)0164

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/435) lõplikule kujule).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/76

---

P9_TA(2023)0037

Liikuvate liidu kodanike valimisõigused Euroopa Parlamendi valimistel

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

(2023/C 283/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0732), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0732),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 22 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 22 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0021/2022),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni 8. novembri 2022. aasta kirja põhiseaduskomisjonile, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni 8. novembri 2022. aasta kirja põhiseaduskomisjonile, mis saadeti vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 110 ja 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 110 ja 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0297/2022),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab allpool muudetud kujul heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (
  edaspidi „
  ELi toimimise leping“) artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 2 antakse liidu kodanikule, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel selles liikmesriigis samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. See õigus, mida on kinnitatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklis 39, täpsustab artiklis 21 sätestatud võrdsuse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet. Ühtlasi tuleneb see ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis a ja artiklis 21 ning põhiõiguste harta artiklis 45 nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (
  edaspidi „
  ELi toimimise leping“) artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 2 antakse liidu kodanikule, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel selles liikmesriigis samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. See õigus, mida on kinnitatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklis 39, täpsustab artiklis 21 sätestatud võrdsuse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet. Ühtlasi tuleneb see ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis a ja artiklis 21 ning põhiõiguste harta artiklis 45 nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusest.

| (2) | 1992. aasta Euroopa Liidu leping (nn Maastrichti leping) tähistas uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kuna sellega võeti kasutusele ELi kodakondsuse õiguslik kontseptsioon, et tugevdada liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitset, lisades olemasolevatele ELi õigustele mitmeid uusi poliitilisi ja valimisõigusi.
  Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 2 antakse liidu kodanikule, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel selles liikmesriigis samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. See õigus, mida on kinnitatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklis 39, täpsustab artiklis 21 sätestatud võrdsuse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet. Ühtlasi tuleneb see ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis a ja artiklis 21 ning põhiõiguste harta artiklis 45 nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusest.
  Õigus hääletada ja kandideerida võimaldab kodanikel ka aktiivselt osaleda liidu demokraatlikus elus ja tegutseda Euroopa Liidus poliitilise üksusena. On äärmiselt vajalik, et kõik liidu kodanikud, sh liikuvad liidu kodanikud, puuetega kodanikud ja kodutud kodanikud saaksid Euroopa Parlamendi valimistel oma poliitilisi õigusi täielikult kasutada nii kandideerides kui ka hääletades. On oht, et Euroopa liikuvus võib takistada liikuvatel liidu kodanikel kasutamast Euroopa aluslepingutes sätestatud poliitilisi põhiõigusi, nimelt osalemist Euroopa Parlamendi valimistel. Liikuvate kodanike hääletamis- ja kandideerimisõigus peaks kehtima kõikides valimisnimekirjades ja -ringkondades, sealhulgas kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas, kui see moodustatakse. |
| --- | --- |

(2)

1992. aasta Euroopa Liidu leping (nn Maastrichti leping) tähistas uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kuna sellega võeti kasutusele ELi kodakondsuse õiguslik kontseptsioon, et tugevdada liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitset, lisades olemasolevatele ELi õigustele mitmeid uusi poliitilisi ja valimisõigusi.
  Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 2 antakse liidu kodanikule, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel selles liikmesriigis samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. See õigus, mida on kinnitatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklis 39, täpsustab artiklis 21 sätestatud võrdsuse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet. Ühtlasi tuleneb see ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis a ja artiklis 21 ning põhiõiguste harta artiklis 45 nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusest.
  Õigus hääletada ja kandideerida võimaldab kodanikel ka aktiivselt osaleda liidu demokraatlikus elus ja tegutseda Euroopa Liidus poliitilise üksusena. On äärmiselt vajalik, et kõik liidu kodanikud, sh liikuvad liidu kodanikud, puuetega kodanikud ja kodutud kodanikud saaksid Euroopa Parlamendi valimistel oma poliitilisi õigusi täielikult kasutada nii kandideerides kui ka hääletades. On oht, et Euroopa liikuvus võib takistada liikuvatel liidu kodanikel kasutamast Euroopa aluslepingutes sätestatud poliitilisi põhiõigusi, nimelt osalemist Euroopa Parlamendi valimistel. Liikuvate kodanike hääletamis- ja kandideerimisõigus peaks kehtima kõikides valimisnimekirjades ja -ringkondades, sealhulgas kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas, kui see moodustatakse.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Vastavalt Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlikule resolutsioonile (ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt) on käesoleva direktiivi eesmärk muuta Euroopa Parlamendi valimised kättesaadavamaks, konkurentsivõimelisemaks ja euroopalikumaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Vastavalt Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlikule resolutsioonile (ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt) on käesoleva direktiivi eesmärk muuta Euroopa Parlamendi valimised kättesaadavamaks, konkurentsivõimelisemaks ja euroopalikumaks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | 2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (24) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  liikuvate
  ELi kodanike laialdast ja kaasavat osalemist. Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud nõukogu direktiivi 93/109/EÜ kohaldamisel järjestikuste valimise suhtes, ning aluslepingute muutmisega kehtestatud muudatusi, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (24) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  liikuvate
  ELi kodanike laialdast ja kaasavat osalemist. Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud nõukogu direktiivi 93/109/EÜ kohaldamisel järjestikuste valimise suhtes, ning aluslepingute muutmisega kehtestatud muudatusi, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada.

| (4) | 2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (24) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  selliste
  ELi kodanike laialdast ja kaasavat osalemist
  , kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole
  . Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud nõukogu direktiivi 93/109/EÜ kohaldamisel järjestikuste valimise suhtes, ning aluslepingute muutmisega kehtestatud muudatusi, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada. |
| --- | --- |

(4)

2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (24) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  selliste
  ELi kodanike laialdast ja kaasavat osalemist
  , kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole
  . Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud nõukogu direktiivi 93/109/EÜ kohaldamisel järjestikuste valimise suhtes, ning aluslepingute muutmisega kehtestatud muudatusi, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | ELi toimimise lepingu artikli 20 lõige 2 ei piira ELi toimimise lepingu artikli 223 lõike 1 kohaldamist, millega nähakse ette
  nendeks
  valimisteks ühtse menetluse kehtestamine kõikides liikmesriikides kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

ELi toimimise lepingu artikli 20 lõige 2 ei piira ELi toimimise lepingu artikli 223 lõike 1 kohaldamist, millega nähakse ette
  nendeks
  valimisteks ühtse menetluse kehtestamine kõikides liikmesriikides kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel.

| (5) | ELi toimimise lepingu artikli 20 lõige 2 ei piira ELi toimimise lepingu artikli 223 lõike 1 kohaldamist, millega nähakse ette
  Euroopa Parlamendi
  valimisteks ühtse menetluse kehtestamine kõikides liikmesriikides kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel. |
| --- | --- |

(5)

ELi toimimise lepingu artikli 20 lõige 2 ei piira ELi toimimise lepingu artikli 223 lõike 1 kohaldamist, millega nähakse ette
  Euroopa Parlamendi
  valimisteks ühtse menetluse kehtestamine kõikides liikmesriikides kõikidele liikmesriikidele ühistel põhimõtetel.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist.

| (6) | Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt
  selle liikmesriigi kodanikega
  nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt
  selle liikmesriigi kodanikega
  nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud peaksid saama teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida, kui nad registreerivad oma elukoha liikmesriigis, mille kodakondsust neil ei ole. Teavet valijaks või kandidaadiks registreerimise kohta tuleks samuti esitada korrapäraselt ja aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi kõikidele valijatele ja kandideerimisõigusega isikutele vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud hääletamis- ja kandideerimisõigust reguleerivatele tingimustele. Lisaks tuleks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikke valijaks registreerumisel nõuetekohaselt ja piisavalt vara enne valimisi teavitada nende konkreetsetest õigustest, mis tulenevad Euroopa valimissüsteemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud peaksid saama teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida, kui nad registreerivad oma elukoha liikmesriigis, mille kodakondsust neil ei ole. Teavet valijaks või kandidaadiks registreerimise kohta tuleks samuti esitada korrapäraselt ja aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi kõikidele valijatele ja kandideerimisõigusega isikutele vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud hääletamis- ja kandideerimisõigust reguleerivatele tingimustele. Lisaks tuleks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikke valijaks registreerumisel nõuetekohaselt ja piisavalt vara enne valimisi teavitada nende konkreetsetest õigustest, mis tulenevad Euroopa valimissüsteemist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Tuleb
  austada liidu kodanike vabadust valida liikmesriik, kus Euroopa Parlamendi valimistest osa võtta, tagades samal ajal asjakohaste meetmetega, et keegi ei saa hääletada rohkem kui ühe korra ega kandideerida rohkem kui ühes riigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Tuleb
  austada liidu kodanike vabadust valida liikmesriik, kus Euroopa Parlamendi valimistest osa võtta, tagades samal ajal asjakohaste meetmetega, et keegi ei saa hääletada rohkem kui ühe korra ega kandideerida rohkem kui ühes riigis.

| (7) | Kuna enamik liikmesriike lubab teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikel riigisisese õiguse alusel säilitada oma õiguse hääletada päritoluriigi nimekirja poolt, nõuab võimalus valida kahe või enama riigi vahel seda, et teise liikmesriigi kodanikele antaks selget teavet ja liikmesriigid kooskõlastaksid seda omavahel, et vähendada mitmekordse hääletamise ohtu. Tuleks
  austada liidu kodanike vabadust valida liikmesriik, kus Euroopa Parlamendi valimistest osa võtta, tagades samal ajal asjakohaste meetmetega, et keegi ei saa hääletada rohkem kui ühe korra ega kandideerida rohkem kui ühes riigis.
  Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele antakse teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida oma elukohaliikmesriigis, tuleks neid nõuetekohaselt teavitada sellest, et nad võivad hääletada ja kandideerida kas oma koduriigis või elukohariigis, vastavalt nende valikule ja kohaldatavatele liikmesriigi õigusaktidele. Mittekodanikest liidu kodanikud peaksid tegema lõpliku valiku, millises liikmesriigis nad soovivad hääletada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna enamik liikmesriike lubab teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikel riigisisese õiguse alusel säilitada oma õiguse hääletada päritoluriigi nimekirja poolt, nõuab võimalus valida kahe või enama riigi vahel seda, et teise liikmesriigi kodanikele antaks selget teavet ja liikmesriigid kooskõlastaksid seda omavahel, et vähendada mitmekordse hääletamise ohtu. Tuleks
  austada liidu kodanike vabadust valida liikmesriik, kus Euroopa Parlamendi valimistest osa võtta, tagades samal ajal asjakohaste meetmetega, et keegi ei saa hääletada rohkem kui ühe korra ega kandideerida rohkem kui ühes riigis.
  Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele antakse teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida oma elukohaliikmesriigis, tuleks neid nõuetekohaselt teavitada sellest, et nad võivad hääletada ja kandideerida kas oma koduriigis või elukohariigis, vastavalt nende valikule ja kohaldatavatele liikmesriigi õigusaktidele. Mittekodanikest liidu kodanikud peaksid tegema lõpliku valiku, millises liikmesriigis nad soovivad hääletada.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega, kaasa arvatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ja Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega, peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele
  tagama, et kodanikel on oma valimisõigusi lihtne kasutada, ning kõrvaldama selleks võimalikult palju takistusi
  , mis ei lase neil valimistel osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega, kaasa arvatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ja Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega, peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele
  tagama, et kodanikel on oma valimisõigusi lihtne kasutada, ning kõrvaldama selleks võimalikult palju takistusi
  , mis ei lase neil valimistel osaleda.

| (8) | Kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega, kaasa arvatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ja Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega, peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele
  tegema kodanike juurdepääsu valimisõigusele võimalikult demokraatlikuks, proportsionaalseks ja väärtuspõhiseks ning lihtsaks, kõrvaldades kõik takistused
  , mis ei lase neil valimistel osaleda. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa standarditega, kaasa arvatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ja Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega, peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele
  tegema kodanike juurdepääsu valimisõigusele võimalikult demokraatlikuks, proportsionaalseks ja väärtuspõhiseks ning lihtsaks, kõrvaldades kõik takistused
  , mis ei lase neil valimistel osaleda.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma elukohariigis,
  tuleks sellised
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja ametliku avalduse, mis
  sisaldab
  elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma elukohariigis,
  tuleks sellised
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja ametliku avalduse, mis
  sisaldab
  elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.

| (9) | Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma elukohariigis,
  peaks valijaks registreerimine olema kättesaadav kohe pärast elanikuks registreerimist, kui kodanik sellega nõus on. Need kodanikud peavad saama selle kohese registreerimise kohta eelnevat teavet, eelkõige selle kohta, et topelthääletamine on keelatud ja kohene registreerimine võib tähendada, et nad kustutatakse oma päritoluriigis Euroopa Parlamendi valimiste valijate registrist. Kui kohe elanikuks registreerimise järel valijana registreerimist ei toimu, tuleks
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ametliku
  ja kasutajasõbraliku
  avalduse, mis
  sisaldavad
  elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada. |
| --- | --- |

(9)

Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma elukohariigis,
  peaks valijaks registreerimine olema kättesaadav kohe pärast elanikuks registreerimist, kui kodanik sellega nõus on. Need kodanikud peavad saama selle kohese registreerimise kohta eelnevat teavet, eelkõige selle kohta, et topelthääletamine on keelatud ja kohene registreerimine võib tähendada, et nad kustutatakse oma päritoluriigis Euroopa Parlamendi valimiste valijate registrist. Kui kohe elanikuks registreerimise järel valijana registreerimist ei toimu, tuleks
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ametliku
  ja kasutajasõbraliku
  avalduse, mis
  sisaldavad
  elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Et tagada selliste teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine, kes tahavad kasutada õigust kandideerida valimistel oma elukohaliikmesriigis, tuleks sellistelt kodanikelt nõuda samade tõendavate dokumentide esitamist nagu nõutakse kandidaatidelt, kes on asjaomase liikmesriigi kodanikud. Et teha kindlaks, kas sellistel kodanikel on ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 2 sätestatud õigus, peaks liikmesriikidel siiski olema võimalik nõuda, et esitatakse ametlik avaldus, mis sisaldab element, mis on vajalikud, et tõendada kõnealustel valimistel kandideerimise õigust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Et tagada selliste teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine, kes tahavad kasutada õigust kandideerida valimistel oma elukohaliikmesriigis, tuleks sellistelt kodanikelt nõuda samade tõendavate dokumentide esitamist nagu nõutakse kandidaatidelt, kes on asjaomase liikmesriigi kodanikud. Et teha kindlaks, kas sellistel kodanikel on ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 2 sätestatud õigus, peaks liikmesriikidel siiski olema võimalik nõuda, et esitatakse ametlik avaldus, mis sisaldab element, mis on vajalikud, et tõendada kõnealustel valimistel kandideerimise õigust.

| (11) | Et tagada selliste teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine, kes tahavad kasutada õigust kandideerida valimistel oma elukohaliikmesriigis, tuleks sellistelt kodanikelt nõuda samade tõendavate dokumentide esitamist nagu nõutakse kandidaatidelt, kes on asjaomase liikmesriigi kodanikud. Et teha kindlaks, kas sellistel kodanikel on ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 2 sätestatud õigus, peaks liikmesriikidel siiski olema võimalik
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  nõuda, et esitatakse ametlik avaldus, mis sisaldab element, mis on vajalikud, et tõendada kõnealustel valimistel kandideerimise õigust. |
| --- | --- |

(11)

Et tagada selliste teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine, kes tahavad kasutada õigust kandideerida valimistel oma elukohaliikmesriigis, tuleks sellistelt kodanikelt nõuda samade tõendavate dokumentide esitamist nagu nõutakse kandidaatidelt, kes on asjaomase liikmesriigi kodanikud. Et teha kindlaks, kas sellistel kodanikel on ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 2 sätestatud õigus, peaks liikmesriikidel siiski olema võimalik
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  nõuda, et esitatakse ametlik avaldus, mis sisaldab element, mis on vajalikud, et tõendada kõnealustel valimistel kandideerimise õigust.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Et võimaldada liidu kodanikel, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, tegelikult kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, tuleks liikmesriikide erakondi julgustada mitte seadma liikmesuse tingimuseks valimisliikmesriigi kodakondsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Et võimaldada liidu kodanikel, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, tegelikult kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, tuleks liikmesriikide erakondi julgustada mitte seadma liikmesuse tingimuseks valimisliikmesriigi kodakondsust.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Hõlbustamaks nii oma päritoluliikmesriigis kui ka elukohaliikmesriigis registreeritud valijate ja kandidaatide täpset tuvastamist, peaksid andmed, mida liidu kodanikelt nõutakse, kui nad esitavad elukohaliikmesriigis valijate registrisse kandmise või kandideerimise taotluse, sisaldama isikukoodi või kehtiva isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi seerianumbrit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Hõlbustamaks nii oma päritoluliikmesriigis kui ka elukohaliikmesriigis registreeritud valijate ja kandidaatide täpset tuvastamist, peaksid andmed, mida liidu kodanikelt nõutakse, kui nad esitavad elukohaliikmesriigis valijate registrisse kandmise või kandideerimise taotluse, sisaldama isikukoodi või kehtiva isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi seerianumbrit.

| (12) | Hõlbustamaks nii oma päritoluliikmesriigis kui ka elukohaliikmesriigis registreeritud valijate ja kandidaatide täpset tuvastamist, peaksid andmed, mida liidu kodanikelt nõutakse, kui nad
  viivitamata registreeritakse või pärast seda, kui nad
  esitavad elukohaliikmesriigis valijate registrisse kandmise või kandideerimise taotluse, sisaldama isikukoodi või kehtiva isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi seerianumbrit. |
| --- | --- |

(12)

Hõlbustamaks nii oma päritoluliikmesriigis kui ka elukohaliikmesriigis registreeritud valijate ja kandidaatide täpset tuvastamist, peaksid andmed, mida liidu kodanikelt nõutakse, kui nad
  viivitamata registreeritakse või pärast seda, kui nad
  esitavad elukohaliikmesriigis valijate registrisse kandmise või kandideerimise taotluse, sisaldama isikukoodi või kehtiva isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi seerianumbrit.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu dirktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Liidu kodanikud, kellelt pädev asutus on hääletamis- või kandideerimisõiguse tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega ära võtnud, ei peaks saama seda õigust elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel kasutada.
  Kui
  liikmesriik saab valijaks registreerimise taotluse, võib ta
  asjaomaselt kodanikult
  nõuda ametlikku avaldust, milles kodanik kinnitab, et
  talt
  ei ole hääletamisõigust ära võetud. Kui liidu kodanik kandideerib oma elukohariigis,
  tuleks talt
  nõuda kinnitust selle kohta, et talt ei ole ära võetud õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Liidu kodanikud, kellelt pädev asutus on hääletamis- või kandideerimisõiguse tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega ära võtnud, ei peaks saama seda õigust elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel kasutada.
  Kui
  liikmesriik saab valijaks registreerimise taotluse, võib ta
  asjaomaselt kodanikult
  nõuda ametlikku avaldust, milles kodanik kinnitab, et
  talt
  ei ole hääletamisõigust ära võetud. Kui liidu kodanik kandideerib oma elukohariigis,
  tuleks talt
  nõuda kinnitust selle kohta, et talt ei ole ära võetud õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel.

| (13) | Liidu kodanikud, kellelt pädev asutus on hääletamis- või kandideerimisõiguse tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega ära võtnud, ei peaks saama seda õigust elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel kasutada.
  Viivitamatu registreerimise korral või
  liikmesriik saab valijaks registreerimise taotluse, võib ta
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  nõuda
  asjaomaselt kodanikult
  ametlikku avaldust, milles kodanik kinnitab, et
  temalt
  ei ole hääletamisõigust ära võetud. Kui liidu kodanik kandideerib oma elukohariigis,
  peaks elukohariigil olema võimalik temalt
  nõuda kinnitust selle kohta, et talt ei ole ära võetud õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel. |
| --- | --- |

(13)

Liidu kodanikud, kellelt pädev asutus on hääletamis- või kandideerimisõiguse tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega ära võtnud, ei peaks saama seda õigust elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel kasutada.
  Viivitamatu registreerimise korral või
  liikmesriik saab valijaks registreerimise taotluse, võib ta
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  nõuda
  asjaomaselt kodanikult
  ametlikku avaldust, milles kodanik kinnitab, et
  temalt
  ei ole hääletamisõigust ära võetud. Kui liidu kodanik kandideerib oma elukohariigis,
  peaks elukohariigil olema võimalik temalt
  nõuda kinnitust selle kohta, et talt ei ole ära võetud õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Hoidmaks ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda, peaksid liikmesriigid vahetama teavet, mille nad on saanud liidu valijate ja
  kandideerimisõigusega liidu
  kodanike ametlikest avaldustest. Liikmesriigid lähtuvad kodanike tuvastamisel eri andmetest ja seepärast tuleks ette näha ühine andmekogum, et liidu valijad ja kandideerimisõigusega liidu kodanikud täpselt kindlaks teha ning mitte lasta neil mitu korda hääletada või kandideerida. Isikuandmete vahetamisel tuleks piirduda nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Hoidmaks ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda, peaksid liikmesriigid vahetama teavet, mille nad on saanud liidu valijate ja
  kandideerimisõigusega liidu
  kodanike ametlikest avaldustest. Liikmesriigid lähtuvad kodanike tuvastamisel eri andmetest ja seepärast tuleks ette näha ühine andmekogum, et liidu valijad ja kandideerimisõigusega liidu kodanikud täpselt kindlaks teha ning mitte lasta neil mitu korda hääletada või kandideerida. Isikuandmete vahetamisel tuleks piirduda nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

| (16) | Hoidmaks ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda,
  peavad liikmesriigid oma haldussüsteeme sidusal viisil koordineerima. Selleks
  peaksid liikmesriigid vahetama teavet, mille nad on saanud
  teise liikmesriigi kodakondsusega
  liidu valijate ja
  elukohaliikmesriigis kandideerimise õigusega teise liikmesriigi
  kodanike ametlikest avaldustest. Liikmesriigid lähtuvad kodanike tuvastamisel eri andmetest ja seepärast tuleks ette näha ühine andmekogum, et liidu valijad ja kandideerimisõigusega liidu kodanikud täpselt kindlaks teha ning mitte lasta neil mitu korda hääletada või kandideerida. Isikuandmete vahetamisel tuleks piirduda nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(16)

Hoidmaks ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda,
  peavad liikmesriigid oma haldussüsteeme sidusal viisil koordineerima. Selleks
  peaksid liikmesriigid vahetama teavet, mille nad on saanud
  teise liikmesriigi kodakondsusega
  liidu valijate ja
  elukohaliikmesriigis kandideerimise õigusega teise liikmesriigi
  kodanike ametlikest avaldustest. Liikmesriigid lähtuvad kodanike tuvastamisel eri andmetest ja seepärast tuleks ette näha ühine andmekogum, et liidu valijad ja kandideerimisõigusega liidu kodanikud täpselt kindlaks teha ning mitte lasta neil mitu korda hääletada või kandideerida. Isikuandmete vahetamisel tuleks piirduda nende eesmärkide saavutamiseks minimaalselt vajalikuga.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Liikmesriikidevaheline teabevahetus, mille eesmärk on hoida ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda, ei tohiks takistada nende kodanikke hääletamast või kandideerimast muud liiki valimistel. Riikide ametiasutuste vahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad määraksid kõnealuse teabevahetuse jaoks ühe kontaktpunkti. Komisjon on juba töötanud välja turvalise vahendi, mida liikmesriigid saavad kasutada oma vastutusel vajalike andmete vahetamiseks. See turvaline vahend tuleks inkorporeerida käesolevasse direktiivi, et liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust veelgi toetada. Selles kontekstis tegutsevad liikmesriigid isikuandmete töötlemisel eraldi vastutavate töötlejatena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Liikmesriikidevaheline teabevahetus, mille eesmärk on hoida ära mitmekordset hääletamist või juhtumeid, kus sama isik kandideerib samadel valimistel mitu korda, ei tohiks takistada nende kodanikke hääletamast või kandideerimast muud liiki valimistel. Riikide ametiasutuste vahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad määraksid kõnealuse teabevahetuse jaoks ühe kontaktpunkti. Komisjon on juba töötanud välja turvalise vahendi, mida liikmesriigid saavad kasutada oma vastutusel vajalike andmete vahetamiseks. See turvaline vahend tuleks inkorporeerida käesolevasse direktiivi, et liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust veelgi toetada. Selles kontekstis tegutsevad liikmesriigid isikuandmete töötlemisel eraldi vastutavate töötlejatena.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad määraksid ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 2, ning
  siseriiklike
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist. Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad määraksid ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 2, ning
  siseriiklike
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist. Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt.

| (20) | Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad määraksid ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 2, ning
  riigisiseste
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist.
  Et julgustada mittekodanikest liidu kodanikke sellist teavet aktiivselt otsima, peaksid liikmesriigid samuti tagama, et see tehakse laialdaselt kättesaadavaks mitmesuguste kanalite kaudu, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide, määratud riiklike ametiasutuste ja kui see moodustatakse, siis Euroopa Valimisameti vaheliste sihipäraste koostööprojektide kaudu.
  Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt
  ning õigeaegselt, võttes arvesse kuupäevi, mil valijate registrid suletakse ja millal tehakse kandidaatide nimekirjad teatavaks kooskõlas otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva aktiga
  . |
| --- | --- |

(20)

Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad määraksid ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 2, ning
  riigisiseste
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist.
  Et julgustada mittekodanikest liidu kodanikke sellist teavet aktiivselt otsima, peaksid liikmesriigid samuti tagama, et see tehakse laialdaselt kättesaadavaks mitmesuguste kanalite kaudu, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide, määratud riiklike ametiasutuste ja kui see moodustatakse, siis Euroopa Valimisameti vaheliste sihipäraste koostööprojektide kaudu.
  Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt
  ning õigeaegselt, võttes arvesse kuupäevi, mil valijate registrid suletakse ja millal tehakse kandidaatide nimekirjad teatavaks kooskõlas otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva aktiga
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Et edendada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike demokraatlikku osalemist, peaksid liikmesriigid andma liidu kodanikele asjakohast, selget ja kaasavat teavet hääleõiguse ja võimalike haldusmeetmete kohta selle õiguse kasutamisel, samuti valimiskultuuri ja hääletussüsteemide kohta. Sellist teavet tuleks anda siis, kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodaniku elukohta registreeritakse, kas kohe või hiljem taotluse alusel ja piisavalt aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka vähekaitstud kodanike, näiteks puuetega inimeste ja eakate vajadustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Et edendada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike demokraatlikku osalemist, peaksid liikmesriigid andma liidu kodanikele asjakohast, selget ja kaasavat teavet hääleõiguse ja võimalike haldusmeetmete kohta selle õiguse kasutamisel, samuti valimiskultuuri ja hääletussüsteemide kohta. Sellist teavet tuleks anda siis, kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodaniku elukohta registreeritakse, kas kohe või hiljem taotluse alusel ja piisavalt aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka vähekaitstud kodanike, näiteks puuetega inimeste ja eakate vajadustele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes liidu ametlikus keeles, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele. Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest liidu kodanikest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes liidu ametlikus keeles, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele. Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest liidu kodanikest.

| (21) | Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline
  oluline
  teave
  valimisõiguste kohta
  teha kättesaadavaks
  selgel ja kaasaval viisil ning aegsasti enne valimisi
  lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes liidu ametlikus keeles, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele
  . Liikmesriike tuleks julgustada esitama teavet ka teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike emakeeles
  . Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest liidu kodanikest. |
| --- | --- |

(21)

Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline
  oluline
  teave
  valimisõiguste kohta
  teha kättesaadavaks
  selgel ja kaasaval viisil ning aegsasti enne valimisi
  lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes liidu ametlikus keeles, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele
  . Liikmesriike tuleks julgustada esitama teavet ka teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike emakeeles
  . Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest liidu kodanikest.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Iga erand käesoleva direktiivi üldeeskirjadest peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas selles osas, et kõik piirangud, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamis- või kandideerimis-õiguse kasutamist, tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Iga erand käesoleva direktiivi üldeeskirjadest peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas selles osas, et kõik piirangud, mis puudutavad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamis- või kandideerimis-õiguse kasutamist, tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47.

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus selle riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem. Kui niisugused kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast, peaksid hääletamisõigust puudutavad erandid olema õigustatud elamisperioodikriteeriumi põhiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus selle riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem. Kui niisugused kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast, peaksid hääletamisõigust puudutavad erandid olema õigustatud elamisperioodikriteeriumi põhiselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Liikmesriigil, kus hääleõiguslikus vanuses teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, peaks olema võimalus vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2 näha ette kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Liikmesriigil, kus hääleõiguslikus vanuses teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, peaks olema võimalus vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2 näha ette kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted.

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  võivad olla kasulikud
  , et teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada andmete kogumist Euroopa Parlamendi valimiste jaoks, tuleb kehtestada rakendamise korrapärane seire ja aruandlus liikmesriikide poolt. Samal ajal peaks komisjon hindama käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellist hinnangut sisaldava aruande pärast iga Euroopa Parlamendi valimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  võivad olla kasulikud
  , et teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada andmete kogumist Euroopa Parlamendi valimiste jaoks, tuleb kehtestada rakendamise korrapärane seire ja aruandlus liikmesriikide poolt. Samal ajal peaks komisjon hindama käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellist hinnangut sisaldava aruande pärast iga Euroopa Parlamendi valimist.

| (26) | Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  on otsustava tähtsusega
  , et
  hinnata asjakohast liidu poliitikat ja
  teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et
  suurendada ja
  parandada
  liikmesriikides
  andmete kogumist
  ja esitamist
  Euroopa Parlamendi valimiste jaoks, tuleb kehtestada rakendamise korrapärane seire ja aruandlus liikmesriikide poolt
  ühiste näitajate alusel
  . Samal ajal peaks komisjon hindama käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellist hinnangut sisaldava aruande pärast iga Euroopa Parlamendi valimist. |
| --- | --- |

(26)

Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  on otsustava tähtsusega
  , et
  hinnata asjakohast liidu poliitikat ja
  teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et
  suurendada ja
  parandada
  liikmesriikides
  andmete kogumist
  ja esitamist
  Euroopa Parlamendi valimiste jaoks, tuleb kehtestada rakendamise korrapärane seire ja aruandlus liikmesriikide poolt
  ühiste näitajate alusel
  . Samal ajal peaks komisjon hindama käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellist hinnangut sisaldava aruande pärast iga Euroopa Parlamendi valimist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist
  mõistliku aja
  jooksul pärast
  vähemalt kaht
  Euroopa Parlamendi valimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist
  mõistliku aja
  jooksul pärast
  vähemalt kaht
  Euroopa Parlamendi valimist.

| (27) | Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist
  hiljemalt 18 kuu
  jooksul pärast
  iga
  Euroopa Parlamendi valimist
  , lisades seejärel vajaduse korral seadusandliku ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks
  . |
| --- | --- |

(27)

Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist
  hiljemalt 18 kuu
  jooksul pärast
  iga
  Euroopa Parlamendi valimist
  , lisades seejärel vajaduse korral seadusandliku ettepaneku käesoleva direktiivi muutmiseks
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Selleks, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletada või kandideerida sooviva teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku esitatava ametliku avalduse mall sisaldaks jätkuvalt liidu kodanike valimisõiguse kasutamise kontekstis asjakohaseid andmeid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte nende vormide muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Selleks, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletada või kandideerida sooviva teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku esitatava ametliku avalduse mall sisaldaks jätkuvalt liidu kodanike valimisõiguse kasutamise kontekstis asjakohaseid andmeid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte nende vormide muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon korraldab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (28) | Selleks, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletada või kandideerida sooviva teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku esitatava ametliku avalduse mall sisaldaks jätkuvalt liidu kodanike valimisõiguse kasutamise kontekstis asjakohaseid andmeid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte nende vormide muutmiseks.
  Et suurendada ja parandada liikmesriikides andmete kogumist ja esitamist seoses Euroopa Parlamendi valimistega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, kehtestades artikli 17 lõike 1 kohaldamiseks kogutavate andmete malli ja vormi.
  On eriti oluline, et komisjon korraldab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(28)

Selleks, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletada või kandideerida sooviva teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku esitatava ametliku avalduse mall sisaldaks jätkuvalt liidu kodanike valimisõiguse kasutamise kontekstis asjakohaseid andmeid, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte nende vormide muutmiseks.
  Et suurendada ja parandada liikmesriikides andmete kogumist ja esitamist seoses Euroopa Parlamendi valimistega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, kehtestades artikli 17 lõike 1 kohaldamiseks kogutavate andmete malli ja vormi.
  On eriti oluline, et komisjon korraldab oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuvad kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (27) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni järgimine. Selleks et toetada puuetega inimeste kaasavat ja võrdset osalemist valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike vajadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (27) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni järgimine. Selleks et toetada puuetega inimeste kaasavat ja võrdset osalemist valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike vajadusi.

| (29) | Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (27) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni
  , eelkõige selle artikli 29
  järgimine. Selleks et toetada puuetega inimeste kaasavat ja võrdset osalemist valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike vajadusi.
  Eelkõige peaksid liikmesriigid rakendama riikliku valimiste korraldusega kohandatud asjakohast korda, et hõlbustada puuetega kodanike hääletamist, näiteks võimalus valida valimisjaoskond, nn kinnised valimisjaoskonnad olulistes kohtades ning selliste tugitehnoloogiate, -vormingute ja -tehnikate kasutamine nagu Braille kiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma lisavahendite kasutuselevõtmist, et hääletamist hõlbustada, näiteks füüsiline eelhääletamine ja volikirja alusel hääletamine, samuti elektrooniline ja veebipõhine hääletamine. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (27) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni
  , eelkõige selle artikli 29
  järgimine. Selleks et toetada puuetega inimeste kaasavat ja võrdset osalemist valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike vajadusi.
  Eelkõige peaksid liikmesriigid rakendama riikliku valimiste korraldusega kohandatud asjakohast korda, et hõlbustada puuetega kodanike hääletamist, näiteks võimalus valida valimisjaoskond, nn kinnised valimisjaoskonnad olulistes kohtades ning selliste tugitehnoloogiate, -vormingute ja -tehnikate kasutamine nagu Braille kiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine. Lisaks peaksid liikmesriigid kaaluma lisavahendite kasutuselevõtmist, et hääletamist hõlbustada, näiteks füüsiline eelhääletamine ja volikirja alusel hääletamine, samuti elektrooniline ja veebipõhine hääletamine.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29a) | Liikmesriigid peaksid enne Euroopa Parlamendi valimisi edendama teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniaid, parandades samal ajal puuetega inimeste, eakate ja vähekaitstud inimeste juurdepääsunõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29a)

Liikmesriigid peaksid enne Euroopa Parlamendi valimisi edendama teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniaid, parandades samal ajal puuetega inimeste, eakate ja vähekaitstud inimeste juurdepääsunõudeid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29b) | Liikmesriigid tagavad, et vangid, kellele on riigisisese õiguse kohaselt hääleõigus, sealhulgas juhul, kui nad viibivad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad oma hääleõigusi kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29b)

Liikmesriigid tagavad, et vangid, kellele on riigisisese õiguse kohaselt hääleõigus, sealhulgas juhul, kui nad viibivad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad oma hääleõigusi kasutada.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | isik, kes on kontrollpäeval liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

isik, kes on kontrollpäeval liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses;

| a) | isik, kes on kontrollpäeval liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses
  ning olenemata isiku õigus- ja teovõimest
  ; |
| --- | --- |

a)

isik, kes on kontrollpäeval liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses
  ning olenemata isiku õigus- ja teovõimest
  ;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu
  valijad kasutavad oma õigust hääletada kas
  elukoha- või päritoluliikmesriigis. Ükski isik ei tohi samadel valimistel hääletada rohkem kui üks kord. | 1.   Liidu
  valijatel on õigus valida, kas kasutada oma hääleõigust
   elukoha- või päritoluliikmesriigis. Ükski isik ei tohi samadel valimistel hääletada rohkem kui üks kord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu
  valijad kasutavad oma õigust hääletada kas
  elukoha- või päritoluliikmesriigis. Ükski isik ei tohi samadel valimistel hääletada rohkem kui üks kord.

1.   Liidu
  valijatel on õigus valida, kas kasutada oma hääleõigust
   elukoha- või päritoluliikmesriigis. Ükski isik ei tohi samadel valimistel hääletada rohkem kui üks kord.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on individuaalse kohtu- või haldusotsusega – tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada – kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel. | 1.   Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on individuaalse kohtu- või haldusotsusega – tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada – kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel.
  Päritoluliikmesriigi tehtud otsuse tõttu puude alusel õigus- ja teovõime äravõtmise kohta ei jää liidu kodanikud siiski ilma õigusest kandideerida nende elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel, kui selle liikmesriigi õiguses on see õigus tagatud kõikidele puuetega inimestele ilma igasuguste piiranguteta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on individuaalse kohtu- või haldusotsusega – tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada – kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel.

1.   Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on individuaalse kohtu- või haldusotsusega – tingimusel et viimast on võimalik kohtus vaidlustada – kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel.
  Päritoluliikmesriigi tehtud otsuse tõttu puude alusel õigus- ja teovõime äravõtmise kohta ei jää liidu kodanikud siiski ilma õigusest kandideerida nende elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel, kui selle liikmesriigi õiguses on see õigus tagatud kõikidele puuetega inimestele ilma igasuguste piiranguteta.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 5

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid määravad ühe kontaktpunkti, et vastu võtta ja edastada lõike 3 kohaldamiseks vajalikku teavet. Nad edastavad komisjonile selle kontaktpunkti nime ja kontaktandmed ning samuti mis tahes teabe, mis puudutab nende andmete ajakohastamist
  või
  neis
  tehtavaid
  muudatusi. Komisjon peab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle liikmesriikidele kättesaadavaks. | 5.   Liikmesriigid määravad ühe kontaktpunkti, et vastu võtta ja edastada lõike 3 kohaldamiseks vajalikku teavet. Nad edastavad komisjonile selle kontaktpunkti nime ja kontaktandmed ning samuti mis tahes teabe, mis puudutab nende andmete ajakohastamist
  , kui
  neis
  tehakse
  muudatusi. Komisjon peab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle liikmesriikidele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid määravad ühe kontaktpunkti, et vastu võtta ja edastada lõike 3 kohaldamiseks vajalikku teavet. Nad edastavad komisjonile selle kontaktpunkti nime ja kontaktandmed ning samuti mis tahes teabe, mis puudutab nende andmete ajakohastamist
  või
  neis
  tehtavaid
  muudatusi. Komisjon peab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle liikmesriikidele kättesaadavaks.

