# Europeiska unionens C 275/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 275 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången4 augusti 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 275

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången4 augusti 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 275/01 | Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet Stop Finning – Stop the Trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln) | 1 |
| 2023/C 275/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 275/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  ) | 14 |
| 2023/C 275/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  ) | 15 |
| 2023/C 275/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  ) | 16 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 275/01

Meddelande från kommissionen om det europeiska medborgarinitiativet Stop Finning – Stop the Trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln)

1

2023/C 275/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  )

1

13

2023/C 275/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  )

1

14

2023/C 275/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  )

1

15

2023/C 275/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11096 – MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  )

1

16

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 275/06 | Meddelande till vissa personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2016/849 och rådets förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea | 17 |
| 2023/C 275/07 | Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av verkställande direktör för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet | 18 |
| 2023/C 275/08 | Rådets beslut av den 14 juli 2023 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken | 19 |
| 2023/C 275/09 | Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2012/642/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592, och i rådets förordning (EU) nr 765/2006, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina | 21 |
| 2023/C 275/10 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2012/642/Gusp och rådets förordning (EU) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina | 22 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 275/11 | Eurons växelkurs – 3 augusti 2023 | 24 |
| 2023/C 275/12 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 25 |
| 2023/C 275/13 | Kommissionens genomförandebeslut av den 28 juli 2023 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 Irish Grass Fed Beef (SGB) | 26 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 275/06

Meddelande till vissa personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2016/849 och rådets förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

17

2023/C 275/07

Rådets beslut av den 25 juli 2023 om utnämning av verkställande direktör för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

18

2023/C 275/08

Rådets beslut av den 14 juli 2023 om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

19

2023/C 275/09

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2012/642/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592, och i rådets förordning (EU) nr 765/2006, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina

21

2023/C 275/10

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2012/642/Gusp och rådets förordning (EU) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina

22

Europeiska kommissionen

2023/C 275/11

Eurons växelkurs – 3 augusti 2023

24

2023/C 275/12

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

25

2023/C 275/13

Kommissionens genomförandebeslut av den 28 juli 2023 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 Irish Grass Fed Beef (SGB)

Europeiska unionens officiella tidning

26

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 275/14 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation – Vino generoso | 33 |
| 2023/C 275/15 | Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 36 |
| 2023/C 275/16 | Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation – Vino generoso de licor | 42 |
| 2023/C 275/17 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 45 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 275/14

Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation – Vino generoso

33

2023/C 275/15

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

36

2023/C 275/16

Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation – Vino generoso de licor

42

2023/C 275/17

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om det europeiska medborgarinitiativet Stop Finning – Stop the Trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln)

(2023/C 275/01)

1.   INLEDNING: MEDBORGARINITIATIVET

Enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen får minst en miljon unionsmedborgare från minst sju EU-medlemsstater genom ett europeiskt medborgarinitiativ uppmana Europeiska kommissionen att, inom ramen för sina befogenheter, lägga fram ett lämpligt förslag i en fråga där dessa medborgare anser att det krävs en unionsrättsakt för att tillämpa fördragen.

Stop Finning – Stop the Trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln) (1) är det åttonde europeiska medborgarinitiativet som når de tröskelvärden som krävs i fördraget och i förordning (EU) nr 2019/788 om medborgarinitiativ (2). Inom ramen för initiativet uppmanas kommissionen att vidta åtgärder för att stoppa handeln med lösa hajfenor i EU, inklusive import, export och transit, med följande motivering:

| Trots att det är förbjudet att avlägsna fenor ombord på EU-fartyg och i EU-vatten och trots att hajar måste landas med fenorna naturligt fästade vid kroppen, är EU bland de största exportörerna av fenor och en stor knutpunkt för den globala handeln med fenor.


  EU är en betydande aktör inom hajfisket, och fenor behålls, lastas om eller landas fortfarande illegalt i EU eftersom inspektioner till havs är sällsynta.


  Vårt mål är att stoppa handeln med fenor i EU, inklusive import, export och transit, med undantag för fenor som är naturligt fästade vid djurets kropp.


  Eftersom hajfensfisket står i vägen för ändamålsenliga åtgärder för att bevara hajar begär vi att förordning (EU) nr 605/2013 utvidgas till att omfatta även handeln med fenor, och vi ber kommissionen utarbeta en ny förordning där ”naturligt fästade fenor” utvidgas till att gälla all handel med hajar och rockor i EU. |
| --- |

Trots att det är förbjudet att avlägsna fenor ombord på EU-fartyg och i EU-vatten och trots att hajar måste landas med fenorna naturligt fästade vid kroppen, är EU bland de största exportörerna av fenor och en stor knutpunkt för den globala handeln med fenor.

EU är en betydande aktör inom hajfisket, och fenor behålls, lastas om eller landas fortfarande illegalt i EU eftersom inspektioner till havs är sällsynta.

Vårt mål är att stoppa handeln med fenor i EU, inklusive import, export och transit, med undantag för fenor som är naturligt fästade vid djurets kropp.

Eftersom hajfensfisket står i vägen för ändamålsenliga åtgärder för att bevara hajar begär vi att förordning (EU) nr 605/2013 utvidgas till att omfatta även handeln med fenor, och vi ber kommissionen utarbeta en ny förordning där ”naturligt fästade fenor” utvidgas till att gälla all handel med hajar och rockor i EU.

Kommissionen registrerade medborgarinitiativet den 17 december 2019 (3). Då initiativet omfattade insamling av stödförklaringar under covid-19-pandemin var det berättigat till en ettårig förlängning av den fastställda tidsfristen på tolv månader (dvs. underskrifter kunde samlas in från den 31 januari 2020 till den 31 januari 2022) (4). Efter att medlemsstaternas myndigheter kontrollerat de insamlade underskrifterna lämnade organisatörerna den 11 januari 2023 in initiativet till kommissionen.

Organisatörerna förklarade initiativets mål närmare vid ett möte med den ansvariga kommissionsledamoten den 6 februari 2023 samt vid en offentlig utfrågning i Europaparlamentet den 27 mars 2023.

Europaparlamentet höll en plenardebatt om initiativet den 11 maj 2023. Under debatten bekräftade kommissionen att den delar medborgarnas oro och att den verkar mycket aktivt, både inom och utanför EU, för att skydda hajarna och främja ett hållbart hajfiske. Kommissionen erinrade om det internationella sammanhanget – där EU aktivt främjar bevarande och hållbar förvaltning av hajar i relevanta internationella forum – samt om de EU-regler som redan införts i syfte att genomdriva principen om ”naturligt fästade fenor”.

I detta meddelande redogör kommissionen för sina juridiska och politiska slutsatser när det gäller initiativet, de åtgärder som den avser att vidta och skälen därtill, samt den planerade tidsplanen i enlighet med artikel 15.2 i förordningen om medborgarinitiativ.

2.   BAKGRUND

2.1.   Översikt över den globala situationen

Det finns cirka 500 olika arter av hajar, med olika ekologiska och biologiska egenskaper. Hajar utgör en viktig grupp för den marina biologiska mångfalden och som toppredatorer spelar de en avgörande roll i att upprätthålla balansen i de marina ekosystemen, vilka är viktiga för begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna. Eftersom hajar generellt sett lever länge och har en låg reproduktionstakt är de sårbara för mänsklig verksamhet, särskilt fiske och förlust av livsmiljöer.

Precis som andra fiskarter används hajar som livsmedel, och många människor är beroende av dem för sin försörjning. Människan har jagat och ätit haj i hundratals år, men under de senaste årtiondena har den ökande efterfrågan och ekonomins globalisering skapat en verkligt global marknad för fiske och konsumtion av hajar. I dag levererar såväl industriella som mer småskaliga fiskeflottor från hela världen hajfenor till traditionella asiatiska marknader, medan hajarnas kött i allt större utsträckning styrs till separata leveranskanaler som försörjer växande marknader som Brasilien.

De senaste åren har insatser gjorts för att förbättra bevarandet av hajar, men trots detta är läget för många populationer kritiskt. Det är svårt att göra globala bedömningar, eftersom det finns så många hajarter och populationerna skiljer sig åt från region till region. Bedömningarna av populationernas storlek blir dock alltmer tillförlitliga för många regioner. Över en tredjedel av alla hajarter har tagits med i den senaste upplagan av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) globala rödlista för hotade arter (dvs. de anses vara akut hotade, starkt hotade eller sårbara) (5).

Därför påpekas det med rätta i medborgarinitiativet att det är viktigt att snabbt ta itu med den oroande globala situationen för hajar och den roll som efterfrågan på hajfenor spelar i att fisketrycket ökar och bevarandeinsatserna för dessa arter äventyras.

2.2.   Fiske och handel med hajfenor

Enligt uppgifter från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) (6) har hajfångsterna globalt sett tredubblats sedan 1950, och fångsten var som störst år 2000 med 868 000 ton. Sedan dess har trenden varit nedåtgående, och 2020 låg fångsten på 665 622 ton. Enligt samma uppgifter uppgick den globala handeln med hajråvaror 2021 till nästan en miljard US-dollar, med omkring 7 100 ton hajfenor.

När det gäller EU registrerades en mycket liten import av hajfenor mellan 2017 och 2021, medan exporten från EU var betydande, i genomsnitt cirka 2 300 ton och 170 miljoner euro per år (7). År 2021 var det genomsnittliga priset på exporterade hajfenor 16 euro per kg, medan priset för hajkött var 1,43 euro per kg (8). Spanien är den överlägset största aktören bland EU:s medlemsstater inom såväl import som export av fenor. Landet står för över 99 procent av EU:s totala export, och omkring 96 procent av denna export består av frysta hajfenor (9).

Under samma period var de främsta destinationsländerna för EU:s export av hajfenor (10) Singapore (985 ton, 13 miljoner euro), Kina (893 ton, 11 miljoner euro) och Hongkong (194 ton, 7 miljoner euro) (genomsnittsexport per år). Omkring 82 procent av EU:s export går till Singapore och Kina, men handeln med Hongkong och på senare tid Japan är också av viss betydelse. Omkring 85 procent av exporten av frysta hajfenor går till Singapore och Kina.

När det gäller EU:s fiske rapporterade EU-fartyg mellan 2019 och 2021 en total fångst på 248 392 ton haj (11), vilket utgör ett årligt genomsnitt på 82 797 ton. Den vanligaste arten var blåhaj (Prionace glauca), som utgjorde 56 procent av fångsten under denna period. Näst vanligast var småfläckig rödhaj, följd av knaggrocka och makrillhaj (Isurus oxyrinchus), vilka utgjorde 7, 6 respektive 3 procent av den totala fångsten. För många andra arter var de totala fångsterna mindre än 100 kg under denna period, vilket tyder på att det rör sig om oavsiktlig fångst.

Fångsten kommer främst från långrevsfartyg från EU som fiskar i internationella vatten i alla hav, särskilt Sydatlanten och södra Stilla havet. Cirka 60 procent av fångstvolymen kommer från internationella vatten. Blåhaj och makrillhaj fångas nästan uteslutande (till 87 respektive 88 procent) i internationella vatten under regionala fiskeriförvaltningsorganisationers ansvar (12).

Hajar som fiskas av EU-fartyg eller i EU-vatten måste landas med fenorna fästade vid kroppen (se avsnitt 2.3). De bearbetas på land och därefter transporteras fenorna och slaktkropparna till olika marknader (enligt statistiken ovan). De allra flesta av hajfenorna går till konsumtion i länder i Öst- och Sydostasien. Köttet och andra delar av slaktkropparna konsumeras däremot i EU, med undantag för viss export till tredjeländer, i synnerhet i Latinamerika.

2.3.   Befintliga politiska och rättsliga ramar på EU-nivå och på internationell nivå

Medborgarinitiativet kräver särskilt att förordning (EU) nr 605/2013 utvidgas till att omfatta handeln med fenor. Därför uppmanas kommissionen att utvidga kravet på ”naturligt fästade fenor” till all handel med hajar och rockor i EU. Enligt medborgarinitiativet är fenorna den främsta drivkraften för hajfisket, på grund av det värde de betingar på den asiatiska marknaden. Man hävdar vidare att systemen för verkställande och efterlevnad av de regler som finns är för svaga globalt sett och även i EU, eftersom de kontrollverktyg och resurser som används, liksom kunskaperna hos och samordningen mellan de berörda myndigheterna, är otillräckliga för att arter ska kunna identifieras enbart utifrån fenorna och för att efterlevnaden av relevanta bestämmelser ska kunna säkerställas längs hela värdekedjan. I syfte att underlätta tullkontroller och avskräcka från handel med hajfenor begär medborgarinitiativets förespråkare att handel ska bedrivas endast med hela hajar, det vill säga i praktiken att handel med delar av hajar (fenor eller slaktkroppar) ska förbjudas i EU.

EU tillämpar en omfattande politisk och rättslig ram för handel med hajar och hajfiske.

Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) har till syfte att skydda vilda djur och växter mot överutnyttjande till följd av internationell handel. EU har förbundit sig till Cites och främjar aktivt skyddet av marina arter. Vid den senaste partskonferensen i november 2022 lades nästan 100 ytterligare arter av hajar och rockor till i bilagorna till Cites. Avseende hajar ställde sig EU bakom Panamas förslag att föra in familjen revhajar, inklusive blåhajen, i bilaga II till Cites. Listningen kommer att träda i kraft den 25 november 2023. I nuläget är totalt 174 arter av hajar och rockor Cites-listade, de flesta i bilaga II, vilket innebär att handeln med arterna måste kontrolleras för att exploateringen inte ska nå en nivå som är oförenlig med deras fortlevnad.

Inom EU regleras handeln med skyddade och utrotningshotade arter, inklusive marina arter, genom en uppsättning förordningar som genomför Cites. I förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (13) fastställs en uppsättning bestämmelser om import, export och återexport av exemplar (inbegripet delar eller derivat av exemplar) av de arter som förtecknas i dess fyra bilagor. Bilagorna till förordningen omfattar samtliga Cites-listade arter och därutöver arter som inte omfattas av Cites.

Hajfensfiske (14) är ett av de största hoten mot bevarandet av hajar, och EU var först med att betrakta denna fiskemetod som oacceptabel. Sedan 2003 är hajfensfiske enligt förordning (EG) nr 1185/2003 (förordningen om avlägsnande av hajfenor) (15) förbjudet ombord på alla fiskefartyg i EU-vatten och överallt för fartyg som för en EU-medlemsstats flagg. Denna förordning stärktes genom den strikta policy för ”naturligt fästade fenor” som infördes genom förordning (EU) nr 605/2013 (16). Enligt den förordningen är det förbjudet att avlägsna hajfenor ombord på fartyg och att behålla ombord, lasta om till annat fartyg eller landa hajfenor. Fenorna får alltså endast avlägsnas vid landning.

EU:s medlemsstater övervakar och kontrollerar att förordningen om avlägsnande av hajfenor genomförs fullt ut. Medlemsstaterna är skyldiga att rapportera om övervakningen av hur de följer förordningen i och utanför EU-vatten. Rapporten ska omfatta information om följande: i) Antalet landningar av hajar. ii) Antalet utförda inspektioner samt datum och plats för dessa. iii) Antal och typ av konstaterade överträdelser, inklusive fullständig identifiering av det eller de inblandade fartygen, samt den påföljd som tillämpats vid varje överträdelse. iv) De totala landningarna per art (vikt/antal) och per hamn.

År 2016 lade kommissionen fram en rapport om tillämpningen av förordningen om avlägsnande av hajfenor (17). Kommissionen drog slutsatserna att antalet överträdelser föreföll vara mycket begränsat, att genomförandet av policyn för naturligt fästade fenor medför extrakostnader för de berörda fartygen samt att det är viktigt att främja denna policy i internationella forum. Den senaste översynen av förordningen om avlägsnande av hajfenor och av EU:s handlingsplan för hajar genomfördes 2019, på kommissionens begäran, av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (18). STECF drog slutsatsen att bristerna i efterlevnaden var små hos de medlemsstater som rapporterade, och att framsteg har gjorts i genomförandet av bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajar. STECF anmärkte dock också att det behövdes bättre information om EU-flottornas verksamhet utanför EU:s vatten.