5.   Liikmesriigid määravad ühe kontaktpunkti, et vastu võtta ja edastada lõike 3 kohaldamiseks vajalikku teavet. Nad edastavad komisjonile selle kontaktpunkti nime ja kontaktandmed ning samuti mis tahes teabe, mis puudutab nende andmete ajakohastamist
  , kui
  neis
  tehakse
  muudatusi. Komisjon peab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle liikmesriikidele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Mittekodanikest liidu kodanikke peab olema võimalik viivitamata valijatena registreerida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Mittekodanikest liidu kodanikke peab olema võimalik viivitamata valijatena registreerida.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Teise liikmesriigi kodanikel on elukoha registreerimisel võimalus avaldada soovi registreerida end elukohaliikmesriigis valijaks ning neid teavitatakse võimalusest kandideerida ja esitada vastav taotlus. |
| | Kui teise liikmesriigi kodanik ei väljenda elanikuks registreerimise ajal soovi olla oma elukohaliikmesriigis valijana registreeritud, jääb talle õigus seda teha ka hiljem. Kui liikmesriik annab teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida, teavitab ta teise liikmesriigi kodanikke nõuetekohaselt sellest, et nad võivad hääletada ja kandideerida kas oma koduriigis või elukohariigis, vastavalt oma valikule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Teise liikmesriigi kodanikel on elukoha registreerimisel võimalus avaldada soovi registreerida end elukohaliikmesriigis valijaks ning neid teavitatakse võimalusest kandideerida ja esitada vastav taotlus.

Kui teise liikmesriigi kodanik ei väljenda elanikuks registreerimise ajal soovi olla oma elukohaliikmesriigis valijana registreeritud, jääb talle õigus seda teha ka hiljem. Kui liikmesriik annab teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida, teavitab ta teise liikmesriigi kodanikke nõuetekohaselt sellest, et nad võivad hääletada ja kandideerida kas oma koduriigis või elukohariigis, vastavalt oma valikule.

Kui teise liikmesriigi kodanik ei väljenda elanikuks registreerimise ajal soovi olla oma elukohaliikmesriigis valijana registreeritud, jääb talle õigus seda teha ka hiljem. Kui liikmesriik annab teavet võimaluse kohta hääletada või kandideerida, teavitab ta teise liikmesriigi kodanikke nõuetekohaselt sellest, et nad võivad hääletada ja kandideerida kas oma koduriigis või elukohariigis, vastavalt oma valikule.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada valijana registreerimiseks soovi avaldanud liidu valija kanda valijate registrisse
  aegsasti
  enne valimispäeva. | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada valijana registreerimiseks soovi avaldanud liidu valija kanda valijate registrisse
  hiljemalt 14 nädalat
  enne valimispäeva.
  Liikmesriigid võimaldavad registreerimist niipea, kui asjaomane valija on registreeritud elanikuna. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada valijana registreerimiseks soovi avaldanud liidu valija kanda valijate registrisse
  aegsasti
  enne valimispäeva.

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada valijana registreerimiseks soovi avaldanud liidu valija kanda valijate registrisse
  hiljemalt 14 nädalat
  enne valimispäeva.
  Liikmesriigid võimaldavad registreerimist niipea, kui asjaomane valija on registreeritud elanikuna.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c a (uus)

Artikkel 9 – lõige 3 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | soovi korral ära märkima keele, milles ta soovib saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

soovi korral ära märkima keele, milles ta soovib saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet.

soovi korral ära märkima keele, milles ta soovib saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 4

Artikkel 9 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Valijate registrisse kantud liidu valijad jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad nõuavad sealt kustutamist või kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui kehtestatud on õigusnormid, mille kohaselt tuleb kodanikke sellisest kustutamisest teavitada, kohaldatakse neid sätteid liidu valijate suhtes
  samal viisil
  . | 4.   Valijate registrisse kantud liidu valijad jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni
  ajani, mil
  nad nõuavad sealt kustutamist või kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui kehtestatud on õigusnormid, mille kohaselt tuleb kodanikke sellisest kustutamisest teavitada, kohaldatakse neid sätteid
  samuti
  liidu valijate suhtes
  . Teavitused esitatakse liidu ametlikus keeles, mis on konkreetsele liidu valijale arusaadav
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Valijate registrisse kantud liidu valijad jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad nõuavad sealt kustutamist või kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui kehtestatud on õigusnormid, mille kohaselt tuleb kodanikke sellisest kustutamisest teavitada, kohaldatakse neid sätteid liidu valijate suhtes
  samal viisil
  .

4.   Valijate registrisse kantud liidu valijad jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni
  ajani, mil
  nad nõuavad sealt kustutamist või kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui kehtestatud on õigusnormid, mille kohaselt tuleb kodanikke sellisest kustutamisest teavitada, kohaldatakse neid sätteid
  samuti
  liidu valijate suhtes
  . Teavitused esitatakse liidu ametlikus keeles, mis on konkreetsele liidu valijale arusaadav
  .

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Riiklikud ametiasutused tagavad, et demokraatlikud, proportsionaalsed ja läbipaistvad normid, mida kohaldatakse riigi kodanike suhtes kandidaatide nimekirja esitamisel, kehtivad ka teise liikmesriigi kodanike kandidaatide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Riiklikud ametiasutused tagavad, et demokraatlikud, proportsionaalsed ja läbipaistvad normid, mida kohaldatakse riigi kodanike suhtes kandidaatide nimekirja esitamisel, kehtivad ka teise liikmesriigi kodanike kandidaatide suhtes.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  aegsasti ning
  selges ja lihtsas keeles, milline otsus tehti tema valijate registrisse kandmise taotluse või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta. | 1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  õigeaegselt,
  selges ja lihtsas keeles
  , kasutades isikule arusaadavat liidu ametlikku keelt
  , milline otsus tehti tema
  kohese valijaks registreerumise või
  valijate registrisse kandmise taotluse või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta
  , samuti võimalustest need otsused edasi kaevata
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  aegsasti ning
  selges ja lihtsas keeles, milline otsus tehti tema valijate registrisse kandmise taotluse või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta.

1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  õigeaegselt,
  selges ja lihtsas keeles
  , kasutades isikule arusaadavat liidu ametlikku keelt
  , milline otsus tehti tema
  kohese valijaks registreerumise või
  valijate registrisse kandmise taotluse või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta
  , samuti võimalustest need otsused edasi kaevata
  .

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui valijate registris või Euroopa Parlamendi kandidaatide nimekirjas on vigu,
  on asjaomasel isikul
  õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. | 3.   Kui valijate registris või Euroopa Parlamendi kandidaatide nimekirjas on vigu,
  teavitatakse asjaomaseid isikuid sellest õigel ajal ja neil on
  õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui valijate registris või Euroopa Parlamendi kandidaatide nimekirjas on vigu,
  on asjaomasel isikul
  õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

3.   Kui valijate registris või Euroopa Parlamendi kandidaatide nimekirjas on vigu,
  teavitatakse asjaomaseid isikuid sellest õigel ajal ja neil on
  õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 4

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid teavitavad
  kõnealust isikut
  lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest selgelt ja
  aegsasti
  . | 4.   Liikmesriigid teavitavad
  asjaomaseid isikuid
  lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest selgelt
  , aegsasti
  ja
  neile arusaadavas liidu ametlikus keeles
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid teavitavad
  kõnealust isikut
  lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest selgelt ja
  aegsasti
  .

4.   Liikmesriigid teavitavad
  asjaomaseid isikuid
  lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest selgelt
  , aegsasti
  ja
  neile arusaadavas liidu ametlikus keeles
  .

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes. | 1.   Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes
  , niipea kui nad registreeruvad sellise liikmesriigi elanikuks, mille kodanikud nad ei ole, samuti regulaarselt enne Euroopa Parlamendi valimisi, võttes arvesse kandidaatide nimekirjade avaldamiseks seatud tähtaegu. See teave näitab, et kodanikel on vastavalt oma eelistustele võimalus end registreerida oma elukohaliikmesriigis või jääda oma päritoluliikmesriigis registreerituks. |
| | Määratud asutus esitab asjaomastele isikutele koopiad I ja II lisas sätestatud ametlike deklaratsioonide standardvormidest, mille teiste liikmesriikide kodanikud peavad esitama, et registreeruda valijaks või kandidaadiks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes.

1.   Liikmesriigid määravad riikliku asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes
  , niipea kui nad registreeruvad sellise liikmesriigi elanikuks, mille kodanikud nad ei ole, samuti regulaarselt enne Euroopa Parlamendi valimisi, võttes arvesse kandidaatide nimekirjade avaldamiseks seatud tähtaegu. See teave näitab, et kodanikel on vastavalt oma eelistustele võimalus end registreerida oma elukohaliikmesriigis või jääda oma päritoluliikmesriigis registreerituks.

Määratud asutus esitab asjaomastele isikutele koopiad I ja II lisas sätestatud ametlike deklaratsioonide standardvormidest, mille teiste liikmesriikide kodanikud peavad esitama, et registreeruda valijaks või kandidaadiks.

Määratud asutus esitab asjaomastele isikutele koopiad I ja II lisas sätestatud ametlike deklaratsioonide standardvormidest, mille teiste liikmesriikide kodanikud peavad esitama, et registreeruda valijaks või kandidaadiks.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | võetud erimeetmed, et hõlbustada hääletamisõiguse kasutamist kaitsetute ja tõrjutud valijarühmade puhul, näiteks puuetega inimesed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

võetud erimeetmed, et hõlbustada hääletamisõiguse kasutamist kaitsetute ja tõrjutud valijarühmade puhul, näiteks puuetega inimesed.

võetud erimeetmed, et hõlbustada hääletamisõiguse kasutamist kaitsetute ja tõrjutud valijarühmade puhul, näiteks puuetega inimesed.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid teevad jõupingutusi, et aktiivselt kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone üldsuse teadlikkuse suurendamisse lõigetes 1 ja 2 osutatud teabest, samuti julgustada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikke sellist teavet aktiivselt otsima nii sageli, kui nad seda vajavad. Liikmesriigid peaksid tagama, et selleks eraldatakse piisavad rahalised vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid teevad jõupingutusi, et aktiivselt kaasata kodanikuühiskonna organisatsioone üldsuse teadlikkuse suurendamisse lõigetes 1 ja 2 osutatud teabest, samuti julgustada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikke sellist teavet aktiivselt otsima nii sageli, kui nad seda vajavad. Liikmesriigid peaksid tagama, et selleks eraldatakse piisavad rahalised vahendid.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles. | 3.   Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (1a) 
  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles.

3.   Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (1a) 
  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele
  .

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks sellele, et
  esimeses lõigus osutatud teave
  edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi
  ametlikus keeles,
  tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde,
  mis on
  üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele
  liidu
  kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (30)

  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele
  . | Esimeses lõigus osutatud teave
  esitatakse liidu
  ametlikus keeles, mis on
  asjaomasele
  liidu
  valijale või kandidaadile arusaadav
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks sellele, et
  esimeses lõigus osutatud teave
  edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi
  ametlikus keeles,
  tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde,
  mis on
  üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele
  liidu
  kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (30)

  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele
  .

Lisaks sellele, et

edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi

tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde,

üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele

kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

30

artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele

Esimeses lõigus osutatud teave
  esitatakse liidu
  ametlikus keeles, mis on
  asjaomasele
  liidu
  valijale või kandidaadile arusaadav
  .

esitatakse liidu

asjaomasele

valijale või kandidaadile arusaadav

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele ja
  eakatele
  kättesaadavaks, kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse
  kaitsetutele ja tõrjutud rühmadele, näiteks
  puuetega inimestele
  , eakatele, kodututele
  ja
  vangidele, kellel on valimisõigus,
  kättesaadavaks,
  kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/882

   (1a)

  I lisas sätestatud juurdepääsetavusnõudeid,
  kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid
  , näiteks punktkiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele ja
  eakatele
  kättesaadavaks, kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid.

4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad Euroopa Parlamendi valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse
  kaitsetutele ja tõrjutud rühmadele, näiteks
  puuetega inimestele
  , eakatele, kodututele
  ja
  vangidele, kellel on valimisõigus,
  kättesaadavaks,
  kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/882

   (1a)

  I lisas sätestatud juurdepääsetavusnõudeid,
  kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid
  , näiteks punktkiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine
  .

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Isik, kellel on artikli 3 kohaselt õigus valimistel hääletada ja kandideerida ning kes on asunud elama liikmesriiki, saab automaatselt teabe käesolevast direktiivist tulenevate õiguste kohta. Seda teavet jagatakse ka korrapäraselt ja piisavalt aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Isik, kellel on artikli 3 kohaselt õigus valimistel hääletada ja kandideerida ning kes on asunud elama liikmesriiki, saab automaatselt teabe käesolevast direktiivist tulenevate õiguste kohta. Seda teavet jagatakse ka korrapäraselt ja piisavalt aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid vahetavad artikli 4 rakendamiseks nõutavat teavet piisavalt aegsasti enne valimiste päeva. Selleks hakkab elukohaliikmesriik hiljemalt
  kuus
  nädalat enne Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikes 1 osutatud valimisperioodi esimest päeva edastama päritoluliikmesriigile III lisas osutatud andmeid. Päritoluliikmesriik võtab kooskõlas oma
  siseriiklike
  õigusaktidega asjakohased meetmed tagamaks, et tema kodanikud ei valiks rohkem kui üks kord ega kandideeriks enamas kui ühes liikmesriigis. | 1.   Liikmesriigid vahetavad artikli 4 rakendamiseks nõutavat teavet piisavalt aegsasti enne valimiste päeva. Selleks hakkab elukohaliikmesriik hiljemalt
  16
  nädalat enne Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikes 1 osutatud valimisperioodi esimest päeva edastama päritoluliikmesriigile III lisas osutatud andmeid. Päritoluliikmesriik võtab kooskõlas oma
  riigisiseste
  õigusaktidega asjakohased meetmed tagamaks, et tema kodanikud ei valiks rohkem kui üks kord ega kandideeriks enamas kui ühes liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid vahetavad artikli 4 rakendamiseks nõutavat teavet piisavalt aegsasti enne valimiste päeva. Selleks hakkab elukohaliikmesriik hiljemalt
  kuus
  nädalat enne Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikes 1 osutatud valimisperioodi esimest päeva edastama päritoluliikmesriigile III lisas osutatud andmeid. Päritoluliikmesriik võtab kooskõlas oma
  siseriiklike
  õigusaktidega asjakohased meetmed tagamaks, et tema kodanikud ei valiks rohkem kui üks kord ega kandideeriks enamas kui ühes liikmesriigis.

1.   Liikmesriigid vahetavad artikli 4 rakendamiseks nõutavat teavet piisavalt aegsasti enne valimiste päeva. Selleks hakkab elukohaliikmesriik hiljemalt
  16
  nädalat enne Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva akti artikli 10 lõikes 1 osutatud valimisperioodi esimest päeva edastama päritoluliikmesriigile III lisas osutatud andmeid. Päritoluliikmesriik võtab kooskõlas oma
  riigisiseste
  õigusaktidega asjakohased meetmed tagamaks, et tema kodanikud ei valiks rohkem kui üks kord ega kandideeriks enamas kui ühes liikmesriigis.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõik 1

Artikkel 14 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  , kes näevad ette
  Euroopa Parlamendi valimistel
  eelhääletamise
  , posti teel
  hääletamise või elektroonilise ja interneti teel hääletamise võimaluse
  , tagavad nende hääletusviiside kättesaadavuse liidu valijatele
  samasugustel
  tingimustel kui need, mis kehtivad nende enda kodanike suhtes. | Liikmesriigid
  kaaluvad täiendavate hääletamisvahendite kasutuselevõttu
  Euroopa Parlamendi valimistel,
  nagu
  posti teel
  hääletamine, füüsiline eelhääletamine, volikirja alusel hääletamine, mobiilsed valimisjaoskonnad valijatele, kes ei saa valimispäeval valimisjaoskonda minna
  ,
  ning elektrooniline ja veebipõhine hääletamine. Liikmesriigid
  tagavad nende hääletusviiside kättesaadavuse liidu valijatele
  samadel
  tingimustel kui need, mis kehtivad nende enda kodanike suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  , kes näevad ette
  Euroopa Parlamendi valimistel
  eelhääletamise
  , posti teel
  hääletamise või elektroonilise ja interneti teel hääletamise võimaluse
  , tagavad nende hääletusviiside kättesaadavuse liidu valijatele
  samasugustel
  tingimustel kui need, mis kehtivad nende enda kodanike suhtes.

, kes näevad ette

eelhääletamise

hääletamise või elektroonilise ja interneti teel hääletamise võimaluse

samasugustel

Liikmesriigid
  kaaluvad täiendavate hääletamisvahendite kasutuselevõttu
  Euroopa Parlamendi valimistel,
  nagu
  posti teel
  hääletamine, füüsiline eelhääletamine, volikirja alusel hääletamine, mobiilsed valimisjaoskonnad valijatele, kes ei saa valimispäeval valimisjaoskonda minna
  ,
  ning elektrooniline ja veebipõhine hääletamine. Liikmesriigid
  tagavad nende hääletusviiside kättesaadavuse liidu valijatele
  samadel
  tingimustel kui need, mis kehtivad nende enda kodanike suhtes.

kaaluvad täiendavate hääletamisvahendite kasutuselevõttu

nagu

hääletamine, füüsiline eelhääletamine, volikirja alusel hääletamine, mobiilsed valimisjaoskonnad valijatele, kes ei saa valimispäeval valimisjaoskonda minna

ning elektrooniline ja veebipõhine hääletamine. Liikmesriigid

samadel

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõik 1

Artikkel 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid määravad ametiasutuse, kes vastutab selle eest, et teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike Euroopa Parlamendi valimistel osalemise kohta kogutakse asjakohaseid statistilisi andmeid ning need esitatakse üldsusele ja komisjonile. | Liikmesriigid määravad ametiasutuse, kes vastutab selle eest, et teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike Euroopa Parlamendi valimistel osalemise kohta kogutakse
  ühistel näitajatel põhinevaid
  asjakohaseid statistilisi andmeid ning need esitatakse üldsusele ja komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid määravad ametiasutuse, kes vastutab selle eest, et teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike Euroopa Parlamendi valimistel osalemise kohta kogutakse asjakohaseid statistilisi andmeid ning need esitatakse üldsusele ja komisjonile.

Liikmesriigid määravad ametiasutuse, kes vastutab selle eest, et teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike Euroopa Parlamendi valimistel osalemise kohta kogutakse
  ühistel näitajatel põhinevaid
  asjakohaseid statistilisi andmeid ning need esitatakse üldsusele ja komisjonile.

ühistel näitajatel põhinevaid

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 16 | välja jäetud |
| Erandid | |
| 1.
     
  Kui liikmesriigis on hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina artiklitest 3, 9 ja 10: | |
| a) | reserveerida hääletamisõiguse üksnes nendele liidu valijatele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16

Artikkel 16

välja jäetud

välja jäetud

Erandid

Erandid

1.
     
  Kui liikmesriigis on hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina artiklitest 3, 9 ja 10:

a)

a)

reserveerida hääletamisõiguse üksnes nendele liidu valijatele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat;

reserveerida hääletamisõiguse üksnes nendele liidu valijatele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat;

| b) | reserveerida kandideerimisõiguse üksnes nendele kandideerimisõiguslikele liidu kodanikele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui 10 aastat. |
| --- | --- |

b)

b)

reserveerida kandideerimisõiguse üksnes nendele kandideerimisõiguslikele liidu kodanikele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui 10 aastat.

reserveerida kandideerimisõiguse üksnes nendele kandideerimisõiguslikele liidu kodanikele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui 10 aastat.

Need sätted ei piira asjakohaste meetmete kohaldamist, mida kõnealune liikmesriik võib võtta kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada riigi kodakondsuseta liidu kodanike integratsiooni.

Need sätted ei piira asjakohaste meetmete kohaldamist, mida kõnealune liikmesriik võib võtta kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada riigi kodakondsuseta liidu kodanike integratsiooni.

Liidu valijate ja kandideerimisõiguslike liidu kodanike suhtes, kellel päritoluliikmesriigist väljapoole elamaasumise või selle kestuse tõttu ei ole selles päritoluriigis hääletamis- või kandideerimisõigust, ei kohaldata siiski eespool sätestatud elamisperioodi pikkuse tingimusi.

Liidu valijate ja kandideerimisõiguslike liidu kodanike suhtes, kellel päritoluliikmesriigist väljapoole elamaasumise või selle kestuse tõttu ei ole selles päritoluriigis hääletamis- või kandideerimisõigust, ei kohaldata siiski eespool sätestatud elamisperioodi pikkuse tingimusi.

2.
     
  Kui liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et kõnealuses liikmesriigis elavatel teise liikmesriigi kodanikel on õigus valida selle riigi parlamenti ja et neid võidakse selleks kanda kõnealuse riigi valijate registrisse täpselt samadel tingimustel nagu riigi kodakondsusega valijaid, võib esimene liikmesriik erandina käesolevast direktiivist nende kodanike puhul loobuda artiklite 6–13 kohaldamisest.

3.
     
  18 kuud enne Euroopa Parlamendi valimisi esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, kontrollimaks, kas asjaomastele liikmesriikidele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 2 tehtud erand on veel õigustatud, ning teeb ettepaneku vajalike kohanduste tegemiseks.

Lõike 1 alusel erandeid rakendavad liikmesriigid annavad komisjonile kogu vajaliku taustteabe.

Lõike 1 alusel erandeid rakendavad liikmesriigid annavad komisjonile kogu vajaliku taustteabe.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 a (uus)

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16a




  Teise liikmesriigi kodanike hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamine Euroopa Parlamendi valimistel kehtib kõikide Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevas aktis määratletud valimisnimekirjade ja -ringkondade puhul, sealhulgas üleliidulise valimisringkonna moodustamise korral, et tagada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16a

Teise liikmesriigi kodanike hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamine Euroopa Parlamendi valimistel kehtib kõikide Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevas aktis määratletud valimisnimekirjade ja -ringkondade puhul, sealhulgas üleliidulise valimisringkonna moodustamise korral, et tagada mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – pealkiri

Artikkel 17 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aruandlus | Andmete kogumine ja
  aruandlus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aruandlus

Andmete kogumine ja
  aruandlus

Andmete kogumine ja

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid saadavad kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi valimisi komisjonile teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta oma territooriumil. Lisaks üldistele tähelepanekutele esitatakse aruandes statistilised andmed liidu valijate ja kandideerimisõigusega liidu kodanike osalemise kohta Euroopa Parlamendi valimistel ning
  kokkuvõte
  selle toetuseks võetud meetmetest. | 1.   Liikmesriigid saadavad kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi valimisi komisjonile teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta oma territooriumil. Lisaks üldistele tähelepanekutele esitatakse aruandes
  ühistel näitajatel põhinevad
  statistilised andmed liidu valijate ja kandideerimisõigusega liidu kodanike osalemise kohta Euroopa Parlamendi valimistel ning
  üksikasjaliku ülevaate
  selle toetuseks võetud meetmetest.
  Liikmesriigid esitavad ka üksikasjaliku teabe riikidevahelise teabevahetuse tõhususe kohta, et vältida topelthääletamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid saadavad kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi valimisi komisjonile teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta oma territooriumil. Lisaks üldistele tähelepanekutele esitatakse aruandes statistilised andmed liidu valijate ja kandideerimisõigusega liidu kodanike osalemise kohta Euroopa Parlamendi valimistel ning
  kokkuvõte
  selle toetuseks võetud meetmetest.

1.   Liikmesriigid saadavad kuue kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi valimisi komisjonile teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta oma territooriumil. Lisaks üldistele tähelepanekutele esitatakse aruandes
  ühistel näitajatel põhinevad
  statistilised andmed liidu valijate ja kandideerimisõigusega liidu kodanike osalemise kohta Euroopa Parlamendi valimistel ning
  üksikasjaliku ülevaate
  selle toetuseks võetud meetmetest.
  Liikmesriigid esitavad ka üksikasjaliku teabe riikidevahelise teabevahetuse tõhususe kohta, et vältida topelthääletamist.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kogutavate andmete mall ja vorm. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 20 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kogutavate andmete mall ja vorm.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõik 1

Artikkel 18 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab
  käesoleva direktiivi kohaldamist kahe aasta jooksul
  pärast
  2029. aasta
  Euroopa Parlamendi valimisi ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel. Hindamine hõlmab ka artikli 13 toimimise läbivaatamist. | Komisjon hindab
  18 kuu jooksul iga kord
  pärast Euroopa Parlamendi valimisi
  käesoleva direktiivi kohaldamist
  ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel. Hindamine hõlmab ka artikli 13 toimimise läbivaatamist.
  Vajaduse korral järgneb hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab
  käesoleva direktiivi kohaldamist kahe aasta jooksul
  pärast
  2029. aasta
  Euroopa Parlamendi valimisi ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel. Hindamine hõlmab ka artikli 13 toimimise läbivaatamist.

käesoleva direktiivi kohaldamist kahe aasta jooksul

2029. aasta

Komisjon hindab
  18 kuu jooksul iga kord
  pärast Euroopa Parlamendi valimisi
  käesoleva direktiivi kohaldamist
  ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel. Hindamine hõlmab ka artikli 13 toimimise läbivaatamist.
  Vajaduse korral järgneb hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

18 kuu jooksul iga kord

käesoleva direktiivi kohaldamist

Vajaduse korral järgneb hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 3

Artikkel 20 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Nõukogu võib artiklites 9, 10 ja 13 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Nõukogu võib artiklites 9, 10 ja 13
  ning artikli 17 lõikes 2a
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Nõukogu võib artiklites 9, 10 ja 13 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Nõukogu võib artiklites 9, 10 ja 13
  ning artikli 17 lõikes 2a
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 6

Artikkel 20 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artiklite 9, 10 ja 13 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   Artiklite 9, 10 ja 13
  ning artikli 17 lõike 2a
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artiklite 9, 10 ja 13 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   Artiklite 9, 10 ja 13
  ning artikli 17 lõike 2a
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – rida 4 a (uus)

II lisa – rida 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Eelistatud keeled, milles soovitakse saada valimistega seotud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eelistatud keeled, milles soovitakse saada valimistega seotud teavet.

Eelistatud keeled, milles soovitakse saada valimistega seotud teavet.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – lõik 4

II lisa – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mult ei ole kandideerimisõigust päritoluliikmesriigis ära võetud. | Mult ei ole kandideerimisõigust päritoluliikmesriigis ära võetud (1a). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mult ei ole kandideerimisõigust päritoluliikmesriigis ära võetud.

Mult ei ole kandideerimisõigust päritoluliikmesriigis ära võetud (1a).

1a

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

1

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_et

24

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_et

24

(27)  Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

27

(27)  Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

27

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1).

(30)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1).

30

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

(1a)  
  Üksnes juhul, kui selline nõue kehtib ka elukohaliikmesriigi kodanike suhtes.

1a

Üksnes juhul, kui selline nõue kehtib ka elukohaliikmesriigi kodanike suhtes.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/100

---

P9_TA(2023)0038

Liikuvate liidu kodanike valimisõigused kohalikel valimistel

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

(2023/C 283/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0733), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0733),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 22 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 22 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0022/2022),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 8. novembri 2022. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 8. novembri 2022. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 110 ja 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 110 ja 82,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0005/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0005/2023),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab allpool muudetud kujul heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | 1992. aasta Euroopa Liidu leping (nn Maastrichti leping) tähistas uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises. Üks lepingus seatud ülesandeid oli ühtekuuluvust ja solidaarsust väljendaval viisil korraldada suhteid liikmesriikide rahvaste vahel. Üks põhieesmärke oli tugevdada liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitset liidu kodakondsuse loomise abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

1992. aasta Euroopa Liidu leping (nn Maastrichti leping) tähistas uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises. Üks lepingus seatud ülesandeid oli ühtekuuluvust ja solidaarsust väljendaval viisil korraldada suhteid liikmesriikide rahvaste vahel. Üks põhieesmärke oli tugevdada liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitset liidu kodakondsuse loomise abil.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamise üksikasjalik kord on sätestatud nõukogu direktiivis 94/80/EÜ. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamise üksikasjalik kord on sätestatud nõukogu direktiivis 94/80/EÜ.

| (3) | Kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamise üksikasjalik kord
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike jaoks
  on sätestatud nõukogu direktiivis 94/80/EÜ. |
| --- | --- |

(3)

Kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamise üksikasjalik kord
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike jaoks
  on sätestatud nõukogu direktiivis 94/80/EÜ.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | 2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (22) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist, tagamaks, et need toetavad
  liikuvate
  liidu kodanike laialdast ja kaasavat osalemist. Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud selle kohaldamisel järjestikuste
  valimise
  suhtes, ning selleks, et arvestada aluslepingutesse tehtud muudatustega, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (22) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist, tagamaks, et need toetavad
  liikuvate
  liidu kodanike laialdast ja kaasavat osalemist. Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud selle kohaldamisel järjestikuste
  valimise
  suhtes, ning selleks, et arvestada aluslepingutesse tehtud muudatustega, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada.

| (4) | 2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (22) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  selliste
  liidu kodanike laialdast ja kaasavat osalemist
  , kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole
  . Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud selle kohaldamisel järjestikuste
  kohalike valimiste
  suhtes, ning selleks, et arvestada aluslepingutesse tehtud muudatustega, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada. |
| --- | --- |

(4)

2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta (22) rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist tagamaks, et need toetavad
  selliste
  liidu kodanike laialdast ja kaasavat osalemist
  , kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole
  . Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud selle kohaldamisel järjestikuste
  kohalike valimiste
  suhtes, ning selleks, et arvestada aluslepingutesse tehtud muudatustega, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Kohalike valimiste valimismenetlused kuuluvad nende liikmesriikide pädevusse, kes neid valimisi korraldavad oma traditsioonidest ning rahvusvahelistest ja Euroopa standarditest lähtudes. Kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele tagama, et
  kodanikel on
  oma valimisõigusi
  lihtne
  kasutada,
  ning kõrvaldama
  selleks
  võimalikult palju takistusi
  , mis ei lase neil valimistel osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Kohalike valimiste valimismenetlused kuuluvad nende liikmesriikide pädevusse, kes neid valimisi korraldavad oma traditsioonidest ning rahvusvahelistest ja Euroopa standarditest lähtudes. Kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele tagama, et
  kodanikel on
  oma valimisõigusi
  lihtne
  kasutada,
  ning kõrvaldama
  selleks
  võimalikult palju takistusi
  , mis ei lase neil valimistel osaleda.

| (5) | Kohalike valimiste valimismenetlused kuuluvad nende liikmesriikide pädevusse, kes neid valimisi korraldavad
  põhiseaduslikest tavadest ja
  oma traditsioonidest ning rahvusvahelistest ja Euroopa standarditest lähtudes. Kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti
  , Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni
  ning Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega peaksid liikmesriigid lisaks
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta
  liidu kodanike
  kohalikel valimistel
  hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele tagama, et
  nad saavad
  oma valimisõigusi
  täiel määral ja tegelikult
  kasutada,
  kõrvaldades
  selleks
  kõik takistused
  , mis ei lase neil
  kohalikel
  valimistel osaleda
  , ja andes neile täieliku juurdepääsu asjakohasele teabele
  . |
| --- | --- |

(5)

Kohalike valimiste valimismenetlused kuuluvad nende liikmesriikide pädevusse, kes neid valimisi korraldavad
  põhiseaduslikest tavadest ja
  oma traditsioonidest ning rahvusvahelistest ja Euroopa standarditest lähtudes. Kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti
  , Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni
  ning Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega peaksid liikmesriigid lisaks
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta
  liidu kodanike
  kohalikel valimistel
  hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele tagama, et
  nad saavad
  oma valimisõigusi
  täiel määral ja tegelikult
  kasutada,
  kõrvaldades
  selleks
  kõik takistused
  , mis ei lase neil
  kohalikel
  valimistel osaleda
  , ja andes neile täieliku juurdepääsu asjakohasele teabele
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist.

| (6) | Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt
  selle liikmesriigi kodanikega
  nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt
  selle liikmesriigi kodanikega
  nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Ühtlasi ei tohiks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele seada kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamiseks eritingimusi, kui oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega kodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Ühtlasi ei tohiks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele seada kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamiseks eritingimusi, kui oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega kodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest.

| (7) | Ühtlasi ei tohiks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele seada kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamiseks eritingimusi, kui oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega kodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste
  erandlike
  asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest.
  Erinev kohtlemine peab alati olema põhjendatud. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi ei tohiks teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele seada kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamiseks eritingimusi, kui oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega kodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste
  erandlike
  asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest.
  Erinev kohtlemine peab alati olema põhjendatud.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma
  elukohariigis
  , tuleks
  sellised
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja ametliku avalduse, mis sisaldavad elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma
  elukohariigis
  , tuleks
  sellised
  kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja ametliku avalduse, mis sisaldavad elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.

| (8) | Et
  teise liikmesriigi kodakondsusega
  liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma
  elukohaliikmesriigis, peaksid liikmesriigid püüdma võimaldada kohest valijaks registreerimist, pärast seda kui liidu kodanik on avaldanud soovi oma elukohaliikmesriigis hääletamiseks. Kui kohest registreerimist ei kasutata
  , tuleks kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema
  kõikides liikmesriikides
  võimalikult lihtsad
  , kergesti ligipääsetavad ja sarnased
  . Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ametliku avalduse, mis sisaldavad elemente, mis tõendavad nende õigust
  kohalikel
  valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.
  Liikmesriigid peaksid looma kohalike ja Euroopa Parlamendi valimiste jaoks eraldi valijate registrid. |
| --- | --- |

(8)

Et
  teise liikmesriigi kodakondsusega
  liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma
  elukohaliikmesriigis, peaksid liikmesriigid püüdma võimaldada kohest valijaks registreerimist, pärast seda kui liidu kodanik on avaldanud soovi oma elukohaliikmesriigis hääletamiseks. Kui kohest registreerimist ei kasutata
  , tuleks kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema
  kõikides liikmesriikides
  võimalikult lihtsad
  , kergesti ligipääsetavad ja sarnased
  . Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja
  nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ametliku avalduse, mis sisaldavad elemente, mis tõendavad nende õigust
  kohalikel
  valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.
  Liikmesriigid peaksid looma kohalike ja Euroopa Parlamendi valimiste jaoks eraldi valijate registrid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kandidaadiks registreerimise ja kandidaatide nimekirja esitamise nõuded vastavad demokraatlikele, proportsionaalsetele ja läbipaistvatele standarditele ning et neid kohaldatakse nii oma riigi kui ka teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kandidaadiks registreerimise ja kandidaatide nimekirja esitamise nõuded vastavad demokraatlikele, proportsionaalsetele ja läbipaistvatele standarditele ning et neid kohaldatakse nii oma riigi kui ka teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike suhtes.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Selleks et võimaldada liikmesriigis elavatel, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikel tegelikult kandideerida kohalikel valimistel, ei tohiks riigisisesed erakonnad seada liikmesuse tingimuseks valimisliikmesriigi kodakondsust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Selleks et võimaldada liikmesriigis elavatel, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikel tegelikult kandideerida kohalikel valimistel, ei tohiks riigisisesed erakonnad seada liikmesuse tingimuseks valimisliikmesriigi kodakondsust.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kandideerimisõigus võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega. Omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus saada päritoluliikmesriigist teavet selle kohta, et päritoluliikmesriigis on kandidaadilt kandideerimisõigus ära võetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kandideerimisõigus võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega. Omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus saada päritoluliikmesriigist teavet selle kohta, et päritoluliikmesriigis on kandidaadilt kandideerimisõigus ära võetud.

| (10) | Kandideerimisõigus võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega. Omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus saada
  otse
  päritoluliikmesriigist teavet selle kohta, et päritoluliikmesriigis on kandidaadilt kandideerimisõigus ära võetud.
  Päritoluliikmesriigi tehtud otsused puude alusel teovõime piiramise kohta ei tohiks piirata liidu kodanike õigust oma elukohaliikmesriigis kandideerida, kui elukohaliikmesriigi õiguses on asjakohane õigus tagatud kõikidele sellise puudega inimestele ilma piiranguteta. |
| --- | --- |

(10)

Kandideerimisõigus võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega. Omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus saada
  otse
  päritoluliikmesriigist teavet selle kohta, et päritoluliikmesriigis on kandidaadilt kandideerimisõigus ära võetud.
  Päritoluliikmesriigi tehtud otsused puude alusel teovõime piiramise kohta ei tohiks piirata liidu kodanike õigust oma elukohaliikmesriigis kandideerida, kui elukohaliikmesriigi õiguses on asjakohane õigus tagatud kõikidele sellise puudega inimestele ilma piiranguteta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kuna põhiliste omavalitsusüksuste juhtide kohustuste hulka võib kuuluda osavõtt avaliku võimu teostamisest ja üldiste huvide kaitsmisest, peaksid liikmesriigid saama need ametikohad reserveerida oma kodanikele, arvestades täielikult proportsionaalsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kuna põhiliste omavalitsusüksuste juhtide kohustuste hulka võib kuuluda osavõtt avaliku võimu teostamisest ja üldiste huvide kaitsmisest, peaksid liikmesriigid saama need ametikohad reserveerida oma kodanikele, arvestades täielikult proportsionaalsuse põhimõtet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Valitud omavalitsusametnike õigust osa võtta parlamendivalimistest peaks samuti olema võimalik reserveerida oma kodanikele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Valitud omavalitsusametnike õigust osa võtta parlamendivalimistest peaks samuti olema võimalik reserveerida oma kodanikele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel ei asenda hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on. Seepärast tuleb tagada, et austatakse liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte ning need kodanikud saavad väljendada soovi kasutada oma hääletamisõigust oma elukohaliikmesriigis.
  Seepärast võivad liikmesriigid, kus hääletamine ei ole kohustuslik, kanda need kodanikud valijate registrisse automaatselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel ei asenda hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on. Seepärast tuleb tagada, et austatakse liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte ning need kodanikud saavad väljendada soovi kasutada oma hääletamisõigust oma elukohaliikmesriigis.
  Seepärast võivad liikmesriigid, kus hääletamine ei ole kohustuslik, kanda need kodanikud valijate registrisse automaatselt.

| (14) | Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel ei asenda hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on. Seepärast tuleb tagada, et austatakse liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte ning need kodanikud saavad väljendada soovi kasutada oma hääletamisõigust oma elukohaliikmesriigis. |
| --- | --- |

(14)

Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel ei asenda hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on. Seepärast tuleb tagada, et austatakse liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte ning need kodanikud saavad väljendada soovi kasutada oma hääletamisõigust oma elukohaliikmesriigis.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 1 nimetatud õiguse tulemusliku kasutamise tagamise üks põhikomponent on valimisõigusi ja -menetlusi käsitleva teabe kättesaadavus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 1 nimetatud õiguse tulemusliku kasutamise tagamise üks põhikomponent on valimisõigusi ja -menetlusi käsitleva teabe kättesaadavus.

| (15) | ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 1 nimetatud õiguse tulemusliku kasutamise tagamise üks põhikomponent on valimisõigusi ja -menetlusi käsitleva teabe kättesaadavus.
  Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele peaks olema kättesaadav teave oma valimisõiguste ja valimiskorra kohta liikmesriiki saabumisel, korrapäraselt ja piisavalt aegsasti enne kohalike valimiste toimumist. Samuti tuleks neid teavitada asjaolust, et kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel on eraldi valijate registrid. |
| --- | --- |

(15)

ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 1 nimetatud õiguse tulemusliku kasutamise tagamise üks põhikomponent on valimisõigusi ja -menetlusi käsitleva teabe kättesaadavus.
  Teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikele peaks olema kättesaadav teave oma valimisõiguste ja valimiskorra kohta liikmesriiki saabumisel, korrapäraselt ja piisavalt aegsasti enne kohalike valimiste toimumist. Samuti tuleks neid teavitada asjaolust, et kohalikel valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel on eraldi valijate registrid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriigid peaksid määrama ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 1, ning
  siseriiklike
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad kohalikel valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist. Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriigid peaksid määrama ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 1, ning
  siseriiklike
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad kohalikel valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist. Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada selgelt ja arusaadavalt.

| (16) | Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriigid peaksid määrama ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 1, ning
  riigisiseste
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad kohalikel valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist
  , samuti teavet valimis- ja poliitilise süsteemi kohta, sealhulgas põhiliste omavalitsusüksuste volituste kohta. Sellised ametiasutused peaksid kooskõlastama teavituskampaaniaid kohalike ametiasutuste ja võimaluse korral kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning nad peaks kasutama mitmesuguseid teabekanaleid
  . Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada
  õigeaegselt, korrapäraselt,
  selgelt ja arusaadavalt
  , eelistatavalt nii, et selle keerukus ei ületaks Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud taset B1 (kesktase)
  . |
| --- | --- |

(16)

Valimismenetluste kontekstis mõjutab asjakohase teabe puudumine kodanike võimalusi kasutada valimisõigusi, mis on osa liidu kodanike õigustest. See mõjutab ka pädevate ametiasutuste suutlikkust kasutada oma õigusi ja täita oma kohustusi. Liikmesriigid peaksid määrama ametiasutused, kellel on erikohustused anda liidu kodanikele asjakohast teavet nende õiguste kohta, mis tulenevad ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist b ja artikli 22 lõikest 1, ning
  riigisiseste
  õigusnormide ja menetluste kohta, mis puudutavad kohalikel valimistel osalemist ja nende valimiste korraldamist
  , samuti teavet valimis- ja poliitilise süsteemi kohta, sealhulgas põhiliste omavalitsusüksuste volituste kohta. Sellised ametiasutused peaksid kooskõlastama teavituskampaaniaid kohalike ametiasutuste ja võimaluse korral kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning nad peaks kasutama mitmesuguseid teabekanaleid
  . Teabevahetuse tulemuslikkuse tagamiseks tuleks selline teave esitada
  õigeaegselt, korrapäraselt,
  selgelt ja arusaadavalt
  , eelistatavalt nii, et selle keerukus ei ületaks Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendis määratletud taset B1 (kesktase)
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks
  lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes
  liidu
  ametlikus
  keeles,
  mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele
  .
  Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest
  liidu
  kodanikest
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks
  lisaks vastuvõtva liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele veel vähemalt ühes
  liidu
  ametlikus
  keeles,
  mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele liidu kodanikele
  .
  Liikmesriigid võivad oma territooriumi eri osades või piirkondades kasutada erinevaid liidu ametlikke keeli sõltuvalt sellest, milline keel on arusaadav suurimale osale seal elavatest
  liidu
  kodanikest
  .

| (17) | Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks
  kõigis liidu ametlikes keeltes ja kui ametiasutused seda võimaldavad, siis
  liidu
  valija eelistatud
  keeles,
  mille ta peaks saama anda teada registreerimise ajal
  .
  Vajaduse korral peaks komisjon toetama liikmesriike registreerimis- ja valimiskorda käsitleva teabe tõlkimisel
  liidu
  ametlikesse keeltesse
  . |
| --- | --- |

(17)

Valimiste kohta käiva teabe kättesaadavuse parandamiseks tuleks selline teave teha kättesaadavaks
  kõigis liidu ametlikes keeltes ja kui ametiasutused seda võimaldavad, siis
  liidu
  valija eelistatud
  keeles,
  mille ta peaks saama anda teada registreerimise ajal
  .
  Vajaduse korral peaks komisjon toetama liikmesriike registreerimis- ja valimiskorda käsitleva teabe tõlkimisel
  liidu
  ametlikesse keeltesse
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Iga erand käesoleva direktiivi
  üldeeskirjadest
  peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas nõudega, et kõik piirangud, mis puudutavad kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamist, tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Iga erand käesoleva direktiivi
  üldeeskirjadest
  peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas nõudega, et kõik piirangud, mis puudutavad kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamist, tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47.

| (18) | Iga erand käesoleva direktiivi
  üldnormidest
  peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas nõudega, et kõik piirangud, mis puudutavad kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamist
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike poolt
  , tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47.
  Võttes arvesse, et liikmesriigid kasutavad vähe direktiivis 94/80/EÜ sätestatud võimalusi teha erandeid selle üldnormidest, ei peaks neid erandite tegemise võimalusi enam andma. |
| --- | --- |

(18)

Iga erand käesoleva direktiivi
  üldnormidest
  peab vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega ning ühtlasi peab see olema kooskõlas põhiõiguste harta artikli 52 nõuetega, muu hulgas nõudega, et kõik piirangud, mis puudutavad kohalikel valimistel hääletamis- või kandideerimisõiguse kasutamist
  liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike poolt
  , tuleb kehtestada õigusaktiga ning nende piirangute suhtes tuleb kohaldada proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtet. Lisaks tuleb kõik erandid nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47.
  Võttes arvesse, et liikmesriigid kasutavad vähe direktiivis 94/80/EÜ sätestatud võimalusi teha erandeid selle üldnormidest, ei peaks neid erandite tegemise võimalusi enam andma.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem. Erandid on õigustatud, kui need kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast. Niisugused erandid peavad põhinema elamisperioodikriteeriumil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem. Erandid on õigustatud, kui need kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast. Niisugused erandid peavad põhinema elamisperioodikriteeriumil.

välja jäetud

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Liikmesriigid, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, peaksid saama vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 näha ette kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Liikmesriigid, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, peaksid saama vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 näha ette kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted.

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Tuleb arvestada asjaolu, et teatud liikmesriikides elavatel teiste liikmesriikide kodanikel on õigus valida liikmesriigi parlamendivalimistel ja seetõttu saab käesolevas direktiivis sätestatud formaalsustes teha järeleandmisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Tuleb arvestada asjaolu, et teatud liikmesriikides elavatel teiste liikmesriikide kodanikel on õigus valida liikmesriigi parlamendivalimistel ja seetõttu saab käesolevas direktiivis sätestatud formaalsustes teha järeleandmisi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Belgia Kuningriigile on iseloomulikud eripärad ja tasakaalusuhted, mis on seotud asjaoluga, et tema põhiseaduse artiklites 1–4 sätestatakse kolm ametlikku keelt ning territoriaaljaotus piirkondadeks ja kogukondadeks, seetõttu võib käesoleva direktiivi täielikul kohaldamisel teatavates kommuunides olla niisugune mõju, et kõnealuste eripärade ja tasakaalusuhete arvessevõtmiseks tuleb ette näha võimalus teha erand käesoleva direktiivi sätetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Belgia Kuningriigile on iseloomulikud eripärad ja tasakaalusuhted, mis on seotud asjaoluga, et tema põhiseaduse artiklites 1–4 sätestatakse kolm ametlikku keelt ning territoriaaljaotus piirkondadeks ja kogukondadeks, seetõttu võib käesoleva direktiivi täielikul kohaldamisel teatavates kommuunides olla niisugune mõju, et kõnealuste eripärade ja tasakaalusuhete arvessevõtmiseks tuleb ette näha võimalus teha erand käesoleva direktiivi sätetest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  võivad olla kasulikud
  , et teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada andmete kogumist kohalike valimiste jaoks, peavad liikmesriigid hakkama rakendamist korrapäraselt seirama ja selle kohta esitama aruandeid, mis peaks lisaks statistilistele andmetele sisaldama teavet meetmete kohta, mida on võetud, et toetada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike osalemist valimistel. Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas kõiki pärast direktiivi jõustumist aset leidnud valijaskonna muutusi ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  võivad olla kasulikud
  , et teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada andmete kogumist kohalike valimiste jaoks, peavad liikmesriigid hakkama rakendamist korrapäraselt seirama ja selle kohta esitama aruandeid, mis peaks lisaks statistilistele andmetele sisaldama teavet meetmete kohta, mida on võetud, et toetada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike osalemist valimistel. Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas kõiki pärast direktiivi jõustumist aset leidnud valijaskonna muutusi ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

| (23) | Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  on olulised
  , et
  hinnata asjakohast liidu poliitikat ja
  teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada
  liikmesriikides
  andmete kogumist
  ja esitamist
  kohalike valimiste jaoks, peavad liikmesriigid hakkama rakendamist korrapäraselt seirama ja selle kohta esitama aruandeid, mis peaks lisaks statistilistele andmetele sisaldama teavet meetmete kohta, mida on võetud, et toetada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike
  , sealhulgas puuetega inimeste
  osalemist valimistel.
  Selliseid andmeid tuleks koguda kõigis liikmesriikides läbipaistvalt ja turvaliselt ning samade näitajate alusel. Selleks peaks komisjon kehtestama liikmesriikidele ühised näitajad asjakohaste statistiliste andmete esitamiseks.
  Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas kõiki pärast direktiivi jõustumist aset leidnud valijaskonna muutusi ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. |
| --- | --- |

(23)

Andmed õiguste kasutamise ja käesoleva direktiivi kohaldamise kohta
  on olulised
  , et
  hinnata asjakohast liidu poliitikat ja
  teha kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et tagada liidu kodanike valimisõiguste tulemuslik kasutamine. Et parandada
  liikmesriikides
  andmete kogumist
  ja esitamist
  kohalike valimiste jaoks, peavad liikmesriigid hakkama rakendamist korrapäraselt seirama ja selle kohta esitama aruandeid, mis peaks lisaks statistilistele andmetele sisaldama teavet meetmete kohta, mida on võetud, et toetada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike
  , sealhulgas puuetega inimeste
  osalemist valimistel.
  Selliseid andmeid tuleks koguda kõigis liikmesriikides läbipaistvalt ja turvaliselt ning samade näitajate alusel. Selleks peaks komisjon kehtestama liikmesriikidele ühised näitajad asjakohaste statistiliste andmete esitamiseks.
  Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas kõiki pärast direktiivi jõustumist aset leidnud valijaskonna muutusi ja esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist mõistliku aja jooksul pärast selle jõustumist, pidades tähelepanelikult silmas nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel) (23) kohaldamise hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist mõistliku aja jooksul pärast selle jõustumist, pidades tähelepanelikult silmas nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel) (23) kohaldamise hindamist.

| (24) | Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist mõistliku aja jooksul pärast selle jõustumist, pidades tähelepanelikult silmas nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel) (23) kohaldamise hindamist.
  Vajaduse korral tuleks hinnangu järel esitada seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks. |
| --- | --- |

(24)

Komisjonil on vaja endal hinnata käesoleva direktiivi kohaldamist mõistliku aja jooksul pärast selle jõustumist, pidades tähelepanelikult silmas nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel) (23) kohaldamise hindamist.
  Vajaduse korral tuleks hinnangu järel esitada seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (25) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni, kaasa arvatud poliitilises ja avalikus elus osalemist käsitleva artikli 29 järgimine. Selleks et
  toetada
  puuetega inimeste
  kaasavat
  ja
  võrdset osalemist
  valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust kohalikel valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike
  vajadusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (25) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni, kaasa arvatud poliitilises ja avalikus elus osalemist käsitleva artikli 29 järgimine. Selleks et
  toetada
  puuetega inimeste
  kaasavat
  ja
  võrdset osalemist
  valimistel, tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust kohalikel valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike
  vajadusi
  .

| (26) | Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (25) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni, kaasa arvatud poliitilises ja avalikus elus osalemist käsitleva artikli 29 järgimine. Selleks et
  tagada
  puuetega inimeste
  kaasav
  ja
  võrdne osalemine
  valimistel
  , võttes eelkõige arvesse sisulist mõju, mida kohalikud otsused võivad avaldada ligipääsetavuse küsimustele ning puuetega inimeste ja eakamate kodanike elule
  , tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust kohalikel valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike
  erivajadusi
  .
  Eelkõige peaksid liikmesriigid kaaluma oma riiklikule hääletusmenetlusele kohandatud asjakohase korra rakendamist, et lihtsustada hääletamist puuetega kodanikele, näiteks võimalust valida valimisjaoskonda ning selliste tugitehnoloogiate, -vormingute ja -tehnikate kasutamist nagu punktkiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine. Peale selle peaksid liikmesriigid võimaldama puuetega inimestel saada hääletamisel soovi korral nende enda valitud isikult abi. Liikmesriigid peaksid püüdma pakkuda võimalust hääletada posti teel ja võivad lisaks ette näha muid viise hääletamise hõlbustamiseks, nagu füüsiline eelhääletamine, volikirja alusel hääletamine ning elektrooniline ja internetipõhine hääletamine. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriigid on ratifitseerinud ja liit sõlminud (25) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning sellega on nad võtnud endale kohustuse tagada selle konventsiooni, kaasa arvatud poliitilises ja avalikus elus osalemist käsitleva artikli 29 järgimine. Selleks et
  tagada
  puuetega inimeste
  kaasav
  ja
  võrdne osalemine
  valimistel
  , võttes eelkõige arvesse sisulist mõju, mida kohalikud otsused võivad avaldada ligipääsetavuse küsimustele ning puuetega inimeste ja eakamate kodanike elule
  , tuleks korraldada, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole, saavad selles riigis kasutada õigust kohalikel valimistel hääletada ja kandideerida, võttes nõuetekohaselt arvesse puuetega ja eakamate kodanike
  erivajadusi
  .
  Eelkõige peaksid liikmesriigid kaaluma oma riiklikule hääletusmenetlusele kohandatud asjakohase korra rakendamist, et lihtsustada hääletamist puuetega kodanikele, näiteks võimalust valida valimisjaoskonda ning selliste tugitehnoloogiate, -vormingute ja -tehnikate kasutamist nagu punktkiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine. Peale selle peaksid liikmesriigid võimaldama puuetega inimestel saada hääletamisel soovi korral nende enda valitud isikult abi. Liikmesriigid peaksid püüdma pakkuda võimalust hääletada posti teel ja võivad lisaks ette näha muid viise hääletamise hõlbustamiseks, nagu füüsiline eelhääletamine, volikirja alusel hääletamine ning elektrooniline ja internetipõhine hääletamine.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | „liidu valija“ – liidu kodanik, kellel on kooskõlas käesoleva direktiiviga õigus hääletada kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

da)

„liidu valija“ – liidu kodanik, kellel on kooskõlas käesoleva direktiiviga õigus hääletada kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | „liidu kandidaat“ – liidu kodanik, kellel on kooskõlas käesoleva direktiiviga õigus kandideerida kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

db)

„liidu kandidaat“ – liidu kodanik, kellel on kooskõlas käesoleva direktiiviga õigus kandideerida kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selle riigi territooriumil, loetakse
  artikli 3 kohaselt hääle-
  ja
  kandideerimisõiguslikud isikud
  , kes sama pika perioodi jooksul
  on
  teistes liikmesriikides
  elanud
  , kõnealusele tingimusele
  vastavateks
  . | 1.   Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selle riigi territooriumil, loetakse
  liidu valijad
  ja
  liidu kandidaadid
  , kes
  on elanud
  sama pika perioodi jooksul teistes liikmesriikides, kõnealusele tingimusele
  vastavaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selle riigi territooriumil, loetakse
  artikli 3 kohaselt hääle-
  ja
  kandideerimisõiguslikud isikud
  , kes sama pika perioodi jooksul
  on
  teistes liikmesriikides
  elanud
  , kõnealusele tingimusele
  vastavateks
  .

1.   Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selle riigi territooriumil, loetakse
  liidu valijad
  ja
  liidu kandidaadid
  , kes
  on elanud
  sama pika perioodi jooksul teistes liikmesriikides, kõnealusele tingimusele
  vastavaks
  .

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel võivad selle riigi kodanikud hääletada või kandideerida ainult põhilises omavalitsusüksuses, kus on nende peamine elukoht, kehtib
  artikli 3 kohaselt hääle-
  ja
  kandideerimisõiguslike isikute
  suhtes sama tingimus. | 2.   Kui elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel võivad selle riigi kodanikud hääletada või kandideerida ainult põhilises omavalitsusüksuses, kus on nende peamine elukoht, kehtib
  liidu valijate
  ja
  liidu kandidaatide
  suhtes sama tingimus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel võivad selle riigi kodanikud hääletada või kandideerida ainult põhilises omavalitsusüksuses, kus on nende peamine elukoht, kehtib
  artikli 3 kohaselt hääle-
  ja
  kandideerimisõiguslike isikute
  suhtes sama tingimus.

2.   Kui elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel võivad selle riigi kodanikud hääletada või kandideerida ainult põhilises omavalitsusüksuses, kus on nende peamine elukoht, kehtib
  liidu valijate
  ja
  liidu kandidaatide
  suhtes sama tingimus.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Elukohaliikmesriik võib sätestada, et liidu kodanik, kellelt päritoluliikmesriigi õiguse alusel on tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa seda õigust kasutada kohalikel valmistel. | 1.   Elukohaliikmesriik võib sätestada, et liidu kodanik, kellelt päritoluliikmesriigi õiguse alusel on tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa seda õigust kasutada kohalikel valmistel.
  Kuid päritoluliikmesriigi tehtud otsused puude alusel teovõime piiramise kohta ei piira liidu kodanike õigust kandideerida oma elukohaliikmesriigis kohalikel valimistel, kui elukohaliikmesriigi õiguses on asjakohane õigus tagatud kõikidele sellise puudega inimestele ilma piiranguteta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Elukohaliikmesriik võib sätestada, et liidu kodanik, kellelt päritoluliikmesriigi õiguse alusel on tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa seda õigust kasutada kohalikel valmistel.

1.   Elukohaliikmesriik võib sätestada, et liidu kodanik, kellelt päritoluliikmesriigi õiguse alusel on tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa seda õigust kasutada kohalikel valmistel.
  Kuid päritoluliikmesriigi tehtud otsused puude alusel teovõime piiramise kohta ei piira liidu kodanike õigust kandideerida oma elukohaliikmesriigis kohalikel valimistel, kui elukohaliikmesriigi õiguses on asjakohane õigus tagatud kõikidele sellise puudega inimestele ilma piiranguteta.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriik võib sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ametikohal võivad olla ainult nende enda kodanikud, kui need isikud valitakse ametisse kogu volituste kehtivuse ajaks. | välja jäetud |
| Liikmesriik võib samuti sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ülesannete ajutise või vahepealse täitmise puhul võidakse piirduda oma kodanikega. | |
| Aluslepingut ja üldisi õiguspõhimõtteid arvesse võttes võib liikmesriik võtta asjakohaseid, vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et esimeses lõigus nimetatud ametikohtadel olla ja teises lõigus nimetatud vahepealseid ülesandeid täita saavad ainult nende oma kodanikud. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriik võib sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ametikohal võivad olla ainult nende enda kodanikud, kui need isikud valitakse ametisse kogu volituste kehtivuse ajaks.

välja jäetud

välja jäetud

Liikmesriik võib samuti sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ülesannete ajutise või vahepealse täitmise puhul võidakse piirduda oma kodanikega.

Liikmesriik võib samuti sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ülesannete ajutise või vahepealse täitmise puhul võidakse piirduda oma kodanikega.

Aluslepingut ja üldisi õiguspõhimõtteid arvesse võttes võib liikmesriik võtta asjakohaseid, vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et esimeses lõigus nimetatud ametikohtadel olla ja teises lõigus nimetatud vahepealseid ülesandeid täita saavad ainult nende oma kodanikud.

Aluslepingut ja üldisi õiguspõhimõtteid arvesse võttes võib liikmesriik võtta asjakohaseid, vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et esimeses lõigus nimetatud ametikohtadel olla ja teises lõigus nimetatud vahepealseid ülesandeid täita saavad ainult nende oma kodanikud.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Liikmesriik võib samuti sätestada, et esinduskogu liikmeks valitud liidu kodanikud ei võta osa ei parlamendi valijameeste määramisest ega selle parlamendi liikmete valimisest. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Liikmesriik võib samuti sätestada, et esinduskogu liikmeks valitud liidu kodanikud ei võta osa ei parlamendi valijameeste määramisest ega selle parlamendi liikmete valimisest.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Isikute suhtes, kellel artikli 3 kohaselt on kandideerimisõigus,
  kohaldatakse samasuguseid ametikohtade ühitamatuse tingimusi, mida elukohaliikmesriigi seaduste alusel kohaldatakse selle riigi kodanike suhtes. | 1.   
  Liidu kandidaatide suhtes
  kohaldatakse samasuguseid ametikohtade ühitamatuse tingimusi, mida elukohaliikmesriigi seaduste alusel kohaldatakse selle riigi kodanike suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Isikute suhtes, kellel artikli 3 kohaselt on kandideerimisõigus,
  kohaldatakse samasuguseid ametikohtade ühitamatuse tingimusi, mida elukohaliikmesriigi seaduste alusel kohaldatakse selle riigi kodanike suhtes.

1.   
  Liidu kandidaatide suhtes
  kohaldatakse samasuguseid ametikohtade ühitamatuse tingimusi, mida elukohaliikmesriigi seaduste alusel kohaldatakse selle riigi kodanike suhtes.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Valija, kes vastab artikli 3 tingimustele, kasutab oma hääletamisõigust elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, kui ta on selleks soovi avaldanud. | 1.   
  Liidu
  valija, kes vastab artikli 3 tingimustele, kasutab oma hääletamisõigust elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, kui ta on selleks soovi avaldanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Valija, kes vastab artikli 3 tingimustele, kasutab oma hääletamisõigust elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, kui ta on selleks soovi avaldanud.

1.   
  Liidu
  valija, kes vastab artikli 3 tingimustele, kasutab oma hääletamisõigust elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, kui ta on selleks soovi avaldanud.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui hääletamine elukohaliikmesriigis on kohustuslik, on
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslikud ja
  elukohaliikmesriigis valijate registrisse kantud
  isikud
  samuti kohustatud hääletama. | 2.   Kui hääletamine elukohaliikmesriigis on kohustuslik, on elukohaliikmesriigis valijate registrisse kantud
  liidu valijad
  samuti kohustatud hääletama. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui hääletamine elukohaliikmesriigis on kohustuslik, on
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslikud ja
  elukohaliikmesriigis valijate registrisse kantud
  isikud
  samuti kohustatud hääletama.

2.   Kui hääletamine elukohaliikmesriigis on kohustuslik, on elukohaliikmesriigis valijate registrisse kantud
  liidu valijad
  samuti kohustatud hääletama.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid,
  kus hääletamine ei ole kohustuslik
  ,
  võivad sätestada artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute automaatse kandmise valijate registrisse
  . | 3.   Liikmesriigid
  püüavad kehtestada korra
  ,
  mille kohaselt registreeritakse teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud elukohaliikmesriigis elanikuks registreerimisel kohe ka liidu valijaks valijate registris
  ,
  kui asjaomane liidu kodanik annab selleks nõusoleku
  .
  Liidu valijatel, kes on loobunud kohesest registreerimisest, palutakse registreeruda aegsasti enne valimisperioodi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid,
  kus hääletamine ei ole kohustuslik
  ,
  võivad sätestada artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute automaatse kandmise valijate registrisse
  .

3.   Liikmesriigid
  püüavad kehtestada korra
  ,
  mille kohaselt registreeritakse teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud elukohaliikmesriigis elanikuks registreerimisel kohe ka liidu valijaks valijate registris
  ,
  kui asjaomane liidu kodanik annab selleks nõusoleku
  .
  Liidu valijatel, kes on loobunud kohesest registreerimisest, palutakse registreeruda aegsasti enne valimisperioodi.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada
  artikli 3 kohaselt hääleõigusliku isiku
  kandmist valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva. | 1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada
  liidu valija
  kandmist valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada
  artikli 3 kohaselt hääleõigusliku isiku
  kandmist valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva.

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada
  liidu valija
  kandmist valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik samad
  dokumendid nagu selle riigi kodakondsusega valija. | Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab
  liidu valija samad või samaväärsed
  dokumendid nagu selle riigi kodakondsusega valija.
  Ta esitab ka ametliku avalduse kooskõlas II lisas esitatud vormiga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik samad
  dokumendid nagu selle riigi kodakondsusega valija.

artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik samad

Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab
  liidu valija samad või samaväärsed
  dokumendid nagu selle riigi kodakondsusega valija.
  Ta esitab ka ametliku avalduse kooskõlas II lisas esitatud vormiga.

liidu valija samad või samaväärsed

Ta esitab ka ametliku avalduse kooskõlas II lisas esitatud vormiga.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 8 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Elukohaliikmesriik võib samuti nõuda, et
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi koos ametliku avaldusega, mis on koostatud kooskõlas II lisas esitatud malliga
  . | Elukohaliikmesriik võib samuti nõuda, et
  liidu valija |
| | a) | esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Elukohaliikmesriik võib samuti nõuda, et
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi koos ametliku avaldusega, mis on koostatud kooskõlas II lisas esitatud malliga
  .

artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi koos ametliku avaldusega, mis on koostatud kooskõlas II lisas esitatud malliga

Elukohaliikmesriik võib samuti nõuda, et
  liidu valija

liidu valija

a)

a)

esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi;

esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi;

| b) | märgiks kuupäeva, millest alates ta on elanud kõnealuses või mõnes teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

b)

märgiks kuupäeva, millest alates ta on elanud kõnealuses või mõnes teises liikmesriigis;

märgiks kuupäeva, millest alates ta on elanud kõnealuses või mõnes teises liikmesriigis;

| c) | märgiks soovi korral ühe või mitu eelistatud keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab
  . |
| --- | --- |

c)

c)

märgiks soovi korral ühe või mitu eelistatud keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab
  .

märgiks soovi korral ühe või mitu eelistatud keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 8 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Artikli 3 kohaselt hääleõiguslikud ja
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kantud
  isikud
  jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui liikmesriik on sätestanud, et kodanikele teatatakse nende valijate registrist kustutamisest, kohaldatakse neid sätteid samamoodi ka
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute
  suhtes. | 3.   Elukohaliikmesriigi valijate registrisse kantud
  liidu valijad
  jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui liikmesriik on sätestanud, et kodanikele teatatakse nende valijate registrist kustutamisest, kohaldatakse neid sätteid samamoodi ka
  liidu valijate
  suhtes.
  Kõnealune teade esitatakse asjaomastele liidu valijatele liidu keeles, mis on märgitud ametlikus avalduses selle isiku eelistatud keeleks, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Artikli 3 kohaselt hääleõiguslikud ja
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kantud
  isikud
  jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui liikmesriik on sätestanud, et kodanikele teatatakse nende valijate registrist kustutamisest, kohaldatakse neid sätteid samamoodi ka
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute
  suhtes.

3.   Elukohaliikmesriigi valijate registrisse kantud
  liidu valijad
  jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad sealt kustutatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele. Kui liikmesriik on sätestanud, et kodanikele teatatakse nende valijate registrist kustutamisest, kohaldatakse neid sätteid samamoodi ka
  liidu valijate
  suhtes.
  Kõnealune teade esitatakse asjaomastele liidu valijatele liidu keeles, mis on märgitud ametlikus avalduses selle isiku eelistatud keeleks, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 5

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Ilma et see piiraks ühegi liikmesriigi nende normide kohaldamist, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust, ei too
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kandmine kaasa nende kustutamist päritoluliikmesriigi valijate registrist. | 5.   Ilma et see piiraks ühegi liikmesriigi nende normide kohaldamist, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust, ei too
  liidu valijate
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kandmine kaasa nende kustutamist päritoluliikmesriigi valijate registrist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Ilma et see piiraks ühegi liikmesriigi nende normide kohaldamist, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust, ei too
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kandmine kaasa nende kustutamist päritoluliikmesriigi valijate registrist.

5.   Ilma et see piiraks ühegi liikmesriigi nende normide kohaldamist, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust, ei too
  liidu valijate
  elukohaliikmesriigi valijate registrisse kandmine kaasa nende kustutamist päritoluliikmesriigi valijate registrist.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kandideerimistaotluse esitamisel esitab
  artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik
  samad tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Elukohaliikmesriik võib nõuda, et asjaomane isik esitaks ametliku avalduse, mis on koostatud kooskõlas III lisas esitatud
  malliga. | 1.   Kandideerimistaotluse esitamisel esitab
  teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanik
  samad
  või samaväärsed
  tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Elukohaliikmesriik võib nõuda, et asjaomane isik esitaks ametliku avalduse, mis on koostatud kooskõlas III lisas esitatud
  vormiga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kandideerimistaotluse esitamisel esitab
  artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik
  samad tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Elukohaliikmesriik võib nõuda, et asjaomane isik esitaks ametliku avalduse, mis on koostatud kooskõlas III lisas esitatud
  malliga.

1.   Kandideerimistaotluse esitamisel esitab
  teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanik
  samad
  või samaväärsed
  tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Elukohaliikmesriik võib nõuda, et asjaomane isik esitaks ametliku avalduse, mis on koostatud kooskõlas III lisas esitatud
  vormiga
  .

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 9 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et
  artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik peab: | 2.   Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et
  liidu kandidaat |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et
  artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik peab:

2.   Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et
  liidu kandidaat

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | sedastama
  kandideerimistaotluse esitamisel vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et talt ei ole päritoluliikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

sedastama
  kandideerimistaotluse esitamisel vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et talt ei ole päritoluliikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud;

sedastama

| a) | sedastaks
  kandideerimistaotluse esitamisel vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et talt ei ole päritoluliikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud
  . Kui ametliku avalduse sisus on õigustatult põhjust kahelda, võib elukohaliikmesriik taotleda otse teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodaniku päritoluliikmesriigilt enne või pärast valimisi tõendit selle kohta, et isikult ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud
  ; |
| --- | --- |

a)

sedastaks
  kandideerimistaotluse esitamisel vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et talt ei ole päritoluliikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud
  . Kui ametliku avalduse sisus on õigustatult põhjust kahelda, võib elukohaliikmesriik taotleda otse teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodaniku päritoluliikmesriigilt enne või pärast valimisi tõendit selle kohta, et isikult ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud
  ;

sedastaks

. Kui ametliku avalduse sisus on õigustatult põhjust kahelda, võib elukohaliikmesriik taotleda otse teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodaniku päritoluliikmesriigilt enne või pärast valimisi tõendit selle kohta, et isikult ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | juhul, kui on põhjust kahelda punkti a kohase avalduse sisus, esitama enne või pärast valimisi päritoluliikmesriigi pädevate haldusasutuste tõendi selle kohta, et temalt ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud või et need asutused ei tea niisugusest õiguse äravõtmisest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

juhul, kui on põhjust kahelda punkti a kohase avalduse sisus, esitama enne või pärast valimisi päritoluliikmesriigi pädevate haldusasutuste tõendi selle kohta, et temalt ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud või et need asutused ei tea niisugusest õiguse äravõtmisest;

juhul, kui on põhjust kahelda punkti a kohase avalduse sisus, esitama enne või pärast valimisi päritoluliikmesriigi pädevate haldusasutuste tõendi selle kohta, et temalt ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud või et need asutused ei tea niisugusest õiguse äravõtmisest;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | märgiks soovi korral ühe või mitu keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

märgiks soovi korral ühe või mitu keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab
  .

märgiks soovi korral ühe või mitu keelt, milles ta sooviks saada artikli 12 lõikes 2 osutatud teavet ja mis on valitud liidu ametlike keelte hulgast või muude keelte hulgast, kui pädev asutus seda võimaldab

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõik 1

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  , kes näevad kodanikele
  ette võimaluse hääletada kohalikel valimistel eelhääletamise,
  posti teel
  hääletamise või elektroonilise ja interneti teel hääletamise
  võimaluse
  , tagavad, et need hääletusviisid on samadel tingimustel kättesaadavad ka
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele
  . | Liikmesriigid
  püüavad näha
  ette võimaluse hääletada kohalikel valimistel
  posti teel. Kui kohalikel valimistel lubavad liikmesriigid oma kodanikel hääletada posti teel,
  eelhääletada,
  hääletada volikirja alusel
  või hääletata elektrooniliselt ja interneti teel, tagavad
  nad
  , et need hääletusviisid on samadel tingimustel kättesaadavad ka
  liidu valijatele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  , kes näevad kodanikele
  ette võimaluse hääletada kohalikel valimistel eelhääletamise,
  posti teel
  hääletamise või elektroonilise ja interneti teel hääletamise
  võimaluse
  , tagavad, et need hääletusviisid on samadel tingimustel kättesaadavad ka
  artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele
  .

, kes näevad kodanikele

posti teel

võimaluse

artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele

Liikmesriigid
  püüavad näha
  ette võimaluse hääletada kohalikel valimistel
  posti teel. Kui kohalikel valimistel lubavad liikmesriigid oma kodanikel hääletada posti teel,
  eelhääletada,
  hääletada volikirja alusel
  või hääletata elektrooniliselt ja interneti teel, tagavad
  nad
  , et need hääletusviisid on samadel tingimustel kättesaadavad ka
  liidu valijatele
  .

püüavad näha

posti teel. Kui kohalikel valimistel lubavad liikmesriigid oma kodanikel hääletada posti teel,

hääletada volikirja alusel

nad

liidu valijatele

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  õigeaegselt ning selges ja lihtsas keeles,
  milline otsus tehti tema
  taotluse kohta
  valijate registrisse kandmise või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta. | 1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule, milline otsus tehti tema
  kohese valijaks registreerimise,
  valijate registrisse kandmise
  taotluse
  või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule
  õigeaegselt ning selges ja lihtsas keeles,
  milline otsus tehti tema
  taotluse kohta
  valijate registrisse kandmise või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta.

1.   Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule, milline otsus tehti tema
  kohese valijaks registreerimise,
  valijate registrisse kandmise
  taotluse
  või kandideerimistaotluse vastuvõetavuse kohta.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui liidu kodanikku ei kanta valijate registrisse või kui keeldutakse tema valijate registrisse kandmise taotluse vastuvõtmisest või kui tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. | 2.   Kui liidu kodanikku ei kanta valijate registrisse või kui keeldutakse tema
  kohesest registreerimisest valijate registris või
  valijate registrisse kandmise taotluse vastuvõtmisest või kui tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus
  tõhusatele
  õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui liidu kodanikku ei kanta valijate registrisse või kui keeldutakse tema valijate registrisse kandmise taotluse vastuvõtmisest või kui tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

2.   Kui liidu kodanikku ei kanta valijate registrisse või kui keeldutakse tema
  kohesest registreerimisest valijate registris või
  valijate registrisse kandmise taotluse vastuvõtmisest või kui tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus
  tõhusatele
  õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui valijate registris või kohalike valimiste kandidaatide nimekirjas on vigu, on asjaomasel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. | 3.   Kui valijate registris või kohalike valimiste kandidaatide nimekirjas on vigu, on asjaomasel isikul õigus
  tõhusatele
  õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui valijate registris või kohalike valimiste kandidaatide nimekirjas on vigu, on asjaomasel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

3.   Kui valijate registris või kohalike valimiste kandidaatide nimekirjas on vigu, on asjaomasel isikul õigus
  tõhusatele
  õiguskaitsevahenditele samasugustel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikli 11 – lõige 3 a (uus)

Artikli 11 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid teavitavad asjaomast isikut selges ja lihtsas keeles ning õigeaegselt lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest isiku ametlikus avalduses märgitud eelistatud keeles, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid teavitavad asjaomast isikut selges ja lihtsas keeles ning õigeaegselt lõikes 1 osutatud otsusest ning lõigetes 2 ja 3 osutatud õiguskaitsevahenditest isiku ametlikus avalduses märgitud eelistatud keeles, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid määravad
  riikliku
  asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes. | 1.   Liikmesriigid määravad
  pädeva
  asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes.
  Asjaomased asutused esitavad teabe kooskõlastatud viisil ja võimaluse korral koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega elanikuks registreerimisel ja aegsasti enne valimisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid määravad
  riikliku
  asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes.