EU främjar aktivt såväl policyn för naturligt fästade fenor som en mer allmän minimering av fiskets inverkan på hajar på internationell nivå. Under årens lopp har de regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där EU är medlem genomfört särskilda bindande åtgärder för bevarande och förvaltning av hajarter.

Hajfensfisket reglerades ursprungligen genom en kvot mellan fenvikt och kroppsvikt; de fenor som fanns ombord fram till den första landningen fick inte utgöra mer än fem procent av den sammanlagda vikten av de slaktkroppar som landades. Under årens lopp har kvotmetodens vetenskapliga grund och effektivitet kommit att ifrågasättas, och EU har i alla de regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där unionen ingår konsekvent drivit på för att policyn för naturligt fästade fenor ska införas, då den är det effektivaste sättet att stoppa hajfensfisket. Detta har lett till att vissa regionala fiskeriförvaltningsorganisationer har infört policyn för naturligt fästade fenor som det enda sättet (19), eller som ett av flera sätt (20), att genomdriva förbudet mot hajfensfiske. EU fortsätter att verka för att kvotbaserade krav, där sådana fortfarande tillämpas (21), ska avskaffas och ersättas med policyn i samtliga regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

Även om många hajarter kräver strikt skydd, bland annat genom förbud mot behållande ombord, kan andra fiskas i enlighet med internationellt överenskomna regler, i synnerhet regler som antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Dessa organisationer vidtar förvaltningsåtgärder, för att t.ex. fastställa totala tillåtna fångstmängder, på grundval av beståndsbedömningar och vetenskapliga utlåtanden från sina respektive vetenskapliga organ, och fartygen rapporterar sina fångster. Uppgifter om fiskeverksamhet som inbegriper interaktion med hajar måste också rapporteras i enlighet med de förfaranden för uppgiftsrapportering som respektive regional fiskeriförvaltningsorganisation fastställt (inklusive uppskattningar gällande utkast av död fisk och storleksfrekvenser). Dessa uppgifter finns tillgängliga i de olika regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas databaser och stöder de vetenskapliga utlåtanden som ligger till grund för förvaltningsbesluten om de olika arterna. Kraven varierar dock från en förvaltningsorganisation till en annan, och det finns brister i rapporteringen av bifångster av hajar som inte utgör målarter; i synnerhet saknas specifika artuppgifter.

För att stärka den vetenskapliga rådgivningen inom de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna stöder EU vetenskapligt arbete genom frivilliga ekonomiska bidrag som syftar till att utveckla lämpliga metoder för att bedöma bevarandestatusen för viktiga hajarter och förbättra regelverket för bevarande av hajar.

3.   UTVÄRDERING AV FÖRSLAGET I INITIATIVET

3.1.   Svar på initiativet

Medborgarinitiativet lyfter fram viktiga frågor som är relevanta för EU:s politik för att skydda den marina miljön, skydda och bevara fiskeresurserna och säkerställa ett hållbart fiske i EU och globalt. Om inga åtgärder vidtas skulle samma produkter fortsätta att handlas och EU:s flotta och operatörer skulle kunna fortsätta sin verksamhet som tidigare. Emellertid skulle då inte ytterligare framsteg göras för att återställa de globala hajpopulationerna och inte heller, mer specifikt, för att motverka de negativa effekter som handeln med hajfenor har för hajpopulationerna.

Förbudet mot handel med lösa hajfenor i EU skulle gälla för de arter som fiskas av EU-flottan i enlighet med internationellt överenskomna regler, särskilt regler som antagits av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. De EU-fartyg som fiskar haj i internationella vatten finner avsättning för sin fångst främst genom handeln med hajfenor, och EU är en viktig aktör globalt sett. Ett förbud mot handel med lösa fenor skulle kunna innebära att den berörda EU-flottan skulle fiska mindre haj i internationella vatten, vilket innebär att det finns anledning till oro över de socioekonomiska konsekvenserna av ett förbud. Eftersom de aktuella arterna främst fångas av EU-flottan på internationella vatten där regleringen sköts av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer skulle en sådan minskning av verksamheten dessutom, på grund av att hajfenor och hajkött säljs på olika marknader och av logistiska skäl, kunna bana väg för aktörer från länder utanför EU som använder mindre hållbara fiskemetoder. Därför måste alla åtgärder som vidtas på EU-nivå kompletteras med åtgärder på internationell nivå för att säkerställa lika villkor och positiva miljöeffekter.

Ett EU-förbud mot handel med lösa hajfenor måste vara förenligt med EU:s internationella åtaganden, inklusive Världshandelsorganisationens (WTO) regler. WTO ifrågasätter inte länders rätt att vidta åtgärder för att bevara uttömliga naturresurser eller skydda djur, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. I synnerhet måste sådana åtgärder a) genuint syfta till att uppnå ett av de mål som förtecknas i artikel XX i Gatt 1994, b) uppfylla det så kallade nödvändighetskravet, det vill säga det får inte finnas någon annan åtgärd som är mindre begränsande för handeln som skulle kunna användas för att uppnå det aktuella målet, och c) vara utformade på ett opartiskt sätt och inte resultera i oberättigad eller godtycklig diskriminering eller en förtäckt begränsning av den internationella handeln.

Förordningen om medborgarinitiativ kräver att kommissionen redogör för sina rättsliga och politiska slutsatser och anger vilka åtgärder den avser att vidta inom sex månader efter mottagandet av initiativet. Kommissionen har inte inom denna tidsram lyckats samla in alla de uppgifter som behövs eller genomföra alla de analyser som krävs för en fullständig utvärdering av huruvida det vore relevant med en sådan åtgärd som föreslås i medborgarinitiativet. Ett eventuellt lagförslag skulle dessutom behöva föregås av en konsekvensbedömning avseende dess potentiella miljömässiga, sociala och ekonomiska effekter.

Kommissionen kommer därför före utgången av 2023 att inleda en konsekvensbedömning avseende de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa policyn för ”naturligt fästade fenor” på utsläppandet på marknaden av hajar i EU, oavsett om hajarna är avsedda för konsumtion inom EU eller för internationell handel (import och export). Bedömningen kommer att möjliggöra en eventuell framtida åtgärd som är väl underbyggd och faktabaserad (22). Bedömningen kommer att innefatta en analys av de ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenserna för de berörda parterna i EU och för tredjeländer som kan påverkas, potentiella förändringar av den globala marknadsdynamiken, de miljömässiga och socioekonomiska fördelarna med bättre skyddade hajpopulationer och en utvärdering av möjliga alternativa sätt att uppnå det eftersträvade målet samt en detaljerad bedömning av vilken rättslig grund och vilket rättsinstrument som är lämpligast. Genom konsekvensbedömningen bör kommissionen staka ut en väg framåt som ligger i linje med dess prioriteringar, i synnerhet den europeiska gröna given, en ekonomi för människor, ett starkare Europa i världen samt ett främjande av den europeiska livsstilen.

Kommissionen är medveten om att det är svårt att spåra handelsrutter och knutpunkter eftersom uppgifterna om landningar av och handel med hajkött och hajfenor inte är tillräckligt uppdelade på artnivå. Denna bristande standardisering av taxonomin gör det svårt att analysera trender i fångst- och handelsdynamiken på global nivå. Kommissionen har konstaterat att det finns utrymme att komplettera de uppgifter om export och import som aktörerna lämnar till de nationella tullsystemen. Uppgifterna från tulldeklarationerna skulle göra det lättare att analysera trender i fångst- och handelsdynamik på en mer detaljerad nivå och att utreda den påstått omfattande förekomst av bedrägerier som medborgarinitiativets organisatörer pekar på.

Kommissionen kommer därför före utgången av 2023 att undersöka vilka rättsliga medel som lämpar sig bäst för att begära mer detaljerade uppgifter i syfte att möjliggöra identifiering av hajarter och produkter av respektive art vid import och export. Kommissionen kommer att fatta ett beslut med planerat ikraftträdande senast den 1 januari 2025.

3.2.   Kompletterande åtgärder på både EU-nivå och internationell nivå

Det finns en rad EU-åtgärder som är direkt eller indirekt inriktade på bevarande och hållbar förvaltning av hajar. I detta avseende har medborgarinitiativet belyst ett antal viktiga frågor som kan hanteras genom ytterligare insatser för att verkställa EU-lagstiftningen och genom att stärka åtgärderna på internationell nivå.

3.2.1.   Verkställande av befintlig EU-lagstiftning

Den gemensamma fiskeripolitiken ger verktyg och ramar för att anta vetenskapligt grundade åtgärder för minimering av fiskeverksamhetens negativa inverkan på marina arter och livsmiljöer (23). Politiken måste vara förenlig (24) med målet för havsmiljödirektivet (25), nämligen att se till att EU:s hav uppnår en god miljöstatus, vilket innefattar att säkerställa sunda bestånd och bifångster som håller sig inom tillåtna gränser för alla marina arter (26), inklusive fisk som inte utnyttjas kommersiellt, t.ex. arter av hajar och rockor. Kommissionen övervakar hajarnas tillstånd och säkerställer, i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken, en konsekvent strategi mellan unionens inre och yttre politik för hajfiske.

Sedan 2009 har EU en handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar (27), inspirerad av den internationella handlingsplanen för bevarande och förvaltning av hajar (se avsnitt 3.2.2), som syftar till att öka kunskapen både om hajfiske och om hajarter och deras roll i ekosystemet samt att säkerställa ett hållbart hajfiske och en lämplig reglering av bifångsterna av haj till följd av annat fiske. Planen bidrar med underlag till åtgärder både inom EU (fiskemöjligheter, tekniska åtgärder, gränser för ansträngning och kapacitet samt datainsamling) och internationellt (regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, Cites, Bonnkonventionen och regionala havskonventioner).

Flera hajarter är så hotade att även en begränsad fiskeverksamhet kan utgöra en allvarlig risk för deras bevarande. Sådana arter skyddas genom EU-åtgärder. De successiva årliga förordningarna om fiskemöjligheter, t.ex. förordning (EU) 2023/194, förbjuder EU-fiskefartyg och fartyg från länder utanför EU som fiskar i EU:s vatten från att fiska, behålla ombord, omlasta eller landa arter som förtecknas som förbjudna, däribland hajarter (28). Exemplar som fångas måste omedelbart släppas oskadda, vilket ytterligare förhindrar att fenor från hotade arter hamnar på marknaden. Samma bestämmelser gäller för djuphavshajar.

Medan vissa hajarter kräver strikt skydd kan andra fiskas på ett hållbart sätt när det finns vetenskapligt stöd för detta. För dessa bestånd regleras landningarna genom en serie totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) enligt förordningarna om årliga fiskemöjligheter i EU-vatten och för EU-fartyg i andra vatten än EU-vatten. De totala tillåtna fångstmängder som föreslås av kommissionen och antas av rådet grundar sig på vetenskapliga utlåtanden och på försiktighetsprincipen, med hänsyn till biologiska och socioekonomiska aspekter.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder (förordningen om tekniska åtgärder) (29) innehåller ett allmänt förbud mot fiske av vissa sällsynta/känsliga arter av hajar och rockor (artikel 10.2 och bilaga I) (30) samt bestämmelser som begränsar användningen av passiva nätredskap och drivgarn för fiske av flera arter eller familjer av hajar (artikel 9.4 och bilaga III).

Medborgarinitiativets organisatörer har understrukit att det är svårt att spåra hajar och hajprodukter på artnivå genom hela handels- och marknadskedjan. Spårbarhet för hajprodukter samt öppen konsumentinformation är centrala aspekter av EU:s hajpolitik. För att säkerställa spårbarhet inrättades genom förordning (EG) nr 1224/2009 (31) ett kontrollsystem i unionen för fisket. Därmed infördes spårbarhetsregler för EU-aktörer. Varje parti fiskeriprodukter som landas av EU-fartyg måste innehålla minst följande spårbarhetsuppgifter: i) fiskefartygets identifieringsnummer, distriktsbeteckning och namn, ii) FAO:s trebokstavskod för varje art, iii) arternas handelsbeteckning och latinska namn och iv) det relevanta geografiska området, produktionsmetoden, datum för fångsterna och mängder av varje art. Både de myndigheter som ansvarar för kontroll och efterlevnad och näringsidkare bör ha tillgång till dessa uppgifter i varje steg av värdekedjan. Den översyn av EU:s system för fiskerikontroll (32) som för närvarande genomförs och där en politisk överenskommelse mellan Europaparlamentet och rådet nåddes i maj 2023 innehåller ytterligare bestämmelser om spårbarhetsinformation. Genom översynen fastställs förbättringar av rapporteringen av fångster och fiskeverksamhet samt av kontrollerna i leveranskedjan, även avseende konserverade och beredda samt importerade produkter, genom införande av elektronisk registrering av fångstuppgifter, inklusive rapportering av utkast av känsliga arter och övervakning av fiskeverksamhet med hjälp av elektroniska fjärrövervakningsverktyg, inklusive CCTV.

När det gäller konsumentinformation anges det i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (33) att livsmedelsinformation inte får vara vilseledande. Utöver detta säkerställer särskilda bestämmelser för fiskerisektorn att utförlig konsumentinformation ges. I förordning (EU) nr 1379/2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (34) fastställs att hajprodukter som inte är beredda eller konserverade, inklusive filéer och fenor, endast får saluföras med den kommersiella beteckningen för arten och dess vetenskapliga namn. Det finns indikationer på ett ojämnt genomförande av de obligatoriska informationskraven enligt artikel 35 i förordningen om den gemensamma marknadsordningen, så som rapporterats av kommissionen efter ett öppet offentligt samråd om genomförandet av förordningen (35). Detta gäller identifieringen av en arts vetenskapliga namn och handelsbeteckning. Detta potentiella problem har inte i sig någon direkt relevans för hajfensfisket, men om genomförandet av märkningskraven stärks kan det bidra till bättre identifiering av hajprodukter mer generellt.

I medborgarinitiativet påpekas förekomsten av olaglig handel. Utöver vissa begränsade uppgifter om beslag av Cites-listade arter (36) har kommissionen inte samlat in bevis rörande omfattningen av den påstådda olagliga handeln med hotade arter i EU. Kommissionen erkänner dock att olaglig handel med vilda djur och växter är ett stort problem och har lagt fram en ny EU-handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (37), i syfte att stärka EU:s åtgärder mot denna utbredda företeelse.

Mer allmänt påpekas det i medborgarinitiativet att förbättrad spårbarhet för fångster, landningar, import och export av hajar och fenor på EU-nivå och på internationell nivå längs hela värdekedjan kräver att man

| 1) | stärker verkställandet av EU-lagstiftningen om i) övervakning av fiske- och marknadsaktiviteter, ii) kontrollåtgärder avseende bearbetning, saluföring, transport och lagring, iii) import och export av hajprodukter, särskilt fenor, för de berörda hajarterna och iv) bestämmelser om spårbarhet och märkning i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

1)

stärker verkställandet av EU-lagstiftningen om i) övervakning av fiske- och marknadsaktiviteter, ii) kontrollåtgärder avseende bearbetning, saluföring, transport och lagring, iii) import och export av hajprodukter, särskilt fenor, för de berörda hajarterna och iv) bestämmelser om spårbarhet och märkning i medlemsstaterna,

| 2) | säkerställer insamling av fullständiga och tillförlitliga uppgifter om fiske och handel. |
| --- | --- |

2)

säkerställer insamling av fullständiga och tillförlitliga uppgifter om fiske och handel.