1.   Liikmesriigid määravad
  pädeva
  asutuse, kes vastutab vajalike meetmete võtmise eest, et tagada teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike õigeaegne teavitamine sellest, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes.
  Asjaomased asutused esitavad teabe kooskõlastatud viisil ja võimaluse korral koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega elanikuks registreerimisel ja aegsasti enne valimisi.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 määratud asutus edastab valijatele ja
  isikutele, kellel on õigus kandideerida vastavalt artiklile 3,
  otse ja individuaalselt järgmise teabe: | 2.   Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 määratud asutus edastab
  liidu
  valijatele ja
  liidu kandidaatidele
  otse ja individuaalselt järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 määratud asutus edastab valijatele ja
  isikutele, kellel on õigus kandideerida vastavalt artiklile 3,
  otse ja individuaalselt järgmise teabe:

2.   Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 määratud asutus edastab
  liidu
  valijatele ja
  liidu kandidaatidele
  otse ja individuaalselt järgmise teabe:

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kui see on olemas, siis valimiste kuupäev, ning kuidas ja kus hääletada, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

kui see on olemas, siis valimiste kuupäev, ning kuidas ja kus hääletada,

| b) | kui see on olemas, siis valimiste kuupäev, ning kuidas ja kus hääletada
  , sealhulgas asjakohasel juhul artiklis 10 osutatud konkreetsed hääletusviisid
  ; |
| --- | --- |

b)

kui see on olemas, siis valimiste kuupäev, ning kuidas ja kus hääletada
  , sealhulgas asjakohasel juhul artiklis 10 osutatud konkreetsed hääletusviisid
  ;

, sealhulgas asjakohasel juhul artiklis 10 osutatud konkreetsed hääletusviisid

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | erimeetmed, et lihtsustada hääleõiguse kasutamist teatavate valijarühmade, näiteks puuetega inimeste puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

erimeetmed, et lihtsustada hääleõiguse kasutamist teatavate valijarühmade, näiteks puuetega inimeste puhul;

erimeetmed, et lihtsustada hääleõiguse kasutamist teatavate valijarühmade, näiteks puuetega inimeste puhul;

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b b (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | teave valimis- ja poliitilise süsteemi kohta, sealhulgas põhiliste omavalitsusüksuste volituste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

teave valimis- ja poliitilise süsteemi kohta, sealhulgas põhiliste omavalitsusüksuste volituste kohta;

teave valimis- ja poliitilise süsteemi kohta, sealhulgas põhiliste omavalitsusüksuste volituste kohta;

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes, ja
  lõikes 2 osutatud
  teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles. | Lõikes 1 osutatud
  teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes, ja
  muu käesoleva direktiivi kohaselt edastatav
  teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles.
  Lõikes 1 osutatud teave tuleb esitada kõigis liidu ametlikes keeltes ning lõikes 2 osutatud teave tuleb edastada asjaomasele isikule tema ametlikus avalduses märgitud eelistatud keeles, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes, ja
  lõikes 2 osutatud
  teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles.

valija

kandidaadina

lõikes 2 osutatud

Lõikes 1 osutatud
  teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes, ja
  muu käesoleva direktiivi kohaselt edastatav
  teave tuleb esitada selges ja lihtsas keeles.
  Lõikes 1 osutatud teave tuleb esitada kõigis liidu ametlikes keeltes ning lõikes 2 osutatud teave tuleb edastada asjaomasele isikule tema ametlikus avalduses märgitud eelistatud keeles, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud.

Lõikes 1 osutatud

valijaks

kandidaadiks

muu käesoleva direktiivi kohaselt edastatav

Lõikes 1 osutatud teave tuleb esitada kõigis liidu ametlikes keeltes ning lõikes 2 osutatud teave tuleb edastada asjaomasele isikule tema ametlikus avalduses märgitud eelistatud keeles, kui liidu valija on sellise eelistuse märkinud.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks sellele, et esimeses lõigus osutatud teave edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles, tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele Euroopa Liidu kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (28)

  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks sellele, et esimeses lõigus osutatud teave edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles, tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele Euroopa Liidu kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

   (28)

  artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele.

Lisaks sellele, et esimeses lõigus osutatud teave edastatakse ühes või mitmes vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles, tuleb sellele lisada ka tõlge vähemalt ühte muusse liidu ametlikku keelde, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele Euroopa Liidu kodanikele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1724

28

artiklis 9 sätestatud kvaliteedinõuetele.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Komisjon tagab, et teave, mis on seotud liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike õigusega hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 1, ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave tehakse kõnealustele kodanikele kättesaadavaks selgel ja ligipääsetaval viisil ning vajaduse korral kõigis liidu ametlikes keeltes, sealhulgas Europe Directi ja Your Europe’i kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)
     
  Komisjon tagab, et teave, mis on seotud liikmesriigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike õigusega hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 1, ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave tehakse kõnealustele kodanikele kättesaadavaks selgel ja ligipääsetaval viisil ning vajaduse korral kõigis liidu ametlikes keeltes, sealhulgas Europe Directi ja Your Europe’i kaudu.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – lõige 4

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele ja
  eakatele
  kättesaadavaks, kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele
  , eakatele, äärealadel elavatele inimestele, vähemusrühmadele
  ja
  üldiselt valimistel hääletamisel raskusi kogevatele inimestele
  kättesaadavaks,
  kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/882

   (1a)

  I lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid ning
  kasutades
  neile
  asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid
  , näiteks viipekeelt, punktkirja või kergesti loetavat vormingut
  .
  Liikmesriigid võivad tagada, et puuetega inimesed saavad hääletamisel soovi korral nende enda valitud isikult abi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valija
  või
  kandidaadina
  registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele ja
  eakatele
  kättesaadavaks, kasutades asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid.

4.   Liikmesriigid tagavad, et teave selle kohta, millised tingimused ja üksikasjalikud normid kehtivad kohalikel valimistel
  valijaks
  või
  kandidaadiks
  registreerimise suhtes, ja lõikes 2 osutatud teave tehakse puuetega inimestele
  , eakatele, äärealadel elavatele inimestele, vähemusrühmadele
  ja
  üldiselt valimistel hääletamisel raskusi kogevatele inimestele
  kättesaadavaks,
  kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/882

   (1a)

  I lisas sätestatud ligipääsetavusnõudeid ning
  kasutades
  neile
  asjakohaseid teabevahetuse vahendeid, viise ja vorminguid
  , näiteks viipekeelt, punktkirja või kergesti loetavat vormingut
  .
  Liikmesriigid võivad tagada, et puuetega inimesed saavad hääletamisel soovi korral nende enda valitud isikult abi.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | välja jäetud |
| Erandid | |
| 1.
     
  Kui liikmesriigis on hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina käesolevast direktiivist: | |
| a) | reserveerida hääletamisõiguse artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu ametiaeg; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

välja jäetud

välja jäetud

Erandid

Erandid

1.
     
  Kui liikmesriigis on hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses oma riigi kodakondsusega ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina käesolevast direktiivist:

a)

a)

reserveerida hääletamisõiguse artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu ametiaeg;

reserveerida hääletamisõiguse artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu ametiaeg;

| b) | reserveerida kandideerimisõiguse artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu kaks ametiaega; ning |
| --- | --- |

b)

b)

reserveerida kandideerimisõiguse artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu kaks ametiaega; ning

reserveerida kandideerimisõiguse artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu kaks ametiaega; ning

| c) | võtta asjakohased meetmed kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada mõne teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike integratsiooni. |
| --- | --- |

c)

c)

võtta asjakohased meetmed kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada mõne teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike integratsiooni.

võtta asjakohased meetmed kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada mõne teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike integratsiooni.

2.
     
  Belgia Kuningriik võib erandina käesoleva direktiivi sätetest kohaldada lõike 1 punkti a sätteid piiratud arvu omavalitsusüksuste suhtes, kelle nimekirja ta edastab vähemalt üks aasta enne omavalitsusüksuse valimisi, mille puhul ta kavatseb erandit rakendada.

3.
     
  Kui liikmesriigi õigusaktid näevad ette, et kõnealuses liikmesriigis elavatel teise liikmesriigi kodanikel on õigus valida selle riigi parlamenti ja et neid võidakse selleks kanda kõnealuse riigi valijate registrisse täpselt samadel tingimustel nagu riigi kodakondsusega valijaid, võib esimene liikmesriik erandina käesolevast direktiivist nende kodanike puhul loobuda artiklite 6–11 kohaldamisest.

4.
     
  Iga kuue aasta järel pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, kontrollimaks, kas asjaomastele liikmesriikidele vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 22 lõikele 1 tehtud erand on veel õigustatud, ning teeb ettepaneku vajalike kohanduste tegemiseks. Lõigete 1 ja 2 alusel erandeid rakendavad liikmesriigid annavad komisjonile kogu vajaliku taustteabe.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – pealkiri

Artikkel 14 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aruandlus | Andmete kogumine ja
  aruandlus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aruandlus

Andmete kogumine ja
  aruandlus

Andmete kogumine ja

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 14 – lõige 1

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seejärel iga nelja aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva direktiivi, sh artikli 5 lõigete 3 ja 4 kohaldamise kohta oma territooriumil. Aruanne peab sisaldama statistilisi andmeid
  artikli 3 kohaselt hääletamis-
  ja
  kandideerimisõiguslike isikute
  osalemise kohta kohalikel valimistel ning kokkuvõtet
  sellekohastest meetmetest
  . | 1.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seejärel iga nelja aasta tagant esitavad liikmesriigid
  üldsusele ja
  komisjonile aruande käesoleva direktiivi, sh artikli 5 lõigete 3 ja 4 kohaldamise kohta oma territooriumil. Aruanne peab sisaldama
  peale üldiste tähelepanekute ka
  statistilisi andmeid
  liidu valijate
  ja
  liidu kandidaatide
  osalemise kohta kohalikel valimistel ning kokkuvõtet
  meetmetest, mida on võetud nende osalemise lihtsustamiseks ja soodustamiseks. Kõnealuseid andmeid kogutakse läbipaistval, ühtsel ja turvalisel viisil ühiste näitajate alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seejärel iga nelja aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva direktiivi, sh artikli 5 lõigete 3 ja 4 kohaldamise kohta oma territooriumil. Aruanne peab sisaldama statistilisi andmeid
  artikli 3 kohaselt hääletamis-
  ja
  kandideerimisõiguslike isikute
  osalemise kohta kohalikel valimistel ning kokkuvõtet
  sellekohastest meetmetest
  .

1.   Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja seejärel iga nelja aasta tagant esitavad liikmesriigid
  üldsusele ja
  komisjonile aruande käesoleva direktiivi, sh artikli 5 lõigete 3 ja 4 kohaldamise kohta oma territooriumil. Aruanne peab sisaldama
  peale üldiste tähelepanekute ka
  statistilisi andmeid
  liidu valijate
  ja
  liidu kandidaatide
  osalemise kohta kohalikel valimistel ning kokkuvõtet
  meetmetest, mida on võetud nende osalemise lihtsustamiseks ja soodustamiseks. Kõnealuseid andmeid kogutakse läbipaistval, ühtsel ja turvalisel viisil ühiste näitajate alusel
  .

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikli 14 – lõige 1 a (uus)

Artikli 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte lõikes 1 osutatud statistiliste andmete kogumise aluseks olevate ühiste näitajate kehtestamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte lõikes 1 osutatud statistiliste andmete kogumise aluseks olevate ühiste näitajate kehtestamise kohta.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõik 1

Artikkel 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab kahe aasta jooksul pärast 2029. aasta Euroopa Parlamendi valimisi käesoleva direktiivi kohaldamist ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel. | Komisjon hindab kahe aasta jooksul pärast 2029. aasta Euroopa Parlamendi valimisi käesoleva direktiivi kohaldamist ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel.
  Asjakohasel juhul lisatakse hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab kahe aasta jooksul pärast 2029. aasta Euroopa Parlamendi valimisi käesoleva direktiivi kohaldamist ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel.

Komisjon hindab kahe aasta jooksul pärast 2029. aasta Euroopa Parlamendi valimisi käesoleva direktiivi kohaldamist ja koostab hindamisaruande edusammude kohta, mida on tehtud direktiivis esitatud eesmärkide saavutamisel.
  Asjakohasel juhul lisatakse hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Asjakohasel juhul lisatakse hinnangule seadusandlik ettepanek käesoleva direktiivi muutmiseks.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklites
  2, 8
  ja
  9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva direktiivi jõustumisest. | 2.   
  Artikli 2 lõikes
  2,
  artikli
  8
  lõikes 4, artikli
  9
  lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 1a
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva direktiivi jõustumisese kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artiklites
  2, 8
  ja
  9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva direktiivi jõustumisest.

2.   
  Artikli 2 lõikes
  2,
  artikli
  8
  lõikes 4, artikli
  9
  lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 1a
  osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva direktiivi jõustumisese kuupäev].

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 3

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Nõukogu võib
  artiklites
  2, 8
  ja
  9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Nõukogu võib
  artikli 2 lõikes
  2,
  artikli
  8
  lõikes 4, artikli
  9
  lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 1a
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Nõukogu võib
  artiklites
  2, 8
  ja
  9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Nõukogu võib
  artikli 2 lõikes
  2,
  artikli
  8
  lõikes 4, artikli
  9
  lõikes 3 ja artikli 14 lõikes 1a
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 6

Artikkel 16 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Artiklite
  2, 8
  ja
  9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   
  Artikli 2 lõike
  2,
  artikli
  8
  lõike 4, artikli
  9
  lõike 3 ja artikli 14 lõike 1a
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Artiklite
  2, 8
  ja
  9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   
  Artikli 2 lõike
  2,
  artikli
  8
  lõike 4, artikli
  9
  lõike 3 ja artikli 14 lõike 1a
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõik 2

Artikkel 19 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikleid 1–7, artikli 8 lõiget 1, artikli 11 lõiget 2
  ja artiklit 13
  kohaldatakse alates 31. detsembrist 2023. | Artikleid 1–7, artikli 8 lõiget 1
  ja
  artikli 11 lõiget 2 kohaldatakse alates 31. detsembrist 2023. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikleid 1–7, artikli 8 lõiget 1, artikli 11 lõiget 2
  ja artiklit 13
  kohaldatakse alates 31. detsembrist 2023.

ja artiklit 13

Artikleid 1–7, artikli 8 lõiget 1
  ja
  artikli 11 lõiget 2 kohaldatakse alates 31. detsembrist 2023.

ja

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – pealkiri

II lisa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | II LISA. Liidu valijate esitatav ametlik avaldus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II LISA. Liidu valijate esitatav ametlik avaldus

II LISA. Liidu valijate esitatav ametlik avaldus

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – lõik 1 a (uus)

II lisa – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kinnitan, et kohalikel valimistel hääletamisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kinnitan, et kohalikel valimistel hääletamisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest:

Kinnitan, et kohalikel valimistel hääletamisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest:

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

II lisa – tabel 1 a (uus)

II lisa – tabel 1 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

   (1a) |
| --- |
| Koht/kuupäev: | |
| Allkiri: | |

Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

   (1a)

Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

1a

Koht/kuupäev:

Koht/kuupäev:

Allkiri:

Allkiri:

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – pealkiri

III lisa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | III LISA. Liidu kandidaatide esitatav ametlik avaldus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

III LISA. Liidu kandidaatide esitatav ametlik avaldus

III LISA. Liidu kandidaatide esitatav ametlik avaldus

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – lõik 1 a (uus)

III lisa – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kinnitan, et kohalikel valimistel kandideerimisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kinnitan, et kohalikel valimistel kandideerimisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest:

Kinnitan, et kohalikel valimistel kandideerimisega seotud edasist teavet võib mulle edastada ühes või mitmes järgmistest keeltest:

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – tabel 1 a (uus)

III lisa – tabel 1 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

   (1a) |
| --- |
| Koht/kuupäev: | |
| Allkiri: | |

Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

   (1a)

Olen olnud ... (elukohaliikmesriigi nimi) elanik ... (ajavahemik)

1a

Koht/kuupäev:

Koht/kuupäev:

Allkiri:

Allkiri:

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

1

(22)  2020. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta. Kodanike võimestamine ja nende õiguste kaitsmine (COM/2020/730 final).

22

(22)  2020. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta. Kodanike võimestamine ja nende õiguste kaitsmine (COM/2020/730 final).

22

(23)  Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (uuesti sõnastatud).

23

(23)  Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (uuesti sõnastatud).

23

(25)  Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

25

(25)  Nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

25

(28)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1–38).

28

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1724, millega luuakse ühtne digivärav teabele ja menetlustele ning abi- ja probleemilahendamisteenustele juurdepääsu pakkumiseks ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 1–38).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

(1a)  Ainult siis, kui liikmesriigi õigus seda nõuab.

1a

(1a)  Ainult siis, kui liikmesriigi õigus seda nõuab.

1a

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/127 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/127

---

P9_TA(2023)0039

Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2 heite normid

Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite norme kooskõlas liidu suuremate kliimaeesmärkidega (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 283/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0556),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0322/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Iirimaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iirimaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2022. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 27. jaanuari 2022. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 27. jaanuari 2022. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0150/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 194, 12.5.2022, lk 81.

(2)  ELT C 270, 13.7.2022, lk 38.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0234).

---

P9_TC1-COD(2021)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/851) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 15. veebruar 2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/128

---

P9_TA(2023)0040

Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide (ELTIFid) määruse muutmine

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses kõlblike varade ja investeeringute ulatuse, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete, raha laenamise ja muude fonditingimustega ning seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide tegevuslubade, investeerimispoliitika ja tegevustingimustega (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 283/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0722), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0722),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0435/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0435/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0196/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0196/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 64.

---

P9_TC1-COD(2021)0377

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/760 seoses Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide investeerimispoliitika ja tegevustingimustega ning seoses kõlblike investeerimisvarade spektri, portfelli koosseisu ja hajutamise nõuete ning raha laenamise ja muude fonditingimustega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/606) lõplikule kujule).

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/129

---

P9_TA(2023)0041

ELi ja Põhja-Makedoonia kokkulepe: Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevus Põhja-Makedoonia Vabariigis

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Põhja-Makedoonia Vabariigi vahelise Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Põhja-Makedoonia Vabariigis käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 283/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12895/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12895/2022),

| — | võttes arvesse Põhja-Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Põhja-Makedoonia Vabariigis käsitleva kokkuleppe eelnõu (12896/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Makedoonia Vabariigi ja Euroopa Liidu vahelise Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Põhja-Makedoonia Vabariigis käsitleva kokkuleppe eelnõu (12896/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d, artikli 79 lõike 2 punktile c ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0369/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d, artikli 79 lõike 2 punktile c ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0369/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0027/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0027/2023),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Põhja-Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/130

---

P9_TA(2023)0042

Poolale loa andmine ratifitseerida Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega antakse Poolale luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 283/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10918/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10918/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0293/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0007/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A9-0007/2023),

| 1. | annab nõusoleku Poolale loa andmiseks, et ratifitseerida Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni muudatus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/131

---

P9_TA(2023)0043

EÜ ja Korea vahelise ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitleva koostöölepingu protokoll: Bulgaaria, Horvaatia ja Rumeenia ühinemine

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlevale koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

(Nõusolek)

(2023/C 283/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06739/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06739/2019),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlevale koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (06756/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelisele ülemaailmset tsiviilotstarbelist satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) käsitlevale koostöölepingule Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli eelnõu (06756/2019),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0366/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 172 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0366/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4, artikli 114 lõiget 7 ning artikli 52 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4, artikli 114 lõiget 7 ning artikli 52 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A9-0006/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A9-0006/2023),

| 1. | annab nõusoleku koostöölepingule lisatud protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Korea Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/132

---

P9_TA(2023)0044

Ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames: kiipide ühisettevõte

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 283/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0047), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0047),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0113/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0012/2023),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

2022/0033(NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

ning arvestades järgmist:

| -1) | Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamine on majandusliku vastupanuvõime ja julgeoleku, strateegilise autonoomia, suurema digitaalse suveräänsuse ja sõltuvuse vähendamise üks põhikomponente ning etendab rohe- ja digipöördes olulist rolli. |
| --- | --- |

-1)

Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamine on majandusliku vastupanuvõime ja julgeoleku, strateegilise autonoomia, suurema digitaalse suveräänsuse ja sõltuvuse vähendamise üks põhikomponente ning etendab rohe- ja digipöördes olulist rolli.

| 1) | Nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 (3) luuakse programmi „Euroopa horisont“ raames ühisettevõtted, sealhulgas peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte
  (edaspidi „kiipide ühisettevõte“)
  . |
| --- | --- |

1)

Nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 (3) luuakse programmi „Euroopa horisont“ raames ühisettevõtted, sealhulgas peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte
  (edaspidi „kiipide ühisettevõte“)
  .

| 2) | Kiipide
  ühisettevõte tegeleb selgelt kindlaks määratud teemadega, mis võimaldavad Euroopa tööstusel laiemalt
  uurida,
  projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige innovaatilisemat tehnoloogiat,
  ning teha selles valdkonnas uuendusi
  . |
| --- | --- |

2)

Kiipide
  ühisettevõte tegeleb selgelt kindlaks määratud teemadega, mis võimaldavad Euroopa tööstusel laiemalt
  uurida,
  projekteerida, toota ja kasutada elektroonikakomponentide ja -süsteemide sektoris kõige innovaatilisemat tehnoloogiat,
  ning teha selles valdkonnas uuendusi
  .

| 3) | Määrusega (EL) [...] (4) kehtestatakse raamistik, et suurendada liidu vastupanuvõimet
  , kohanemisvõimet, tõhusust, turvalisust ja pakkumise stabiilsust
  pooljuhitehnoloogiate valdkonnas.
  Raamistiku eesmärk on stimuleerida avaliku ja erasektori
  investeeringuid
  ja majanduslikku jõukust
  , tugevdada Euroopa pooljuhtide tarneahela võimekust ning suurendada koostööd liikmesriikide, komisjoni
  ja tööstuse sidusrühmade
  vahel. Liidu
  tööstus-, teadus-, arendus- ja innovatsioonisuutlikkuse
  arendamiseks vajalike tingimuste loomiseks luuakse Euroopa kiibialgatus (edaspidi „kiibialgatus“). Kiibialgatuse järjepideva elluviimise tagamiseks peaks Euroopa pooljuhtide nõukoda andma ametiasutuste nõukogule nõu. |
| --- | --- |

3)

Määrusega (EL) [...] (4) kehtestatakse raamistik, et suurendada liidu vastupanuvõimet
  , kohanemisvõimet, tõhusust, turvalisust ja pakkumise stabiilsust
  pooljuhitehnoloogiate valdkonnas.
  Raamistiku eesmärk on stimuleerida avaliku ja erasektori
  investeeringuid
  ja majanduslikku jõukust
  , tugevdada Euroopa pooljuhtide tarneahela võimekust ning suurendada koostööd liikmesriikide, komisjoni
  ja tööstuse sidusrühmade
  vahel. Liidu
  tööstus-, teadus-, arendus- ja innovatsioonisuutlikkuse
  arendamiseks vajalike tingimuste loomiseks luuakse Euroopa kiibialgatus (edaspidi „kiibialgatus“). Kiibialgatuse järjepideva elluviimise tagamiseks peaks Euroopa pooljuhtide nõukoda andma ametiasutuste nõukogule nõu.

| 3a) | Kiipide ühisettevõte peaks püüdma tagada selge ja tuvastatava kasu kogu pooljuhiökosüsteemis. Kiipide ühisettevõttega tuleks toetada ja esindada liidu põhiväärtusi, sh lõimprivaatsus, usaldus, turvalisus, ohutus, kestlikkus, ning suurendada oskusi ja kvaliteetset tööhõivet kõikidel väärtusahela tasanditel. [Määrus, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] ja kiipide ühisettevõte peaksid püüdma arendada tihedat koostoimet liidu programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, millega toetatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu liidu probleemide lahendamiseks. Kiipide ühisettevõte peaks kaasama kõik asjaomased sidusrühmad, VKEd ja sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

3a)

Kiipide ühisettevõte peaks püüdma tagada selge ja tuvastatava kasu kogu pooljuhiökosüsteemis. Kiipide ühisettevõttega tuleks toetada ja esindada liidu põhiväärtusi, sh lõimprivaatsus, usaldus, turvalisus, ohutus, kestlikkus, ning suurendada oskusi ja kvaliteetset tööhõivet kõikidel väärtusahela tasanditel. [Määrus, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] ja kiipide ühisettevõte peaksid püüdma arendada tihedat koostoimet liidu programmide ja rahastamisvahenditega, eelkõige nendega, millega toetatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu liidu probleemide lahendamiseks. Kiipide ühisettevõte peaks kaasama kõik asjaomased sidusrühmad, VKEd ja sotsiaalpartnerid.

| 3b) | Kiipide ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas kiibifondi laiemate eesmärkidega, et toetada dünaamilise ja vastupidava pooljuhiökosüsteemi arendamist. Kiipide ühisettevõte peaks tagama rahaliste vahendite suurema kättesaadavuse, et toetada idufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid kogu väärtusahelas ja kõikjal liidus, et aidata saavutada digi- ja rohepööret. Eelkõige tuleks idufirmadele ja VKEdele anda tuge ja suuniseid selle kohta, kuidas pääseda ligi avaliku ja erasektori investeeringutele, sealhulgas riskikapitalile, et kiirendada mitte ainult juurdepääsu, vaid ka taotlemis- ja heakskiitmisprotsessi. |
| --- | --- |

3b)

Kiipide ühisettevõtte tegevus peaks olema kooskõlas kiibifondi laiemate eesmärkidega, et toetada dünaamilise ja vastupidava pooljuhiökosüsteemi arendamist. Kiipide ühisettevõte peaks tagama rahaliste vahendite suurema kättesaadavuse, et toetada idufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid kogu väärtusahelas ja kõikjal liidus, et aidata saavutada digi- ja rohepööret. Eelkõige tuleks idufirmadele ja VKEdele anda tuge ja suuniseid selle kohta, kuidas pääseda ligi avaliku ja erasektori investeeringutele, sealhulgas riskikapitalile, et kiirendada mitte ainult juurdepääsu, vaid ka taotlemis- ja heakskiitmisprotsessi.

| 3c) | Dünaamilise ja vastupidava pooljuhiökosüsteemi arendamist peaks toetama kiibifondi tegevusega. Kiibifond peaks tagama rahaliste vahendite suurema kättesaadavuse, et toetada idufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid kogu väärtusahelas. Liit peaks püüdma parandada liidu kulutuste finantsvõimendust ja saavutama erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurema mitmekordistava mõju. Sellega seoses tuleks teha kättesaadavaks selged suunised ja pääsupunktid, et aidata idufirmadel ja VKEdel pääseda juurde avaliku ja erasektori poolsele rahastamisele. Lisaks tuleks ette näha strateegia, et tulla toime erakorraliste rahastamiskriisidega, näiteks inflatsiooni märkimisväärse suurenemisega. |
| --- | --- |

3c)

Dünaamilise ja vastupidava pooljuhiökosüsteemi arendamist peaks toetama kiibifondi tegevusega. Kiibifond peaks tagama rahaliste vahendite suurema kättesaadavuse, et toetada idufirmade ja VKEde kasvu ning investeeringuid kogu väärtusahelas. Liit peaks püüdma parandada liidu kulutuste finantsvõimendust ja saavutama erasektori rahastamise ligimeelitamisel suurema mitmekordistava mõju. Sellega seoses tuleks teha kättesaadavaks selged suunised ja pääsupunktid, et aidata idufirmadel ja VKEdel pääseda juurde avaliku ja erasektori poolsele rahastamisele. Lisaks tuleks ette näha strateegia, et tulla toime erakorraliste rahastamiskriisidega, näiteks inflatsiooni märkimisväärse suurenemisega.

| 3d) | Võttes arvesse kolmandate isikutega teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas tehtava koostöö tähtsust, peaksid Euroopa pooljuhtide nõukoda ja komisjon kehtestama selged ning kergesti kättesaadavad suunised juurdepääsuviiside, tarkvara ja riistvara kohta nende osalemiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates projektides. Euroopa pooljuhtide nõukoja, rahvusvaheliste foorumite ning muude kolmandate riikidega sõlmitavate liidu lepingute ja strateegiate struktuuride raames tuleks anda suuniseid, et kõrvaldada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas rahvusvahelist koostööd hetkel takistavad tegurid. |
| --- | --- |

3d)

Võttes arvesse kolmandate isikutega teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas tehtava koostöö tähtsust, peaksid Euroopa pooljuhtide nõukoda ja komisjon kehtestama selged ning kergesti kättesaadavad suunised juurdepääsuviiside, tarkvara ja riistvara kohta nende osalemiseks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates projektides. Euroopa pooljuhtide nõukoja, rahvusvaheliste foorumite ning muude kolmandate riikidega sõlmitavate liidu lepingute ja strateegiate struktuuride raames tuleks anda suuniseid, et kõrvaldada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas rahvusvahelist koostööd hetkel takistavad tegurid.

| 3e) | Komisjon peaks esitama selged ja kergesti kättesaadavad suunised katseliinide arendamise ja neile kolmandate isikute juurdepääsu võimaldamise tingimuste kohta, samuti liidu virtuaalsete projekteerimisplatvormide, projekteerimise andmekogude ja pädevuskeskuste ühilduvuse ja juurdepääsetavuse kohta. |
| --- | --- |

3e)

Komisjon peaks esitama selged ja kergesti kättesaadavad suunised katseliinide arendamise ja neile kolmandate isikute juurdepääsu võimaldamise tingimuste kohta, samuti liidu virtuaalsete projekteerimisplatvormide, projekteerimise andmekogude ja pädevuskeskuste ühilduvuse ja juurdepääsetavuse kohta.

| 3f) | Kiibialgatuse edu tuleb rajada liikmesriikide ja liidu ühistele pingutustele, et toetada nii suurte kapitalikulude kandmist kui ka virtuaalsete projekteerimis-, testimis- ja katseressursside laialdast kättesaadavust ning teadmiste, oskuste ja pädevuste levitamist. ... [Määruse (millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik) (kiibimäärus))] ja kiibialgatuse uusi kontseptsioone ja eesmärke tuleks toetada oluliste uute finantssätetega, et edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, samuti kõrgtehnoloogia ja areneva olemasoleva tehnoloogia ja asjaomaste toodete projekteerimist, katsetamist ja nendega eksperimenteerimist liidu pooljuhiökosüsteemis. |
| --- | --- |

3f)

Kiibialgatuse edu tuleb rajada liikmesriikide ja liidu ühistele pingutustele, et toetada nii suurte kapitalikulude kandmist kui ka virtuaalsete projekteerimis-, testimis- ja katseressursside laialdast kättesaadavust ning teadmiste, oskuste ja pädevuste levitamist. ... [Määruse (millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik) (kiibimäärus))] ja kiibialgatuse uusi kontseptsioone ja eesmärke tuleks toetada oluliste uute finantssätetega, et edendada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, samuti kõrgtehnoloogia ja areneva olemasoleva tehnoloogia ja asjaomaste toodete projekteerimist, katsetamist ja nendega eksperimenteerimist liidu pooljuhiökosüsteemis.

| 3g) | Kiibialgatus on liidu uus strateegiline algatus ja selleks on vaja uusi eelarvevahendeid. Kiibialgatuse rahastamisvajadusi tuleb mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel arvesse võtta, et tagada algatuse stabiilsus, sidusus, kaugeleulatuvad eesmärgid ja pikaajaline rahastamine. Tuleb tagada programmi „Euroopa horisont“ raames juba kavandatud tegevuste jätkumine. Programmile „Euroopa horisont“ eraldatavate rahaliste vahendite kogusummat ei tohiks vähendada ega ümber suunata, et rahastada teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist väljapoole jäävat tegevust. Programmi rahaliste vahendite vähendamist, mille eesmärk on suurendada programmi „Digitaalne Euroopa“ rahastamispaketti kiibialgatuse rahastamiseks, tuleks kompenseerida täiendavate rahastamisallikatega. |
| --- | --- |

3g)

Kiibialgatus on liidu uus strateegiline algatus ja selleks on vaja uusi eelarvevahendeid. Kiibialgatuse rahastamisvajadusi tuleb mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel arvesse võtta, et tagada algatuse stabiilsus, sidusus, kaugeleulatuvad eesmärgid ja pikaajaline rahastamine. Tuleb tagada programmi „Euroopa horisont“ raames juba kavandatud tegevuste jätkumine. Programmile „Euroopa horisont“ eraldatavate rahaliste vahendite kogusummat ei tohiks vähendada ega ümber suunata, et rahastada teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist väljapoole jäävat tegevust. Programmi rahaliste vahendite vähendamist, mille eesmärk on suurendada programmi „Digitaalne Euroopa“ rahastamispaketti kiibialgatuse rahastamiseks, tuleks kompenseerida täiendavate rahastamisallikatega.

| 3h) | Avaliku sektori kulutuste mõju kiibialgatusele ning liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonisektorile tuleks enne järgmist mitmeaastast finantsraamistikku hinnata ja läbi vaadata. Avaliku sektori asutused vastutavad avaliku sektori vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise eest kõigis valdkondades ning tagavad usaldusväärse finantsjuhtimise, kulutõhususe, avaliku sektori investeeringute tasuvuse ning raiskamise ja vigade vältimise. Kiipide ühisettevõte peaks tagama, et avaliku sektori investeeringutel on liidu pooljuhiökosüsteemile ja liidu kodanikele positiivne mõju. Sellega seoses tuleks kiipide ühisettevõtte tööprogrammide koostamisel ja rakendamisel järgida põhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“. |
| --- | --- |

3h)

Avaliku sektori kulutuste mõju kiibialgatusele ning liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonisektorile tuleks enne järgmist mitmeaastast finantsraamistikku hinnata ja läbi vaadata. Avaliku sektori asutused vastutavad avaliku sektori vahendite tõhusa ja tulemusliku kasutamise eest kõigis valdkondades ning tagavad usaldusväärse finantsjuhtimise, kulutõhususe, avaliku sektori investeeringute tasuvuse ning raiskamise ja vigade vältimise. Kiipide ühisettevõte peaks tagama, et avaliku sektori investeeringutel on liidu pooljuhiökosüsteemile ja liidu kodanikele positiivne mõju. Sellega seoses tuleks kiipide ühisettevõtte tööprogrammide koostamisel ja rakendamisel järgida põhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“.

| 3i) | Kiibialgatuse rahalist toetust tuleks kasutada selleks, et proportsionaalsel viisil kõrvaldada turutõrked või ebasoodsad investeerimisolukorrad, mis tulenevad pooljuhiökosüsteemi suurest kapitalimahukusest, suurest riskist ja keerulisest maastikust. Kiipide ühisettevõtte võetavate meetmetega ei tohiks dubleerida ega tõrjuda välja erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul ning neil peaks olema liidu jaoks selge lisaväärtus. |
| --- | --- |

3i)

Kiibialgatuse rahalist toetust tuleks kasutada selleks, et proportsionaalsel viisil kõrvaldada turutõrked või ebasoodsad investeerimisolukorrad, mis tulenevad pooljuhiökosüsteemi suurest kapitalimahukusest, suurest riskist ja keerulisest maastikust. Kiipide ühisettevõtte võetavate meetmetega ei tohiks dubleerida ega tõrjuda välja erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul ning neil peaks olema liidu jaoks selge lisaväärtus.

| 4) | Kiibialgatuse raames toetatavat tegevust tuleks rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/695 (millega luuakse programm „Euroopa horisont“) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/694 (millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“) (6) alusel.
  Kiipide ühisettevõttele antava liidu rahalise toetuse suurendamine ei tohiks kaasa tuua liidu programmide või olemasolevate projektide kärpeid ning see peaks koosnema kooskõlas... [määrusega, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] peamiselt mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade mittesihtotstarbelistest varudest või mitmeaastase finantsraamistiku mittetemaatiliste erivahendite kaudu kasutusele võetud vahenditest. |
| --- | --- |

4)

Kiibialgatuse raames toetatavat tegevust tuleks rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/695 (millega luuakse programm „Euroopa horisont“) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/694 (millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“) (6) alusel.
  Kiipide ühisettevõttele antava liidu rahalise toetuse suurendamine ei tohiks kaasa tuua liidu programmide või olemasolevate projektide kärpeid ning see peaks koosnema kooskõlas... [määrusega, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] peamiselt mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade mittesihtotstarbelistest varudest või mitmeaastase finantsraamistiku mittetemaatiliste erivahendite kaudu kasutusele võetud vahenditest.

| 5) | Kiibialgatuse eesmärk on tugevdada pooljuhtide valdkonnas tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ja vastupidavust ning ühtlasi suurendada
  ja mitmekesistada
  pooljuhiökosüsteemi
  teadus-, arendus- ja
  innovatsioonisuutlikkust, vähendades sõltuvust piiratud arvust kolmandate riikide äriühingutest ja geograafilistest piirkondadest ning tugevdades suutlikkust projekteerida ja toota kõrgtehnoloogilisi
  , kestlikke ja uuenduslikke
  komponente. Selleks et toetada nende eesmärkide saavutamist, tuleks ületada lõhe liidu kõrgetasemelise
  teadus-, arendus- ja
  innovatsioonivõimekuse ning selle tööstusliku kasutamise vahel
  ja investeerida nendesse püüdlustesse
  . Kiibialgatusega tuleks edendada suutlikkuse suurendamist, et võimaldada
  järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogia (nt fotoonika ja kvanttehnoloogia) alast teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, samuti sellise tehnoloogia
  projekteerimist,
  valmistamist,
  tootmist
  , pakendamist
  ja süsteemide integreerimist
  ning olemasoleva pooljuhitehnoloogia arendamist
  .
  Kiibialgatusega tuleks
  tõhustada koostööd peamiste osalejate vahel kogu liidus, seeläbi tugevdades Euroopa pooljuhtide tarne- ja väärtusahelaid, teenindades peamisi tööstussektoreid ja luues uusi turge. |
| --- | --- |