Kommissionen vidtar därför följande åtgärder:

| — | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att lämpliga kontroller av Cites-tillstånd och Cites-intyg utförs samt att de har tillräcklig kapacitet för kontroll och spårbarhet avseende skyddade hajar och produkter därav, inklusive i) utbildning i att identifiera relevanta hajarter och produkter därav, ii) framtagning och användning av teknik, verktyg (även digitala) och DNA-analysprotokoll för identifiering av hajarter, iii) lämpliga spårbarhetssystem och iv) utbyte av god praxis (38). |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att lämpliga kontroller av Cites-tillstånd och Cites-intyg utförs samt att de har tillräcklig kapacitet för kontroll och spårbarhet avseende skyddade hajar och produkter därav, inklusive i) utbildning i att identifiera relevanta hajarter och produkter därav, ii) framtagning och användning av teknik, verktyg (även digitala) och DNA-analysprotokoll för identifiering av hajarter, iii) lämpliga spårbarhetssystem och iv) utbyte av god praxis (38).

| — | Kommissionen ska före utgången av 2023 skicka en begäran om ömsesidigt bistånd till medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1005/2008 mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (39) för att uppmärksamma dem på hajprodukter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska före utgången av 2023 skicka en begäran om ömsesidigt bistånd till medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1005/2008 mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (39) för att uppmärksamma dem på hajprodukter.

| — | Kommissionen ska före utgången av 2023 inleda ett samarbete med Europol för att undersöka omfattningen av den olagliga handeln med hajfenor till och från EU. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska före utgången av 2023 inleda ett samarbete med Europol för att undersöka omfattningen av den olagliga handeln med hajfenor till och från EU.

| — | Kommissionen ska omgående inleda arbetet med genomförandet av den reviderade kontrollförordningen så snart denna har antagits, så att de förbättringar den innehåller blir tillämpliga så snart som möjligt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska omgående inleda arbetet med genomförandet av den reviderade kontrollförordningen så snart denna har antagits, så att de förbättringar den innehåller blir tillämpliga så snart som möjligt.

| — | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att stärka övervakningen och verkställandet av EU:s regler om kontroll och om hajfensfiske samt de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regler, vilket är ett viktigt steg för att förbättra registreringen och rapporteringen av fångster och oavsiktliga fångster av hajar. Detta gäller både när EU-fartyg fiskar i EU-vatten och när de fiskar i internationella vatten. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att stärka övervakningen och verkställandet av EU:s regler om kontroll och om hajfensfiske samt de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regler, vilket är ett viktigt steg för att förbättra registreringen och rapporteringen av fångster och oavsiktliga fångster av hajar. Detta gäller både när EU-fartyg fiskar i EU-vatten och när de fiskar i internationella vatten.

| — | Kommissionen uppmanar medlemsstaterna (40) att före utgången av 2023 fastställa tröskelvärden för största tillåtna bifångster av fisk som inte utnyttjas kommersiellt, t.ex. arter av hajar och rockor, i EU:s vatten i enlighet med havsmiljödirektivet samt att anta lämpliga fiskeriförvaltningsåtgärder för att se till att dessa tröskelvärden följs. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna (40) att före utgången av 2023 fastställa tröskelvärden för största tillåtna bifångster av fisk som inte utnyttjas kommersiellt, t.ex. arter av hajar och rockor, i EU:s vatten i enlighet med havsmiljödirektivet samt att anta lämpliga fiskeriförvaltningsåtgärder för att se till att dessa tröskelvärden följs.

| — | Kommissionen ska från och med 2024 införa åtgärder för kvalitetskontroll av uppgifter samt för korskontroller mellan de månatliga fångstrapporter som medlemsstaterna skickar in i enlighet med kontrollförordningen och de årligen rapporterade uppgifterna om landning av hajar samt de uppgifter som ska lämnas enligt förordningen om hajfensfiske. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska från och med 2024 införa åtgärder för kvalitetskontroll av uppgifter samt för korskontroller mellan de månatliga fångstrapporter som medlemsstaterna skickar in i enlighet med kontrollförordningen och de årligen rapporterade uppgifterna om landning av hajar samt de uppgifter som ska lämnas enligt förordningen om hajfensfiske.

| — | Kommissionen ska före utgången av 2023 analysera medlemsstaternas svar på en nyligen inledd undersökning om genomförandet av märkningskraven i förordningen om den gemensamma marknadsordningen, med särskild uppmärksamhet på det specifika problemet med användning av felaktiga handelsbeteckningar för en art i märkningen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska före utgången av 2023 analysera medlemsstaternas svar på en nyligen inledd undersökning om genomförandet av märkningskraven i förordningen om den gemensamma marknadsordningen, med särskild uppmärksamhet på det specifika problemet med användning av felaktiga handelsbeteckningar för en art i märkningen.

Andra pågående initiativ och åtgärder utgör viktiga stödjande ramar för en förbättrad hajpolitik i EU.

I den ”marina handlingsplanen”inom ramen för strategin för biologisk mångfald 2030 (41), som antogs av kommissionen den 21 februari 2023, uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra skyddet av känsliga arter, inklusive vissa sårbara hajarter, genom att eftersträva minskade bifångster vid fiske, skydda arternas uppväxt- och födosöksområden och förbättra övervakningssystemen för att fastställa omfattningen och fördelningen av oavsiktliga fångster.

Kommissionens förslag till förordning om restaurering av natur (42), som antogs i juni 2022, syftar bland annat till att återställa skadade marina livsmiljöer och livsmiljöer för ikoniska marina arter som delfiner och tumlare, hajar och havsfåglar. Förteckningen över berörda hajarter finns i bilaga III till förslaget och grundar sig på bilaga I (förteckning över förbjudna arter) till förordning 2019/1241 om tekniska åtgärder.

Målet för EU-uppdraget att återställa våra hav och vatten (43) är att skydda och återställa en sund miljö i våra hav och vatten senast 2030. Den första pelaren i uppdraget, skydd och återställande, omfattar återställande av livsmiljöer och stöd till artgrupper, inklusive rovdjur som stöder dem (t.ex. hajar). Om kontrollerna ska kunna verkställas krävs det särskild forskning om snabbare och billigare DNA-baserade metoder för bestämning av hajarter utifrån hajfenor, och det finns redan ett Horisont Europa-projekt (44) för bekämpning av olagligt fiske och utkast där snabb DNA-baserad analys för fiskerikontroll ingår.

I från jord till bord-strategin inom ramen för den europeiska gröna given erkänns den starka kopplingen mellan friska människor, sunda samhällen och en frisk planet samt behovet av att säkerställa primärproducenternas försörjning för att framgångsrikt övergå till ett hållbart livsmedelssystem i EU.

3.2.2.   Upptrappning av åtgärderna på global nivå

Handeln med hajfenor är global, liksom hajfisket och den dramatiskt försämrade situationen för hajpopulationerna. Det är anledningen till att den internationella handlingsplanen för bevarande och förvaltning av hajar (45) antogs 1999 under överinseende av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Handlingsplanens främsta mål är ett hållbart bevarande och en hållbar förvaltning av hajar. Den erbjuder en ram som underlättar utvecklandet av nationella, lokala och regionala handlingsplaner för bevarande och förvaltning av hajar. Den innehåller det första förbudet mot hajfensfiske, och har tjänat som förlaga till andra internationella handlingsplaner, inklusive EU:s handlingsplan.

Konventionen om skydd av flyttande vilda djur (Bonnkonventionen) är en av FN:s miljökonventioner. Den innehåller bestämmelser för bevarande och förvaltning av flyttande arter samt deras livsmiljöer och flyttvägar. Parterna i Bonnkonventionen förbinder sig att följa konventionens principer (dvs. erkänna vikten av flyttande arter och arbeta för att bevara dessa arter och deras livsmiljö) och vidta omedelbara åtgärder för att skydda arter genom att underteckna internationella avtal eller samförståndsavtal. EU har undertecknat samförståndsavtalet om bevarande av flyttande hajar och arbetar i detta sammanhang för att främja forskning, hållbart fiske, skydd av livsmiljöer och internationellt samarbete.

Medan de hajfenor som exporteras från EU kommer från ett kontrollerat hajfiske är så inte fallet när det gäller många av de fenor som exporteras från andra länder till de största konsumentmarknaderna. Även om de flesta regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och många länder har antagit och genomfört bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajar behöver mycket göras för att säkerställa att handelsmetoderna inte undergräver de ansträngningar och framsteg som gjorts för att bevara flera hajarter. Därför är det nödvändigt att ytterligare främja ett effektivt förbud mot hajfensfiske över hela världen, säkerställa effektiva kontroller av handelsflödena för hajprodukter på global nivå och sträva efter att minska efterfrågan på dessa produkter.

Under hela 2023 och därefter vidtar kommissionen i detta syfte följande åtgärder:

| — | Kommissionen uppmuntrar berörda tredjeländer att på ett effektivt sätt förteckna hajarter i enlighet med de nyligen fattade besluten från den nittonde partskonferensen för Cites om att ta upp ytterligare nästan 100 arter av hajar och rockor (och produkter av dessa) i bilaga II till Cites. |
| --- | --- |

—

Kommissionen uppmuntrar berörda tredjeländer att på ett effektivt sätt förteckna hajarter i enlighet med de nyligen fattade besluten från den nittonde partskonferensen för Cites om att ta upp ytterligare nästan 100 arter av hajar och rockor (och produkter av dessa) i bilaga II till Cites.

| — | Kommissionen stöder Cites-sekretariatets arbete med att bygga upp utbredningsstaters (46) kapacitet att genomföra Cites-förteckningarna över hajar och andra marina arter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen stöder Cites-sekretariatets arbete med att bygga upp utbredningsstaters (46) kapacitet att genomföra Cites-förteckningarna över hajar och andra marina arter.

| — | I de regionala fiskeriförvaltningsorganen kommer kommissionen att trappa upp EU:s arbete för att anta nya och/eller stärka och ändamålsenligt genomföra befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajarter, samt för att bedöma ändamålsenligheten i de åtgärder som antagits och stärka kontrollåtgärderna för att säkerställa att de befintliga reglerna tillämpas och verkställs korrekt. Häri ingår införandet av policyn för naturligt fästade fenor som det effektivaste sättet att stoppa hajfensfisket. |
| --- | --- |

—

I de regionala fiskeriförvaltningsorganen kommer kommissionen att trappa upp EU:s arbete för att anta nya och/eller stärka och ändamålsenligt genomföra befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajarter, samt för att bedöma ändamålsenligheten i de åtgärder som antagits och stärka kontrollåtgärderna för att säkerställa att de befintliga reglerna tillämpas och verkställs korrekt. Häri ingår införandet av policyn för naturligt fästade fenor som det effektivaste sättet att stoppa hajfensfisket.

| — | I alla andra relevanta internationella organ och organisationer kommer kommissionen att föreslå för medlemsstaterna att inleda samtal om att införa nya och/eller förstärka befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajarter samt om ett ändamålsenligt genomförande av dessa genom skärpta kontroller. Kommissionen kommer att föreslå att medlemsstaterna tar upp frågan vid det nittonde sammanträdet i FAO:s underutskott för fiskhandel, som kommer att äga rum i Norge i september 2023. |
| --- | --- |

—

I alla andra relevanta internationella organ och organisationer kommer kommissionen att föreslå för medlemsstaterna att inleda samtal om att införa nya och/eller förstärka befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärder för hajarter samt om ett ändamålsenligt genomförande av dessa genom skärpta kontroller. Kommissionen kommer att föreslå att medlemsstaterna tar upp frågan vid det nittonde sammanträdet i FAO:s underutskott för fiskhandel, som kommer att äga rum i Norge i september 2023.

| — | Kommissionen kommer att föra en dialog med länder utanför EU för att bl.a. genom finansiering av projekt uppmuntra till en minskning av efterfrågan på hajfenor som köpts in olagligt och stödja viktiga tredjeländer i uppbyggnaden av deras kapacitet för bekämpning av olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att föra en dialog med länder utanför EU för att bl.a. genom finansiering av projekt uppmuntra till en minskning av efterfrågan på hajfenor som köpts in olagligt och stödja viktiga tredjeländer i uppbyggnaden av deras kapacitet för bekämpning av olaglig handel med vilda djur och växter.

4.   SLUTSATS OCH FRAMTIDSUTSIKT

Det europeiska medborgarinitiativet Stop Finning – Stop the Trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln) återspeglar sociala och miljömässiga farhågor avseende det allvarliga läget för hajar globalt och den roll som efterfrågan på hajfenor spelar. Kommissionen anser initiativet vara relevant för EU:s politik för att skydda den marina miljön, skydda och bevara fiskeresurserna och säkerställa ett hållbart fiske i EU och globalt. Det ligger i linje med den europeiska gröna given och med EU:s åtagande att skydda marina ekosystem och utrotningshotade arter globalt samt främja den internationella världshavsförvaltningen.

EU var först med att betrakta hajfensfiske som en oacceptabel fiskemetod. Enligt EU:s lagstiftning måste hajar som fiskas av EU-fartyg eller i EU-vatten landas med fenorna fästade vid kroppen.

Ett förbud mot handel med lösa fenor skulle kunna innebära att den berörda EU-flottan skulle fiska mindre haj i internationella vatten, vilket innebär att det finns anledning till oro över de socioekonomiska konsekvenserna av ett förbud. Eftersom de berörda arterna till största delen fångas av EU-flottan i internationella vatten, där regleringen sköts av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, skulle en sådan minskning av verksamheten dessutom kunna bana väg för mindre hållbara fiskemetoder som används utanför EU. Det behövs dock ytterligare bedömningar av de bredare ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna för berörda parter i EU och för tredjeländer som kan påverkas. För att kunna fatta välgrundade beslut behöver kommissionen mer fullständiga och detaljerade uppgifter och statistik för att analysera trender i fångst- och handelsdynamiken.

Kommissionen vidtar därför följande åtgärder:

| — | Kommissionen kommer så snart som möjligt att börja förberedelserna för att före utgången av 2023 inleda en konsekvensbedömning avseende de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa policyn för ”naturligt fästade fenor” på utsläppandet på marknaden av hajar i EU, oavsett om hajarna är avsedda för konsumtion inom EU eller för internationell handel (import och export). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer så snart som möjligt att börja förberedelserna för att före utgången av 2023 inleda en konsekvensbedömning avseende de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna av att tillämpa policyn för ”naturligt fästade fenor” på utsläppandet på marknaden av hajar i EU, oavsett om hajarna är avsedda för konsumtion inom EU eller för internationell handel (import och export).

| — | Kommissionen kommer före utgången av 2023 att undersöka vilka rättsliga medel som lämpar sig bäst för att begära mer detaljerade uppgifter i syfte att möjliggöra identifiering av hajarter och produkter av respektive art vid import och export samt fatta ett beslut med planerat ikraftträdande senast den 1 januari 2025. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer före utgången av 2023 att undersöka vilka rättsliga medel som lämpar sig bäst för att begära mer detaljerade uppgifter i syfte att möjliggöra identifiering av hajarter och produkter av respektive art vid import och export samt fatta ett beslut med planerat ikraftträdande senast den 1 januari 2025.

Medborgarinitiativet belyste också ett antal viktiga frågor som kan hanteras genom ytterligare insatser för att tillämpa EU-rätten och genom att stärka åtgärderna på internationell nivå. Kommissionen vidtar därför slutligen följande åtgärder:

| — | Kommissionen kommer att stärka tillämpningen av EU-lagstiftningen när det gäller övervakning av fiske- och marknadsaktiviteter, kontrollåtgärder för bearbetning och saluföring samt för import och export av hajprodukter samt regler för spårbarhet och märkning. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att stärka tillämpningen av EU-lagstiftningen när det gäller övervakning av fiske- och marknadsaktiviteter, kontrollåtgärder för bearbetning och saluföring samt för import och export av hajprodukter samt regler för spårbarhet och märkning.

| — | Kommissionen kommer att vidta ytterligare åtgärder på internationell nivå och verka för att mer görs för att skydda hotade hajar och se till att hajbestånden av kommersiellt värde förblir livskraftiga. Kommissionen siktar på ett verkningsfullt globalt förbud mot hajfensfiske som kan säkerställa mer ändamålsenliga kontroller av handelsflödena av hajprodukter globalt och begränsa efterfrågan på hajprodukter som härrör från ohållbart fiske. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att vidta ytterligare åtgärder på internationell nivå och verka för att mer görs för att skydda hotade hajar och se till att hajbestånden av kommersiellt värde förblir livskraftiga. Kommissionen siktar på ett verkningsfullt globalt förbud mot hajfensfiske som kan säkerställa mer ändamålsenliga kontroller av handelsflödena av hajprodukter globalt och begränsa efterfrågan på hajprodukter som härrör från ohållbart fiske.

---

(1)  Kommissionens registreringsnummer: ECI(2020)000001 (https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2020/000001_sv).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (EUT L 130, 17.5.2019, s. 55).

(3)  Kommissionens beslut (EU) 2019/2252 av den 17 december 2019 om det föreslagna medborgarinitiativet Stop Finning – Stop the trade (Stoppa hajfensfisket – stoppa handeln) [delgivet med nr C(2019) 9203] (EUT L 336, 30.12.2019, s. 312).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1042 av den 15 juli 2020 om fastställande av tillfälliga åtgärder vad gäller de tidsfrister för insamling, kontroll och granskning som föreskrivs i förordning (EU) 2019/788 om det europeiska medborgarinitiativet med hänsyn till covid-19-utbrottet (EUT L 231, 17.7.2020, s. 7), kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/2200 av den 17 december 2020 om förlängning av perioden för att samla in stödförklaringar för vissa europeiska medborgarinitiativ i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1042 (EUT L 434, 23.12.2020, s. 56) och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/360 av den 19 februari 2021 om förlängning av perioden för att samla in stödförklaringar för vissa europeiska medborgarinitiativ i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1042 [delgivet med nr C(2021) 1121) (EUT L 69, 26.2.2021, s. 9).

(5)  IUCN:s rödlista för hotade arter.

(6)  Sharks | International Plan of Action for Conservation and Management of Sharks | Food and Agriculture Organization of the United Nations (fao.org).

(7)  Se bilagan.

(8)  Källa: Eumofa – EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

(9)  Källa: Eumofa – EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

(10)  Källa: Eumofa – EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

(11)  Källa: Eurostats statistik över fiske.

(12)  Källa: Medlemsstaternas rapporter till kommissionen Arter av rockor omfattas inte av förordningen om hajfensfiske, men fångas nästan uteslutande i EU:s vatten.

(13)  Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EGT L 61, 3.3.1997, s. 1).

(14)  Hajfensfiske, ”shark finning”, är en metod som innebär att hajens fenor avlägsnas ombord på fiskefartyget, medan resten av hajen kastas överbord till havs.

(15)  Rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (EUT L 167, 4.7.2003, s. 1).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 605/2013 av den 12 juni 2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (EUT L 181, 29.6.2013, s. 1).

(17)  Kommissionens rapport till parlamentet och rådet om tillämpningen av förordningen om avlägsnande av hajfenor (COM(2016) 207 final).

(18)  SCIENTIFIC, TECHNICAL AND ECONOMIC COMMITTEE FOR FISHERIES (STECF), Review of the implementation of the shark finning regulation and assessment of the impact of the 2009 European Community Action Plan for the Conservation and Management of Sharks (CPOA) (STECF-19-17).

(19)  Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) och Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo).

(20)  Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT), Tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC), Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC), Fiskeriorganisationen för Sydostatlanten (SEAFO), CCSBT, Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) och Fiskerikommissionen för norra Stilla havet (NPFC).

(21)  Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO), fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) och konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR).

(22)  Se arbetsdokument från kommissionens avdelningar Better Regulation Guidelines (inte översatt till svenska) (Riktlinjer för bättre lagstiftning), SWD(2021) 305 final.

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22). Den gemensamma fiskeripolitiken syftar till att säkerställa att fiskeverksamheten är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med fastställda mål avseende ekonomi, sociala aspekter och sysselsättning (artikel 2.1). Den bygger på tillämpning av försiktighets- och ekosystemansatserna på fiskeriförvaltningen (artikel 2.2 och 2.3).

(24)  Artikel 2.5 j i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken.

(25)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(26)  Deskriptor D1C1 avseende havsmiljödirektivet i kommissionens beslut (EU) 2017/848: dödligheten per art till följd av oavsiktliga bifångster.

(27)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om Europeiska gemenskapens handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar (KOM(2009) 40 slutlig).

(28)  Skäl 19 och 20 i rådets förordning (EU) 2023/194 av den 30 januari 2023 om fastställande för 2023 av fiskemöjligheterna avseende vissa fiskbestånd, i unionens vatten, och för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten, samt om fastställande för 2023 och 2024 av sådana fiskemöjligheter avseende vissa djuphavsbestånd (EUT L 28, 31.1.2023, s. 1).

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 och (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 och (EU) 2019/1022, samt om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (EUT L 198, 25.7.2019, s. 105).

(30)  Arter vilka det är förbjudet att fiska efter, behålla ombord, omlasta, landa, lagra, ställa ut eller erbjuda till försäljning.

(31)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006, EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(32)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1224/2009, och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 768/2005, (EG) nr 1967/2006 och (EG) nr 1005/2008 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 vad gäller fiskerikontroll (COM(2018) 368 final).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004. (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

(35)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av förordning (EU) nr 1379/2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter (COM(2023) 101 final); Revidering av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2022) 581 final).

(36)  Under 2021 rapporterades tre beslag av EU:s medlemsstater, med totalt åtta fenor eller delar av fenor.

(37)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Revidering av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2022) 581 final).

(38)  Se Identification materials on sharks | Cites.

(39)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

(40)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s handlingsplan: Skydda och återställa marina ekosystem för ett hållbart och resilient fiske (COM(2023) 102 final).

(41)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s handlingsplan: Skydda och återställa marina ekosystem för ett hållbart och resilient fiske (COM(2023) 102 final).

(42)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om restaurering av natur (COM(2022) 304 final).

(43)  Restore our Ocean and Waters (europa.eu).

(44)  CL6-2023-FARM2FORK-01-8.

(45)  1. INTERNATIONAL PLANS OF ACTION - SHARKS (fao.org).

(46)  Utbredningsstat: stat vars territorium ligger inom en arts naturliga utbredningsområde.

---

BILAGA

Image 1

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11202 – FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 275/02)

Kommissionen beslutade den 31 juli 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11202. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11202. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/14

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11137 – EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 275/03)

Kommissionen beslutade den 3 juli 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11137. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11137. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11181 – MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 275/04)

Kommissionen beslutade den 26 juli 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11181. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11181. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/16

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11096 – MAPFRE / VAS / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 275/05)

Kommissionen beslutade den 28 juli 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11096. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11096. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/17

---

Meddelande till vissa personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2016/849 och rådets förordning (EU) 2017/1509 om restriktiva åtgärder mot Demokratiska folkrepubliken Korea

(2023/C 275/06)

Följande information lämnas för kännedom till personerna PAK Jae-gyong (nr 4), KIM Yong Chol (nr 7), HONG Sung-Mu (nr 10), JO Kyongchol (nr 11), PAK Jong-chon (nr 17), Kim Su Gil (nr 28), JON Il Ho (nr 29), YU Jin (nr 31) och enheten Yongbyon Nuclear Scientific Research Centre (nr 4), som förtecknas i avsnitt I bilaga II till beslut (Gusp) 2016/849 (1) och i bilaga XV till förordning (EU) 2017/1509 (2), samt personerna KIM Chang Hyok alias James Kim (nr 8), RYANG Su Nyo (nr 10), PYON Won Gun (nr 11), PAE Won Chol (nr 12), RI Sin Song (nr 13), KIM Sung Su (nr 14), KIM Pyong Chol (nr 15), O Yong Ho (nr 31), och enheterna Pan Systems Pyongyang alias Wonbang Trading Co.; Glocom; International Golden Services; International Global System (nr 4), Eritech Computer Assembly & Communication Technology PLC (nr 5), Korea General Corporation for External Construction (alias: KOGEN, GENCO) (nr 6), som förtecknas i bilaga III till rådets beslut (Gusp) 2016/849 och i bilaga XVI till förordning (EU) 2017/1509.

Rådet har för avsikt att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot de ovannämnda personerna och enheterna med nya redogörelser för skälen. Dessa personer informeras härmed om att de före den 11 augusti 2023 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till den avsedda redogörelsen för skälen för uppförande på förteckningen. Begäran ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUT L 141, 28.5.2016, s. 79.

(2)  EUT L 224, 31.8.2017, s. 1.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/18

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juli 2023

om utnämning av verkställande direktör för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

(2023/C 275/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om EU-varumärken (1), särskilt artikel 158.2, och

av följande skäl:

| (1) | Mandatperioden för den nuvarande verkställande direktören för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) löper ut den 30 september 2023. Därför är det nödvändigt att utnämna en ny verkställande direktör för EUIPO. |
| --- | --- |

(1)

Mandatperioden för den nuvarande verkställande direktören för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) löper ut den 30 september 2023. Därför är det nödvändigt att utnämna en ny verkställande direktör för EUIPO.

| (2) | Genom en skrivelse av den 6 juni 2023 överlämnade EUIPO:s styrelse till rådet en förteckning över kandidater till posten som verkställande direktör för EUIPO. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 6 juni 2023 överlämnade EUIPO:s styrelse till rådet en förteckning över kandidater till posten som verkställande direktör för EUIPO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   João Nuno MAROCO AMARAL NEGRÃO utnämns härmed till verkställande direktör för Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet för en period på fem år.

2.   Den femårsperiod som avses i punkt 1 ska börja löpa den 1 oktober 2023.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 juli 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  EUT L 154, 16.6.2017, s. 1.

1

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/19

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 juli 2023

om ändring av beslut 98/481/EG om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken

(2023/C 275/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2023/15 av den 6 juni 2023 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd har godkänt.

| (2) | 2017 valde ECB Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2018–2022, med en möjlighet att förlänga förordnandet till räkenskapsåren 2023 och 2024 (2). |
| --- | --- |

(2)

2017 valde ECB Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2018–2022, med en möjlighet att förlänga förordnandet till räkenskapsåren 2023 och 2024 (2).

| (3) | Förordnandet för Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2022. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2023. |
| --- | --- |

(3)

Förordnandet för Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2022. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2023.

| (4) | ECB avser att förlänga förordnandet för Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft till räkenskapsåren 2023 och 2024. Denna förlängning är möjlig i enlighet med de kontraktsmässiga arrangemangen mellan ECB och Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft. |
| --- | --- |

(4)

ECB avser att förlänga förordnandet för Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft till räkenskapsåren 2023 och 2024. Denna förlängning är möjlig i enlighet med de kontraktsmässiga arrangemangen mellan ECB och Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft.

| (5) | ECB-rådet har rekommenderat att Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2023 och 2024. |
| --- | --- |

(5)

ECB-rådet har rekommenderat att Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2023 och 2024.

| (6) | ECB-rådets rekommendation bör följas, och rådets beslut 98/481/EG (3) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

ECB-rådets rekommendation bör följas, och rådets beslut 98/481/EG (3) bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut 98/481/EG ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft godkänns härmed som ECB:s externa revisorer för räkenskapsåren 2023 och 2024.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till ECB.

Utfärdat i Bryssel den 14 juli 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  EUT C 208, 15.6.2023, s. 1.

1

(2)  Europeiska centralbankens rekommendation ECB/2017/42 av den 15 december 2017 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Europeiska centralbanken (EUT C 444, 23.12.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut 98/481/EG av den 20 juli 1998 om godkännande av externa revisorer för Europeiska centralbanken (EGT L 216, 4.8.1998, s. 7).

3

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/21

---

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2012/642/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592, och i rådets förordning (EU) nr 765/2006, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591, om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina

(2023/C 275/09)

Följande information lämnas för kännedom till de personer, enheter och organ som anges i bilagan till rådets beslut 2012/642/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 765/2006 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591 (4), om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2012/642/Gusp och förordning (EU) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina. Skälen till att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

Dessa personer, enheter och organ uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) nr 765/2006 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 3 i förordningen).

De berörda personerna, enheterna och organen kan till rådet inkomma med en begäran, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen. Begäran ska sändas till följande adress före den 30 november 2023.

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De personer, enheter och organ som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 285, 17.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 195 I, 3.8.2023, s. 31.

(3)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

(4)  EUT L 195 I, 3.8.2023, s. 1.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/22

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2012/642/Gusp och rådets förordning (EU) nr 765/2006 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Belarus och Belarus inblandning i Rysslands aggression mot Ukraina

(2023/C 275/10)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

| De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2012/642/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592 (3), och förordning (EU) nr 765/2006 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591 (5). |
| --- |
| Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd, som företräds av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som har anförtrotts behandlingen är direktoratet för övergripande och globala frågor (Relex.1), som kan kontaktas på följande adress: |
| Europeiska unionens råd |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2012/642/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1592 (3), och förordning (EU) nr 765/2006 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1591 (5).

Den personuppgiftsansvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd, som företräds av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som har anförtrotts behandlingen är direktoratet för övergripande och globala frågor (Relex.1), som kan kontaktas på följande adress:

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2012/642/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2023/1592, och förordning (EU) nr 765/2006, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2023/1591.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut 2012/642/Gusp och förordning (EU) nr 765/2006.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter med koppling till skälen för uppförandet på förteckningen.

De rättsliga grunderna för hanteringen av personuppgifter är de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och de rådsförordningar som antagits i enlighet med artikel 215 i EUF-fördraget där fysiska personer (registrerade) förtecknas, tillgångar fryses och reserestriktioner införs.

Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 5.1 a och för att fullgöra sådana rättsliga förpliktelser som fastställs i de ovannämnda rättsakterna och som åvilar den personuppgiftsansvarige i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i enlighet med artikel 10.2 g i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet får inhämta personuppgifter om registrerade från medlemsstaterna och/eller Europeiska utrikestjänsten. Mottagarna av personuppgifterna är medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

Alla personuppgifter som behandlas av rådet inom ramen för autonoma EU-sanktioner kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för frysningen av tillgångar eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut eller, om talan väcks vid domstolen, tills en slutlig dom har meddelats. Personuppgifter i handlingar som registrerats av rådet sparas av rådet för arkivändamål av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 4.1 e i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan behöva utbyta personuppgifter om en registrerad med ett tredjeland eller en internationell organisation i samband med rådets införlivande av uppföranden som FN gjort på sin förteckning eller inom ramen för internationellt samarbete när det gäller EU:s politik för restriktiva åtgärder.

I avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder grundar sig överföringen av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation på följande villkor, i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2018/1725:

| — | Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset.

| — | Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

Inget automatiserat beslutsfattande ingår i behandlingen av den registrerades personuppgifter.

Registrerade har rätt till information och rätt att få tillgång till sina personuppgifter. De har också rätt att få sina uppgifter korrigerade och kompletterade. Under vissa omständigheter kan de även ha rätt att få sina personuppgifter raderade, att göra invändningar mot behandlingen av deras personuppgifter eller att begära att behandlingen ska begränsas.

De registrerade kan utöva dessa rättigheter genom att skicka ett e-postmeddelande till den personuppgiftsansvarige med en kopia till dataskyddsombudet på e-postadressen ovan.