5)

Kiibialgatuse eesmärk on tugevdada pooljuhtide valdkonnas tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ja vastupidavust ning ühtlasi suurendada
  ja mitmekesistada
  pooljuhiökosüsteemi
  teadus-, arendus- ja
  innovatsioonisuutlikkust, vähendades sõltuvust piiratud arvust kolmandate riikide äriühingutest ja geograafilistest piirkondadest ning tugevdades suutlikkust projekteerida ja toota kõrgtehnoloogilisi
  , kestlikke ja uuenduslikke
  komponente. Selleks et toetada nende eesmärkide saavutamist, tuleks ületada lõhe liidu kõrgetasemelise
  teadus-, arendus- ja
  innovatsioonivõimekuse ning selle tööstusliku kasutamise vahel
  ja investeerida nendesse püüdlustesse
  . Kiibialgatusega tuleks edendada suutlikkuse suurendamist, et võimaldada
  järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogia (nt fotoonika ja kvanttehnoloogia) alast teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, samuti sellise tehnoloogia
  projekteerimist,
  valmistamist,
  tootmist
  , pakendamist
  ja süsteemide integreerimist
  ning olemasoleva pooljuhitehnoloogia arendamist
  .
  Kiibialgatusega tuleks
  tõhustada koostööd peamiste osalejate vahel kogu liidus, seeläbi tugevdades Euroopa pooljuhtide tarne- ja väärtusahelaid, teenindades peamisi tööstussektoreid ja luues uusi turge.

| 5a) | Selleks et saavutada liidupoolse rahastamise võimalikult suur mõju ja anda tõhusaim panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, tuleks kiipide ühisettevõtte ja kiibifondiga püüda maksimeerida era- ja/või avaliku sektori partneritega sõlmitud partnerluste potentsiaali. Sellised partnerlused peaksid hõlmama tööstust, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevaid ja tehnoloogiaorganisatsioone, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavaid asutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavad või sellega tegelevad sihtasutused, eeldades, et partnerluste kaudu on soovitud mõju võimalik saavutada tõhusamalt kui ainult liidu tegevusega. |
| --- | --- |

5a)

Selleks et saavutada liidupoolse rahastamise võimalikult suur mõju ja anda tõhusaim panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamisse, tuleks kiipide ühisettevõtte ja kiibifondiga püüda maksimeerida era- ja/või avaliku sektori partneritega sõlmitud partnerluste potentsiaali. Sellised partnerlused peaksid hõlmama tööstust, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevaid ja tehnoloogiaorganisatsioone, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavaid asutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavad või sellega tegelevad sihtasutused, eeldades, et partnerluste kaudu on soovitud mõju võimalik saavutada tõhusamalt kui ainult liidu tegevusega.

| 5b) | Kiipide ühisettevõte ja kiibifond peaksid ühiselt looma era- ja/või avaliku sektori partnerlusi, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumite abil, et konkreetselt avalduv mõju oleks suurem. Sellised partnerlused võiksid hõlmata tööstust, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevaid ja tehnoloogiaorganisatsioone, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavaid asutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavad või sellega tegelevad sihtasutused. |
| --- | --- |

5b)

Kiipide ühisettevõte ja kiibifond peaksid ühiselt looma era- ja/või avaliku sektori partnerlusi, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumite abil, et konkreetselt avalduv mõju oleks suurem. Sellised partnerlused võiksid hõlmata tööstust, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga tegelevaid ja tehnoloogiaorganisatsioone, kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil avalikke teenuseid osutavaid asutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni toetavad või sellega tegelevad sihtasutused.

| 5c) | Selleks et saavutada liidu tegelik avatud strateegiline autonoomia, peaksid algatuse raames rahalist toetust saavad toetusesaajad võtma meetmeid, et vältida kiibialgatuse raames välja töötatud tehnoloogia ja teadmiste soovimatut siiret, kasutades mitmesuguseid liidu ja liikmesriikide tasandil kättesaadavaid vahendeid. Liikmesriike ja komisjoni tuleks teavitada ja nad peaksid olema võimelised tegutsema, kui välismaiste ülevõtmiste või muude meetmete tagajärjel, mida liiduvälised üksused on võtnud, et saada enda valdusse tehnoloogiat või teadmisi, tekib oht, et liidu üksustelt toimub siire liidust välja. |
| --- | --- |

5c)

Selleks et saavutada liidu tegelik avatud strateegiline autonoomia, peaksid algatuse raames rahalist toetust saavad toetusesaajad võtma meetmeid, et vältida kiibialgatuse raames välja töötatud tehnoloogia ja teadmiste soovimatut siiret, kasutades mitmesuguseid liidu ja liikmesriikide tasandil kättesaadavaid vahendeid. Liikmesriike ja komisjoni tuleks teavitada ja nad peaksid olema võimelised tegutsema, kui välismaiste ülevõtmiste või muude meetmete tagajärjel, mida liiduvälised üksused on võtnud, et saada enda valdusse tehnoloogiat või teadmisi, tekib oht, et liidu üksustelt toimub siire liidust välja.

| 5d) | Kiibialgatuse peamiseks prioriteediks peaks olema investeerimine annetesse ja oskustesse. Andekate inimeste olemasolu on pooljuhtidega seoses tehtavate investeeringute ligimeelitamiseks äärmiselt oluline. Liit peaks edendama inimeste potentsiaali ja oskusi teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika alase hariduse kaudu, pöörates erilist tähelepanu naistele, kes on nendes sektorites alaesindatud. Kiipide ühisettevõtte mõju maksimeerimiseks peaks ta püüdma leida koostoime muude oskuste ja hariduse valdkonna programmide ja rahastamisvõimalustega. Kui see on programmi „Euroopa horisont“ kehtivate reeglite kohaselt asjakohane ja sobilik, peaks kiipide ühisettevõte püüdma märkimisväärselt tugevdada rahvusvahelist koostööd, mis on äärmiselt oluline, et tagada juurdepääs teadmistele, oskusteabele ja turgudele kogu maailmas. |
| --- | --- |

5d)

Kiibialgatuse peamiseks prioriteediks peaks olema investeerimine annetesse ja oskustesse. Andekate inimeste olemasolu on pooljuhtidega seoses tehtavate investeeringute ligimeelitamiseks äärmiselt oluline. Liit peaks edendama inimeste potentsiaali ja oskusi teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika alase hariduse kaudu, pöörates erilist tähelepanu naistele, kes on nendes sektorites alaesindatud. Kiipide ühisettevõtte mõju maksimeerimiseks peaks ta püüdma leida koostoime muude oskuste ja hariduse valdkonna programmide ja rahastamisvõimalustega. Kui see on programmi „Euroopa horisont“ kehtivate reeglite kohaselt asjakohane ja sobilik, peaks kiipide ühisettevõte püüdma märkimisväärselt tugevdada rahvusvahelist koostööd, mis on äärmiselt oluline, et tagada juurdepääs teadmistele, oskusteabele ja turgudele kogu maailmas.

| 6) | Kiibialgatusele tuleks eraldada piisavad ja vajalikud rahalised vahendid, et saavutada selle kaugeleulatuvad eesmärgid.
  Kiibialgatus tuleks ellu viia meetmete kaudu, mis peaksid tuginema peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte omandatud tugevale teadmistebaasile. Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele tuleks teha ülesandeks anda kiibialgatuse raames rahastatavatele meetmetele rahalist toetust programmi „Euroopa horisont“ või programmi „Digitaalne Euroopa“ mis tahes vahendi või menetluse kaudu. Lisaks tuleks peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte nimetada ümber kiipide ühisettevõtteks. Kogu kiipide ühisettevõtte tegevusajaks tuleks katseliinide, projekteerimistaristute, pädevuskeskuste ja muude suutlikkuse arendamise meetmete jaoks eraldada vähemalt 2,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

6)

Kiibialgatusele tuleks eraldada piisavad ja vajalikud rahalised vahendid, et saavutada selle kaugeleulatuvad eesmärgid.
  Kiibialgatus tuleks ellu viia meetmete kaudu, mis peaksid tuginema peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte omandatud tugevale teadmistebaasile. Peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele tuleks teha ülesandeks anda kiibialgatuse raames rahastatavatele meetmetele rahalist toetust programmi „Euroopa horisont“ või programmi „Digitaalne Euroopa“ mis tahes vahendi või menetluse kaudu. Lisaks tuleks peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte nimetada ümber kiipide ühisettevõtteks. Kogu kiipide ühisettevõtte tegevusajaks tuleks katseliinide, projekteerimistaristute, pädevuskeskuste ja muude suutlikkuse arendamise meetmete jaoks eraldada vähemalt 2,5 miljardit eurot.

| 7) | Kiipide ühisettevõtte rahastatav tegevus peaks olema hõlmatud ühe tööprogrammiga, mille peaks vastu võtma ühisettevõtte juhatus. Enne iga tööprogrammi koostamist peaks ametiasutuste nõukogu, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid ja
  tööstusharu
  teiste asjaomaste sidusrühmade,
  ekspertide, sotsiaalpartnerite ning erasektorist pärit liikmete nõukogu
  antud sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu (7) koostatud tegevuskavasid, määratlema tööprogrammi selle osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus-,
  arendus- ja
  innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest. Seejärel peaks tegevdirektor selle määratluse alusel koostama tööprogrammi, mis hõlmab suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevust, samuti teadus-,
  arendus- ja
  innovatsioonitegevust ning vastavaid kuluprognoose. |
| --- | --- |

7)

Kiipide ühisettevõtte rahastatav tegevus peaks olema hõlmatud ühe tööprogrammiga, mille peaks vastu võtma ühisettevõtte juhatus. Enne iga tööprogrammi koostamist peaks ametiasutuste nõukogu, võttes arvesse Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid ja
  tööstusharu
  teiste asjaomaste sidusrühmade,
  ekspertide, sotsiaalpartnerite ning erasektorist pärit liikmete nõukogu
  antud sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu (7) koostatud tegevuskavasid, määratlema tööprogrammi selle osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus-,
  arendus- ja
  innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest. Seejärel peaks tegevdirektor selle määratluse alusel koostama tööprogrammi, mis hõlmab suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevust, samuti teadus-,
  arendus- ja
  innovatsioonitegevust ning vastavaid kuluprognoose.

| 8) | Kõik juhatuse liikmed peaksid olema kaasatud tööprogrammi ettevalmistamisse, osalema asjaomastes aruteludes ja saama vajalikku teavet.
  Kui juhatus võtab vastu tööprogrammi, peaks ainult komisjonil ja liikmesriikidel olema õigus hääletada tööprogrammi selle osa üle, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega. Õigused hääletada tööprogrammi selle osa üle, mis on seotud teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid olema võrdselt jagatud komisjoni, osalevate riikide ja erasektorist pärit liikmete vahel. Kui tööprogrammi kahest osast ühe suhtes ei jõuta otsusele, tuleks tööprogramm võtta vastu ainult ulatuses, mille kohta on tehtud positiivne otsus. |
| --- | --- |

8)

Kõik juhatuse liikmed peaksid olema kaasatud tööprogrammi ettevalmistamisse, osalema asjaomastes aruteludes ja saama vajalikku teavet.
  Kui juhatus võtab vastu tööprogrammi, peaks ainult komisjonil ja liikmesriikidel olema õigus hääletada tööprogrammi selle osa üle, mis on seotud suutlikkuse suurendamisega. Õigused hääletada tööprogrammi selle osa üle, mis on seotud teadus- ja innovatsioonitegevusega, peaksid olema võrdselt jagatud komisjoni, osalevate riikide ja erasektorist pärit liikmete vahel. Kui tööprogrammi kahest osast ühe suhtes ei jõuta otsusele, tuleks tööprogramm võtta vastu ainult ulatuses, mille kohta on tehtud positiivne otsus.

| 9) | Ametiasutuste nõukogu peaks vastutama suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud projektide väljavalimise eest. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest.
  Ametiasutuste nõukogu liikmetel peaksid olema vajalikud pädevused ja eksperditeadmised, et anda ühisettevõttele soovitusi, milles võetakse arvesse kiipide ühisettevõtte eesmärke. Ametiasutuste nõukogu peaks püüdma suurendada soolist tasakaalu oma struktuurides ja projektides ning püüdma tagada valitud projektide geograafilise tasakaalu. |
| --- | --- |

9)

Ametiasutuste nõukogu peaks vastutama suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud projektide väljavalimise eest. Seejuures peaks ametiasutuste nõukogu koosnema ainult komisjonist ja liikmesriikide ametiasutustest.
  Ametiasutuste nõukogu liikmetel peaksid olema vajalikud pädevused ja eksperditeadmised, et anda ühisettevõttele soovitusi, milles võetakse arvesse kiipide ühisettevõtte eesmärke. Ametiasutuste nõukogu peaks püüdma suurendada soolist tasakaalu oma struktuurides ja projektides ning püüdma tagada valitud projektide geograafilise tasakaalu.

| 10) | Ametiasutuste nõukogu peaks vastutama teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud projektide väljavalimise eest. |
| --- | --- |

10)

Ametiasutuste nõukogu peaks vastutama teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud projektide väljavalimise eest.

| 11) | Selleks et kiirendada kiibialgatuse meetmete rakendamist ja tõhustada õigussubjektide, eelkõige teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide vahelist koostööd, peaksid teatavad meetmeettepanekud olema rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui meedet viivad ellu õigussubjektid, kes teevad koostööd vähemalt kolmest eri liikmesriigist pärit õigussubjektide konsortsiumi raames
  , mis kajastab geograafilist tasakaalu üle kogu liidu
  . Sellise konsortsiumi võiks struktureerida kas Euroopa kiibitaristu konsortsiumina, nagu on kavandatud kiibimääruses, või muude liidu õiguse kohaste õiguslike vahendite alusel. Võttes arvesse, et kiibialgatuse raames toetatavat ja kiipide ühisettevõtte rakendatavat tegevust rahastatakse programmist „Euroopa horisont“ ja programmist „Digitaalne Euroopa“, tuleks vastavalt suurendada nõukogu määruse (EL) 2021/2085 artiklis 128 osutatud liidu rahalist panust kiipide ühisettevõttesse. Samuti tuleks suurendada kiipide ühisettevõtte halduskulusid vastavalt tegevusülesannete lisandumisele. Erasektorist pärit liikmed ei peaks osalema täiendavate halduskulude katmises. |
| --- | --- |

11)

Selleks et kiirendada kiibialgatuse meetmete rakendamist ja tõhustada õigussubjektide, eelkõige teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide vahelist koostööd, peaksid teatavad meetmeettepanekud olema rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui meedet viivad ellu õigussubjektid, kes teevad koostööd vähemalt kolmest eri liikmesriigist pärit õigussubjektide konsortsiumi raames
  , mis kajastab geograafilist tasakaalu üle kogu liidu
  . Sellise konsortsiumi võiks struktureerida kas Euroopa kiibitaristu konsortsiumina, nagu on kavandatud kiibimääruses, või muude liidu õiguse kohaste õiguslike vahendite alusel. Võttes arvesse, et kiibialgatuse raames toetatavat ja kiipide ühisettevõtte rakendatavat tegevust rahastatakse programmist „Euroopa horisont“ ja programmist „Digitaalne Euroopa“, tuleks vastavalt suurendada nõukogu määruse (EL) 2021/2085 artiklis 128 osutatud liidu rahalist panust kiipide ühisettevõttesse. Samuti tuleks suurendada kiipide ühisettevõtte halduskulusid vastavalt tegevusülesannete lisandumisele. Erasektorist pärit liikmed ei peaks osalema täiendavate halduskulude katmises.

| 12) | Tegevuse rahaline toetamine programmist „Digitaalne Euroopa“ peaks olema kooskõlas määrusega (EL) 2021/694. |
| --- | --- |

12)

Tegevuse rahaline toetamine programmist „Digitaalne Euroopa“ peaks olema kooskõlas määrusega (EL) 2021/694.

| 13) | Kiipide ühisettevõte peaks hõlbustama koostööd liidu ja
  asjaomaste
  rahvusvaheliste
  sarnaselt meelestatud
  osalejate vahel
  , et tugevdada liidu avatud strateegilist autonoomiat ja kaitsta intellektuaalomandi õigusi. Kiipide ühisettevõte peaks määratlema
  koostööstrateegia
  , mis põhineb pooljuhtide tarneahela vastastikusel täiendavusel ja sõltuvusel,
  sealhulgas määrama kindlaks teadus-,
  arendus- ja innovatsioonitegevuses
  ning oskuste arendamisel tehtava koostöö valdkonnad, edendama koostööd neis valdkondades ning rakendama eri osalistele kasulikke meetmeid, tuginedes peamiselt vastastikkusele
  ning järgides programmi „Euroopa horisont“ reegleid ja rahvusvahelisi kohustusi
  . |
| --- | --- |

13)

Kiipide ühisettevõte peaks hõlbustama koostööd liidu ja
  asjaomaste
  rahvusvaheliste
  sarnaselt meelestatud
  osalejate vahel
  , et tugevdada liidu avatud strateegilist autonoomiat ja kaitsta intellektuaalomandi õigusi. Kiipide ühisettevõte peaks määratlema
  koostööstrateegia
  , mis põhineb pooljuhtide tarneahela vastastikusel täiendavusel ja sõltuvusel,
  sealhulgas määrama kindlaks teadus-,
  arendus- ja innovatsioonitegevuses
  ning oskuste arendamisel tehtava koostöö valdkonnad, edendama koostööd neis valdkondades ning rakendama eri osalistele kasulikke meetmeid, tuginedes peamiselt vastastikkusele
  ning järgides programmi „Euroopa horisont“ reegleid ja rahvusvahelisi kohustusi
  .

| 14) | Seepärast tuleks nõukogu määrust (EL) 2021/2085 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

14)

Seepärast tuleks nõukogu määrust (EL) 2021/2085 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2021/2085 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „2. | „asutajaliige“ – liikmesriigis või programmiga „Euroopa horisont“ või asjakohasel juhul programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud riigis asuv õigussubjekt või rahvusvaheline organisatsioon, mida on nimetatud käesolevas määruses või mõnes selle lisas ühisettevõtte liikmena; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.

| 3. | „assotsieerunud liige“ – liikmesriigis või programmiga „Euroopa horisont“ või asjakohasel juhul programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud riigis asuv õigussubjekt või rahvusvaheline organisatsioon, kes ühineb ühisettevõttega, olles allkirjastanud artikli 6 lõike 3 kohase kinnituskirja ja saanud artikli 7 alusel heakskiidu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | „osalev riik“ – liikmesriik või programmiga „Euroopa horisont“ või asjakohasel juhul programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud riik, kes on kinnituskirjaga teatanud oma osalemisest asjakohase ühisettevõtte tegevuses;“. |
| --- | --- |

4.

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Kiipide ühisettevõte;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Kiipide ühisettevõte;“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Selleks et võtta arvesse programmi „Euroopa horisont“ ja asjakohasel juhul programmi „Digitaalne Euroopa“ kestust, algatatakse ühisettevõtete projektikonkursid hiljemalt 31. detsembril 2027. Igakülgselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursid algatada hiljemalt 31. detsembril 2028.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Selleks et võtta arvesse programmi „Euroopa horisont“ ja asjakohasel juhul programmi „Digitaalne Euroopa“ kestust, algatatakse ühisettevõtete projektikonkursid hiljemalt 31. detsembril 2027. Igakülgselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursid algatada hiljemalt 31. detsembril 2028.“

| 3) | Artikli 4 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Kiipide ühisettevõte aitab kaasa ka Euroopa kiibialgatuse ja programmi „Digitaalne Euroopa“ eesmärkide
  rakendamisele
  .“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Kiipide ühisettevõte aitab kaasa ka Euroopa kiibialgatuse ja programmi „Digitaalne Euroopa“ eesmärkide
  rakendamisele
  .“

rakendamisele

| 4) | Artikli 10 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Teises osas osutatud liidu panust võib suurendada määruse (EL) 2021/695 artikli 16 lõike 5 kohaselt programmiga „Euroopa horisont“ ja asjakohasel juhul määruse (EL) 2021/694 artikli 10 lõike 1 punkti d kohaselt programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud kolmandate riikide osalusega tingimusel, et muud liikmed kui liit või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused panustavad vähemalt sama suure summa, mille võrra liidu panust suurendatakse.


  3.   Liidu panus makstakse liidu üldeelarvest programmi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogrammi ja asjakohasel juhul programmi „Digitaalne Euroopa“ jaoks eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punkti c alapunktiga iv ja artikliga 154 kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud asutuste puhul.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 10 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Teises osas osutatud liidu panust võib suurendada määruse (EL) 2021/695 artikli 16 lõike 5 kohaselt programmiga „Euroopa horisont“ ja asjakohasel juhul määruse (EL) 2021/694 artikli 10 lõike 1 punkti d kohaselt programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud kolmandate riikide osalusega tingimusel, et muud liikmed kui liit või nende koosseisu kuuluvad või nendega seotud üksused panustavad vähemalt sama suure summa, mille võrra liidu panust suurendatakse.

3.   Liidu panus makstakse liidu üldeelarvest programmi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogrammi ja asjakohasel juhul programmi „Digitaalne Euroopa“ jaoks eraldatud assigneeringutest kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 62 lõike 1 punkti c alapunktiga iv ja artikliga 154 kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud asutuste puhul.“

| 5) | Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Lisaks programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 22 või kiipide ühisettevõtte puhul programmi „Digitaalne Euroopa“ käsitleva määruse artiklis 18 sätestatud kriteeriumidele
  esitatakse
  tööprogrammi lisas rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid seoses riikide õigussubjektidega
  , sealhulgas panus digi- ja rohepöörde saavutamisse
  .“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Lisaks programmi „Euroopa horisont“ käsitleva määruse artiklis 22 või kiipide ühisettevõtte puhul programmi „Digitaalne Euroopa“ käsitleva määruse artiklis 18 sätestatud kriteeriumidele
  esitatakse
  tööprogrammi lisas rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid seoses riikide õigussubjektidega
  , sealhulgas panus digi- ja rohepöörde saavutamisse
  .“;

| b) | lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga osalev riik usaldab
  kiipide
  ühisettevõttele taotluste hindamise kooskõlas toetust andva liidu programmiga.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Iga osalev riik usaldab
  kiipide
  ühisettevõttele taotluste hindamise kooskõlas toetust andva liidu programmiga.“

kiipide

| 6) | Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 3 lõike 1 punktides b, d, g ja h osutatud ühisettevõtete eelarvelised kulukohustused võib jagada iga-aastasteks osamakseteks. Kuni 31. detsembrini 2024 ei ületa nende osamaksetena täidetavate eelarveliste kulukohustuste kogusumma 50 % artiklis 10 sätestatud liidu maksimaalsest panusest. Alates jaanuarist 2025 on vähemalt 20 % järelejäänud aastate koondeelarvest kaetud muude maksetega kui iga-aastased osamaksed.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 29 lõige 2 asendatakse järgmisega:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 3 lõike 1 punktides b, d, g ja h osutatud ühisettevõtete eelarvelised kulukohustused võib jagada iga-aastasteks osamakseteks. Kuni 31. detsembrini 2024 ei ületa nende osamaksetena täidetavate eelarveliste kulukohustuste kogusumma 50 % artiklis 10 sätestatud liidu maksimaalsest panusest. Alates jaanuarist 2025 on vähemalt 20 % järelejäänud aastate koondeelarvest kaetud muude maksetega kui iga-aastased osamaksed.“

| 7) | Artiklit 126 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | muuta liit kujunemisjärgus komponendi- ja süsteemitehnoloogia valdkonnas, sealhulgas madalamatel tehnoloogilise valmiduse tasemetel, tipptasemel teaduse ja innovatsiooni lipulaevaks, ning toetada VKEde aktiivset kaasamist, nii et nad moodustavad vähemalt kolmandiku kaudsetes meetmetes osalejate koguarvust ja saaksid vähemalt 20 % teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonimeetmetele eraldatud avaliku sektori rahalistest vahenditest;“; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 126 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

muuta liit kujunemisjärgus komponendi- ja süsteemitehnoloogia valdkonnas, sealhulgas madalamatel tehnoloogilise valmiduse tasemetel, tipptasemel teaduse ja innovatsiooni lipulaevaks, ning toetada VKEde aktiivset kaasamist, nii et nad moodustavad vähemalt kolmandiku kaudsetes meetmetes osalejate koguarvust ja saaksid vähemalt 20 % teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonimeetmetele eraldatud avaliku sektori rahalistest vahenditest;“;

, arendus-

| b) | lõikele 1 lisatakse punkt d:






  „d) | suurendada kogu liidus ▌ suutlikkust tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogia valdkonnas, et tugevdada liidu kõrgetasemelisi projekteerimise,
  seadmete ja materjalide arendamise,
  süsteemide integreerimise ning pooljuhtide tootmise
  ja pakendamise
  võimekusi.
  Selle eesmärk on vältida ja
  võimaluse korral piirata
  negatiivset keskkonnamõju ning kohaldada vähendamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu põhimõtteid
  .“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõikele 1 lisatakse punkt d:

„d)

suurendada kogu liidus ▌ suutlikkust tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhitehnoloogia valdkonnas, et tugevdada liidu kõrgetasemelisi projekteerimise,
  seadmete ja materjalide arendamise,
  süsteemide integreerimise ning pooljuhtide tootmise
  ja pakendamise
  võimekusi.
  Selle eesmärk on vältida ja
  võimaluse korral piirata
  negatiivset keskkonnamõju ning kohaldada vähendamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu põhimõtteid
  .“;

seadmete ja materjalide arendamise,

ja pakendamise

Selle eesmärk on vältida ja

negatiivset keskkonnamõju ning kohaldada vähendamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu põhimõtteid

| c) | lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | tagada sidusus kiipide ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava, teiste asjaomaste sidusrühmade sisendite, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavade ning ELi poliitika vahel, et
  eelkõige kiibialgatuse eesmärgid oleksid ellu viidud ja täidetud
  .“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

tagada sidusus kiipide ühisettevõtte strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava, teiste asjaomaste sidusrühmade sisendite, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavade ning ELi poliitika vahel, et
  eelkõige kiibialgatuse eesmärgid oleksid ellu viidud ja täidetud
  .“;

eelkõige kiibialgatuse eesmärgid oleksid ellu viidud ja täidetud

| d) | lõikele 2 lisatakse
  järgmised
  punktid:






  „g) | suurendada
  mikrokiibi-, kvant- ja muu tipptasemel tehnoloogia, näiteks fotoonika
  projekteerimissuutlikkust; |
| --- | --- | --- |

d)

lõikele 2 lisatakse
  järgmised
  punktid:

järgmised

„g)

suurendada
  mikrokiibi-, kvant- ja muu tipptasemel tehnoloogia, näiteks fotoonika
  projekteerimissuutlikkust;

mikrokiibi-, kvant- ja muu tipptasemel tehnoloogia, näiteks fotoonika

| h) | tõhustada olemasolevaid ja arendada uusi katseliine; |
| --- | --- |

h)

tõhustada olemasolevaid ja arendada uusi katseliine;

| i) | arendada kõrgtehnoloogilist ja insenertehnilist suutlikkust kvantkiipide väljatöötamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

i)

arendada kõrgtehnoloogilist ja insenertehnilist suutlikkust kvantkiipide väljatöötamise kiirendamiseks;

| j) | luua kogu Euroopas pädevuskeskuste võrgustik.“ |
| --- | --- |

j)

luua kogu Euroopas pädevuskeskuste võrgustik.“

| ja) | toetada rohepööret ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni arendamisel ja rakendamisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi, näiteks suuremat energia- ja veetõhusust; |
| --- | --- |

ja)

ja)

toetada rohepööret ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni arendamisel ja rakendamisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi, näiteks suuremat energia- ja veetõhusust;

toetada rohepööret ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni arendamisel ja rakendamisel võetakse arvesse keskkonnakaalutlusi, näiteks suuremat energia- ja veetõhusust;

| jb) | edendada STEM-erialade õppimist, eelkõige naiste osalemist teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis; |
| --- | --- |

jb)

jb)

edendada STEM-erialade õppimist, eelkõige naiste osalemist teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis;

edendada STEM-erialade õppimist, eelkõige naiste osalemist teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis;

| jc) | edendada avatud teadust ja avalikku nähtavust ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eesmärk on avaldada ühiskonnale positiivset mõju.“; |
| --- | --- |

jc)

jc)

edendada avatud teadust ja avalikku nähtavust ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eesmärk on avaldada ühiskonnale positiivset mõju.“;

edendada avatud teadust ja avalikku nähtavust ning tagada, et teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni eesmärk on avaldada ühiskonnale positiivset mõju.“;

| 8) | Artikkel 128 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 128

  1.   Liidu rahaline panus
  kiipide
  ühisettevõttesse, sealhulgas EMP assigneeringud, on
  vähemalt
  4 175 000 000 eurot, sealhulgas kuni 50 174 000 eurot halduskulude katmiseks, mis jaguneb järgmiselt:






  a) | kuni 2 650 000 000 eurot programmist „Euroopa horisont“; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 128 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 128

1.   Liidu rahaline panus
  kiipide
  ühisettevõttesse, sealhulgas EMP assigneeringud, on
  vähemalt
  4 175 000 000 eurot, sealhulgas kuni 50 174 000 eurot halduskulude katmiseks, mis jaguneb järgmiselt:

a)

kuni 2 650 000 000 eurot programmist „Euroopa horisont“;

| b) | kuni 1 525 000 000 eurot programmist „Digitaalne Euroopa“. |
| --- | --- |

b)

kuni 1 525 000 000 eurot programmist „Digitaalne Euroopa“.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu rahaline panus makstakse liidu üldeelarves igale asjakohasele programmile eraldatud assigneeringutest.

3.   
  Kiipide
  ühisettevõttele võib eraldada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud panust täiendavaid liidu lisavahendeid, mis saadakse programmiga „Euroopa horisont“ või programmiga „Digitaalne Euroopa“ assotsieerunud kolmandatelt riikidelt vastavalt nende asjakohastele assotsieerimislepingutele. Need liidu lisavahendid ei mõjuta osalevate riikide panust, millele on osutatud artikli 129 lõikes 1.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud liidu rahalist panust kasutab
  kiipide
  ühisettevõte selleks, et anda rahalist toetust määruse (EL) 2021/695 artikli 2 punktis 43 määratletud kaudsetele meetmetele, mis vastavad
  kiipide
  ühisettevõtte teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonitegevusele.

5.   Lõike 1 punktis b osutatud liidu rahalist panust kasutatakse suutlikkuse suurendamiseks seoses katseliinidega ja projekteerimistaristuga kõikjal liidus.“

| 9) | Artikli 129 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Erandina artikli 28 lõikest 4 maksavad erasektorist pärit liikmed või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta kiipide ühisettevõtte halduskulude katmiseks
  kuni
  26 331 000 euro suuruse rahalise panuse. Erasektorist pärit liikmete aastane koguosalus kiipide ühisettevõtte halduskulude katmises on 35 %.
  Kui kiipide ühisettevõtte tegevusulatus või koosseis peaks oluliselt muutuma, konsulteeritakse erasektorist pärit liikmetega rahalise toetuse muutmise üle.
  “; |
| --- | --- |

9)

Artikli 129 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Erandina artikli 28 lõikest 4 maksavad erasektorist pärit liikmed või lasevad enda koosseisu kuuluvatel või endaga seotud üksustel maksta kiipide ühisettevõtte halduskulude katmiseks
  kuni
  26 331 000 euro suuruse rahalise panuse. Erasektorist pärit liikmete aastane koguosalus kiipide ühisettevõtte halduskulude katmises on 35 %.
  Kui kiipide ühisettevõtte tegevusulatus või koosseis peaks oluliselt muutuma, konsulteeritakse erasektorist pärit liikmetega rahalise toetuse muutmise üle.
  “;

| 10) | Artiklile 133 lisatakse lõige 3a:

  „3a.   ▌ Juhatus
  hõlmab hääletamisel
  üksnes komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi. Komisjonile kuulub 50 % hääleõigustest. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide hääleõiguste suhtes.“ |
| --- | --- |

10)

Artiklile 133 lisatakse lõige 3a:

„3a.   ▌ Juhatus
  hõlmab hääletamisel
  üksnes komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi. Komisjonile kuulub 50 % hääleõigustest. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis liikmesriikide hääleõiguste suhtes.“

| 11) | Lisatakse artikkel 133a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 133a
  Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

  1.   Kiipide ühisettevõtte poolt programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2021/694.


  2.   Kiipide ühisettevõtte tööprogramm ja projektikonkursid avaldatakse programmi „Digitaalne Euroopa“ veebisaidil.


  3.   Programmi „Digitaalne Euroopa“ eelarvest rahastatud tegevusega seotud kulude järelauditeid teeb kiipide ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) 2021/694 artikliga 27.“ |
| --- | --- |

11)

Lisatakse artikkel 133a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 133a

Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

1.   Kiipide ühisettevõtte poolt programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2021/694.

2.   Kiipide ühisettevõtte tööprogramm ja projektikonkursid avaldatakse programmi „Digitaalne Euroopa“ veebisaidil.

3.   Programmi „Digitaalne Euroopa“ eelarvest rahastatud tegevusega seotud kulude järelauditeid teeb kiipide ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) 2021/694 artikliga 27.“

| 12) | Artikkel 134 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 134
  Konkreetsetes meetmetes osalemise piirangud ja tingimused

  1.   Erandina artikli 17 lõike 2 punktist l piiratakse programmi „Euroopa horisont“ raames rahastatavate meetmete puhul komisjoni taotlusel ja pärast ametiasutuste nõukogu heakskiitu konkreetsetes meetmetes osalemist kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikli 22 lõikega 5.


  2.   Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatavate meetmete puhul piiratakse komisjoni taotlusel ja pärast ametiasutuste nõukogu heakskiitu konkreetsetes meetmetes osalemist kooskõlas määruse (EL) 2021/694 artikli 12 lõikega 6 ja artikliga 18.


  3.   Meetmete jaoks, mida rahastatakse rohkem kui ühe toetust andva liidu programmi raames, kehtestatakse tööprogrammis ühised tingimused, sealhulgas käesoleva artikli lõigete 1–2 kohased osalemise piiramise tingimused, kooskõlas toetust andvate liidu programmide eeskirjadega.


  4.   Teatavaid meetmeid võivad ellu viia õigussubjektid, kes teevad koostööd konsortsiumi raames, mis on struktureeritud Euroopa kiibitaristu konsortsiumina. Meetmed, mille puhul selline konsortsium võib olla vajalik, ning rahastamiskõlblikkuse nõuded konkreetsete meetmete ja ülesannete elluviimiseks ning vajaduse korral tegevusnõuded konsortsiumi tegevuse alustamise, toimimise ja likvideerimise kohta määratakse kindlaks tööprogrammis.




  4a.
     
  Selleks et maksimeerida liidupoolse rahastamise ja liidu projektide positiivset mõju ning kaitsta soovimatu tehno- ja teadmussiirde eest, kohaldatakse ... [määrus, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] artikli 27a lõiget 2a.“ |
| --- | --- |

12)

Artikkel 134 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 134

Konkreetsetes meetmetes osalemise piirangud ja tingimused

1.   Erandina artikli 17 lõike 2 punktist l piiratakse programmi „Euroopa horisont“ raames rahastatavate meetmete puhul komisjoni taotlusel ja pärast ametiasutuste nõukogu heakskiitu konkreetsetes meetmetes osalemist kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikli 22 lõikega 5.

2.   Programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatavate meetmete puhul piiratakse komisjoni taotlusel ja pärast ametiasutuste nõukogu heakskiitu konkreetsetes meetmetes osalemist kooskõlas määruse (EL) 2021/694 artikli 12 lõikega 6 ja artikliga 18.

3.   Meetmete jaoks, mida rahastatakse rohkem kui ühe toetust andva liidu programmi raames, kehtestatakse tööprogrammis ühised tingimused, sealhulgas käesoleva artikli lõigete 1–2 kohased osalemise piiramise tingimused, kooskõlas toetust andvate liidu programmide eeskirjadega.

4.   Teatavaid meetmeid võivad ellu viia õigussubjektid, kes teevad koostööd konsortsiumi raames, mis on struktureeritud Euroopa kiibitaristu konsortsiumina. Meetmed, mille puhul selline konsortsium võib olla vajalik, ning rahastamiskõlblikkuse nõuded konkreetsete meetmete ja ülesannete elluviimiseks ning vajaduse korral tegevusnõuded konsortsiumi tegevuse alustamise, toimimise ja likvideerimise kohta määratakse kindlaks tööprogrammis.

4a.
     