De registrerade ska till sin begäran bifoga en kopia av en identitetshandling för att bekräfta sin identitet (id-kort eller pass). Denna handling ska innehålla ett identifikationsnummer, utfärdandeland, giltighetstid, namn, adress och födelsedatum. Andra uppgifter på identitetshandlingen, t.ex. foto eller personliga kännetecken, får döljas.

Registrerade har rätt att lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Dessförinnan rekommenderas de registrerade att först försöka få problemet åtgärdat genom att kontakta den personuppgiftsansvarige och/eller rådets dataskyddsombud.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 285, 17.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 195 I, 3.8.2023, s. 31.

(4)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

(5)  EUT L 195 I, 3.8.2023, s. 1.

---

Europeiska kommissionen

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/24

---

Eurons växelkurs (1)

3 augusti 2023

(2023/C 275/11)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0932 |
| JPY | japansk yen | 156,24 |
| DKK | dansk krona | 7,4517 |
| GBP | pund sterling | 0,86468 |
| SEK | svensk krona | 11,7415 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9579 |
| ISK | isländsk krona | 144,70 |
| NOK | norsk krona | 11,2765 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,034 |
| HUF | ungersk forint | 390,85 |
| PLN | polsk zloty | 4,4598 |
| RON | rumänsk leu | 4,9390 |
| TRY | turkisk lira | 29,4774 |
| AUD | australisk dollar | 1,6748 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4619 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5331 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7985 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4678 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 422,79 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,3700 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8397 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 582,02 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9795 |
| PHP | filippinsk peso | 60,744 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,852 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2996 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8294 |
| INR | indisk rupie | 90,4965 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0932

JPY

japansk yen

156,24

DKK

dansk krona

7,4517

GBP

pund sterling

0,86468

SEK

svensk krona

11,7415

CHF

schweizisk franc

0,9579

ISK

isländsk krona

144,70

NOK

norsk krona

11,2765

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,034

HUF

ungersk forint

390,85

PLN

polsk zloty

4,4598

RON

rumänsk leu

4,9390

TRY

turkisk lira

29,4774

AUD

australisk dollar

1,6748

CAD

kanadensisk dollar

1,4619

HKD

Hongkongdollar

8,5331

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7985

SGD

singaporiansk dollar

1,4678

KRW

sydkoreansk won

1 422,79

ZAR

sydafrikansk rand

20,3700

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8397

IDR

indonesisk rupiah

16 582,02

MYR

malaysisk ringgit

4,9795

PHP

filippinsk peso

60,744

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,852

BRL

brasiliansk real

5,2996

MXN

mexikansk peso

18,8294

INR

indisk rupie

90,4965

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/25

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2023/C 275/12)

Image 2

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro som är avsett att sättas i omlopp och som utges av Kroatien

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt med valören 2 euro avsedda att sättas i omlopp, om vissa villkor är uppfyllda. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land: Kroatien

Tema: Införandet av euron som Kroatiens officiella valuta den 1 januari 2023

Beskrivning: Åtsidan upptas av inskrifterna i utgivningslandet ”HRVATSKA” (Kroatien) och utgivningsåret ”2023.”, som återges horisontellt, samt orden ”ČLANICA EUROPODRUČJA” (medlem i euroområdet), som är inskrivna längs myntets kärna. Dessa inskrifter utgör symboliskt en stiliserad symbol för euron ”€”. Det andra centrala motivet för myntet är Kroatiens särskiljande och igenkännliga symbol, det kroatiska schackrutiga mönstret, som representerar en del av Republiken Kroatiens statsvapen.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 250 000

Utgivning: September 2023

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 28 juli 2023

om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ansökan om registrering av ett namn enligt artikel 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 ”Irish Grass Fed Beef” (SGB)

(2023/C 275/13)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 50.2 a, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Irlands ansökan om registrering av namnet ”Irish Grass Fed Beef” som skyddad geografisk beteckning offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Irlands ansökan om registrering av namnet ”Irish Grass Fed Beef” som skyddad geografisk beteckning offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Den 21 februari 2022 mottog kommissionen ett meddelande om invändning med tillhörande motiverad invändning från Förenade kungariket (Nordirland). Invändningen ansågs möjlig att ta upp till prövning. Irland och Förenade kungariket (Nordirland) genomförde lämpliga samråd och nådde en överenskommelse om väsentliga ändringar av det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 februari 2022 mottog kommissionen ett meddelande om invändning med tillhörande motiverad invändning från Förenade kungariket (Nordirland). Invändningen ansågs möjlig att ta upp till prövning. Irland och Förenade kungariket (Nordirland) genomförde lämpliga samråd och nådde en överenskommelse om väsentliga ändringar av det sammanfattande dokumentet.

| (3) | I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 översände Irland till kommissionen de handlingar och den information som är relevant för den överenskommelse som nåtts med Förenade kungariket (Nordirland) i invändningsförfarandet rörande ansökan om registrering av namnet ”Irish Grass Fed Beef” som skyddad geografisk beteckning, inbegripet det väsentligt ändrade sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 översände Irland till kommissionen de handlingar och den information som är relevant för den överenskommelse som nåtts med Förenade kungariket (Nordirland) i invändningsförfarandet rörande ansökan om registrering av namnet ”Irish Grass Fed Beef” som skyddad geografisk beteckning, inbegripet det väsentligt ändrade sammanfattande dokumentet.

| (4) | Kommissionen har i enlighet med artiklarna 50 och 51.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har i enlighet med artiklarna 50 och 51.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen.

| (5) | För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Irish Grass Fed Beef” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i den förordningen för namnet ”Irish Grass Fed Beef” offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Det sammanfattande dokument och den hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen som avses i artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 för namnet ”Irish Grass Fed Beef” (SGB) (EU-nr PGI-IE+UK(NI)-02647 – 27.11.2020) ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 ges genom det offentliggörande som avses i första stycket i denna artikel rätt att göra invändningar mot registreringen av namnet ”Irish Grass Fed Beef”.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 492, 8.12.2021, s. 12.

2

---

BILAGA

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Irish Grass Fed Beef”

EU-nr: PGI-IE+UK(NI)-02647 – 27.11.2020

SUB () SGB (X)

1.   Namn (på SUB eller SGB)

”Irish Grass Fed Beef”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Irland

Förenade kungariket (Nordirland)

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Irish Grass Fed Beef” betecknar färskt eller fryst nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsparter, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar, köttfärs av sådana styckningsdelar samt paketerade produkter.

”Irish Grass Fed Beef” har i) lägre total fetthalt, ii) jämn fettfördelning (genom intramuskulär marmorering), iii) en markant körsbärsröd färg på köttet, och iv) en hög grad av gräddfärgat eller gult fett. Köttet är kraftigt, komplext, gräsaromatisk, mustigt och saftigt med genuin nötköttssmak och är mört.

Slaktkropparna måste komma från någon av följande två kategorier:

| i. | Högst 36 månader gamla stutar eller kvigor med en formklass bättre än O- och en fettansättning på mellan 2+ och 4+. |
| --- | --- |

i.

Högst 36 månader gamla stutar eller kvigor med en formklass bättre än O- och en fettansättning på mellan 2+ och 4+.

| ii. | Högst 120 månader gamla kor med en formklass bättre än O+ och en fettansättningpå mellan 2+ och 5. |
| --- | --- |

ii.

Högst 120 månader gamla kor med en formklass bättre än O+ och en fettansättningpå mellan 2+ och 5.

”Irish Grass Fed Beef” av kategori i) ska uppvisa alla föreskrivna egenskaper vad gäller körsbärsröd färg på köttet och gräddfärgat eller gult fett samt yttre fetthalt.

”Irish Grass Fed Beef” av kategori ii) ska ha en ännu mer uttalad gul färg på fettet och en djupare röd färg på köttet jämfört med kategorin stutar eller kvigor. Den genomsnittliga fetthalten är högre än i kategori i). Slaktkroppar med högt pH-värde (> 5,8) identifieras och sorteras bort.

.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Irish Grass Fed Beef” kommer endast från boskap som uppfyller följande villkor:

| a) | Boskapen får minst 90 % av sin foderstat från gräs; främst från ängsbete, medan vinterfodret består av konserverat gräs. |
| --- | --- |

a)

Boskapen får minst 90 % av sin foderstat från gräs; främst från ängsbete, medan vinterfodret består av konserverat gräs.

| b) | Boskapen tillbringar minst 220 dagar per år under hela sin levnad ute på bete. Varje år, så snart förhållandena tillåter, förs boskapen som producerar ”Irish Grass Fed Beef” ut på ängsbete där de under upp till tio månader tillbringar hela dagarna med att beta gräs. Boskapen brukar vanligtvis stallas in i slutet av november eller början av december då väder- och markförhållandena inte längre möjliggör en aktiv grästillväxt och/eller bete. En avvikelse på upp till 40 dagar kan tillåtas under vissa fastställda omständigheter: om vädret, markförhållandena, andra miljöförhållanden eller djurskyddsskäl utgör försvårande faktorer.
  Konserverat gräs ges endast som foder under stallningsperioden (högst (*1) 145 dagar). Det konserverade gräsets näringskvalitet fastställs av alla producenter. Nötkreatur kan utfodras med annat foder än gräs (t.ex. halm, foderbetor, majs eller andra spannmål) och kraftfoder, men detta begränsas till högst 10 % av fodret under djurets livstid. Annat foder än gräs används endast när så är nödvändigt, t.ex. vid avvänjning, under vintern, vid extrema väderförhållanden och under slutgödningsperioden, men endast om gräsets eller gräsfodrets näringskvalitet inte räcker för att säkerställa köttets optimala ätkvalitet. Allt konserverat gräs måste ha skördats inom det geografiska området. |
| --- | --- |

b)

Boskapen tillbringar minst 220 dagar per år under hela sin levnad ute på bete. Varje år, så snart förhållandena tillåter, förs boskapen som producerar ”Irish Grass Fed Beef” ut på ängsbete där de under upp till tio månader tillbringar hela dagarna med att beta gräs. Boskapen brukar vanligtvis stallas in i slutet av november eller början av december då väder- och markförhållandena inte längre möjliggör en aktiv grästillväxt och/eller bete. En avvikelse på upp till 40 dagar kan tillåtas under vissa fastställda omständigheter: om vädret, markförhållandena, andra miljöförhållanden eller djurskyddsskäl utgör försvårande faktorer.

Konserverat gräs ges endast som foder under stallningsperioden (högst (*1) 145 dagar). Det konserverade gräsets näringskvalitet fastställs av alla producenter. Nötkreatur kan utfodras med annat foder än gräs (t.ex. halm, foderbetor, majs eller andra spannmål) och kraftfoder, men detta begränsas till högst 10 % av fodret under djurets livstid. Annat foder än gräs används endast när så är nödvändigt, t.ex. vid avvänjning, under vintern, vid extrema väderförhållanden och under slutgödningsperioden, men endast om gräsets eller gräsfodrets näringskvalitet inte räcker för att säkerställa köttets optimala ätkvalitet. Allt konserverat gräs måste ha skördats inom det geografiska området.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Boskapen måste vara född, gräsuppfödd, slutgödd, slaktad, kyld och kvartspartsstyckad i det geografiska området.

Köttets mörningsprocess (minst tre dagar, eller två dagar för styckningsdelar för specialitetsproduktion), som är en förutsättning för att säkerställa ätkvaliteten hos ”Irish Grass Fed Beef”, ska ske i det geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkter som får märkas med SGB ”Irish Grass Fed Beef”

| — | Färskt och fruset nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsdelar, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar samt paketerade produkter, från nötboskap av godkända kategorier. |
| --- | --- |

—

Färskt och fruset nötkött med eller utan ben, inklusive slaktkroppar, kvartsdelar, styckningsdelar med ben, benfria grovstyckade delar samt paketerade produkter, från nötboskap av godkända kategorier.

| — | Köttfärs som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Köttfärs som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

| — | Köttfärsprodukter (t.ex. hamburgare) som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Köttfärsprodukter (t.ex. hamburgare) som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

Produkter som får märkas med ”framställt” av SGB ”Irish Grass Fed Beef”

| — | Sammansatta nötköttsprodukter som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef” och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött. |
| --- | --- |

—

Sammansatta nötköttsprodukter som innehåller 100 % nötkött från boskap av godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef” och som vid en okulär besiktning bedöms innehålla minst 90 % magert nötkött.

| — | Högklassiga slaktbiprodukter (kind, svans, njurtapp och tunga) från boskap som uppfyller kraven för godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef”. |
| --- | --- |

—

Högklassiga slaktbiprodukter (kind, svans, njurtapp och tunga) från boskap som uppfyller kraven för godkända kategorier av ”Irish Grass Fed Beef”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området är ön Irland som består av Irland och Nordirland (1).

5.   Samband med det geografiska området

Den direkta kopplingen mellan produkten och det område där den produceras grundas på den genomgående höga ätkvaliteten, något som i sin tur har lett till ett väletablerat gott anseende. ”Irish Grass Fed Beef” har ett etablerat gott anseende bland europeiska konsumenter, återförsäljare, köksmästare, journalister och opinionsbildare tack vare produktionssystemet som strikt reglerar ängsbete och gräsutfodring för att föda upp och slutgöda nötdjur av de godkända kategorierna, vilket resulterar i ett kött med ett särpräglat utseende och en välrenommerad ätkvalitet.

Det geografiska områdets specifika egenskaper – naturliga faktorer och know-how

Ön Irlands unika beroende av ett betesbaserat jordbruk och landets potential för vallodling har varit ett erkänt faktum sedan flera sekler tillbaka. Boskapsuppfödning har länge setts som en viktig del av den irländska ekonomin.

Det geografiska området har ett tempererat klimat där vintrarna är milda och det är sällsynt med såväl hård frost som höga sommartemperaturer. De fuktiga västvindar som ofta blåser från Golfströmmens varma vatten ger ön ett uttalat havsklimat med frekvent regn (upp till 246 regndagar per år) och jämn årstemperatur (sällan under 0 °C eller över 25 °C). Irländska gräsmarker kan producera några av de högsta icke-bevattnade grässkördarna i Europa (12–16 ton torrsubstans per hektar och år).

De irländska nötkreatursbesättningarna skiljer sig från andra nötkreaturssystem genom att de är ett resultat av att man korsat traditionella raser (t.ex. hereford, angus och korthorn) med såväl mjölkkoraser (med starka modersegenskaper) som kontinentaleuropeiska nötraser (t.ex. limousin, charolais och simmental). Resultatet har blivit en tålig korsning optimalt anpassad för slutgödning under de skiftande klimatmässiga och geografiska förhållanden som råder i det geografiska området.

En samordnad jordbruksutbildning och ett starkt stöd på plats ute på gårdarna ger tillgång till banbrytande forskning som ger jordbrukaren möjlighet att maximera gräsmarkernas fördelar för sin nötboskap. Tjänsterna finns tillgängliga för alla jordbrukare, även nya aktörer. Ett sådant stöd från forskningsvärlden utgör en viktig faktor för en kontinuerligt förbättrad ätkvalitet hos ”Irish Grass Fed Beef”. Även om fokus främst ligger på en produktion av nötkött med visuellt distinkta egenskaper och en överlägsen smak har det under senare tid även tagits initiativ inom denna sektor för att stödja producenter av ”Irish Grass Fed Beef” att minska produktionens koldioxidavtryck.

Gårdar som producerar ”Irish Grass Fed Beef” är viktiga för landskapet och samhällena på den irländska landsbygden. Historiskt har strukturen byggts upp kring små eller medelstora bebodda jordbruksegendomar som har gått i arv från generation till generation. I en sådan struktur är gården centralt belägen i ängs- och beteslandskapet med möjlighet till regelbunden tillsyn av besättningen och kontinuerlig fokus på djurens välmående, något som är en viktig bidragande orsak till köttets ätkvalitet.

Detta lapptäcke utgör än i dag ett karakteristiskt kännetecken för det irländska landskapet. Även om den irländska modellen för produktion av Irish Grass Fed Beef inte är förbehållen familjejordbruk och inte utesluter nya aktörer, kan över 99 % av gårdarna klassificeras som ”familjejordbruk” (2), (3). Intensiv feedlot-verksamhet med industriella jordbruksmetoder, utan tecken på familjejordbruksbaserade metoder för ängsbete och gräsutfodring, kan dock inte komma i fråga för beteckningen ”Irish Grass Fed Beef”.

På gårdar med ”Irish Grass Fed Beef” tillämpas ett traditionellt system för nötköttsproduktion baserat på en extensiv ängsbetesuppfödning. Statistiken visar att varje djur i genomsnitt har tillgång till drygt 3000 kvadratmeter mark. Detta jordbrukssystem baseras på boskapsbesättningar som avlats fram och kunskaper i boskapsskötsel som förts vidare från generation till generation. Denna process har inneburit ett bevarande av kunskaper i och erfarenheter av nötköttsproduktion som tar hänsyn till såväl lokala geografiska och klimatmässiga förhållanden som krav vad gäller djurens välmående. På internationell nivå erkänns en koppling mellan ängsbetesbaserad nötboskapsskötsel och ökat välmående hos djuren, mindre stress och förbättrad djurhälsa.

Betesgräset och allt gräsbaserat vintergrovfoder kommer dessutom från det geografiska området.

Inom produktionen av ”Irish Grass Fed Beef” prioriteras följande:

| — | Högsta möjliga viktökning genom gräsbete. |
| --- | --- |

—

Högsta möjliga viktökning genom gräsbete.

| — | Skörd av överskott från sommarbetet under gräsets optimala tillväxtskede (maj–juni) för ett högkvalitativt vinterfoder. |
| --- | --- |

—

Skörd av överskott från sommarbetet under gräsets optimala tillväxtskede (maj–juni) för ett högkvalitativt vinterfoder.

| — | Maximal torrsubstanssmältbarhet för konserverat gräs, vilket är en förutsättning för att man ska kunna säkerställa att gräsensilaget tillgodoser merparten av djurets näringsbehov under vintern. |
| --- | --- |

—

Maximal torrsubstanssmältbarhet för konserverat gräs, vilket är en förutsättning för att man ska kunna säkerställa att gräsensilaget tillgodoser merparten av djurets näringsbehov under vintern.

Nyligen genomförda studier bekräftar att ”Irish Grass Fed Beef” har väsentligt högre halter av viktiga mineraler och vitaminer, t.ex. kalcium, mangan, järn, zink, selen, natrium, magnesium, kalium, fosfor och vitamin E, jämfört med fodersystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade.

Särskilda egenskaper hos produkten

Kopplingarna mellan landskapet, människorna och djuren visar vilken vikt som producenter av ”Irish Grass Fed Beef” har fäst vid boskapsskötsel, det lilla familjejordbruket, lokalt know-how och gräsmarksdrift och ger köttet dess särskilda egenskaper.

”Irish Grass Fed Beef” har visat sig ha särskilda näringsmässiga egenskaper som särskiljer det från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade: ”Irish Grass Fed Beef” har en näringsprofil som kännetecknas av en lägre halt av mättade fettsyror och högre nivåer av omega 3 jämfört med boskap vars foder inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserat. Forskning visar även att skillnaderna i halten mättade fettsyror ger kött från gräsuppfödd nötboskap en distinkt gräsarom och unika tillagningskvaliteter som t.ex. mer komplexa undertoner av nötter.

Utseendemässigt skiljer sig båda kategorierna av ”Irish Grass Fed Beef” åt vad gäller färgen på köttet och fettet jämfört med kött från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade.

En nyligen genomförd studie visade att underhudsfettet från boskap som används i produktionen av ”Irish Grass Fed Beef” är 63 % gulare jämfört med djur som utfordrats med spannmålskoncentrat. En sådan gulare färg kan kopplas till högre halter av karotenoider (t.ex. betakaroten och lutein) i ängsbetesfoder från det geografiska området jämfört med spannmålskoncentrat.

Färgen på muskelvävnad hos ”Irish Grass Fed Beef” har rapporterats vara mörkare (djupare röd) jämfört med kött från djur som utfodras med spannmålskoncentrat.

Den mustiga, komplexa, gräsaromatiska och saftiga smaken samt andra egenskaper hos ”Irish Grass Fed Beef” är ett resultat av det övervägande utomhusbaserade traditionella ängsbetessystem som innebär att djuren tillbringar över 220 dagar (4) om året ute på ängsbete och att mer än 90 % av deras foderstat består av gräs från det geografiska området.

Mörheten (texturen) utgör en av de viktigaste organoleptiska egenskaperna som avgör om konsumenterna accepterar och gärna äter en köttprodukt. Den höga mörhet som förknippas med ”Irish Grass Fed Beef” beror på de strikta regler som de irländska jordbrukarna och förädlarna mycket noggrant följer i skötseln av boskapen före slakt och i de metoder som används efter slakt för att kyla ner och möra slaktkroppar och styckningsdelar. Det innebär att köttfibrerna undergår en naturlig mörnings- och nedbrytningsprocess som gör att köttet blir mörare och att dess naturliga smaker framhävs. Detta uppnås även tack vare att man använder sig av beprövade metoder och kontrollerade mörningsprocesser som ger ökad mörhet och eliminerar risken för kylsammandragning. Slaktkroppar med högt pH-värde (> 5,8) identifieras och sorteras bort.

Orsakssamband: Anseende

”Irish Grass Fed Beef” skapas sammantaget av kopplingarna mellan landskapet, människorna och djuren samt de mänskliga faktorer som förknippas med regionens traditionella boskapsskötsel, det irländska jordbrukssystemet och de metoder för gräsmarksdrift som tillämpas av producenterna av ”Irish Grass Fed Beef”.

Resultatet blir ett karakteristiskt, högkvalitativt nötkött med unikt utseende, unik smak och unik näringsprofil. Detta är egenskaper som värderas högt av konsumenter, köksmästare och livsmedelsuppköpare.

Baserat på regionala kulinariska skillnader och preferenser har det för ”Irish Grass Fed Beef” etablerats följande två distinkta, högklassiga marknader:

| i. | ”Irish Grass Fed Beef” från stutar och kvigor föredras på marknaderna i exempelvis Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, där man betalar extra för detta kött. |
| --- | --- |

i.

”Irish Grass Fed Beef” från stutar och kvigor föredras på marknaderna i exempelvis Belgien, Tyskland, Luxemburg och Nederländerna, där man betalar extra för detta kött.

| ii. | ”Irish Grass Fed Beef” från godkända kor har varit det nötkött som föredragits i områden i Europa där man helst vill ha ett mustigare och mycket smakrikt nötkött från vuxna djur (t.ex. Frankrike och norra Spanien). Denna marknadsnisch har vuxit markant den senaste tiden, vilket man kan se i den exklusiva kulinariska trenden bland ledande köksmästare i Europa mot ett mer ”moget” nötkött från ko (t.ex. i det galiciska köket). |
| --- | --- |

ii.

”Irish Grass Fed Beef” från godkända kor har varit det nötkött som föredragits i områden i Europa där man helst vill ha ett mustigare och mycket smakrikt nötkött från vuxna djur (t.ex. Frankrike och norra Spanien). Denna marknadsnisch har vuxit markant den senaste tiden, vilket man kan se i den exklusiva kulinariska trenden bland ledande köksmästare i Europa mot ett mer ”moget” nötkött från ko (t.ex. i det galiciska köket).

Konsumentundersökningar bekräftar de tydliga skillnaderna i utseende, smak och textur mellan ”Irish Grass Fed Beef” och nötkött från produktionssystem som inte alls eller endast i mindre utsträckning är gräsbaserade. Smaktester genomfördes 2011 på tre europeiska marknader (Tyskland, Italien och Nederländerna) för att fastställa konsumenternas upplevelser av ätkvaliteten hos ”Irish Grass Fed Beef” jämfört med ett antal andra alternativ. På alla tre marknaderna fick ”Irish Grass Fed Beef” högre poäng för smakintensitet, textur och balans mellan exteriört ansatt fett och fettmarmorering inne i köttet.

”Irish Grass Fed Beef” beskrivs med följande ord av olika sakkunniga som ett kött med en mångfacetterad och specifik ätkvalitet:

| — | ”Mustig smak.” |
| --- | --- |

—

”Mustig smak.”

| — | ”Saftigt.” |
| --- | --- |

—

”Saftigt.”

| — | ”Ett av världens smakrikaste kött.” |
| --- | --- |

—

”Ett av världens smakrikaste kött.”

Även mörheten är något som uppskattas, och beskrivs t.ex. enligt följande:

| — | ”Helt såld på kvaliteten (och) mörheten ... hos detta kött.” |
| --- | --- |

—

”Helt såld på kvaliteten (och) mörheten ... hos detta kött.”

| — | ”Köttet är oerhört mört.” |
| --- | --- |

—

”Köttet är oerhört mört.”

Irländsk biff i kategorin gräsuppfödd boskap fick fler medaljer än något annat land i tävlingen World Steak Challenge 2018 och 2019. När ryggbiff, entrecote och filé från ”Irish Grass Fed Beef” 2019 bedömdes av expertpaneler tillsammans med nötkött från 25 länder tog ”Irish Grass Fed Beef” hem rekordet på 83 medaljer, mer än något annat deltagande land, däribland för världens bästa filé. Ytterligare 85 medaljer vanns i World Steak Challenge 2021, varav 52 guldmedaljer.

”Hög marmoreringsgrad i kött från gräsuppfödd nötboskap – underbart.””Mört och mycket smak med lätta nötinslag, korta fibrer, låg syra, extremt saftigt – wow”. Domarnas kommentarer om ”Irish Grass Fed Beef” som vann tävlingen World Steak Challenge, tidskriften Beef Magazine, 2009.

”Irish Grass Fed Beef” serveras på många framstående restauranger världen över. Föreningen CIBC (Chefs’ Irish Beef Club) med nio avdelningar i Europa och resten av världen samlar 100 köksmästare som har valt att använda och lyfta fram ”Irish Grass Fed Beef” som det nötkött de rekommenderar. Vid ett internationellt möte för CIBC-köksmästare och vinnare av Bocuse d’Or (juni 2013) hördes lovord för ”Irish Grass Fed Beef” bland annat från följande personer:

| — | Mario Corti, köksmästare, Tyskland: ”Jag tycker om kött från gräsuppfödd nötboskap och för mig är ’Irish Grass Fed Beef’ faktiskt det bästa alternativet...” |
| --- | --- |

—

Mario Corti, köksmästare, Tyskland: ”Jag tycker om kött från gräsuppfödd nötboskap och för mig är ’Irish Grass Fed Beef’ faktiskt det bästa alternativet...”

| — | Jean-Paul Jeunet, köksmästare: ”Mina gäster förtjänar det bästa och i Irland finns gräset och klimatet, och boskapen går ute året om – det är verkligen intressant.” |
| --- | --- |

—

Jean-Paul Jeunet, köksmästare: ”Mina gäster förtjänar det bästa och i Irland finns gräset och klimatet, och boskapen går ute året om – det är verkligen intressant.”

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

https://assets.gov.ie/202726/824a7d14-f441-4bf4-95d1-6b33a55af041.pdf

---

(*1)  Se också avsnitt 3.3 b.

(1)  Hänvisningar till ”ön” omfattar även mindre öar i Irland och Nordirland.

(2)  I en undersökning från 2016 om jordbrukets struktur som offentliggjordes av Irlands statistiska centralbyrå i Irland klassificerades 99,6 % av de irländska gårdarna som familjejordbruk. Familjejordbruk drivs som familjeföretag (inklusive företag som registrerats som kommersiell rörelse). (Källa: Irlands statistiska centralbyrå). Förekomsten av familjejordbruksbaserade metoder för ängsbete och gräsutfodring måste kunna påvisas för SGB-ändamål.

(3)  I Nordirland visade EU:s undersökning om jordbrukets struktur 2016 att gårdarna främst är familjeföretag, och 99 % av driftsledarna inom jordbruket är lantbrukare, makar och andra familjemedlemmar.

(4)  Se också avsnitt 3.3 b.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/33

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation

”Vino generoso”

(2023/C 275/14)

I enlighet med artiklarna 22.1 och 27.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 (1) ges rätt att göra invändningar. Invändningar måste komma in till kommissionen inom två månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV DET TRADITIONELLA UTTRYCKET

”Vino generoso”

Datum för mottagande: 5 maj 2023

Antal sidor (inklusive denna): 4

Ansökan har upprättats på följande språk: Spanska

Ärendenummer: Ares(2023) 3171190.

Traditionellt uttryck som ansökan om ändring gäller: Vino generoso

Sökande: Generaldirektoratet för livsmedelsindustrin, Spaniens ministerium för jordbruk, fiske och livsmedelsfrågor

Fullständig adress (gatuadress, postnummer och postort, land):

Po Infanta Isabel, 1

28071 Madrid

ESPAÑA

Nationalitet: Spansk

Telefonnummer, faxnummer, e-postadress:

Tfn +34 913475397

Fax +34 913475410

E-post: dgia@mapa.es, sgccala@mapa.es

Beskrivning av ändringen

I sammanfattningen av definitionen/villkoren för användning av det traditionella uttrycket ”vino generoso” i eAmbrosia fastställs följande:

”[Del B punkt 8 i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009] eller vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Montilla-Moriles’, med definitionen ovan, förutsatt att ingen alkohol tillsätts under produktionsprocessen, och en verklig alkoholhalt på minst 15 volymprocent som har uppnåtts på naturlig väg.”

Denna definition/dessa villkor för användning är kopplade till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009, som har upphävts av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 vars bilaga III, del B punkt 8, fastställer regler för det traditionella uttrycket ”vino generoso”:

”Det traditionella uttrycket ’vino generoso’ ska, när det gäller likörviner, endast användas för torra likörviner med skyddad ursprungsbeteckning som helt eller delvis framställts under flor och som

| — | framställs av gröna druvor från druvsorterna palomino de jerez, palomino fino, pedro ximénez, verdejo, zalema och garrido fino, |
| --- | --- |

—

framställs av gröna druvor från druvsorterna palomino de jerez, palomino fino, pedro ximénez, verdejo, zalema och garrido fino,

| — | släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat. |
| --- | --- |

—

släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat.

Med utveckling under flor enligt första stycket avses den biologiska process som genom spontanbildning av ett täcke av för vinet typiska jäster på vinets fria yta efter fullständig alkoholjäsning av druvmusten tillför produkten specifika analytiska och organoleptiska egenskaper.”