  Selleks et maksimeerida liidupoolse rahastamise ja liidu projektide positiivset mõju ning kaitsta soovimatu tehno- ja teadmussiirde eest, kohaldatakse ... [määrus, millega kehtestatakse Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamise meetmete raamistik (kiibimäärus)] artikli 27a lõiget 2a.“

| 13) | Lisatakse artikkel 134a järgmises sõnastuses:

  „Artikkel 134a
  Tegevdirektori lisaülesanded
  Lisaks artiklis 19 loetletud ülesannetele valmistab kiipide ühisettevõtte tegevdirektor ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
  kiipide
  ühisettevõtte tööprogrammi strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks, olles võtnud arvesse artikli 137 punktis f osutatud ametiasutuste nõukogu määratlust
  ning
  sidusrühmade
  ja ekspertide asjaomast
  sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid.“ |
| --- | --- |

13)

Lisatakse artikkel 134a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 134a

Tegevdirektori lisaülesanded

Lisaks artiklis 19 loetletud ülesannetele valmistab kiipide ühisettevõtte tegevdirektor ette ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks
  kiipide
  ühisettevõtte tööprogrammi strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava rakendamiseks, olles võtnud arvesse artikli 137 punktis f osutatud ametiasutuste nõukogu määratlust
  ning
  sidusrühmade
  ja ekspertide asjaomast
  sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid.“

| 14) | Artiklit 136 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 134 lõigete 1 ja 2 ning artikli 137 punktide f ja g kohaldamisel hõlmab ametiasutuste nõukogu ainult komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi. Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis.“ |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 136 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 134 lõigete 1 ja 2 ning artikli 137 punktide f ja g kohaldamisel hõlmab ametiasutuste nõukogu ainult komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi. Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis.“

| 15) | Artiklit 137 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised punktid f ja g:






  „f) | määratleda enne iga tööprogrammi koostamist tööprogrammi see osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid, võttes arvesse
  erasektorist pärit liikmete nõukogu ja
  Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid
  ning muude tööstusharu
  sidusrühmade
  , ekspertide ja sotsiaalpartnerite asjaomast
  sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

Artiklit 137 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised punktid f ja g:

„f)

määratleda enne iga tööprogrammi koostamist tööprogrammi see osa, mis on seotud suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega ning teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonitegevusega, sealhulgas vastavad kuluprognoosid, võttes arvesse
  erasektorist pärit liikmete nõukogu ja
  Euroopa pooljuhtide nõukoja nõuandeid
  ning muude tööstusharu
  sidusrühmade
  , ekspertide ja sotsiaalpartnerite asjaomast
  sisendit, sealhulgas asjakohasel juhul protsessori- ja pooljuhitehnoloogia liidu koostatud tegevuskavasid;

, arendus-

erasektorist pärit liikmete nõukogu ja

ning muude tööstusharu

, ekspertide ja sotsiaalpartnerite asjaomast

| g) | valida välja suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“; |
| --- | --- |

g)

valida välja suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“;

| b) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | valida välja teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonitegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

valida välja teadus-
  , arendus-
  ja innovatsioonitegevusega seotud taotlused kooskõlas artikli 12 lõikega 1 ja artikli 17 lõike 2 punktiga u.“;

, arendus-

| 16) | Artikkel 141 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 141
  Rahastamismäärad ja osalemiseeskirjad

  1.   Kiipide ühisettevõte võib programmi „Euroopa horisont“ raames rahastatavate kaudsete meetmete puhul kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikli 17 lõikega 2 ja erandina kõnealuse määruse artiklist 34 ning programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse puhul kohaldada meetme raames liidupoolse rahastamise suhtes erinevaid rahastamismäärasid, sõltuvalt osaleja liigist, eelkõige kui tegemist on VKEde ja mittetulunduslike õigussubjektidega, ja meetme liigist. Rahastamismäärad esitatakse tööprogrammis.


  2.   Kui see on tööprogrammi asjakohaste teemade kirjelduses igakülgselt põhjendatud, võivad liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvad üksikud õigussubjektid või konsortsiumid, mis ei vasta määruse (EL) 2021/695 artikli 22 lõikes 2 või määruse (EL) 2021/694 artiklis 18 sätestatud tingimusele, osaleda kiipide ühisettevõtte rahastatavates meetmetes.“ |
| --- | --- |

16)

Artikkel 141 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 141

Rahastamismäärad ja osalemiseeskirjad

1.   Kiipide ühisettevõte võib programmi „Euroopa horisont“ raames rahastatavate kaudsete meetmete puhul kooskõlas määruse (EL) 2021/695 artikli 17 lõikega 2 ja erandina kõnealuse määruse artiklist 34 ning programmi „Digitaalne Euroopa“ raames rahastatava tegevuse puhul kohaldada meetme raames liidupoolse rahastamise suhtes erinevaid rahastamismäärasid, sõltuvalt osaleja liigist, eelkõige kui tegemist on VKEde ja mittetulunduslike õigussubjektidega, ja meetme liigist. Rahastamismäärad esitatakse tööprogrammis.

2.   Kui see on tööprogrammi asjakohaste teemade kirjelduses igakülgselt põhjendatud, võivad liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvad üksikud õigussubjektid või konsortsiumid, mis ei vasta määruse (EL) 2021/695 artikli 22 lõikes 2 või määruse (EL) 2021/694 artiklis 18 sätestatud tingimusele, osaleda kiipide ühisettevõtte rahastatavates meetmetes.“

| 17) | Viiteid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele käsitatakse viidetena kiipide ühisettevõttele. |
| --- | --- |

17)

Viiteid peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele käsitatakse viidetena kiipide ühisettevõttele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C , , lk .

1

(2)  ELT C , , lk .

2

(3)  Nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (ELT L 427, 30.11.2021, lk 17).

3

(4)  ELT L ..., lk ...

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

6

(7)  Liidule on osutatud komisjoni 5. mai 2021. aasta teatises „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“.

7

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/142

---

P9_TA(2023)0045

Konsulteerimine Euroopa Ombudsmani rakendussätete üle

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Ombudsmani põhikirja rakendussätete eelnõu kohta (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 283/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani põhikirja rakendussätete eelnõud (N9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani põhikirja rakendussätete eelnõud (N9-0065/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta määruse (EL, Euratom) 2021/1163, (millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (1)) artiklit 18, mille kohaselt Euroopa Ombudsman konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0338/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 24. juuni 2021. aasta määruse (EL, Euratom) 2021/1163, (millega kehtestatakse ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriv kord ja üldtingimused (Euroopa Ombudsmani põhikiri) ning tunnistatakse kehtetuks otsus 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom (1)) artiklit 18, mille kohaselt Euroopa Ombudsman konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0338/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0010/2023),

| 1. | kiidab rakendussätete eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub ombudsmanil teavitada Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub ombudsmanil Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui ta kavatseb eelnõu oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev arvamus Euroopa Ombudsmanile, nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepanek 1

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 2 – lõige 3

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.3.
     
  Ombudsman käsitleb kaebusena petitsiooni, mis vastab põhikirja artikli 1 lõikes 3 kindlaks määratud ombudsmani ülesannetele ja mille Euroopa Parlament on edastanud petitsiooni esitaja nõusolekul. | välja jäetud |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

2.3.
     
  Ombudsman käsitleb kaebusena petitsiooni, mis vastab põhikirja artikli 1 lõikes 3 kindlaks määratud ombudsmani ülesannetele ja mille Euroopa Parlament on edastanud petitsiooni esitaja nõusolekul.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 2

Muudatusettepanek 2

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.   Ombudsman menetleb kaebusi liidu institutsioonide mis tahes ametlikus ja töökeeles. Ombudsman suhtleb kaebuse esitajaga
  selles keeles
  , välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja nõustub saama teateid mõnes muus liidu ametlikus ja töökeeles. | 3.1.   Ombudsman menetleb kaebusi liidu institutsioonide mis tahes ametlikus ja töökeeles. Ombudsman suhtleb kaebuse esitajaga
  keeles, milles kaebus on esitatud
  , välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja nõustub saama teateid mõnes muus liidu ametlikus ja töökeeles. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.   Ombudsman menetleb kaebusi liidu institutsioonide mis tahes ametlikus ja töökeeles. Ombudsman suhtleb kaebuse esitajaga
  selles keeles
  , välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja nõustub saama teateid mõnes muus liidu ametlikus ja töökeeles.

3.1.   Ombudsman menetleb kaebusi liidu institutsioonide mis tahes ametlikus ja töökeeles. Ombudsman suhtleb kaebuse esitajaga
  keeles, milles kaebus on esitatud
  , välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja nõustub saama teateid mõnes muus liidu ametlikus ja töökeeles.

Muudatusettepanek 3

Muudatusettepanek 3

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 3 – lõige 6

Artikkel 3 – lõige 6

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.6.   
  Kui
  ombudsman peab seda asjakohaseks
  , võib ta
  astuda samme tagamaks, et kaebust käsitletakse esmajärjekorras, võttes arvesse strateegilisi
  eesmärke
  või kaebuse eripära, sealhulgas sellistes valdkondades nagu rikkumisest teatamine ja ahistamine. | 3.6.   
  Vastavalt põhikirja artiklile 2 võib
  ombudsman
  – kui ta
  peab seda asjakohaseks – astuda samme tagamaks, et kaebust käsitletakse esmajärjekorras, võttes arvesse strateegilisi
  teemasid, mis on määratletud ombudsmani aastaaruandes,
  või kaebuse eripära, sealhulgas sellistes valdkondades nagu rikkumisest teatamine ja ahistamine. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.6.   
  Kui
  ombudsman peab seda asjakohaseks
  , võib ta
  astuda samme tagamaks, et kaebust käsitletakse esmajärjekorras, võttes arvesse strateegilisi
  eesmärke
  või kaebuse eripära, sealhulgas sellistes valdkondades nagu rikkumisest teatamine ja ahistamine.

3.6.   
  Vastavalt põhikirja artiklile 2 võib
  ombudsman
  – kui ta
  peab seda asjakohaseks – astuda samme tagamaks, et kaebust käsitletakse esmajärjekorras, võttes arvesse strateegilisi
  teemasid, mis on määratletud ombudsmani aastaaruandes,
  või kaebuse eripära, sealhulgas sellistes valdkondades nagu rikkumisest teatamine ja ahistamine.

Muudatusettepanek 4

Muudatusettepanek 4

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 3 – lõige 7

Artikkel 3 – lõige 7

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.7.   Ombudsman käsitleb kuritahtlikku teabevahetust ja kaebusi, millega menetlust kuritarvitatakse, kooskõlas
  selle kohta
  vastu võetud suunistega. | 3.7.   Ombudsman käsitleb kuritahtlikku teabevahetust ja kaebusi, millega menetlust kuritarvitatakse, kooskõlas
  sel eesmärgil
  vastu võetud suunistega.
  Need suunised avaldatakse ombudsmani veebisaidil. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.7.   Ombudsman käsitleb kuritahtlikku teabevahetust ja kaebusi, millega menetlust kuritarvitatakse, kooskõlas
  selle kohta
  vastu võetud suunistega.

3.7.   Ombudsman käsitleb kuritahtlikku teabevahetust ja kaebusi, millega menetlust kuritarvitatakse, kooskõlas
  sel eesmärgil
  vastu võetud suunistega.
  Need suunised avaldatakse ombudsmani veebisaidil.

Muudatusettepanek 5

Muudatusettepanek 5

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.3.   
  Institutsioonid esitavad ombudsmanile teavet või dokumente, mida ta neilt
  uurimise eesmärgil
  taotleb
  . Ombudsmani uurimisrühm võib
  dokumentidega
  tutvuda kas asjaomase institutsiooni ruumides või elektroonilisel teel. ELi salastatud
  dokumendid
  esitatakse asjaomase institutsiooni ruumides, kui ombudsmaniga ei ole kokku lepitud teisiti. | 4.3.   
  Ombudsmani taotlusel ja põhikirja artiklis 5 sätestatud tingimustel esitavad institutsioonid ombudsmanile
  uurimise eesmärgil
  teavet, sealhulgas dokumentide kujul
  . Ombudsmani uurimisrühm võib
  selle teabega
  tutvuda kas asjaomase institutsiooni ruumides või elektroonilisel teel. ELi salastatud
  teave
  esitatakse asjaomase institutsiooni ruumides, kui ombudsmaniga ei ole kokku lepitud teisiti. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.3.   
  Institutsioonid esitavad ombudsmanile teavet või dokumente, mida ta neilt
  uurimise eesmärgil
  taotleb
  . Ombudsmani uurimisrühm võib
  dokumentidega
  tutvuda kas asjaomase institutsiooni ruumides või elektroonilisel teel. ELi salastatud
  dokumendid
  esitatakse asjaomase institutsiooni ruumides, kui ombudsmaniga ei ole kokku lepitud teisiti.

4.3.   
  Ombudsmani taotlusel ja põhikirja artiklis 5 sätestatud tingimustel esitavad institutsioonid ombudsmanile
  uurimise eesmärgil
  teavet, sealhulgas dokumentide kujul
  . Ombudsmani uurimisrühm võib
  selle teabega
  tutvuda kas asjaomase institutsiooni ruumides või elektroonilisel teel. ELi salastatud
  teave
  esitatakse asjaomase institutsiooni ruumides, kui ombudsmaniga ei ole kokku lepitud teisiti.

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 4 – lõige 4

Artikkel 4 – lõige 4

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.4.   Institutsioonid vastavad lõigetes 4.2 ja 4.3 osutatud taotlustele ombudsmani täpsustatud aja jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Täpne vastamistähtaeg peab olema mõistlik ning selles tuleb võtta arvesse uurimise keerukust ja kiireloomulisust. Kui ombudsman leiab, et uurimine on
  avaliku tähtsusega
  , on vastamistähtaeg nii lühike, kui see on mõistlikult võimalik. Kui asjaomasel institutsioonil ei ole võimalik ettenähtud aja jooksul vastata, esitab ta põhjendatud taotluse tähtaja pikendamiseks. | 4.4.   Institutsioonid vastavad lõigetes 4.2 ja 4.3 osutatud taotlustele ombudsmani täpsustatud aja jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Täpne vastamistähtaeg peab olema mõistlik ning selles tuleb võtta arvesse uurimise keerukust ja kiireloomulisust. Kui ombudsman leiab, et uurimine on
  avalikus huvis
  , on vastamistähtaeg nii lühike, kui see on mõistlikult võimalik. Kui asjaomasel institutsioonil ei ole võimalik ettenähtud aja jooksul vastata, esitab ta põhjendatud taotluse tähtaja pikendamiseks. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.4.   Institutsioonid vastavad lõigetes 4.2 ja 4.3 osutatud taotlustele ombudsmani täpsustatud aja jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Täpne vastamistähtaeg peab olema mõistlik ning selles tuleb võtta arvesse uurimise keerukust ja kiireloomulisust. Kui ombudsman leiab, et uurimine on
  avaliku tähtsusega
  , on vastamistähtaeg nii lühike, kui see on mõistlikult võimalik. Kui asjaomasel institutsioonil ei ole võimalik ettenähtud aja jooksul vastata, esitab ta põhjendatud taotluse tähtaja pikendamiseks.

4.4.   Institutsioonid vastavad lõigetes 4.2 ja 4.3 osutatud taotlustele ombudsmani täpsustatud aja jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Täpne vastamistähtaeg peab olema mõistlik ning selles tuleb võtta arvesse uurimise keerukust ja kiireloomulisust. Kui ombudsman leiab, et uurimine on
  avalikus huvis
  , on vastamistähtaeg nii lühike, kui see on mõistlikult võimalik. Kui asjaomasel institutsioonil ei ole võimalik ettenähtud aja jooksul vastata, esitab ta põhjendatud taotluse tähtaja pikendamiseks.

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 4 – lõige 10

Artikkel 4 – lõige 10

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.10.   
  Institutsioonilt või liikmesriigilt uurimise käigus saadud ja nende poolt konfidentsiaalseks märgitud dokumendid ja teave jäävad ombudsmani valdusse
  ainult
  seniks
  , kuni uurimine kestab ja
  võimaliku läbivaatamistaotluse
  käsitlemiseks ettenähtud aeg ei ole lõppenud. Pärast uurimise lõpetamist ja läbivaatamistaotluse käsitlemiseks ettenähtud aja möödumist sellised dokumendid ja teave
  hävitatakse
  . Ombudsman võib paluda, et institutsioon või liikmesriik säilitaks selliseid dokumente või sellist teavet vähemalt viis aastat pärast seda, kui nad on saanud teate, et ombudsman neid dokumente või seda teavet enam ei säilita. | 4.10.   
  Ombudsman säilitab põhikirja artikli 5 lõikes 8 osutatud dokumente või teavet
  ainult
  seni
  , kuni uurimine kestab ja
  käesoleva otsuse artikli 9 lõike 3 kohaselt esitatud läbivaatamistaotluste
  käsitlemiseks ettenähtud aeg ei ole lõppenud. Pärast uurimise lõpetamist ja läbivaatamistaotluse käsitlemiseks ettenähtud aja möödumist
  tuleb
  sellised dokumendid ja teave
  hävitada
  . Ombudsman võib paluda, et institutsioon või liikmesriik säilitaks selliseid dokumente või sellist teavet vähemalt viis aastat pärast seda, kui nad on saanud teate, et ombudsman neid dokumente või seda teavet enam ei säilita. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.10.   
  Institutsioonilt või liikmesriigilt uurimise käigus saadud ja nende poolt konfidentsiaalseks märgitud dokumendid ja teave jäävad ombudsmani valdusse
  ainult
  seniks
  , kuni uurimine kestab ja
  võimaliku läbivaatamistaotluse
  käsitlemiseks ettenähtud aeg ei ole lõppenud. Pärast uurimise lõpetamist ja läbivaatamistaotluse käsitlemiseks ettenähtud aja möödumist sellised dokumendid ja teave
  hävitatakse
  . Ombudsman võib paluda, et institutsioon või liikmesriik säilitaks selliseid dokumente või sellist teavet vähemalt viis aastat pärast seda, kui nad on saanud teate, et ombudsman neid dokumente või seda teavet enam ei säilita.

4.10.   
  Ombudsman säilitab põhikirja artikli 5 lõikes 8 osutatud dokumente või teavet
  ainult
  seni
  , kuni uurimine kestab ja
  käesoleva otsuse artikli 9 lõike 3 kohaselt esitatud läbivaatamistaotluste
  käsitlemiseks ettenähtud aeg ei ole lõppenud. Pärast uurimise lõpetamist ja läbivaatamistaotluse käsitlemiseks ettenähtud aja möödumist
  tuleb
  sellised dokumendid ja teave
  hävitada
  . Ombudsman võib paluda, et institutsioon või liikmesriik säilitaks selliseid dokumente või sellist teavet vähemalt viis aastat pärast seda, kui nad on saanud teate, et ombudsman neid dokumente või seda teavet enam ei säilita.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.1.   Kui ombudsman leiab, et kaebust on võimalik lahendada, püüab ta leida lahenduse koos asjaomase institutsiooni ja kaebuse esitajaga. | 5.1.   Kui ombudsman leiab, et kaebust on võimalik lahendada, püüab ta leida lahenduse koos asjaomase institutsiooni ja kaebuse esitajaga
  , et haldusomavoli juhtum kõrvaldada ja seega kaebus lahendada
  . |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.1.   Kui ombudsman leiab, et kaebust on võimalik lahendada, püüab ta leida lahenduse koos asjaomase institutsiooni ja kaebuse esitajaga.

5.1.   Kui ombudsman leiab, et kaebust on võimalik lahendada, püüab ta leida lahenduse koos asjaomase institutsiooni ja kaebuse esitajaga
  , et haldusomavoli juhtum kõrvaldada ja seega kaebus lahendada
  .

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.2.   Kui ombudsman haldusomavoli ei tuvasta, lahendus on leitud või edasine uurimine ei ole põhjendatud, lõpetatakse uurimine otsusega, milles esitatakse uurimise järeldused. Ombudsman võib uurimise lõpetamise otsuses
  teha
  uurimise käigus tuvastatud probleemide
  kohta parandusettepanekuid
  . Ombudsman saadab otsuse nii kaebuse esitajale kui ka asjaomasele institutsioonile. | 6.2.   Kui ombudsman haldusomavoli ei tuvasta, lahendus on leitud või edasine uurimine ei ole põhjendatud, lõpetatakse uurimine otsusega, milles esitatakse uurimise järeldused. Ombudsman võib uurimise lõpetamise otsuses uurimise käigus tuvastatud probleemide
  osas soovitada parandusi
  . Ombudsman saadab otsuse nii kaebuse esitajale kui ka asjaomasele institutsioonile. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.2.   Kui ombudsman haldusomavoli ei tuvasta, lahendus on leitud või edasine uurimine ei ole põhjendatud, lõpetatakse uurimine otsusega, milles esitatakse uurimise järeldused. Ombudsman võib uurimise lõpetamise otsuses
  teha
  uurimise käigus tuvastatud probleemide
  kohta parandusettepanekuid
  . Ombudsman saadab otsuse nii kaebuse esitajale kui ka asjaomasele institutsioonile.

6.2.   Kui ombudsman haldusomavoli ei tuvasta, lahendus on leitud või edasine uurimine ei ole põhjendatud, lõpetatakse uurimine otsusega, milles esitatakse uurimise järeldused. Ombudsman võib uurimise lõpetamise otsuses uurimise käigus tuvastatud probleemide
  osas soovitada parandusi
  . Ombudsman saadab otsuse nii kaebuse esitajale kui ka asjaomasele institutsioonile.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.2.   Ombudsman võib esitada Euroopa Parlamendile eriaruande iga uurimise kohta, mille käigus ombudsman tuvastab haldusomavoli ja
  mis
  on tema hinnangul
  avaliku tähtsusega
  . | 7.2.   Ombudsman võib esitada Euroopa Parlamendile eriaruande iga uurimise kohta, mille käigus ombudsman tuvastab haldusomavoli ja
  mille suhtes
  on tema hinnangul
  eriline avalik huvi
  . |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.2.   Ombudsman võib esitada Euroopa Parlamendile eriaruande iga uurimise kohta, mille käigus ombudsman tuvastab haldusomavoli ja
  mis
  on tema hinnangul
  avaliku tähtsusega
  .

7.2.   Ombudsman võib esitada Euroopa Parlamendile eriaruande iga uurimise kohta, mille käigus ombudsman tuvastab haldusomavoli ja
  mille suhtes
  on tema hinnangul
  eriline avalik huvi
  .

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 8 – pealkiri

Artikkel 8 – pealkiri

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Omaalgatuslikud uurimised | Omaalgatuslikud uurimised
  ja järeluurimised |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Omaalgatuslikud uurimised

Omaalgatuslikud uurimised
  ja järeluurimised

ja järeluurimised

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.1.   Ombudsman viib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ombudsmani ülesannetega kooskõlas läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks. | 8.1.   Ombudsman viib põhikirja artikli 1 lõikes 3
  ja artikli 3 lõikes 3
  sätestatud ombudsmani ülesannetega kooskõlas läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.1.   Ombudsman viib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ombudsmani ülesannetega kooskõlas läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks.

8.1.   Ombudsman viib põhikirja artikli 1 lõikes 3
  ja artikli 3 lõikes 3
  sätestatud ombudsmani ülesannetega kooskõlas läbi omaalgatuslikke uurimisi, kui ta peab seda vajalikuks.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.2.   
  Omaalgatuslikele uurimistele kohaldatakse esitatud kaebuste põhjal algatatud uurimiste suhtes kohaldatavaid menetlusi niivõrd, kui need on asjakohased. | 8.2.   
  Ombudsman võib ka võtta institutsioonidega kirjalikult ühendust, et suurendada teadlikkust, jagada tähelepanekuid või koguda teavet haldustavade kohta. Ombudsman võib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ülesannete piires ja vastavalt artikli 3 lõikele 3 otsustada ka pärast selliseid kontakte institutsioonidega viia läbi omaalgatuslikke uurimisi. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.2.   
  Omaalgatuslikele uurimistele kohaldatakse esitatud kaebuste põhjal algatatud uurimiste suhtes kohaldatavaid menetlusi niivõrd, kui need on asjakohased.

8.2.   
  Ombudsman võib ka võtta institutsioonidega kirjalikult ühendust, et suurendada teadlikkust, jagada tähelepanekuid või koguda teavet haldustavade kohta. Ombudsman võib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ülesannete piires ja vastavalt artikli 3 lõikele 3 otsustada ka pärast selliseid kontakte institutsioonidega viia läbi omaalgatuslikke uurimisi.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.3.   
  Ombudsman võib väljaspool uurimist võtta institutsioonidega kirjalikult ühendust, et suurendada teadlikkust, jagada tähelepanekuid või koguda teavet haldustavade kohta. Ombudsman võib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ülesannete piires otsustada ka pärast selliseid kontakte institutsioonidega viia läbi omaalgatuslikke uurimisi vastavalt lõigetele 8.1 ja 8.2. | 8.3.   
  Kaebuste alusel algatatud uurimiste suhtes kohaldatavaid menetlusi kohaldatakse lõigete 8.1 ja 8.2 kohaste omaalgatuslike uurimiste suhtes niivõrd, kuivõrd need on nende uurimiste puhul asjakohased. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.3.   
  Ombudsman võib väljaspool uurimist võtta institutsioonidega kirjalikult ühendust, et suurendada teadlikkust, jagada tähelepanekuid või koguda teavet haldustavade kohta. Ombudsman võib põhikirja artikli 1 lõikes 3 sätestatud ülesannete piires otsustada ka pärast selliseid kontakte institutsioonidega viia läbi omaalgatuslikke uurimisi vastavalt lõigetele 8.1 ja 8.2.

8.3.   
  Kaebuste alusel algatatud uurimiste suhtes kohaldatavaid menetlusi kohaldatakse lõigete 8.1 ja 8.2 kohaste omaalgatuslike uurimiste suhtes niivõrd, kuivõrd need on nende uurimiste puhul asjakohased.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.3.   Kaebuse esitajal on õigus taotleda, et käesoleva otsuse lõigete 3.3 ja 3.4 alusel tehtud otsus ning uurimist lõpetavas otsuses toodud järeldused vaadataks läbi, välja arvatud juhul, kui on tuvastatud haldusomavoli. Ombudsmanile esitatud läbivaatamistaotluste käsitlemise üksikasjalik kord sätestatakse ombudsmani otsusega. | 9.3.   Kaebuse esitajal on õigus taotleda, et käesoleva otsuse lõigete 3.3 ja 3.4 alusel tehtud otsus ning uurimist lõpetavas otsuses toodud järeldused vaadataks läbi, välja arvatud juhul, kui on tuvastatud haldusomavoli. Ombudsmanile esitatud läbivaatamistaotluste käsitlemise üksikasjalik kord sätestatakse ombudsmani otsusega
  ja avaldatakse ombudsmani veebisaidil
  . |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.3.   Kaebuse esitajal on õigus taotleda, et käesoleva otsuse lõigete 3.3 ja 3.4 alusel tehtud otsus ning uurimist lõpetavas otsuses toodud järeldused vaadataks läbi, välja arvatud juhul, kui on tuvastatud haldusomavoli. Ombudsmanile esitatud läbivaatamistaotluste käsitlemise üksikasjalik kord sätestatakse ombudsmani otsusega.

9.3.   Kaebuse esitajal on õigus taotleda, et käesoleva otsuse lõigete 3.3 ja 3.4 alusel tehtud otsus ning uurimist lõpetavas otsuses toodud järeldused vaadataks läbi, välja arvatud juhul, kui on tuvastatud haldusomavoli. Ombudsmanile esitatud läbivaatamistaotluste käsitlemise üksikasjalik kord sätestatakse ombudsmani otsusega
  ja avaldatakse ombudsmani veebisaidil
  .

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 9 – lõige 4

Artikkel 9 – lõige 4

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.4.   Käesoleva otsuse lõike 9.3 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel on kaebuse esitajal õigus taotleda
  vastavalt põhikirjas sätestatud korrale
  juurdepääsu kaebust käsitlevale ombudsmani toimikule
  , välja arvatud dokumentidele, mille institutsioon, liikmesriik või ombudsman on tunnistanud konfidentsiaalseks, või muule toimikus sisalduvale konfidentsiaalsele teabele.
  Kaebuse esitajale avaldatakse toimikus sisalduvat teavet, järgides
  põhikirja
  artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi. | 9.4.   Käesoleva otsuse lõike 9.3 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel on kaebuse esitajal õigus taotleda juurdepääsu kaebust käsitlevale ombudsmani toimikule. Kaebuse esitajale avaldatakse toimikus sisalduvat teavet, järgides
  põhikirjas sätestatud nõudmisi ja eelkõige
  artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.4.   Käesoleva otsuse lõike 9.3 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel on kaebuse esitajal õigus taotleda
  vastavalt põhikirjas sätestatud korrale
  juurdepääsu kaebust käsitlevale ombudsmani toimikule
  , välja arvatud dokumentidele, mille institutsioon, liikmesriik või ombudsman on tunnistanud konfidentsiaalseks, või muule toimikus sisalduvale konfidentsiaalsele teabele.
  Kaebuse esitajale avaldatakse toimikus sisalduvat teavet, järgides
  põhikirja
  artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi.

9.4.   Käesoleva otsuse lõike 9.3 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel on kaebuse esitajal õigus taotleda juurdepääsu kaebust käsitlevale ombudsmani toimikule. Kaebuse esitajale avaldatakse toimikus sisalduvat teavet, järgides
  põhikirjas sätestatud nõudmisi ja eelkõige
  artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 9 – lõige 5

Artikkel 9 – lõige 5

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.5.   Kaebuse esitaja või kolmanda isiku õigustatud huvide kaitsmiseks võib ombudsman liigitada kaebuses või muudes dokumentides sisalduva teabe konfidentsiaalseks ning teavitada sellest institutsiooni. Erandlikel asjaoludel, näiteks rikkumisest teatamist käsitlevate kaebuste korral, võib ombudsman otsustada kaebuse esitaja isikut asjaomasele institutsioonile mitte teada anda. | 9.5.   Kaebuse esitaja või kolmanda isiku õigustatud huvide kaitsmiseks võib ombudsman liigitada kaebuses või muudes dokumentides sisalduva teabe konfidentsiaalseks ning teavitada sellest institutsiooni. Erandlikel asjaoludel, näiteks rikkumisest teatamist käsitlevate kaebuste korral, võib ombudsman otsustada kaebuse esitaja isikut asjaomasele institutsioonile
  või muule välisele toimijale
  mitte teada anda. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.5.   Kaebuse esitaja või kolmanda isiku õigustatud huvide kaitsmiseks võib ombudsman liigitada kaebuses või muudes dokumentides sisalduva teabe konfidentsiaalseks ning teavitada sellest institutsiooni. Erandlikel asjaoludel, näiteks rikkumisest teatamist käsitlevate kaebuste korral, võib ombudsman otsustada kaebuse esitaja isikut asjaomasele institutsioonile mitte teada anda.

9.5.   Kaebuse esitaja või kolmanda isiku õigustatud huvide kaitsmiseks võib ombudsman liigitada kaebuses või muudes dokumentides sisalduva teabe konfidentsiaalseks ning teavitada sellest institutsiooni. Erandlikel asjaoludel, näiteks rikkumisest teatamist käsitlevate kaebuste korral, võib ombudsman otsustada kaebuse esitaja isikut asjaomasele institutsioonile
  või muule välisele toimijale
  mitte teada anda.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 9 – lõige 7 (uus)

Artikkel 9 – lõige 7 (uus)

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9.7.
     
  Juhul kui ombudsmanil palutakse haldusjuurdluse ajal kontrollida, kas asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädeva asutuse võetud meetmed tagavad väidetava ahistamise ohvrite kaitse ning taastavad asjaomaste isikute väärikust austava tervisliku ja ohutu töökeskkonna, võib ombudsman konsulteerida abi ja soovituste saamiseks valdkonna välisekspertidega. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.7.
     
  Juhul kui ombudsmanil palutakse haldusjuurdluse ajal kontrollida, kas asjaomase liidu institutsiooni, organi või asutuse pädeva asutuse võetud meetmed tagavad väidetava ahistamise ohvrite kaitse ning taastavad asjaomaste isikute väärikust austava tervisliku ja ohutu töökeskkonna, võib ombudsman konsulteerida abi ja soovituste saamiseks valdkonna välisekspertidega.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 10

Artikkel 10

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ombudsman tagab, et institutsioone teavitatakse ombudsmani uurimistest ja nende tulemustest ning et neile antakse
  vajaduse korral
  võimalus esitada märkusi ja tõendeid, nagu on sätestatud käesolevas otsuses ja põhikirjas. | Ombudsman tagab, et institutsioone teavitatakse ombudsmani uurimistest ja nende tulemustest ning et neile antakse võimalus esitada märkusi ja tõendeid, nagu on sätestatud käesolevas otsuses ja põhikirjas. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ombudsman tagab, et institutsioone teavitatakse ombudsmani uurimistest ja nende tulemustest ning et neile antakse
  vajaduse korral
  võimalus esitada märkusi ja tõendeid, nagu on sätestatud käesolevas otsuses ja põhikirjas.

vajaduse korral

Ombudsman tagab, et institutsioone teavitatakse ombudsmani uurimistest ja nende tulemustest ning et neile antakse võimalus esitada märkusi ja tõendeid, nagu on sätestatud käesolevas otsuses ja põhikirjas.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Rakendussätete eelnõu

Rakendussätete eelnõu

Artikkel 13

Artikkel 13

| Euroopa Ombudsmani ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ombudsman
  võib avalikustada mittekonfidentsiaalset teavet uurimise edenemise kohta. Ombudsman võib eelkõige
  avaliku tähtsusega
  uurimiste puhul avalikustada teabevahetuse institutsioonide või liikmesriikidega, järgides põhikirja artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi. | Ilma et see piiraks põhikirja artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist,
  võib
  ombudsman
  avalikustada mittekonfidentsiaalset teavet uurimise edenemise kohta. Ombudsman võib eelkõige
  avalikus huvis
  uurimiste puhul avalikustada teabevahetuse institutsioonide või liikmesriikidega, järgides põhikirja artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi. |

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Euroopa Ombudsmani ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ombudsman
  võib avalikustada mittekonfidentsiaalset teavet uurimise edenemise kohta. Ombudsman võib eelkõige
  avaliku tähtsusega
  uurimiste puhul avalikustada teabevahetuse institutsioonide või liikmesriikidega, järgides põhikirja artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi.

Ombudsman

avaliku tähtsusega

Ilma et see piiraks põhikirja artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist,
  võib
  ombudsman
  avalikustada mittekonfidentsiaalset teavet uurimise edenemise kohta. Ombudsman võib eelkõige
  avalikus huvis
  uurimiste puhul avalikustada teabevahetuse institutsioonide või liikmesriikidega, järgides põhikirja artikli 5 lõikes 8 sätestatud tingimusi.

Ilma et see piiraks põhikirja artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist,

ombudsman

avalikus huvis

---

(1)  ELT L 253, 16.7.2021, lk 1.