Definitionen/villkoren för användning ska ersättas av följande:

”Namnet ’vino generoso’ ska endast användas för viner och torra likörviner i kategorierna av vinprodukter 1 och 3 i del II i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Condado de Huelva’, ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Lebrija’, ’Málaga’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’ och ’Rueda’ som

| 1. | framställs enbart av gröna druvor som erhålls från de druvsorter som har godkänts för var och en av dessa skyddade ursprungsbeteckningar, |
| --- | --- |

1.

framställs enbart av gröna druvor som erhålls från de druvsorter som har godkänts för var och en av dessa skyddade ursprungsbeteckningar,

| 2. | släpps ut på marknaden efter i genomsnitt minst två års lagring på ekfat, |
| --- | --- |

2.

släpps ut på marknaden efter i genomsnitt minst två års lagring på ekfat,

| 3. | spontanbildar ett täcke av typisk jäst (så kallad flor) på vinets fria yta efter fullständig alkoholjäsning av druvmusten som tillför produkten specifika analytiska och organoleptiska egenskaper, med undantag för traditionella torra viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’, |
| --- | --- |

3.

spontanbildar ett täcke av typisk jäst (så kallad flor) på vinets fria yta efter fullständig alkoholjäsning av druvmusten som tillför produkten specifika analytiska och organoleptiska egenskaper, med undantag för traditionella torra viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’,

| 4. | har en lägsta verklig alkoholhalt på 14 volymprocent för kategori 1 och 15 volymprocent för kategori 3, förutom för de undantag som fastställs i EU:s gällande lagstiftning, |
| --- | --- |

4.

har en lägsta verklig alkoholhalt på 14 volymprocent för kategori 1 och 15 volymprocent för kategori 3, förutom för de undantag som fastställs i EU:s gällande lagstiftning,

| 5. | har en högsta halt av reducerande socker (glukos och fruktos) på






  a) | 4 gram per liter |
| --- | --- | --- |

5.

har en högsta halt av reducerande socker (glukos och fruktos) på

a)

4 gram per liter

| b) | eller 9 gram per liter, om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter inte understiger restsockerhalten med mer än 2 gram per liter |
| --- | --- |

b)

eller 9 gram per liter, om den totala syrahalten uttryckt i gram vinsyra per liter inte understiger restsockerhalten med mer än 2 gram per liter

| c) | eller den nivå som fastställs för ’torrt’ i specifikationen, enbart för likörviner.” |
| --- | --- |

c)

eller den nivå som fastställs för ’torrt’ i specifikationen, enbart för likörviner.”

Förklaring av skälen till ändringen

Det traditionella uttrycket ”vino generoso” är en av de skyddade ursprungsbeteckningar som omfattas av största prestige och tradition i Andalusien. Man har hänvisat till uttrycket i olika lagtexter som erkänner de skyddade ursprungsbeteckningarna.

Det traditionella uttrycket skyddas för närvarande och dess användning regleras på EU-nivå i enlighet med artiklarna 112.1 a och 113 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007.

Det definieras dessutom i del B punkt 8 i bilaga III till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller vinodlingsområden där alkoholhalten får höjas, tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av vinprodukter, lägsta alkoholhalt för biprodukter och bortskaffande av dessa samt offentliggörande av OIV-akter. Begreppet upptogs dessutom ursprungligen i Europeiska kommissionens elektroniska databas ”e-Bacchus” som har ersatts av det elektroniska registret ”eAmbrosia”. Den definition som användes grundar sig på hänvisningen i del B punkt 8 i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 av den 10 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande kategorier av vinprodukter, oenologiska metoder och restriktioner som ska tillämpas på dessa som sedan upphävdes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019 som bibehöll de definitioner som fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 av den 10 juli 2009.

För att skapa tydlighet, transparens och rättssäkerhet omfattades vissa traditionella uttryck för viner med skyddad ursprungsbeteckning från Andalusien av reglering inom ramen för beslutet från det regionala ministeriet för jordbruk, fiske, vatten och landsbygdsutveckling av den 22 februari 2023, som offentliggjordes i Andalusiens officiella kungörelseorgan nr 42 av den 3 mars 2023. Beslutet är ett lämpligt rättsligt instrument för godkännande av de traditionella uttrycken och efterföljande ändring av dem i EU-registret. För att säkerställa den rättsliga omställningen från den nuvarande lagstiftningsramen för det traditionella uttrycket ”vino generoso” och tillhörande skyddade traditionella uttryck har definitionen fastställts och offentliggjorts. Denna definition beskriver kännetecknen och de gemensamma dragen hos de skyddade ursprungsbeteckningar som använder det traditionella uttrycket. På detta sätt möjliggör den rättvis konkurrens mellan tillverkare samtidigt som konsumenterna ges tydlig information. Ett av de nya dragen i den nya definitionen är att den fastställer de specifika skyddade ursprungsbeteckningar som har rätt att använda detta traditionella uttryck. Utöver de sex ursprungsbeteckningarna från Andalusien identifieras också ”Rueda” eftersom dess beteckning alltid har inkluderat det traditionella uttrycket.

Undertecknarens namn: Generaldirektören för livsmedelsindustrin

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 46.

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/36

---

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 275/15)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV EN STANDARDÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR EN SKYDDAD URSPRUNGSBETECKNING ELLER EN SKYDDAD GEOGRAFISK BETECKNING MED URSPRUNG I EN MEDLEMSSTAT

[Rådets förordning (EU) nr 1151/2012]

”Volailles de Licques”

EU-nr: PGI-FR-0162-AM01 – 11 maj 2023

SUB ( ) SGB (X)

1.   Produktens namn

”Volailles de Licques”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Frankrike

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Ministère de l’agriculture et de la souveraineté alimentaire

—

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

Kontaktuppgifter till medlemsstatens behöriga myndighet, Institut national de la qualité et de l’origine (INAO), läggs till.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

2.   Ansökande grupp

Kontaktuppgifter till QUALICNOR anges liksom dess rättsliga form.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

3.   Produktbeskrivning

För produkter som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen läggs produktion av följande typer av fjäderfä till:

| — | Unghöns. |
| --- | --- |

—

Unghöns.

| — | Pärlhönskapun. |
| --- | --- |

—

Pärlhönskapun.

Den ansökande gruppen har producerat dessa två typer av fjäderfä i området under många år. Unghönsens och pärlhönskapunernas renommé går tillbaka till 1987 respektive 2010.

Avsnittet kompletteras med kriterier för överensstämmelse och en organoleptisk beskrivning för varje typ.

Djupfrysning och olika möjliga förpackningsformer läggs till. Bearbetningsföretagen kan diversifiera sina sätt att presentera produkterna för att svara mot konsumenternas förväntningar och samtidigt säkerställa produktkvaliteten.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

4.   Geografiskt område

Ändringen som rör det geografiska området beror på administrativa förändringar till följd av sammanslagningar av kommuner i det område som anges i den nuvarande produktspecifikationen.

Dessa ändringar påverkar inte det ursprungliga geografiska områdets omfattning.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

5.   Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området

Följande delar läggs till:

| — | Typ av aktörer som är verksamma i det geografiska området. |
| --- | --- |

—

Typ av aktörer som är verksamma i det geografiska området.

| — | Identifikationsdeklaration i syfte att ge tillstånd till aktörer innan den berörda verksamheten inleds. |
| --- | --- |

—

Identifikationsdeklaration i syfte att ge tillstånd till aktörer innan den berörda verksamheten inleds.

En tabell för spårbarhet i båda riktningarna läggs till.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

6.   Produktionsmetod

Underrubrik 5.2 ”Stammar som används”

Kriterier för urval av stammar eller korsningar av stammar fastställs.

Alla stammar har en långsam tillväxt och lämpar sig för uppfödning utomhus. Enligt de utfodrings- och uppfödningsvillkor som fastställs i produktspecifikationen ska de stammar och korsningar som används kunna uppnå lägsta godkända slaktvikt vid tidpunkten för den lägsta slaktåldern. Dessutom läggs en tabell till där fenotypen för de olika typer och arter som används i uppfödningen beskrivs.

Underrubrik 5.3 ”Uppfödningsmetod”

Särskilda regler för uppfödning av kapuner och pärlhönskapuner läggs till. Kastrering ska ske senast vid 63 dagar för kapuner och senast vid 91 dagar för pärlhönskapuner. Under gödningsperioden hålls kapunerna inomhus. Gödningsperioden startar tidigast vid 125 dagars ålder och varar i högst 4 veckor. En programmerad belysning finns på plats i stallbyggnaderna.

Underrubrik 5.4 ”Utfodring”

Andelen spannmål sänks från 75 % av foderblandningens vikt till 70 %.

En förteckning över råvaror som kan ingå i foderblandningen läggs till.

Underrubrik 5.5 ”Stallbyggnader och utomhusytor för uppfödning”

I den nuvarande produktspecifikationen saknades en beskrivning av utomhusytorna. Generellt ska utomhusytorna vara trädbeväxta. Uppgifter om hur ytorna ska planteras anges (trädslag och antal träd). En minsta utomhusyta per djur anges för varje typ av fjäderfä. För unghöns och kapuner ändras den från den dag då en del av djuren avlägsnas. En period med tömning och rengöring mellan varje uppfödningsomgång anges, och skyldighet att underhålla utomhusytorna läggs till.

Särskilda krav på en utomhusvoljär och installation av sittpinnar i stallarna för pärlhöns läggs till.

Därefter anges kriterier för uppfödning inomhus. Uppfödning i fasta eller mobila stallar och en uppfödningsomgång per byggnad är regel för alla fjäderfän. Den maximala storleken på varje stallbyggnad är 400 m2 för fasta stallar och 150 m2 för mobila stallar. Avsnittet kompletteras med en tabell som visar maximal djurtäthet per stallbyggnad.

Underrubrik 5.6 ”Minimiperiod för driftuppehåll inomhus”

Krav på att rengöra och desinficera stallarna direkt efter att varje omgång fjäderfä lämnat anläggningen samt en period med driftuppehåll läggs till.

Underrubrik 5.7 ”Villkor för avlägsnande, transport och slakt”:

Ett krav på minst 5 timmars fasta för fjäderfäna innan de lämnar anläggningen läggs till.

En maximal transporttid på 3 timmar och en återhämtningsperiod på 30 minuter efter framkomst till slakteriet läggs till.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

7.   Samband

Kapitlet ”Samband med det geografiska området” i den nuvarande produktspecifikationen omarbetas grundligt. Kapitlet delas upp i tre delar för att skilja mellan specifika uppgifter om det geografiska området, produktens särskilda egenskaper och orsakssambandet. Texten är mer kortfattad och många historiska illustrationer och hänvisningar stryks.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

8.   Märkning

Den nuvarande texten stryks och ersätts med en formulering som anger vilka uppgifter som är obligatoriska.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

9.   Kontrollorgan

Kontaktuppgifterna till följande behöriga tillsynsmyndigheter på nationell nivå i Frankrike läggs till: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter återfinns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

10.   Nationella krav

Avsnittet presenteras i form av en tabell över huvudsakliga punkter att kontrollera samt bedömningsmetod.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Volailles de Licques”

EU-nr: PGI-FR-0162-AM01 – 11 maj 2023

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Volailles de Licques”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Volailles de Licques” är fåglar i ordningen hönsfåglar. De kommer från härdiga, långsamt växande stammar som främjar en lång uppfödningsperiod och slakt vid en tidpunkt nära sexuell mognad.

”Volailles de Licques” har följande egenskaper:

| — | En god konformation. |
| --- | --- |

—

En god konformation.

| — | Välgödda och fylliga slaktkroppar med fast kött. |
| --- | --- |

—

Välgödda och fylliga slaktkroppar med fast kött.

| — | Filé och lår med välutvecklad muskulatur. |
| --- | --- |

—

Filé och lår med välutvecklad muskulatur.

”Volailles de Licques” omfattar följande typer av fjäderfä:

Kyckling: Kycklingar föds upp i minst 81 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 1,30 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 0,95 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, som ”färdig att tillagas”.

Pärlhöns: Pärlhöns föds upp i minst 94 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 1,10 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 0,85 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, och ”färdig att tillagas”.

Kalkon: Kalkoner föds upp i minst 140 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 2,70 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 2,30 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, och ”färdig att tillagas”.

Kapun: Kapuner föds upp i minst 150 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 2,90 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 2,50 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, och ”färdig att tillagas”.

Unghöns: Unghöns föds upp i minst 120 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 1,95 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 1,65 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, och ”färdig att tillagas”.

Pärlhönskapun: Kapuner föds upp i minst 150 dagar. Slaktkroppens vikt är minst 1,80 kg om den presenteras delvis urtagen (utan inälvor) och 1,40 kg om den presenteras helt urtagen, utan slaktbiprodukter, och ”färdig att tillagas”.

”Volailles de Licques” saluförs som hela slaktkroppar eller styckningsdelar, färska eller djupfrysta (med undantag för delvis urtagna slaktkroppar). Slaktkropparna som presenteras ska uppfylla kriterierna för klass A. Styckningsdelarna som presenteras ska uppfylla kriterierna för klass A och komma från slaktkroppar som uppfyller minimivikten för de slaktkroppar som räknas som ”färdiga att tillagas”. ”Volailles de Licques” saluförs i lösvikt eller förpackad i plastfilm, i vakuumförpackning eller i en skyddande atmosfär.

Produkten kan presenteras på följande sätt:

| — | Färdig att tillaga. |
| --- | --- |

—

Färdig att tillaga.

| — | Delvis urtagen. |
| --- | --- |

—

Delvis urtagen.

| — | Som styckningsdelar. |
| --- | --- |

—

Som styckningsdelar.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den mängd foder som ges under gödningsfasen innehåller minst 70 % spannmål och produkter framställda av spannmål, beräknat som ett viktat medelvärde av förbrukningen.

Andelen produkter framställda av spannmål får inte överstiga 15 % av den totala foderblandningens vikt.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Uppfödning av fjäderfä från det att kycklingarna installeras på anläggningen.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Märkningen ska innehålla namnet ”Volailles de Licques” och Europeiska unionens symbol för skyddad geografisk beteckning inom samma synfält.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Hela det geografiska området ligger i departementet Pas de Calais och omfattar följande administrativa enheter:

De följande arrondissementen i sin helhet: Boulogne-sur-Mer, Calais, Montreuil och Saint-Omer

De följande kommunerna i sin helhet: Anvin, Aubrometz, Auchy-au-Bois, Aumerval, Auxi-le-Château, Bailleul-lès-Pernes, Beauvoir-Wavans, Bergueneuse, Blessy, Boffles, Bonnières, Boubers-sur-Canche, Bourecq, Bouret-sur-Canche, Bours, Boyaval, Buire-au-Bois, Conchy-sur-Canche, Conteville-en-Ternois, Eps, Equirre, Erin, Estrée-Blanche, Fiefs, Fleury, Floringhem, Fontaine-l'Etalon, Fontaine-lès-Boulans, Fontaine-lès-Hermans, Fortel-en-Artois, Frévent, Gennes-Ivergny, Ham-en-Artois, Haravesnes, Hestrus, Heuchin, Huclier, Isbergues, Lambres, Le Ponchel, Liettres, Ligny-lès-Aire, Ligny-sur-Canche, Linghem, Lisbourg, Marest, Mazinghem, Monchel-sur-Canche, Monchy-Cayeux, Nédon, Nédonchel, Noeux-lès-Auxi, Norrent-Fontes, Pernes, Prédefin, Pressy, Quoeux-Haut-Maînil, Quernes, Rely, Rombly, Rougefay, Sachin, Sains-lès-Pernes, Saint-Hilaire-Cottes, Tangry, Teneur, Tilly-Capelle, Tollent, Vacquerie-le-Boucq, Valhuon, Vaulx, Villers-l'Hôpital, Westrehem, Willencourt och Witternesse.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet med det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Volaille de Licques” bygger på naturliga och mänskliga faktorer i området kring Licques, där produktionen av fjäderfän med särskilda egenskaper har bidragit till att skapa ett anseende över tid.

Det geografiska området omfattar en stor del av departementet Pas de Calais i norra Frankrike. I väster avgränsas området av Engelska kanalen (från gränsen mot departementet Somme till staden Calais) och Nordsjön (från Calais till gränsen mot departementet Nord) och breder ut sig mot jordbruksmarkerna i öster.

Området har ett kustklimat med små temperaturskillnader, milda vintrar och tempererade somrar, som påverkas av havsbrisen och den regelbundna nederbörden (600–800 mm per år). Årsmedeltemperaturen ligger runt 11 °C.

Tack vare det milda klimatet och avsaknaden av extremt höga eller låga temperaturer kan fjäderfäna vistas ute regelbundet.

Området ligger på omkring 0–200 meters höjd och har en varierad topografi som växlar mellan platåer och dalar. Jordbruksmarkerna och naturen skapar ett varierat landskap med häckomgärdade åkrar (”bocage”) och flera ängsmarker, samt ett utbrett nät av vattendrag som omfattar till exempel Authie, Canche, Ternoise, Liane, Scarpe, Lys och Aa.