1

---

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/149 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/149

---

P9_TA(2023)0047

ELi ühinemine Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2023. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

(2023/C 283/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2016)0109),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/865 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses küsimustega, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/865 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses küsimustega, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/866 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses varjupaiga ja mittetagasisaatmisega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/866 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses varjupaiga ja mittetagasisaatmisega (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (edaspidi „Istanbuli konventsioon“), mis jõustus 1. augustil 2014 (3) ja mille Euroopa Liit allkirjastas 12. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (edaspidi „Istanbuli konventsioon“), mis jõustus 1. augustil 2014 (3) ja mille Euroopa Liit allkirjastas 12. juunil 2017,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artikleid 2 ja 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 8, 10, 19, 83, 153 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eriti selle artikleid 2 ja 3, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 8, 10, 19, 83, 153 ja 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), mis jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, ning eriti põhiõiguste harta artikleid 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 ja 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), mis jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, ning eriti põhiõiguste harta artikleid 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 ja 31,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), milles määratletakse ja mõistetakse hukka ahistamine, sealhulgas seksuaalne ahistamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4), milles määratletakse ja mõistetakse hukka ahistamine, sealhulgas seksuaalne ahistamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (5), milles määratletakse otsene ja kaudne diskrimineerimine, ahistamine, sealhulgas seksuaalne ahistamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (5), milles määratletakse otsene ja kaudne diskrimineerimine, ahistamine, sealhulgas seksuaalne ahistamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (6) (kuriteoohvrite õiguste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (6) (kuriteoohvrite õiguste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2014. aasta aruannet naistevastase vägivalla kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2014. aasta aruannet naistevastase vägivalla kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning eelkõige otsuseid perevägivalla ja naistevastase vägivalla kohta, eriti otsuseid Opuz vs. Türgi (8), Y ja teised vs. Bulgaaria (9), Landi vs. Itaalia (10), M. C. vs. Bulgaaria (11), Yazgül Yılmaz vs. Türgi (12), V. C. vs. Slovakkia (13), P. ja S. vs. Poola (14) ning J. L. vs. Itaalia (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning eelkõige otsuseid perevägivalla ja naistevastase vägivalla kohta, eriti otsuseid Opuz vs. Türgi (8), Y ja teised vs. Bulgaaria (9), Landi vs. Itaalia (10), M. C. vs. Bulgaaria (11), Yazgül Yılmaz vs. Türgi (12), V. C. vs. Slovakkia (13), P. ja S. vs. Poola (14) ning J. L. vs. Itaalia (15),

| — | võttes arvesse 4. novembril 1950 Roomas alla kirjutatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 2, 3, 8 ja 14 ning konventsiooni protokolli nr 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembril 1950 Roomas alla kirjutatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 2, 3, 8 ja 14 ning konventsiooni protokolli nr 12,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivallaga ja perevägivallaga võitlemise eksperdirühma (GREVIO) lähteolukorra hindamise aruandeid ning eelkõige aruandeid Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Malta, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Sloveenia, Soome ja Taani kohta, sealhulgas GREVIO ettepanekute ja soovituste loetelu ning osaliste komitee soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivallaga ja perevägivallaga võitlemise eksperdirühma (GREVIO) lähteolukorra hindamise aruandeid ning eelkõige aruandeid Austria, Belgia, Hispaania, Itaalia, Madalmaade, Malta, Poola, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Sloveenia, Soome ja Taani kohta, sealhulgas GREVIO ettepanekute ja soovituste loetelu ning osaliste komitee soovitusi,

| — | võttes arvesse GREVIO 20. oktoobri 2021. aasta üldist soovitust nr 1 naistevastase vägivalla digitaalse mõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse GREVIO 20. oktoobri 2021. aasta üldist soovitust nr 1 naistevastase vägivalla digitaalse mõõtme kohta,

| — | võttes arvesse GREVIO 2022. aasta veebruari vahekokkuvõtet „Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation report“ (Lähteolukorra hindamise aruande horisontaalne vahekokkuvõte) (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse GREVIO 2022. aasta veebruari vahekokkuvõtet „Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation report“ (Lähteolukorra hindamise aruande horisontaalne vahekokkuvõte) (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni seletuskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni seletuskirja,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet „Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence“ (Ülevaade uuringutest naistevastase vägivalla ja perevägivalla kulude kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu aruannet „Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence“ (Ülevaade uuringutest naistevastase vägivalla ja perevägivalla kulude kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 4. detsembri 2017. aasta aruteludokumenti „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe“ (Naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ning -õigused Euroopas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 4. detsembri 2017. aasta aruteludokumenti „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe“ (Naiste seksuaal- ja reproduktiivtervis ning -õigused Euroopas),

| — | võttes arvesse 1993. aastal toimunud ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1993. aastal toimunud ÜRO inimõiguste ülemaailmsel konverentsil vastu võetud Viini deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning lõppdokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), ning ÜRO naiste staatuse komisjoni poliitilist deklaratsiooni „Peking + 25“ (2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning lõppdokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), ning ÜRO naiste staatuse komisjoni poliitilist deklaratsiooni „Peking + 25“ (2020) kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte, ja ÜRO lapse õiguste konventsioon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid sätteid ÜRO õigusaktides, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon, 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ning selles sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte, ja ÜRO lapse õiguste konventsioon,

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee naistevastast vägivalda käsitlevaid üldisi soovitusi 12, 19, 33 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee naistevastast vägivalda käsitlevaid üldisi soovitusi 12, 19, 33 ja 35,

| — | võttes arvesse ÜRO naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgede eriraportööri 2018. aasta aruannet naiste- ja tütarlastevastase kübervägivalla kohta inimlikust vaatenurgast vaadelduna, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naistevastase vägivalla, selle põhjuste ja tagajärgede eriraportööri 2018. aasta aruannet naiste- ja tütarlastevastase kübervägivalla kohta inimlikust vaatenurgast vaadelduna,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni nr 190, mis jõustus 25. juunil 2021, ning vägivalla ja ahistamise vastu võitlemist käsitlevat soovitust nr 206, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni nr 190, mis jõustus 25. juunil 2021, ning vägivalla ja ahistamise vastu võitlemist käsitlevat soovitust nr 206,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELile, milles kutsutakse ELi üles ühinema Istanbuli konventsiooniga, et kaitsta puuetega naisi ja tütarlapsi vägivalla eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille osaline EL on, sealhulgas ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELile, milles kutsutakse ELi üles ühinema Istanbuli konventsiooniga, et kaitsta puuetega naisi ja tütarlapsi vägivalla eest,

| — | võttes arvesse kestliku arengu 5. eesmärki – saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu 5. eesmärki – saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu,

| — | võttes arvesse ÜRO 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2020. aasta resolutsiooni „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“ (Naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kõrvaldamiseks tehtavate pingutuste suurendamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2020. aasta resolutsiooni „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“ (Naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide ennetamiseks ja kõrvaldamiseks tehtavate pingutuste suurendamine),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“ (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuni 2020. aasta teatist „Ohvrite õigusi käsitlev ELi strateegia (2020–2025)“ (COM(2020)0258),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist (COM(2022)0105),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2021. aasta aruannet „The costs of gender-based violence in the European Union“ (Soolise vägivalla maksumus Euroopa Liidus) ning alates 2013. aastast avaldatud EIGE soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 2021. aasta aruannet „The costs of gender-based violence in the European Union“ (Soolise vägivalla maksumus Euroopa Liidus) ning alates 2013. aastast avaldatud EIGE soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruandeid,

| — | võttes arvesse 2021. aasta juulis toimunud soolise võrdõiguslikkuse põlvkondadevahelise edendamise foorumil „Generation Equality Forum“ võetud kohustusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta juulis toimunud soolise võrdõiguslikkuse põlvkondadevahelise edendamise foorumil „Generation Equality Forum“ võetud kohustusi,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (20),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tagasilöökide kohta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ELis (22),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta resolutsiooni, millega palutakse Euroopa Kohtu arvamust Euroopa Liidu ühinemist Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga käsitlevate ettepanekute kooskõla kohta aluslepingutega ning ühinemise menetluse kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2019. aasta resolutsiooni, millega palutakse Euroopa Kohtu arvamust Euroopa Liidu ühinemist Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga käsitlevate ettepanekute kooskõla kohta aluslepingutega ning ühinemise menetluse kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta Istanbuli konventsiooniga ja muude meetmete kohta soolise vägivalla vastu võitlemiseks (24),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (25),

| — | võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni naiste õigustega seonduvate eelseisvate probleemide kohta Euroopas rohkem kui 25 aastat pärast Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi vastuvõtmist (26),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile seoses soolise vägivalla määratlemisega ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatava uue kuriteoliigina (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile seoses soolise vägivalla määratlemisega ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatava uue kuriteoliigina (27),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni lähisuhtevägivalla ja hooldusõiguse mõju kohta naistele ja lastele (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni lähisuhtevägivalla ja hooldusõiguse mõju kohta naistele ja lastele (28),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (29),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020 (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus ajavahemikus 2018–2020 (30),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (31),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu (suurkoda) 6. oktoobri 2021. aasta arvamust 1/19 Istanbuli konventsiooni kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu (suurkoda) 6. oktoobri 2021. aasta arvamust 1/19 Istanbuli konventsiooni kohta (32),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 5,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vaheraportit (A9-0021/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vaheraportit (A9-0021/2023),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja mida on rõhutatud põhiõiguste harta artiklis 23, ning seda tuleb arvestada kõikides ELi poliitikavaldkondades, meetmetes ja programmides; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) on märkinud, et Euroopa Liidul läheb praeguses tempos soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks umbes 60 aastat; arvestades, et soolise vägivalla ja eriti naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamine on tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2 ja mida on rõhutatud põhiõiguste harta artiklis 23, ning seda tuleb arvestada kõikides ELi poliitikavaldkondades, meetmetes ja programmides; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) on märkinud, et Euroopa Liidul läheb praeguses tempos soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks umbes 60 aastat; arvestades, et soolise vägivalla ja eriti naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamine on tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimus;

| B. | arvestades, et sooline vägivald on isiku vastu suunatud vägivald selle isiku soo tõttu või vägivald, mis mõjutab teatud soost inimesi ebaproportsionaalselt; arvestades, et vastavalt Istanbuli konventsiooni määratlusele on naistevastane vägivald inimõiguste rikkumine ja naiste diskrimineerimise vorm ning see hõlmab igasugust soolist vägivalda, mis põhjustab või võib põhjustada naistele füüsilist, seksuaalset, psühholoogilist, struktuurilist või majanduslikku kahju või kannatusi, sealhulgas sellise vägivallaga ähvardamist, sundimist või meelevaldset vabadusest ilmajätmist, olenemata sellest, kas see leiab aset avalikus või eraelus; arvestades, et vabadus ja võrdõiguslikkus annavad naistele vahendid oma tegeliku potentsiaali realiseerimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sooline vägivald on isiku vastu suunatud vägivald selle isiku soo tõttu või vägivald, mis mõjutab teatud soost inimesi ebaproportsionaalselt; arvestades, et vastavalt Istanbuli konventsiooni määratlusele on naistevastane vägivald inimõiguste rikkumine ja naiste diskrimineerimise vorm ning see hõlmab igasugust soolist vägivalda, mis põhjustab või võib põhjustada naistele füüsilist, seksuaalset, psühholoogilist, struktuurilist või majanduslikku kahju või kannatusi, sealhulgas sellise vägivallaga ähvardamist, sundimist või meelevaldset vabadusest ilmajätmist, olenemata sellest, kas see leiab aset avalikus või eraelus; arvestades, et vabadus ja võrdõiguslikkus annavad naistele vahendid oma tegeliku potentsiaali realiseerimiseks;

| C. | arvestades, et Istanbuli konventsiooni artiklis 3 määratletakse „sooline vägivald“ kui vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt, ning määratletakse „sugupool“ sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Istanbuli konventsiooni artiklis 3 määratletakse „sooline vägivald“ kui vägivald, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega või mis mõjutab naisi ebaproportsionaalselt, ning määratletakse „sugupool“ sotsiaalselt konstrueeritud rollide, käitumise, tegevuste või omadustena, mida antud ühiskond naistele ja meestele sobivaks peab;

| D. | arvestades, et iga kolmas naine ELis (kokku ligikaudu 62 miljonit naist) on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda, ning arvestades, et üle poole naistest (55 %) ELis on alates 15. eluaastast kogenud seksuaalset ahistamist vähemalt ühe korra (33); arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) korraldab nende andmete ajakohastamiseks uue uuringu; arvestades, et viimatine soolise vägivalla ja lähisuhtevägivalla hinnanguline maksumus Euroopa Liidus on suurenenud ligikaudu kolmandiku võrra ning soolise vägivalla hinnanguline maksumus on 366 miljardit eurot aastas (34); arvestades, et soolise vägivalla mitme liigi ja aspekti kohta on andmed endiselt ebapiisavad; arvestades, et EIGE märkis oma 2022. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksis (35), et andmed ei kajasta ikka veel soolise vägivalla ulatust ELis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga kolmas naine ELis (kokku ligikaudu 62 miljonit naist) on kogenud füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda, ning arvestades, et üle poole naistest (55 %) ELis on alates 15. eluaastast kogenud seksuaalset ahistamist vähemalt ühe korra (33); arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) korraldab nende andmete ajakohastamiseks uue uuringu; arvestades, et viimatine soolise vägivalla ja lähisuhtevägivalla hinnanguline maksumus Euroopa Liidus on suurenenud ligikaudu kolmandiku võrra ning soolise vägivalla hinnanguline maksumus on 366 miljardit eurot aastas (34); arvestades, et soolise vägivalla mitme liigi ja aspekti kohta on andmed endiselt ebapiisavad; arvestades, et EIGE märkis oma 2022. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksis (35), et andmed ei kajasta ikka veel soolise vägivalla ulatust ELis;

| E. | arvestades, et sooline vägivald, eelkõige naiste ja tütarlaste toime pandud vägivald, on nii soolistest stereotüüpidest ja võimu asümmeetriast tingitud struktuurse ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg, sealhulgas era- ja avalikus elus ning sotsiaal-ja majandusvaldkonnas; arvestades, et sooline vägivald nii internetis kui ka väljaspool seda on soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise kõige tõsisem ilming, millel on ohvritele ja nende lastele tõsine otsene ja kaudne mõju ning millel võivad olla pikaajalised füüsilised, seksuaalsed, emotsionaalsed ja psühholoogilised tagajärjed, mis kujutavad endast rahvatervishoiu probleemi ning põhjustavad majanduslikku ja rahalist kahju; arvestades, et sooline vägivald on naiste inimõiguste rikkumine ning kujutab endast tõsist takistust naiste osalemisele ühiskondlikus, avalikus ja poliitilises elus ning tööturul, mistõttu nad ei saa oma õigusi ja põhivabadusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sooline vägivald, eelkõige naiste ja tütarlaste toime pandud vägivald, on nii soolistest stereotüüpidest ja võimu asümmeetriast tingitud struktuurse ebavõrdsuse põhjus kui ka tagajärg, sealhulgas era- ja avalikus elus ning sotsiaal-ja majandusvaldkonnas; arvestades, et sooline vägivald nii internetis kui ka väljaspool seda on soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimise kõige tõsisem ilming, millel on ohvritele ja nende lastele tõsine otsene ja kaudne mõju ning millel võivad olla pikaajalised füüsilised, seksuaalsed, emotsionaalsed ja psühholoogilised tagajärjed, mis kujutavad endast rahvatervishoiu probleemi ning põhjustavad majanduslikku ja rahalist kahju; arvestades, et sooline vägivald on naiste inimõiguste rikkumine ning kujutab endast tõsist takistust naiste osalemisele ühiskondlikus, avalikus ja poliitilises elus ning tööturul, mistõttu nad ei saa oma õigusi ja põhivabadusi täielikult kasutada;

| F. | arvestades, et sooline vägivald võib mõjutada mitut põhiõigust, mis on sätestatud inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes ja Euroopa instrumentides, sealhulgas põhiõiguste hartas, näiteks õigust inimväärikusele (artikkel 1), õigust elule (artikkel 2), õigust isikupuutumatusele (artikkel 3), piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise keeldu (artikkel 4), õigust vabadusele ja turvalisusele (artikkel 6), diskrimineerimiskeeldu, sealhulgas soo tõttu (artikkel 21), ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sooline vägivald võib mõjutada mitut põhiõigust, mis on sätestatud inimõigusi käsitlevates rahvusvahelistes ja Euroopa instrumentides, sealhulgas põhiõiguste hartas, näiteks õigust inimväärikusele (artikkel 1), õigust elule (artikkel 2), õigust isikupuutumatusele (artikkel 3), piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise keeldu (artikkel 4), õigust vabadusele ja turvalisusele (artikkel 6), diskrimineerimiskeeldu, sealhulgas soo tõttu (artikkel 21), ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele;

| G. | arvestades, et sooline vägivald, eelkõige naiste ja tütarlaste suhtes toime pandud vägivald, on kogu Euroopas ja maailmas esinev struktuurne ja laialt levinud probleem, mis hõlmab ohvreid ja teo toimepanijaid sõltumata nende vanusest, haridusest, sissetulekust, sotsiaalsest staatusest ja kultuurilisest taustast, ning kuigi igaüks võib olla soolise vägivalla kaudne ohver, on naised ja tütarlapsed sellise vägivalla vormidest ebaproportsionaalselt mõjutatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sooline vägivald, eelkõige naiste ja tütarlaste suhtes toime pandud vägivald, on kogu Euroopas ja maailmas esinev struktuurne ja laialt levinud probleem, mis hõlmab ohvreid ja teo toimepanijaid sõltumata nende vanusest, haridusest, sissetulekust, sotsiaalsest staatusest ja kultuurilisest taustast, ning kuigi igaüks võib olla soolise vägivalla kaudne ohver, on naised ja tütarlapsed sellise vägivalla vormidest ebaproportsionaalselt mõjutatud;

| H. | arvestades, et sooline vägivald on suunatud eelkõige naiste ja tütarlaste (kogu nende mitmekesisuses) vastu ning nad kogevad eri ja läbipõimunud diskrimineerimise vorme, millel on tugev negatiivne mõju; arvestades, et mõningaid naiste ja tütarlaste rühmi, näiteks naissoost rändajaid, pagulasi või varjupaigataotlejaid, puuetega naisi ja tütarlapsi ja roma naisi, ohustab mitmekordne diskrimineerimine ning nad on seetõttu vägivalla ees veel kaitsetumad; arvestades, et arvesse tuleks võtta naiste mitmekesisust ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide esinemise ohtu; arvestades, et ka LGBTIQ+ kogukonna liikmed võivad olla oma seksuaalse sättumuse, soo, sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse, et konventsiooni sätteid, eelkõige ohvrite õiguste tagamise kaitsemeetmeid, tuleb rakendada selliselt, et ei esineks diskrimineerimist mis tahes alusel, näiteks bioloogiline sugu, sotsiaalne sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud vaated, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, kuulumine rahvusvähemusse, varanduslik seisund, sünnijärgne päritolu, seksuaalne sättumus, sooline identiteet, vanus, tervislik seisund, puue, perekonnaseis, rändaja või põgeniku staatus või muu staatus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooline vägivald on suunatud eelkõige naiste ja tütarlaste (kogu nende mitmekesisuses) vastu ning nad kogevad eri ja läbipõimunud diskrimineerimise vorme, millel on tugev negatiivne mõju; arvestades, et mõningaid naiste ja tütarlaste rühmi, näiteks naissoost rändajaid, pagulasi või varjupaigataotlejaid, puuetega naisi ja tütarlapsi ja roma naisi, ohustab mitmekordne diskrimineerimine ning nad on seetõttu vägivalla ees veel kaitsetumad; arvestades, et arvesse tuleks võtta naiste mitmekesisust ja läbipõimunud diskrimineerimise vormide esinemise ohtu; arvestades, et ka LGBTIQ+ kogukonna liikmed võivad olla oma seksuaalse sättumuse, soo, sooidentiteedi, sooväljenduse või sootunnuste tõttu soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et Istanbuli konventsioonis sätestatakse, et konventsiooni sätteid, eelkõige ohvrite õiguste tagamise kaitsemeetmeid, tuleb rakendada selliselt, et ei esineks diskrimineerimist mis tahes alusel, näiteks bioloogiline sugu, sotsiaalne sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud vaated, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, kuulumine rahvusvähemusse, varanduslik seisund, sünnijärgne päritolu, seksuaalne sättumus, sooline identiteet, vanus, tervislik seisund, puue, perekonnaseis, rändaja või põgeniku staatus või muu staatus;

| I. | arvestades, et neid läbipõimunud ja mitmekordse diskrimineerimise vorme tuleks arvesse võtta õiguskaitse ja sellega seotud teenuste kättesaadavuse tagamisel; arvestades, et naistele tuleks kaitsemeetmete rakendamisel tagada spetsiaalsed abiteenused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et neid läbipõimunud ja mitmekordse diskrimineerimise vorme tuleks arvesse võtta õiguskaitse ja sellega seotud teenuste kättesaadavuse tagamisel; arvestades, et naistele tuleks kaitsemeetmete rakendamisel tagada spetsiaalsed abiteenused;

| J. | arvestades, et vägistamiskultuur, mis hõlmab veendumusi, mis soodustavad meeste seksuaalset agressiooni ja toetab soolist vägivalda, on kogu Euroopas ja maailmas endiselt laialt levinud probleem, mis väljendub seksuaalse vägivalla, vägistamise või seksuaalse ahistamise normaliseerimises või tavaliseks muutmises, ning põhineb soolistel stereotüüpidel, seksismil, misogüünial ja võimu ebavõrdsel jaotumisel sugude vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vägistamiskultuur, mis hõlmab veendumusi, mis soodustavad meeste seksuaalset agressiooni ja toetab soolist vägivalda, on kogu Euroopas ja maailmas endiselt laialt levinud probleem, mis väljendub seksuaalse vägivalla, vägistamise või seksuaalse ahistamise normaliseerimises või tavaliseks muutmises, ning põhineb soolistel stereotüüpidel, seksismil, misogüünial ja võimu ebavõrdsel jaotumisel sugude vahel;

| K. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse tase annab sageli olukorrast pildi ning on esimene hoiatus, et põhiõiguste ja -väärtuste, sealhulgas demokraatia ja õigusriigi olukord ühiskonnas on halvenemas; arvestades, et käesoleval kümnendil on sooline võrdõiguslikkus, naiste ja tütarlaste õigused ning LGBTIQ+ kogukonna liikmete õigused nähtava ja üha organiseerituma rünnaku all ning kannatavad rusuvate tagasilöökide all, mis avalduvad eelkõige mitmes liikmesriigis ja mujal maailmas ning mis on toonud kaasa naiste ja LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vägivalla märgatava suurenemise internetis ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse tase annab sageli olukorrast pildi ning on esimene hoiatus, et põhiõiguste ja -väärtuste, sealhulgas demokraatia ja õigusriigi olukord ühiskonnas on halvenemas; arvestades, et käesoleval kümnendil on sooline võrdõiguslikkus, naiste ja tütarlaste õigused ning LGBTIQ+ kogukonna liikmete õigused nähtava ja üha organiseerituma rünnaku all ning kannatavad rusuvate tagasilöökide all, mis avalduvad eelkõige mitmes liikmesriigis ja mujal maailmas ning mis on toonud kaasa naiste ja LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vägivalla märgatava suurenemise internetis ja väljaspool seda;

| L. | arvestades, et EL peab võtma kõik vajalikud meetmed, et edendada ja kaitsta kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada vägivallavabalt; arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi kaasa perevägivalla ja naistevastase vägivalla suurenemise; arvestades, et ülemaailmselt on üle 45 % naistest teatanud, et nemad ise või mõni nende naistuttav on kogenud teatavat liiki vägivalda, ning 65 % naistest on teatanud, et nad on seda oma elu jooksul kogenud; arvestades, et Euroopa riikides on teatatud naiste tapmise juhtumite arv kas järsult või pidevalt suurenenud; arvestades, et juurdepääs esmatähtsatele teenustele, nagu erakorraline majutus ja telefoniabi, on vähenenud, kinnitades veelgi pakilisemat vajadust võtta pandeemiast saadud õppetundide põhjal sellise vägivalla vastu võitlemiseks erimeetmeid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peab võtma kõik vajalikud meetmed, et edendada ja kaitsta kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada vägivallavabalt; arvestades, et COVID-19 pandeemia tõi kaasa perevägivalla ja naistevastase vägivalla suurenemise; arvestades, et ülemaailmselt on üle 45 % naistest teatanud, et nemad ise või mõni nende naistuttav on kogenud teatavat liiki vägivalda, ning 65 % naistest on teatanud, et nad on seda oma elu jooksul kogenud; arvestades, et Euroopa riikides on teatatud naiste tapmise juhtumite arv kas järsult või pidevalt suurenenud; arvestades, et juurdepääs esmatähtsatele teenustele, nagu erakorraline majutus ja telefoniabi, on vähenenud, kinnitades veelgi pakilisemat vajadust võtta pandeemiast saadud õppetundide põhjal sellise vägivalla vastu võitlemiseks erimeetmeid;

| M. | arvestades, et sooline vägivald, mis pannakse toime eelkõige naiste ja tütarlaste vastu, võib esineda mitmes vormis, nagu füüsiline rünnak, seksuaalvägivald, sealhulgas vägistamine, naiste suguelundite moonutamine, naiste tapmine, naiste ja tütarlastega kaubitsemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, seksuaalne ahistamine, aukuriteod ja sundabielud, abielust väljasaamise võimatus, sundsteriliseerimine, sunniviisiline abort, samuti ohutu ja seadusliku abordi keelamine, sünnitusabiga seotud ja günekoloogiline vägivald, institutsiooniline vägivald, asendusvägivald, perekonnas ja/või leibkonnas esinev majanduslik vägivald, ahistav jälitamine, kiusamine ja ahistamine, vaenukõne nii internetis kui ka väljaspool seda ning kübervägivalla eri vormid; arvestades, et LGBTIQ+ naiste vastu suunatud sooline vägivald hõlmab täiendavaid seksuaalvägivalla vorme, nagu korrektiivne vägistamine ja seksuaalne ahistamine, naiste ja intersooliste suguelundite moonutamine, trans- ja intersooliste inimeste sundsteriliseerimine ning sättumuse ümbermuutmisteraapia; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sooline vägivald, mis pannakse toime eelkõige naiste ja tütarlaste vastu, võib esineda mitmes vormis, nagu füüsiline rünnak, seksuaalvägivald, sealhulgas vägistamine, naiste suguelundite moonutamine, naiste tapmine, naiste ja tütarlastega kaubitsemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil, seksuaalne ahistamine, aukuriteod ja sundabielud, abielust väljasaamise võimatus, sundsteriliseerimine, sunniviisiline abort, samuti ohutu ja seadusliku abordi keelamine, sünnitusabiga seotud ja günekoloogiline vägivald, institutsiooniline vägivald, asendusvägivald, perekonnas ja/või leibkonnas esinev majanduslik vägivald, ahistav jälitamine, kiusamine ja ahistamine, vaenukõne nii internetis kui ka väljaspool seda ning kübervägivalla eri vormid; arvestades, et LGBTIQ+ naiste vastu suunatud sooline vägivald hõlmab täiendavaid seksuaalvägivalla vorme, nagu korrektiivne vägistamine ja seksuaalne ahistamine, naiste ja intersooliste suguelundite moonutamine, trans- ja intersooliste inimeste sundsteriliseerimine ning sättumuse ümbermuutmisteraapia;

| N. | arvestades, et erinevused liikmesriikide seadustes ja poliitikas on põhjustanud erinevusi selles, millises ulatuses kaitstakse naisi soolise vägivalla eest, mistõttu ei ole naised ELis soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on ohutust ja seaduslikust abordist keeldumise tõttu viimastel aastatel surnud mitu naist (36); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mitmel korral otsustanud, et abordi kättesaadavuse piiramine, kui see on riigisiseses õiguses ette nähtud, ja seaduslikult lubatud juurdepääsu puudulik rakendamine rikuvad inimõigusi ning seega on selles kontekstis tegemist soolise vägivalla vormiga; arvestades, et mõnes liikmesriigis ahistatakse ja kiusatakse taga naiste õiguste organisatsioone ebainimlike abordiseaduste ohvrite abistamise eest (37); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et erinevused liikmesriikide seadustes ja poliitikas on põhjustanud erinevusi selles, millises ulatuses kaitstakse naisi soolise vägivalla eest, mistõttu ei ole naised ELis soolise vägivalla eest võrdselt kaitstud; arvestades, et mõnes liikmesriigis on ohutust ja seaduslikust abordist keeldumise tõttu viimastel aastatel surnud mitu naist (36); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mitmel korral otsustanud, et abordi kättesaadavuse piiramine, kui see on riigisiseses õiguses ette nähtud, ja seaduslikult lubatud juurdepääsu puudulik rakendamine rikuvad inimõigusi ning seega on selles kontekstis tegemist soolise vägivalla vormiga; arvestades, et mõnes liikmesriigis ahistatakse ja kiusatakse taga naiste õiguste organisatsioone ebainimlike abordiseaduste ohvrite abistamise eest (37);

| O. | arvestades, et sooline vägivald on Euroopa Liidus endiselt alateatatud kuritegu; arvestades, et 67 % Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta uuringus küsitletud naistest väitis, et nad ei teatanud tõsistest paarisuhtevägivalla juhtumitest politseile ega ühelegi teisele organisatsioonile (38); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sooline vägivald on Euroopa Liidus endiselt alateatatud kuritegu; arvestades, et 67 % Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta uuringus küsitletud naistest väitis, et nad ei teatanud tõsistest paarisuhtevägivalla juhtumitest politseile ega ühelegi teisele organisatsioonile (38);

| P. | arvestades, et stereotüübid ja sooline kallutatus kohtusüsteemis ning asjaolu, et puuduvad sootundlikud, tõhusad ja kiired kriminaalasja menetlemise võimalused, õigusraamistikud, kohtusüsteemid ning kaitse-, abi- ja heastamismeetmed, kahjustavad naiste juurdepääsu õigusemõistmisele ja suurendavad usalduse puudumist õiguskaitse vastu, ning arvestades, et teabe puudumine meetmete võtmise ja sellistest juhtumitest teatamise kohta ning piisavate sotsiaal- ja meditsiiniteenuste puudumine on sagedased põhjused, miks soolisest vägivallast ei teatata; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et stereotüübid ja sooline kallutatus kohtusüsteemis ning asjaolu, et puuduvad sootundlikud, tõhusad ja kiired kriminaalasja menetlemise võimalused, õigusraamistikud, kohtusüsteemid ning kaitse-, abi- ja heastamismeetmed, kahjustavad naiste juurdepääsu õigusemõistmisele ja suurendavad usalduse puudumist õiguskaitse vastu, ning arvestades, et teabe puudumine meetmete võtmise ja sellistest juhtumitest teatamise kohta ning piisavate sotsiaal- ja meditsiiniteenuste puudumine on sagedased põhjused, miks soolisest vägivallast ei teatata;

| Q. | arvestades, et erirühmad, kes kannatavad soolise vägivalla all, nagu teatavasse rassi kuuluvad naised, puuetega naised, naissoost rändajad ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, seisavad silmitsi täiendavate takistustega õiguskaitse kättesaadavusel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et erirühmad, kes kannatavad soolise vägivalla all, nagu teatavasse rassi kuuluvad naised, puuetega naised, naissoost rändajad ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, seisavad silmitsi täiendavate takistustega õiguskaitse kättesaadavusel;

| R. | arvestades, et paljudel juhtudel võivad õiguskaitseametnikud või politsei teha ohvri suhtes alandavaid kommentaare, panna ohvri korduvalt kokku kuriteo toimepanijaga, samuti võivad nad ohvrit süüdistada ja korduvalt üle kuulata, suurendades seeläbi ohvrite hirmu vägivallast teatamise ees ning suurendades teisese ohvristamise ja ohvriks muutmise teiseste vormide esinemise ohtu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et paljudel juhtudel võivad õiguskaitseametnikud või politsei teha ohvri suhtes alandavaid kommentaare, panna ohvri korduvalt kokku kuriteo toimepanijaga, samuti võivad nad ohvrit süüdistada ja korduvalt üle kuulata, suurendades seeläbi ohvrite hirmu vägivallast teatamise ees ning suurendades teisese ohvristamise ja ohvriks muutmise teiseste vormide esinemise ohtu;

| S. | arvestades, et ÜRO 1993. aasta naistevastase vägivalla kaotamise deklaratsiooni ja ÜRO Pekingi tegevusplatvormi kohaselt tähendab naistevastane vägivald igasugust naiste vastu suunatud vägivalda, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab naistele füüsilist, seksuaalset või psühholoogilist kahju või kannatust, sealhulgas selliste tegudega ähvardamine ja survestamine ning omavoliline vabadusevõtmine, olenemata sellest, kas see leiab aset avalikus või eraelus; arvestades, et ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee on soolise vägivalla määratlenud vägivallana, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt naisi; arvestades, et komitee rõhutab, et sooline vägivald on diskrimineerimise vorm, mis pärsib tugevalt naiste võimalusi kasutada õigusi ja vabadusi meestega samadel alustel ning rikub nii nende inimõigusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO 1993. aasta naistevastase vägivalla kaotamise deklaratsiooni ja ÜRO Pekingi tegevusplatvormi kohaselt tähendab naistevastane vägivald igasugust naiste vastu suunatud vägivalda, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab naistele füüsilist, seksuaalset või psühholoogilist kahju või kannatust, sealhulgas selliste tegudega ähvardamine ja survestamine ning omavoliline vabadusevõtmine, olenemata sellest, kas see leiab aset avalikus või eraelus; arvestades, et ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee on soolise vägivalla määratlenud vägivallana, mis on suunatud naise vastu põhjusel, et tegemist on naisega, või mis mõjutab ebaproportsionaalselt naisi; arvestades, et komitee rõhutab, et sooline vägivald on diskrimineerimise vorm, mis pärsib tugevalt naiste võimalusi kasutada õigusi ja vabadusi meestega samadel alustel ning rikub nii nende inimõigusi;

| T. | arvestades, et komisjon on lisanud soolise vägivalla kaotamise peamise prioriteedina Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegiasse 2020–2025 koos spetsiifiliste ettepanekutega tagada soolise vägivalla ja perevägivalla tõhus ennetamine, sealhulgas ELi Istanbuli konventsiooniga ühinemine ning liikmesriikides selle kiire ratifitseerimise ja rakendamise tagamine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon on lisanud soolise vägivalla kaotamise peamise prioriteedina Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegiasse 2020–2025 koos spetsiifiliste ettepanekutega tagada soolise vägivalla ja perevägivalla tõhus ennetamine, sealhulgas ELi Istanbuli konventsiooniga ühinemine ning liikmesriikides selle kiire ratifitseerimise ja rakendamise tagamine;

| U. | arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalda ning muid vägivalla vorme, näiteks LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vägivalda ning selle tagajärgi võib märkimisväärselt vähendada üksnes selline poliitika, kus ühendatakse seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed ning meetmed, millega lihtsustatakse ohvritele juurdepääsu andmist eluasemele ja töökohtadele, sealhulgas ohvritele varjupaiga pakkumist, ning naiste rahalist sõltumatust ja võrdväärset osalemist kõikides ühiskonnaelu valdkondades; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalda ning muid vägivalla vorme, näiteks LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud vägivalda ning selle tagajärgi võib märkimisväärselt vähendada üksnes selline poliitika, kus ühendatakse seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed ning meetmed, millega lihtsustatakse ohvritele juurdepääsu andmist eluasemele ja töökohtadele, sealhulgas ohvritele varjupaiga pakkumist, ning naiste rahalist sõltumatust ja võrdväärset osalemist kõikides ühiskonnaelu valdkondades;

| V. | arvestades, et kodanikuühiskond, eelkõige naisorganisatsioonid ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad organisatsioonid annavad väga olulise panuse igasuguse vägivalla ennetamisse ja selle vastu võitlemisesse ning nende tööd tuleks tunnustada, julgustada, toetada ja piisavalt rahastada, sealhulgas võimaldades neil taotleda ja saada riiklikku ja ELi rahastamist, et nad saaksid teha oma tööd parimal võimalikul viisil; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kodanikuühiskond, eelkõige naisorganisatsioonid ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevad organisatsioonid annavad väga olulise panuse igasuguse vägivalla ennetamisse ja selle vastu võitlemisesse ning nende tööd tuleks tunnustada, julgustada, toetada ja piisavalt rahastada, sealhulgas võimaldades neil taotleda ja saada riiklikku ja ELi rahastamist, et nad saaksid teha oma tööd parimal võimalikul viisil;

| W. | arvestades, et Istanbuli konventsioon on seni kõige tõhusam, võimsam ja terviklikum vahend, et ennetada Euroopas ja mujal naistevastase vägivalla ja perevägivalla mitmesuguseid vorme ja nende vastu võidelda; arvestades, et konventsioonis antakse osalisriikidele ja nende vastavatele ametiasutustele suuniseid, kuidas reageerida naiste- ja perevägivallale asjakohaselt ja multidistsiplinaarselt nelja samba abil: ennetamine, vägivalla ohvriks langenute kaitse ja kahju hüvitamine, teo toimepanijate vastutusele võtmine ja integreeritud poliitika; arvestades, et konventsiooni ratifitseerinud riigid on tõhustanud ennetustegevust, samuti parandanud uurimistoiminguid, süüdistuste esitamist ning vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste kaitseteenuseid (39); arvestades, et kõigi liikmesriikide kohene ühinemine Istanbuli konventsiooniga aitaks kaasa integreeritud poliitika väljatöötamisele, tagades seeläbi siduva vahendi abil võrdse kaitse, millega ühtlustatakse liikmesriikide eri poliitikad ja õigusaktid, ning edendataks rahvusvahelist koostööd võitluses naistevastase vägivalla ja perevägivalla kõigi vormide vastu, mis on eriti oluline sõja ning humanitaar- ja rändekriiside ajal, nagu näitab Ukrainast põgenevate naiste ja tütarlaste olukord; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Istanbuli konventsioon on seni kõige tõhusam, võimsam ja terviklikum vahend, et ennetada Euroopas ja mujal naistevastase vägivalla ja perevägivalla mitmesuguseid vorme ja nende vastu võidelda; arvestades, et konventsioonis antakse osalisriikidele ja nende vastavatele ametiasutustele suuniseid, kuidas reageerida naiste- ja perevägivallale asjakohaselt ja multidistsiplinaarselt nelja samba abil: ennetamine, vägivalla ohvriks langenute kaitse ja kahju hüvitamine, teo toimepanijate vastutusele võtmine ja integreeritud poliitika; arvestades, et konventsiooni ratifitseerinud riigid on tõhustanud ennetustegevust, samuti parandanud uurimistoiminguid, süüdistuste esitamist ning vägivalla ohvriks langenud naiste ja tütarlaste kaitseteenuseid (39); arvestades, et kõigi liikmesriikide kohene ühinemine Istanbuli konventsiooniga aitaks kaasa integreeritud poliitika väljatöötamisele, tagades seeläbi siduva vahendi abil võrdse kaitse, millega ühtlustatakse liikmesriikide eri poliitikad ja õigusaktid, ning edendataks rahvusvahelist koostööd võitluses naistevastase vägivalla ja perevägivalla kõigi vormide vastu, mis on eriti oluline sõja ning humanitaar- ja rändekriiside ajal, nagu näitab Ukrainast põgenevate naiste ja tütarlaste olukord;

| X. | arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, milega saavad ühineda nii EL kui ka selle liikmesriigid; arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on seda oma arvamuses kinnitanud (40); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Istanbuli konventsioon on segaleping, milega saavad ühineda nii EL kui ka selle liikmesriigid; arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on seda oma arvamuses kinnitanud (40);

| Y. | arvestades, et kõigi liikmesriikide ühinemine Istanbuli konventsiooniga toetaks kooskõlastatud seisukohta naistevastase vägivalla vastu võitlemisel koos olemasolevate või tulevaste asjakohaste meetmetega ELi tasandil, nagu ettepanek võtta vastu ELi direktiiv naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise kohta ning kuriteoohvrite direktiiv; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kõigi liikmesriikide ühinemine Istanbuli konventsiooniga toetaks kooskõlastatud seisukohta naistevastase vägivalla vastu võitlemisel koos olemasolevate või tulevaste asjakohaste meetmetega ELi tasandil, nagu ettepanek võtta vastu ELi direktiiv naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise kohta ning kuriteoohvrite direktiiv;

| Z. | arvestades, et naistevastast vägivalda, seahulgas perevägivalda peetakse sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult kujutab see endast piiriülest ja süsteemset põhiõiguste rikkumist ning rasket kuritegu, mida tuleb ennetada ja mille eest tuleb süüdistus esitada, mistõttu peaksid liikmesriigid tegema tihedat koostööd, et ühiselt selle vastu võidelda; arvestades, et Euroopa Liidus peaks kõigil naistel ja tütarlastel olema soolise vägivalla eest tagatud sama kaitsetase, olenemata sellest, millises liikmesriigis nad asuvad; arvestades, et kõik liikmesriigid on Istanbuli konventsiooni allkirjastanud, aga ainult 21 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et kuus ELi liikmesriiki – Bulgaaria, Tšehhi, Ungari, Läti, Leedu ja Slovakkia – ei ole veel Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike ratifitseerimisest riiklikul tasandil; arvestades, et EL peab koostöös liikmesriikidega võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta ja edendada kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada ilma soolise vägivallata; arvestades, et Poola valitsus teatas 2020. aastal oma kavatsusest konventsioonist välja astuda, ning arvestades, et küsimus on endiselt Poola konstitutsioonikohtus; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et naistevastast vägivalda, seahulgas perevägivalda peetakse sageli eraeluliseks probleemiks ning seda tolereeritakse liiga kergesti; arvestades, et tegelikult kujutab see endast piiriülest ja süsteemset põhiõiguste rikkumist ning rasket kuritegu, mida tuleb ennetada ja mille eest tuleb süüdistus esitada, mistõttu peaksid liikmesriigid tegema tihedat koostööd, et ühiselt selle vastu võidelda; arvestades, et Euroopa Liidus peaks kõigil naistel ja tütarlastel olema soolise vägivalla eest tagatud sama kaitsetase, olenemata sellest, millises liikmesriigis nad asuvad; arvestades, et kõik liikmesriigid on Istanbuli konventsiooni allkirjastanud, aga ainult 21 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et kuus ELi liikmesriiki – Bulgaaria, Tšehhi, Ungari, Läti, Leedu ja Slovakkia – ei ole veel Istanbuli konventsiooni ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike ratifitseerimisest riiklikul tasandil; arvestades, et EL peab koostöös liikmesriikidega võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta ja edendada kõigi naiste ja tütarlaste õigust elada ilma soolise vägivallata; arvestades, et Poola valitsus teatas 2020. aastal oma kavatsusest konventsioonist välja astuda, ning arvestades, et küsimus on endiselt Poola konstitutsioonikohtus;

| AA. | arvestades, et endiselt esineb naistevastaste kuritegude toimepanijate suhtes karistamatust ja sellele tuleb lõpp teha, tagades kuritegude toimepanijate vastutusele võtmine ja neile asjakohaste karistuste määramine, kuivõrd see on vajalik, et murda vägivalla ohvrite vaikimise nõiaring ning et vägivalla ohvriks langenud naised ja tütarlapsed saavad õiguskaitse asutustelt ja kohtusüsteemilt vajalikku toetust, õiguskaitset ja tunnustust, eriti nende puhul, kes elavad maapiirkondades, kus ohvrite kaitseteenused puuduvad või on väga piiratud; arvestades, et oluline on tagada piisav juurdepääs spetsialiseeritud teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele või ohututele majutusteenustele, olenemata kriminaalasja menetlemise etapist; arvestades, et äärmiselt oluline on pakkuda spetsialistidele ja õiguskaitseametnikele, sealhulgas kohtunikele, prokuröridele, kohtutöötajatele, kohtuekspertidele, teenuseosutajatele, juhatajatele ja muudele soolise vägivalla ohvritega tegelevatele spetsialistidele asjakohast õigusalast ja sootundlikku koolitust ning tagada asjakohased menetlused ja suuniseid, et vältida diskrimineerimist ja teisest ohvristamist; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et endiselt esineb naistevastaste kuritegude toimepanijate suhtes karistamatust ja sellele tuleb lõpp teha, tagades kuritegude toimepanijate vastutusele võtmine ja neile asjakohaste karistuste määramine, kuivõrd see on vajalik, et murda vägivalla ohvrite vaikimise nõiaring ning et vägivalla ohvriks langenud naised ja tütarlapsed saavad õiguskaitse asutustelt ja kohtusüsteemilt vajalikku toetust, õiguskaitset ja tunnustust, eriti nende puhul, kes elavad maapiirkondades, kus ohvrite kaitseteenused puuduvad või on väga piiratud; arvestades, et oluline on tagada piisav juurdepääs spetsialiseeritud teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele või ohututele majutusteenustele, olenemata kriminaalasja menetlemise etapist; arvestades, et äärmiselt oluline on pakkuda spetsialistidele ja õiguskaitseametnikele, sealhulgas kohtunikele, prokuröridele, kohtutöötajatele, kohtuekspertidele, teenuseosutajatele, juhatajatele ja muudele soolise vägivalla ohvritega tegelevatele spetsialistidele asjakohast õigusalast ja sootundlikku koolitust ning tagada asjakohased menetlused ja suuniseid, et vältida diskrimineerimist ja teisest ohvristamist;

| AB. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus on tunnustanud soolist vägivalda, eelkõige naiste- ja tütarlaste suhtes toime pandud vägivalda, ning sellega tuleks põhjalikult tegeleda, ning arvestades, et hoolimata kõigist pingutustest, mida rahvusvahelised organisatsioonid, kodanikuühiskond ja riigi ametiasutused on soolise vägivalla kaotamiseks teinud, on see endiselt ulatuslik ja avaldub uutes vormides, nagu kübervägivald, küberahistamine, küberjälitamine ja intiimmaterjali nõusolekuta levitamine sotsiaalmeedias; arvestades, et viimastel aastatel on muutunud üha tavalisemaks naistevastane kübervägivald ja intiimpartneri toime pandud kübervägivald, eriti pärast COVID-19 pandeemiat; arvestades, et Euroopa Liidus on 4–7 % naistest kogenud küberahistamist, samas kui 1–3 % on kogenud küberjälitamist (41); arvestades, et 180 riigist pärit vastajate seas 2020. aastal läbi viidud World Wide Web Foundationi korraldatud ülemaailmne uuring (42) näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on internetis kogenud väärkohtlemist, näiteks on jagatud ilma nende nõusolekuta intiimpilte, -videosid või -sõnumeid, saadetud õelaid ja alandavaid sõnumeid, esinenud solvavat ja ähvardavat keelekasutust, seksuaalset ahistamist ja valesisu, ning 64 % vastanutest väitis, et tunneb kedagi, kes on ahistamist, väärkohtlemist või vägivalda kogenud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus on tunnustanud soolist vägivalda, eelkõige naiste- ja tütarlaste suhtes toime pandud vägivalda, ning sellega tuleks põhjalikult tegeleda, ning arvestades, et hoolimata kõigist pingutustest, mida rahvusvahelised organisatsioonid, kodanikuühiskond ja riigi ametiasutused on soolise vägivalla kaotamiseks teinud, on see endiselt ulatuslik ja avaldub uutes vormides, nagu kübervägivald, küberahistamine, küberjälitamine ja intiimmaterjali nõusolekuta levitamine sotsiaalmeedias; arvestades, et viimastel aastatel on muutunud üha tavalisemaks naistevastane kübervägivald ja intiimpartneri toime pandud kübervägivald, eriti pärast COVID-19 pandeemiat; arvestades, et Euroopa Liidus on 4–7 % naistest kogenud küberahistamist, samas kui 1–3 % on kogenud küberjälitamist (41); arvestades, et 180 riigist pärit vastajate seas 2020. aastal läbi viidud World Wide Web Foundationi korraldatud ülemaailmne uuring (42) näitas, et 52 % noortest naistest ja tütarlastest on internetis kogenud väärkohtlemist, näiteks on jagatud ilma nende nõusolekuta intiimpilte, -videosid või -sõnumeid, saadetud õelaid ja alandavaid sõnumeid, esinenud solvavat ja ähvardavat keelekasutust, seksuaalset ahistamist ja valesisu, ning 64 % vastanutest väitis, et tunneb kedagi, kes on ahistamist, väärkohtlemist või vägivalda kogenud;

| AC. | arvestades, et soolise vägivalla, eelkõige naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla kaotamiseks tehtavaid pingutusi õõnestatakse ja nõrgestatakse sageli traditsioonide, kultuuri, religiooni või fundamentalistlike ja populistlike ideoloogiate või paremäärmuslike liikumiste ettekäändel ning levitatakse valenarratiive ja desinformatsiooni, esitades näiteks väiteid, et Istanbuli konventsiooni eesmärk on „kaotada traditsiooniline perekond“ ning „edendada soolist ideoloogiat ja homoseksuaalsust“; arvestades, et need rühmad kasutavad poliitikute survetsamiseks desinformatsiooni ja populistlikku retoorikat ning levitavad kodanike seas põhjendamatut hirmu; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et soolise vägivalla, eelkõige naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla kaotamiseks tehtavaid pingutusi õõnestatakse ja nõrgestatakse sageli traditsioonide, kultuuri, religiooni või fundamentalistlike ja populistlike ideoloogiate või paremäärmuslike liikumiste ettekäändel ning levitatakse valenarratiive ja desinformatsiooni, esitades näiteks väiteid, et Istanbuli konventsiooni eesmärk on „kaotada traditsiooniline perekond“ ning „edendada soolist ideoloogiat ja homoseksuaalsust“; arvestades, et need rühmad kasutavad poliitikute survetsamiseks desinformatsiooni ja populistlikku retoorikat ning levitavad kodanike seas põhjendamatut hirmu;

| AD. | arvestades, et kokkupuude füüsilise, seksuaalse, psühholoogilise või sotsiaal-majandusliku vägivalla ja väärkohtlemisega avaldab ohvritele, nende perekondadele, sugulastele ja ühiskonnale tervikuna tõsist mõju; arvestades, et hooldusõigust käsitlevates riigisisestes õigusaktides tuleks arvesse võtta laste parimaid huve, kui otsustatakse selle üle, kas kurjategijatele tuleks anda hooldus- või külastusõigus (43); |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kokkupuude füüsilise, seksuaalse, psühholoogilise või sotsiaal-majandusliku vägivalla ja väärkohtlemisega avaldab ohvritele, nende perekondadele, sugulastele ja ühiskonnale tervikuna tõsist mõju; arvestades, et hooldusõigust käsitlevates riigisisestes õigusaktides tuleks arvesse võtta laste parimaid huve, kui otsustatakse selle üle, kas kurjategijatele tuleks anda hooldus- või külastusõigus (43);

| AE. | arvestades, et Türgi – esimene konventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud riik – otsustas konventsioonist kuus aastat hiljem välja astuda ja ei ole alates 1. juulist 2021 konventsiooni osalisriik; arvestades, et Euroopa institutsioonid mõistsid hukka sellise tagasimineku, mis kujutab endast teiste konventsiooniosaliste jaoks ohtlikku pretsedenti; arvestades, et Ukrainast sai 2022. aasta juunis 36. riik, kes ratifitseeris konventsiooni, kaitstes samal ajal oma territooriumi Venemaa põhjendamatu, provotseerimata ja ebaseadusliku agressioonisõja eest; arvestades, et naiste ja tütarlaste vägistamist ja nende vastu suunatud seksuaalset vägivalda kasutatakse konfliktis sõjarelvana; arvestades, et konventsioon jõustus 1. novembril 2022 ja selle kiire rakendamine peaks toetama Ukraina ametivõimude pingutusi, et tegeleda vene sõdurite poolt naiste ja laste suhtes toime pandud julmustega ning võidelda soolise vägivalla vastu; arvestades, et asjaolu, et Ukraina ratifitseeris konventsiooni sõja ajal, peaks olema eeskujuks kõigile liikmesriikidele, kes keelduvad seda ratifitseerimast või ei pea seda esmatähtsaks; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Türgi – esimene konventsiooni allkirjastanud ja ratifitseerinud riik – otsustas konventsioonist kuus aastat hiljem välja astuda ja ei ole alates 1. juulist 2021 konventsiooni osalisriik; arvestades, et Euroopa institutsioonid mõistsid hukka sellise tagasimineku, mis kujutab endast teiste konventsiooniosaliste jaoks ohtlikku pretsedenti; arvestades, et Ukrainast sai 2022. aasta juunis 36. riik, kes ratifitseeris konventsiooni, kaitstes samal ajal oma territooriumi Venemaa põhjendamatu, provotseerimata ja ebaseadusliku agressioonisõja eest; arvestades, et naiste ja tütarlaste vägistamist ja nende vastu suunatud seksuaalset vägivalda kasutatakse konfliktis sõjarelvana; arvestades, et konventsioon jõustus 1. novembril 2022 ja selle kiire rakendamine peaks toetama Ukraina ametivõimude pingutusi, et tegeleda vene sõdurite poolt naiste ja laste suhtes toime pandud julmustega ning võidelda soolise vägivalla vastu; arvestades, et asjaolu, et Ukraina ratifitseeris konventsiooni sõja ajal, peaks olema eeskujuks kõigile liikmesriikidele, kes keelduvad seda ratifitseerimast või ei pea seda esmatähtsaks;

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tegi 4. märtsil 2016. aastal ettepaneku ELi ühinemiseks Istanbuli konventsiooniga, mis on esimene põhjalik õiguslikult siduv instrument naistevastase vägivalla ja soolise vägivalla, sealhulgas perevägivalla ennetamiseks ja tõkestamiseks rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et EL allkirjastas 13. juunil 2017 Istanbuli konventsiooni; peab kahetsusväärseks, et kuus aastat hiljem ei ole EL konventsiooni ikka veel ratifitseerinud, kuna mõned liikmesriigid keeldusid sellest ELi nõukogus; märgib aga, et Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2021. aasta arvamuses vastati kahtlustele õiguskindlusetuse kohta, mida põhjustab ELi tulevase ühinemise ulatuse piirdumine konventsiooni teatavate sätetega, nimelt kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ning varjupaiga ja mittetagasisaatmisega seotud sätetega, samuti vastati konventsiooni ratifitseerimiseks toimuva sisemise menetlusega seotud muredele; nõuab tungivalt, et nõukogu tegutseks oma otsuse kohaselt ega viivitaks ELi Istanbuli konventsiooniga ühinemist; kordab, et Istanbuli konventsiooni tuleks mõista soolise vägivalla kaotamiseks vajaliku miinimumstandardina ning liit peaks võtma ka seadusandlikke ja mitteseadusandlikke lisameetmeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab veel kord oma otsustavust järgida terviklikku lähenemisviisi, nõudes ELi tasandil mis tahes soolise vägivalla kaotamist naiste ja tütarlaste vastu kogu nende mitmekesisuses ning LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu nende seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste alusel, ning tagada mitmes resolutsioonis esitatud soovituste järelmeetmed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka igasuguse naiste ja tütarlaste vastase soolise vägivalla ning kõik LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastase vägivalla vormid; rõhutab kindlalt, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ja sellega seotud õiguste ja teenuste, sealhulgas ohutu ja seadusliku abordi võimaldamisest keeldumine on naiste ja tütarlaste vastase vägivalla üks vorm; toonitab veel kord, et naistel ja tütarlastel peab olema täielik kontroll oma keha ja seksuaalsuse üle; rõhutab, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mitmel korral otsustanud, et piiravad abordiseadused ja rakendamata jätmine rikuvad naiste inimõigusi; märgib sügava murega ja mõistab hukka asjaolu, et mõnes liikmesriigis, näiteks Slovakkias, Poolas ja Ungaris, on naiste seksuaal- ja reproduktiivõigused, eelkõige õigus turvalisele ja seaduslikule abordile pidevas ohus; juhib tähelepanu sellele, et Itaalias on ligipääs abordile aegamisi vähenemas, et 22. oktoobril 2020 kehtestas Poola ebaseaduslik konstitutsioonikohus de facto abordikeelu, et Maltal on abort keelatud ning et meditsiiniline abort raseduse varajases järgus ei ole Slovakkias seaduslik ega Ungaris kättesaadav; tunneb heameelt mõne liikmesriigi, näiteks Prantsusmaa algatuste üle sätestada abordiõigus oma põhiseaduses, et seda põhiõigust kaitsta; kordab oma üleskutset lisada õigus ohutule ja seaduslikule abordile põhiõiguste hartasse; kutsub kõiki liikmesriike üles tagama üldist juurdepääsu kõigile seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sealhulgas ulatuslikule eakohasele seksuaalharidusele, pereplaneerimisele, kaasaegsetele rasestumisvastastele vahenditele ning ohutu ja seadusliku abordi õigusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni Istanbuli konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Liidu poolt ning taunib asjaolu, et naised ja tütarlapsed puutuvad sageli kokku koduvägivalla, seksuaalse ahistamise, psühholoogilise ja füüsilise vägivalla, jälitamise, seksuaalse vägivalla, vägistamise, sundabielu, naiste suguelundite moonutamise, sunniviisilise abordi, sundsteriliseerimise, seksuaalse ärakasutamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse ja muude vägivalla vormidega; rõhutab, et Istanbuli konventsiooniga tagatakse, et kultuur, tava, religioon, traditsioon või nn au ei saa olla naistevastaste vägivallategude õigustuseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viitama oma asjakohastes õigusaktides Istanbuli konventsiooni naistevastase vägivalla määratlusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et Istanbuli konventsiooni kohaldatakse nii rahu kui ka relvakonfliktide ajal; tuletab meelde, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17. juuli 1998. aasta Rooma statuudiga kriminaliseeritakse mitmed seksuaalse vägivalla vormid inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegudena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni kohaselt võib riigi nõusolekut lepingu siduvuse kohta väljendada allkirjastamisega ning et rahvusvahelise lepingu osalised ei tohi lepingu täitmata jätmise põhjendamiseks tugineda oma riikliku õiguse sätetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et ka puuetega naised ja puuetega laste emad on kohanud takistusi vägivallast teatamisel ja õiguskaitsesüsteemile juurdepääsul, sealhulgas, nagu on teatanud GREVIO, politseiruumide ligipääsmatus, õiguskaitseametnike koolitamatus stereotüüpide vallas ning kättesaadavas vormis teabe puudumine vägivallaohvrite abistamise ja neile mõeldud teenuste kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil tagada konventsiooni täielik integreerimine ELi õigus- ja poliitikaraamistikku; palub kõigil liikmesriikidel tagada konventsioonist tulenevate meetmete täielik rakendamine oma õigusaktides ja poliitikas; mõistab jõuliselt hukka mõnes liikmesriigis tehtud katsed tühistada Istanbuli konventsiooni rakendamisel ja naistevastase vägivalla tõkestamisel juba võetud meetmeid; palub lisaks liikmesriikidel tagada nõuetekohane rakendamine ning piisavate rahaliste ja inimressursside eraldamine naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide ennetamiseks ja tõrjumiseks, naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamiseks, ohvrite kaitsmiseks ning neile hüvitise maksmise võimaldamiseks, eriti nende puhul, kes elavad piirkondades, kus ohvrite kaitse teenused puuduvad või on väga piiratud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema muu hulgas seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste kaudu asjakohaselt laste hooldus- ja külastusõigusi, sundabielude tsiviiltagajärgi, jälitamist ning reproduktiivõigustest keeldumist ja reproduktiivtervishoiuteenuste kättesaadavust ning kaitsma ohvreid, kellel võib olla tõsine trauma, mis mõnikord viib isegi enesetapuni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles rakendama ennetavaid meetmeid, sealhulgas soolise vägivalla ulatuslikumat esmast ennetamist, mis peab algama sootundliku haridusprogrammiga, mis on suunatud nii tüdrukutele kui ka poistele juba varasest east alates ning jätkub sihipärase elukestva hariduse kaudu, samuti rakendama ohvrikeskset lähenemisviisi ohvritele mõeldud tugiteenustele ja kaitsemeetmetele, nagu rahaline abi, psühholoogiline tugi, abitelefonid, varjupaigad ja juurdepääs sotsiaaleluasemele ning nn ohutuspuhkusele, samuti meetmeid, mis aitavad ohvritel turvaliselt elada oma kodus, näiteks kurjategijate lähenemiskeeld ja eritugi lastele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui oluline on edendada liikmesriikide koostööd soolise vägivalla valdkonnas parimate tavade vahetamise kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles korraldama ja ellu viima teabekampaaniaid Istanbuli konventsiooni ja selle sätete kohta, toetama ametiasutuste ja vabaühenduste partnerlusi ja viima ühiselt ellu programme, et hõlbustada konventsiooni sätete rakendamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada asjakohane sootundlik koolitus, menetlused ja suunised, samuti spetsiaalsed tugi- ja kaitsemeetmed, et kõik asjaomased spetsialistid, sealhulgas õiguskaitseasutused, kohtusüsteem ja prokurörid, lähtuksid ohvrikesksest hoiakust, et tagada ohvrite varajane avastamine, vältida puudulikku riskihindamist ning ennetada diskrimineerimist, traumeerimist või uuesti ohvriks langemist kohtu-, meditsiini- ja politseimenetluste ajal; nõuab eelkõige kogu ELi hõlmavate õiguskaitse miinimumstandardite kehtestamist selles valdkonnas; juhib tähelepanu Istanbuli konventsiooni olulisele rollile liikmesriikide suutlikkuse suurendamisel selles valdkonnas; nõuab vajalike paranduste tegemist, et ergutada sellistest kuritegudest teatamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et Istanbuli konventsioon on endiselt rahvusvaheline standard ja peamine vahend naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide, sealhulgas koduvägivalla kaotamiseks; juhib tähelepanu sellele, et kriminaalõigus saab olla ainult üks osa terviklikust ja integreeritud reageerimisest naistevastasele vägivallale ja muudele soolise vägivalla vormidele, hõlmates korraga ennetamist, kaitset ja süüdistuse esitamist; rõhutab eeliseid, mida pakub Istanbuli konventsiooni struktuur, mis järgib terviklikku, ulatuslikku ja koordineeritud metoodikat füüsilises, seksuaalses, psühholoogilises ja majanduslikus vormis esineva naistevastase vägivalla ja soolise vägivalla, sealhulgas koduvägivalla probleemiga tegelemiseks kõigis selle füüsilistes, seksuaalsetes, psühholoogilistes ja majanduslikes vormides ning mis põhineb neljaosalisel lähenemisviisil, hõlmates kõiki aspekte alates ennetamisest kuni kaitse, süüdistuse esitamise ja kooskõlastatud poliitikani; märgib, et liikmesriikidel on kohustus võidelda naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide, sealhulgas koduvägivalla karistamatuse vastu ning säilitada karistuste määramise ja süüdistuste esitamise heidutav funktsioon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab Istanbuli konventsiooni ohvrikeskset lähenemisviisi, kus käsitletakse soolist vägivalda ja perevägivalda mitmesugustest vaatenurkadest, nähes ette sellised meetmed nagu vägivalla ennetamine ja teraapiakavad, kus koduvägivalla toimepanijaid õpetatakse inimsuhetes omaks võtma vägivallatut hoiakut, et ennetada edasisi vägivallategusid, diskrimineerimise tõkestamine laste, naissoost varjupaigataotlejate ja pagulaste kaitse kaudu, samuti karistamatuse vastaste kriminaalõiguse meetmete kaudu, kehtestades riskihindamismenetlused ja riskihindamise ning parema andmekogumise, samuti teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja programmid, sealhulgas koostöös riiklike inimõiguste ja võrdõiguslikkusega tegelevate asutuste, kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Istanbuli konventsioon on kümme aastat toiminud ainulaadse järelevalve- ja rakendussüsteemi GREVIO abil; rõhutab GREVIO ja osalevate liikmete interaktiivse teabevahetusprotsessi tähtsust; tunnustab GREVIO tohutut tööd konventsiooni rakendamise jälgimisel ning kutsub kõiki osalisi üles järgima neile antud riigipõhiseid soovitusi; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid GREVIO soovitusi arvesse ja tõhustaksid oma õigusakte, viies need Istanbuli konventsiooni sätetega kooskõlla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse GREVIO lähteolukorra hindamise aruannete vahekokkuvõttes esitatud järeldusi ja häid tavasid (44) ning kasutama neid selleks, et anda uut hoogu konventsiooni nõuetekohasele rakendamisele ja jõustamisele, et parandada liikmesriikide riiklikke raamistikke soolise vägivalla ennetamiseks ja tõrjumiseks, sealhulgas riiklikke õigusakte; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et Istanbuli konventsiooni tõhusa rakendamise tagamiseks loodi kaheosaline järelevalvemehhanism, mis koosneb GREVIOst, mis koostab riikidepõhise aruande, ja konventsiooniosaliste komiteest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab teadmiseks Istanbuli konventsiooni olulise rolli COVID-19 pandeemia ajal, mil see aitas liikmesriikidel toime tulla murettekitavalt suurenenud soolise vägivallaga, mida iseloomustati kui varipandeemiat; kiidab mõne liikmesriigi pingutusi pandeemia ajal täiendavate ennetusmeetmete ning kaitse- ja tugiteenuste kehtestamisel; kutsub sellega seoses siiski üles koostama eriprotokolli, mis käsitleks naistevastast vägivalda kriisi- ja hädaolukorras ning täiendaks Istanbuli konventsioonis sätestatud meetmeid ja suurendaks Euroopa Liidu valmisolekut nendes eriolukordades soolist vägivalda tõkestada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu 6. oktoobri 2021. aasta arvamuse, mis esitati Euroopa Parlamendi taotluse põhjal ja mis võimaldab nõukogul Istanbuli konventsiooni Euroopa Liidu nimel ratifitseerida ilma eelneva ühise kokkuleppeta; on seisukohal, et Euroopa Liit võiks konventsiooni nüüd ratifitseerida ja peaks seda tegema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et ELi ühinemisega luuakse sidus Euroopa õigusraamistik ELi sise- ja välispoliitika jaoks, et ennetada ja tõkestada naiste ja tüdrukute vastast vägivalda, koduvägivalda ja muid soolise vägivalla vorme ning kaitsta ja toetada ohvreid ja tagada tegelik heastamine, samuti saavutada konventsiooniga seoses oluliste ELi õigusaktide, programmide ja fondide parem järelevalve, tõlgendamine ja rakendamine ning võrreldavate liigitatud andmete parem kogumine ELi tasandil; on samuti seisukohal, et konventsiooniga ühinedes näitab EL eeskuju ja saab naiste õiguste tõhusamaks edendajaks kogu maailmas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ühinemine võimaldab ühtlasi liidu tasandil soolise vägivalla kohta ulatuslikumalt andmeid koguda; märgib, et GREVIO on rõhutanud soolise vägivalla ulatust ja eelkõige tõenditel põhineva poliitikakujundamise tähtsust ning rõhutab vajadust luua süsteem andmete korrapäraseks kogumiseks ja korraldada uuringuid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kõigi vormide kohta; väljendab heameelt Eurostati praeguste pingutuste üle koordineerida 2023. aastaks kavandatud uuringut soolise vägivalla kohta ELis, et ajakohastada Euroopa Liidu viimaseid, 2014. aastast pärinevaid andmeid soolise vägivalla kohta, ning palub sellega seoses kõigil konventsiooniga ühinenud liikmesriikidel koostööd teha ja selles osaleda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kahetsusväärseks konventsiooni poliitilist ärakasutamist mõne liikmesriigi poolt ja mõistab selle teravalt hukka; nõuab lühikeses, keskmises ja kauges perspektiivis konstruktiivset dialoogi ja tõhusat koostööd eri institutsioonide, ametiasutuste ja kodanikuühiskonna osalejatega, samuti nõukogu ja liikmesriikidega koostöös Euroopa Nõukoguga, et käsitleda liikmesriikide reservatsioone, vastuväiteid ja muresid ning selgitada Istanbuli konventsiooni eksitavaid ja valesid tõlgendusi paljudes liikmesriikides, näiteks väidetav nn hävitava soolise ideoloogia edendamine, et teha selles valdkonnas edusamme ning muuta Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine kõigi liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt reaalsuseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid läbirääkimisi Istanbuli konventsiooni ratifitseerimiseks ja rakendamiseks ning mõistaksid karmilt hukka kõik katsed tühistada Istanbuli konventsiooni rakendamisel ja naistevastase vägivalla tõrjumisel juba võetud meetmed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et Euroopa Parlament oleks pärast seda, kui EL on Istanbuli konventsiooniga ühinenud, täielikult kaasatud konventsiooni järelevalveprotsessi; märgib, kui tähtis on kiiresti kokku leppida käitumisjuhend ELi ja liikmesriikide koostöö kohta Istanbuli konventsiooni rakendamisel, millesse tuleks kaasata ka kodanikuühiskonna organisatsioonid, eelkõige naiste õigustega tegelevad organisatsioonid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et ELi ühinemine Istanbuli konventsiooniga ei vabasta liikmesriike konventsiooni ratifitseerimisest riiklikul tasandil; juhib tähelepanu sellele, et ehkki kõik liikmesriigid on Istanbuli konventsiooni juba allkirjastanud, ei ole kuus liikmesriiki, nimelt Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Läti, Leedu ja Slovakkia, seda veel ratifitseerinud; mõistab hukka tagasilöögid soolise võrdõiguslikkuse, naiste õiguste ja Istanbuli konventsiooni vastu mõnes liikmesriigis, eriti Poolas, kus peaminister taotles Istanbuli konventsiooni põhiseaduslikkuse uurimist konstitutsioonikohtus, mõistab teravalt hukka Istanbuli konventsiooni denonsseerimise katse, mille tegi Poola justiitsminister, esitades ametliku taotluse teha tööd Istanbuli konventsiooni tagasivõtmiseks; märgib, et Slovakkia Rahvuskogu keeldus 2020. aastal konventsiooni ratifitseerimisest ja palus presidendil riigi nimel antud allkiri tagasi võtta, kuid president otsustas seda mitte teha; kutsub riiklikke ametiasutusi üles võitlema desinformatsiooni vastu ja algatama teavituskampaaniaid, et hajutada kõik kahtlused konventsiooni ja selle kasu suhtes kogu ühiskonnale; rõhutab, et ELi ühinemine Istanbuli konventsiooniga ei vabasta liikmesriike selle ratifitseerimisest riiklikul tasandil, ning nõuab seetõttu tungivalt, et ülejäänud kuus liikmesriiki, kes ei ole konventsiooni veel ratifitseerinud, teeksid seda viivitamata; mõistab teravalt hukka kõik liikmesriikide katsed ratifitseerimisest taganeda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mõistab teravalt hukka kõik algatused, mille eesmärk on asendada Istanbuli konventsioon mis tahes alternatiividega, nagu nn perekonnaleping Poolas, mis põhinevad väärtustel, mis oluliselt erinevad inimõigustest ja soolise võrdõiguslikkuse õigustest ning mis ei oleks kodu- ja lähisuhtevägivalla tõrjumiseks tulemuslik vahend; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab hukka mõnes liikmesriigis kasvava vastuseisu Istanbuli konventsioonile ning katsed halvustada konventsiooni ja selle positiivset mõju soolise vägivalla kaotamisele; mõistab teravalt hukka kõik Istanbuli konventsiooniga seotud desinformatsioonikampaaniad, mille eesmärk on tekitada ühiskonnas hirmu konventsiooni väidetavalt hävitava mõju pärast perekonnale; rõhutab, et selliseid desinformatsioonikampaaniaid koordineerivad, rahastavad ja korraldavad teiste seas sageli ülikonservatiivsed rühmad ja paremäärmuslikud liikumised, samuti soolise võrdõiguslikkuse vastased liikumised väljastpoolt ELi; kordab sellega seoses, et mõistab teravalt hukka Istanbuli konventsiooni vastased laimukampaaniad, kuna nendega lükatakse tagasi naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide suhtes rahvusvaheliselt kokku lepitud täisleppimatuse norm; rõhutab, et liikmesriigid peaksid veelgi suurendama pingutusi, et võidelda konventsiooniga seotud valenarratiivide vastu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et nõukogul puuduvad õiguslikud takistused konventsiooni ratifitseerimiseks, kuna konventsiooni vastuvõtmiseks piisab kvalifitseeritud häälteenamusest; palub nõukogul kiiresti lõpule viia Istanbuli konventsiooni võimalikult ulatuslik ja piiranguteta ratifitseerimine ELi poolt ning propageerida selle ratifitseerimist kõigis liikmesriikides; palub liikmesriikidel selle otsusega kinnitada oma poliitilist tahet võidelda naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vastu ning mitte lubada mõnel üksikul liikmesriigil nõukogus soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava mõjutada; tuletab lisaks meelde Euroopa Komisjoni presidendi lubadust kaitsta Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist Euroopa Liidu poolt, mille ta andis Euroopa Parlamendi täiskogu istungil peetud kõnes Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2021. aasta kohtumise järelduste ning ELi ja Türgi 6. aprilli 2021. aasta kohtumise tulemuste kohta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist ja põhineb vähemalt Istanbuli konventsiooni standarditel; märgib, et see on esimene ELi õigusakt, mis käsitleb spetsiaalselt soolist vägivalda ja seega aitab ühtlustada liikmesriikide erinevaid lähenemisviise naistevastasele vägivallale ja perevägivallale ning kehtestada ühised miinimumstandardid soolise vägivalla ohvrite ja üleelanute kaitseks ning neile õiguskaitse tagamiseks; rõhutab, et see õigusakt täiendab konventsiooni, mitte ei asenda seda, kuna see hõlmab ainult osa konventsioonist, ja seega jääb konventsioon ELi soolise vägivalla vastases strateegias oluliseks vahendiks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | taunib tõsiasja, et aina rohkem naisi ja tüdrukuid langeb soolise vägivalla ohvriks internetis ja sotsiaalmeedias; märgib, et konventsiooni rakendamisele peaksid järgnema konkreetsed seadusandlikud meetmed soolise kübervägivalla kohta, tunnistades ja ennetades seda konkreetset soolise vägivalla vormi ning kriminaliseerides internetis toime pandud soolise vägivalla teod; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et komisjoni ettepanekusse võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse naistevastase vägivalla ja perevägivalla vastast võitlust, on lisatud mõned soolise kübervägivalla vormid, nimelt intiimse või manipuleeritud materjali nõusolekuta jagamine, küberjälitamine, küberahistamine ning küberruumis vägivallale või vihkamisele õhutamine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub, et komisjon esitaks naistevastase ja soolise vägivalla tõkestamise kohta tervikliku ELi strateegia, mis hõlmab ulatuslikku kava kõigi soolise ebavõrdsuse vormide tõkestamiseks ja tõrjumiseks ning lõimib kõik ELi pingutused naistevastase vägivalla kaotamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et soolise vägivalla lisamine eriti raske piiriülese mõõtmega kuriteona (nn eurokuritegu), mis on üks komisjoni presidendi poliitiliste suuniste prioriteete, olnuks sobivam ja tulemuslikum õiguslik alus Euroopa Komisjoni kavandatud direktiivile naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise kohta; kordab oma üleskutset, et nõukogu kasutaks sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse sooline vägivald ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

32.

| 33. | võttes arvesse töökohal esineva soolise vägivalla ja seksuaalse ahistamise ulatust ja tõsidust, kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ja rakendama ILO vägivalla ja ahistamise vastast konventsiooni (nr 190); |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti naiste õiguste ja muude inimõiguste, sealhulgas vähemustesse ja muudesse vähekaitstud rühmadesse kuuluvate naiste õiguste nimel töötavate organisatsioonide keskset rolli ja uskumatult ulatuslikku tööd naiste ja tüdrukute vastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide ennetamisel ja tõkestamisel ning nende pingutusi soolise vägivalla ohvrite abistamisel; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seda tegevust toetama, tagades piisavad, usaldusväärsed ja kestlikud inimressursid ja pikaajalised rahalised vahendid, sealhulgas kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmi kaudu, et toetada kodanikuühiskonna osalejaid, kes abistavad soolise vägivalla ohvreid, teevad tööd soolise vägivalla kaotamiseks ning naistevastase ja perevägivalla ennetamiseks ja tõrjumiseks, samuti ohvrite abistamise eriteenused, eelkõige seoses ligipääsuga õiguskaitsele ja spetsiaalsetele varjupaikadele, nagu on osutatud Istanbuli konventsiooni seletuskirjas ja GREVIO horisontaalses vahekokkuvõttes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles jätkama ja tugevdama nende laste kaitset, kes on koduvägivalla ja lähisuhtevägivalla ohvrid või tunnistajad; mõistab eelkõige hukka ebateaduslike teooriate ja kontseptsioonide kasutamise, kinnitamise ja aktsepteerimise hooldusõiguse juhtumite puhul, et minimeerida koduvägivalda tsiviilkohtumenetluses, ning emale lapse hooldusõiguse andmisest keeldumise ja selle andmise eest soolises vägivallas süüdistatavale isale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et nõukogu edasise viivituseta tagaks Istanbuli konventsiooni kiire ratifitseerimise ELi poolt; nõuab lisaks tungivalt, et nõukogu tagaks ka ELi ulatusliku kõiki liikmesriike hõlmava ühinemise konventsiooniga ilma igasuguste piiranguteta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 11.

(2)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 13.

(3)  https://rm.coe.int/168008482e.

(4)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(5)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(6)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(7)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), „Naistevastane vägivald: kogu Euroopa Liitu hõlmav uuring. Tulemuste kokkuvõte“, 3. märts 2014.

(8)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-92945

(9)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216360

(10)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216854

(11)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-61521

(12)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-103214

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-93532

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-7226

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-13282

(16)  Euroopa Nõukogu, Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation report (Lähteolukorra hindamise aruande horisontaalne vahekokkuvõte), 2022. aasta veebruar.

(17)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(18)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(19)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 2.

(20)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 19.

(21)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 16.

(22)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 102

(23)  ELT C 116, 31.3.2021, lk 7.

(24)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 48.

(25)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(26)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 160.

(27)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 8.

(28)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 27.

(29)  ELT C 251, 30.6.2022, lk 2.

(30)  ELT C 251, 30.6.2022, lk 23.

(31)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 96.

(32)  ECLI:EU:C:2021:198.

(33)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, 2014.

(34)  Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, „The costs of gender-based violence in the European Union“ (Soolise vägivalla maksumus Euroopa Liidus), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luksemburg, 2021.

(35)  EIGE, Soolise võrdõiguslikkuse indeks, 2022.

(36)  https://www.hrw.org/news/2022/10/22/two-years-polands-abortion-crackdowns-and-rule-law

(37)  https://www.hrw.org/news/2019/02/06/poland-womens-rights-activists-targeted

(38)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), „Violence against Women: every day and everywhere“ (Naistevastane vägivald: iga päev ja igal pool), 5. märts 2014.

(39)  „Towards a Europe Free from Male Violence Against Women and Girls“ (Euroopa suunas, mis on vaba meeste toime pandud vägivallast naiste ja tütarlaste vastu), European Women’s Lobby (Euroopa naiste surverühm) (viide: https://womenlobby.org/IMG/pdf/ic-2.pdf).

(40)  ECLI:EU:C:2021:832.

(41)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse (EPRS) uuring „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Võitlus soolise vägivalla vastu: kübervägivald – Euroopa lisaväärtuse hindamine).

(42)  World Wide Web Foundation, „Survey – Young people’s experience of online harassment“ (Uuring – noorte inimeste kogemus küberahistamisega), 2020.

(43)  GREVIO, „3rd General Report on GREVIO’s Activities“ (GREVIO tegevuste kolmas üldaruanne), 2022. aasta juuni.

(44)  GREVIO, Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation reports, veebruar 2022.

---

Neljapäev, 16. veebruar 2023

| 11.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/163 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/163

---

P9_TA(2023)0052

Teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevad üleminekusätted

Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2023. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 283/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2023)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2023)0010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0003/2023),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. jaanuari 2023. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. jaanuari 2023. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 1. veebruari 2023. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 1. veebruari 2023. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2023)0005

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. veebruaril 2023. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega muudetakse määrusi (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746 teatavaid meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid käsitlevate üleminekusätete osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/607) lõplikule kujule).

---