Jordbruket i det geografiska området består av blandodling och boskapsuppfödning med en utbredd och levande tradition av uppfödning av fjäderfä och spannmålsodling. Verksamheterna formar ett landskap som skiftar mellan naturliga ängar, jordbruksmark för olika ändamål och skogar.

Det finns många gräs- och trädbevuxna utomhusytor som ställts i ordning för fjäderfä.

”Volailles de Licques” kommer från härdiga, långsamt växande stammar som främjar en lång uppfödningsperiod och slakt vid en tidpunkt nära sexuell mognad. De är anpassade till att leva utomhus och kan födas upp frigående på de trädbevuxna markerna.

”Volailles de Licques” har därför följande egenskaper:

| — | En god konformation. |
| --- | --- |

—

En god konformation.

| — | Välgödda och fylliga slaktkroppar med fast kött. |
| --- | --- |

—

Välgödda och fylliga slaktkroppar med fast kött.

| — | Filé och lår med välutvecklad muskulatur. |
| --- | --- |

—

Filé och lår med välutvecklad muskulatur.

Det milda klimatet och den låga höjden gör att det geografiska området är särskilt lämpligt för uppfödning av fjäderfä, särskilt på gräsbevuxna utomhusytor. Kustklimatet, med bland annat regelbunden nederbörd, bidrar till en stadig återväxt av gräs och fleråriga växter på utomhusytorna. Tack vare de små temperaturskillnaderna och det milda klimatet kan fjäderfä vistas utomhus under hela året. De kan därför hitta extra föda när de går utomhus. Dessutom gynnar klimatförhållandena en regelbunden spannmålsproduktion, som historiskt sett utgjort basen i det foder som ges till fjäderfä.

Uppfödarnas traditionella kunnande, som har vuxit fram och anpassats efter omgivningen, bygger på följande:

| — | Användning av långsamt växande stammar. |
| --- | --- |

—

Användning av långsamt växande stammar.

| — | God hantering av fjäderfänas utevistelse. |
| --- | --- |

—

God hantering av fjäderfänas utevistelse.

| — | Spannmålsbaserat foder. |
| --- | --- |

—

Spannmålsbaserat foder.

Dessa traditionella metoder, som fortfarande används, ligger till grund för det goda anseende som ”Volailles de Licques” åtnjuter.

Ursprunget till ”Volailles de Licques” är nära förbundet med Abbaye de Licques, som grundades 1051. Från 1200-talet styrdes klostret av munkar från premonstratensorden som röjde skog samt utvecklade uppfödningen av fjäderfä, till exempel den traditionella kalkonen, och spannmålsodling.

Under 1600- och 1700-talet bestod 90 % av befolkningen av småbrukare som bedrev jordbruk för att försörja det egna hushållet. Fjäderfäna tillgodosåg familjens behov och fungerade också som betalningsmedel vid byteshandel. I La vie agricole sous l’Ancien Régime dans le Nord de la France av Albéric de Callone står ”om ett lika stort antal kapuner, hönor och kycklingar slaktades i andra länder under ett år, skulle arten kunna dö ut”.

Under 1800- och 1900-talet utvecklas uppfödningen av ”Volailles de Licques” i takt med att spannmålsodlingarna (vete, korn) förbättras. Det leder till bättre foder och slutgödning av fjäderfäna. Det anseende som ”Volailles de Licques” åtnjuter sprider sig utanför Pays de Licques gränser och ända till England, vilket framhålls i Jean Tribondeaus monografi om jordbruk L’agriculture du Pas-de-Calais: ”Uppfödning av kalkon har ett högt anseende i Boulonnais och ger även upphov till en omfattande handel med England.”

Fjäderfäproduktionen bevarar dock samma traditionella, familjebetonade karaktär, som präglat uppfödningen i trakten genom tiderna.

Från och med 1950-talet förändras jordbruksmetoderna gradvis i takt med de strukturella förändringarna på landsbygden. Producenterna av ”Volailles de Licques” vill upprätthålla en uppfödning med frigående djur. Från 1965 går de samman i organisationen Syndicat des éleveurs de Licques för att bevara en traditionell fjäderfäproduktion.

Än i dag bidrar produktionen av ”Volailles de Licques” till diversifiering och ytterligare inkomster för djuruppfödare.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-070fab1c-4223-4f7f-bacb-2218e19ecec7

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 7..

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/42

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring av ett traditionellt uttryck inom vinsektorn enligt artiklarna 28.3 och 34 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck inom vinsektorn, invändningsförfarandet, begränsningar i fråga om användning, ändringar av produktspecifikationer, avregistrering av skydd samt märkning och presentation

”Vino generoso de licor”

(2023/C 275/16)

I enlighet med artiklarna 22.1 och 27.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/34 (1) ges rätt att göra invändningar. Invändningar måste komma in till kommissionen inom två månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING AV DET TRADITIONELLA UTTRYCKET

”Vino generoso de licor”

Datum för mottagande: 5 maj 2023

Antal sidor (inklusive denna): 4

Ansökan har upprättats på följande språk: Spanska

Ärendenummer: Ares(2023) 3171348.

Traditionellt uttryck som ansökan om ändring gäller: Vino generoso de licor

Sökande: Generaldirektoratet för den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin, innovation och livsmedelskedjan vid det andalusiska ministeriet för jordbruk, fiske, vatten och landsbygdsutveckling

Fullständig adress (gatuadress, postnummer och postort, land):

| C/Tabladilla, s/n, |
| --- |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

C/Tabladilla, s/n,

41071 Sevilla

ESPAÑA

Nationalitet: Spansk

Telefonnummer, faxnummer, e-postadress:

Tfn +34 955032278,

Fax +34 955032460,

E-post: dgiica.capadr@juntadeandalucia.es

Beskrivning av ändringen

I sammanfattningen av definitionen/villkoren för användning av det traditionella uttrycket ”vino generoso de licor” i eAmbrosia fastställs följande:

”(Del B punkt 10 i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009)”

Denna definition/dessa användningsvillkor är kopplade till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009, som har ersatts av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 vars bilaga III, del B punkt 10, fastställer regler för det traditionella uttrycket ”vino generoso de licor”:

”Det traditionella uttrycket ’vino generoso de licor’ ska endast användas för likörviner med skyddad ursprungsbeteckning som

| — | framställs av ’vino generoso’ som avses i punkt 8 eller av vin under flor av vilket ett sådant ’vino generoso’ kan framställas, som är tillsatt antingen med druvmust framställd av lätt torkade druvor till vilken neutral alkohol framställd av vinprodukter tillsatts för att hindra jäsningen, med rektifierad koncentrerad druvmust, eller med ’vino dulce natural’, |
| --- | --- |

—

framställs av ’vino generoso’ som avses i punkt 8 eller av vin under flor av vilket ett sådant ’vino generoso’ kan framställas, som är tillsatt antingen med druvmust framställd av lätt torkade druvor till vilken neutral alkohol framställd av vinprodukter tillsatts för att hindra jäsningen, med rektifierad koncentrerad druvmust, eller med ’vino dulce natural’,

| — | släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat.” |
| --- | --- |

—

släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat.”

Definitionen/villkoren för användning ska ersättas av följande:

”Namnen ’vino generoso de licor’ ska endast tillämpas på likörviner med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Condado de Huelva’, ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Lebrija’, ’Málaga’ och ’Montilla-Moriles’ som

| 1. | erhålls från






  a) | ’vino generoso’ |
| --- | --- | --- |

1.

erhålls från

a)

’vino generoso’

| b) | eller vin som har haft ett täcke av flor som kan framställa ett sådant ’vino generoso’ eller |
| --- | --- |

b)

eller vin som har haft ett täcke av flor som kan framställa ett sådant ’vino generoso’ eller

| c) | vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ som kan framställa ett sådant ’vino generoso’ och till vilket en eller flera av följande produkter har tillsatts, förutsatt att deras användning har godkänts av Europeiska kommissionen när så krävs:






  — | ’Vino dulce natural’. |
| --- | --- | --- |

c)

vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ som kan framställa ett sådant ’vino generoso’ och till vilket en eller flera av följande produkter har tillsatts, förutsatt att deras användning har godkänts av Europeiska kommissionen när så krävs:

—

’Vino dulce natural’.

| — | Vin som omfattas av undantaget i del II, punkt 1 b i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013, som lokalt kallas ’vino tierno’. |
| --- | --- |

—

Vin som omfattas av undantaget i del II, punkt 1 b i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013, som lokalt kallas ’vino tierno’.

| — | Delvis jäst druvmust. |
| --- | --- |

—

Delvis jäst druvmust.

| — | Must av torkade druvor till vilken man har tillsatt en spritprodukt som härrör från destillation av vin eller torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 95 volymprocent och högst 96 volymprocent eller neutral alkohol framställd av vinprodukter med en verklig alkoholhalt på minst 96 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Must av torkade druvor till vilken man har tillsatt en spritprodukt som härrör från destillation av vin eller torkade druvor med en verklig alkoholhalt på minst 95 volymprocent och högst 96 volymprocent eller neutral alkohol framställd av vinprodukter med en verklig alkoholhalt på minst 96 volymprocent.

| — | Koncentrerad druvmust. |
| --- | --- |

—

Koncentrerad druvmust.

| — | Renad koncentrerad druvmust. |
| --- | --- |

—

Renad koncentrerad druvmust.

| — | Koncentrerad druvmust som koncentrerats genom direkt uppvärmning men som i övrigt uppfyller definitionen på koncentrerad druvmust, |
| --- | --- |

—

Koncentrerad druvmust som koncentrerats genom direkt uppvärmning men som i övrigt uppfyller definitionen på koncentrerad druvmust,

| 2. | släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat.” |
| --- | --- |

2.

släpps ut på marknaden efter i genomsnitt två års lagring på ekfat.”

Förklaring av skälen till ändringen

Förklaring av skälen till ändringen

Det traditionella uttrycket ”vino generoso de licor” är en av de skyddade ursprungsbeteckningar som omfattas av störst prestige och tradition i Andalusien. Man har hänvisat till uttrycket i olika lagtexter som erkänner de skyddade ursprungsbeteckningarna.

Det traditionella uttrycket skyddas för närvarande och dess användning regleras på EU-nivå i enlighet med artiklarna 112.1 a och 113 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007.

Det definieras dessutom i del B punkt 10 i bilaga III till kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller vinodlingsområden där alkoholhalten får höjas, tillåtna oenologiska metoder och restriktioner som är tillämpliga på framställning och bevarande av vinprodukter, lägsta alkoholhalt för biprodukter och bortskaffande av dessa samt offentliggörande av OIV-akter. Begreppet upptogs dessutom ursprungligen i Europeiska kommissionens elektroniska databas ”e-Bacchus” som har ersatts av det elektroniska registret ”eAmbrosia”. Den definition som användes grundar sig på hänvisningen i del B punkt 10 i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 av den 10 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande kategorier av vinprodukter, oenologiska metoder och restriktioner som ska tillämpas på dessa som sedan upphävdes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/934 av den 12 mars 2019 som bibehöll de definitioner som fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 av den 10 juli 2009.

För att skapa tydlighet, transparens och rättssäkerhet omfattades vissa traditionella uttryck för viner med skyddad ursprungsbeteckning från Andalusien av reglering inom ramen för beslutet från det regionala ministeriet för jordbruk, fiske, vatten och landsbygdsutveckling av den 22 februari 2023, som offentliggjordes i Andalusiens officiella kungörelseorgan nr 42 av den 3 mars 2023. Beslutet är ett lämpligt rättsligt instrument för godkännande av de traditionella uttrycken och efterföljande ändring av dem i EU-registret.

För att säkerställa den rättsliga omställningen från den nuvarande lagstiftningsramen för det traditionella uttrycket ”vino generoso de licor” har definitionen fastställts och offentliggjorts. Denna definition beskriver kännetecknen och de gemensamma dragen hos de skyddade ursprungsbeteckningar som använder det traditionella uttrycket. På detta sätt möjliggör den rättvis konkurrens mellan tillverkare samtidigt som konsumenterna ges tydlig information.

Undertecknarens namn: Generaldirektören för den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin, innovation och livsmedelskedjan

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 46.

1

---

| 4.8.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 275/45

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 275/17)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Ayaş Domatesi”

EU-nr: PDO-TR-02883 – 9 januari 2023

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Ayaş Domatesi”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Turkiet

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.6. Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Ayaş Domatesi” är en mycket saftig tomat med tunt skal som odlas från frön och plantor av en lokal ekotyp i distriktet Ayaş i provinsen Ankara. ”Ayaş Domatesi” är stor och köttig, väger 250–300 g och har ett skal med en matt rosa till röd färg. På tomatens yttre yta finns små upphöjningar. Det blir också en vit fläck på fruktköttet när frukten delas mitt itu. På grund av den höga syrahalten har frukten en lätt salt och citronaktig smak. ”Ayaş Domatesi” har en hög lykopenhalt, ca 5916 mg/100 g.

| Fysikaliska och kemiska egenskaper hos ”Ayaş Domatesi” |
| --- |
| Vattenlöslig torrsubstans (oBx) | | Minst 4,20 |
| pH-värde | | 4,20 –4,70 |
| Total syrahalt (procent citronsyra): | | Minst 0,40  % |
| Färg enligt Hunter-skalan (min-max) | *L | 28,0 –29,0 |
| *a | 14,0 –17,0 |
| *b | 8,0 –12,0 |

Fysikaliska och kemiska egenskaper hos ”Ayaş Domatesi”

Vattenlöslig torrsubstans (oBx)

Minst 4,20

pH-värde

4,20 –4,70

Total syrahalt (procent citronsyra):

Minst 0,40  %

Färg enligt Hunter-skalan (min-max)

*L

28,0 –29,0

*a

14,0 –17,0

*b

8,0 –12,0

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det avgränsade geografiska området är distriktet Ayaş i provinsen Ankara i centrala Anatolien i Turkiet.

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om registrering av ursprungsbeteckningen ”Ayaş Domatesi” baseras enbart på produktens specifika kvalitet och egenskaper, som är ett resultat av de naturliga faktorerna i det geografiska området.

”Ayaş Domatesi” har odlats i Ayaş sedan 1960-talet. ”Ayaş Domatesi” är en mycket saftig tomat med tunt skal som odlas från frön och plantor av den lokala ekotypen. ”Ayaş Domatesi” är stor och köttig, väger 250–300 g och har ett skal med en matt rosa till röd färg. På tomatens yttre yta finns små upphöjningar. Det blir också en vit fläck på fruktköttet när frukten delas mitt itu. På grund av den höga syrahalten har frukten en lätt salt och citronaktig smak. Fruktens form och struktur hos ”Ayaş Domatesi” beror på de lokala frön och plantor som överförs från generation till generation i det geografiska området. Bladen är smala och växten är låg. Planthöjden är cirka 120 cm och den utvecklas under sensäsongen. Tomatens blad är täckta med hår som har en intensiv tomatdoft, precis som stjälken. Bladen är sammansatta och stora. Även om regionen får mycket solexponering, förekommer inte solskador på frukterna på grund av de stora och rikliga bladen på ”Ayaş Domatesi”.

Distriktet Ayaş, som ligger i centrala Anatolien, skiljer sig i fråga om klimategenskaperna i denna region och uppvisar mikroklimatmässiga egenskaper. Detta klimat påverkar produktens egenskaper.

Typiska drag för kontinentalklimat förekommer i Ayaş, med kalla vintrar och varma och torra somrar. Höjden är 910 m. Den årliga medeltemperaturen är 11,4 °C, och den genomsnittliga relativa luftfuktigheten är 54 %. Januari har den lägsta medeltemperaturen på 0,5 °C och juli och augusti den högsta medeltemperaturen på 22,2 °C.

Den största nederbörden faller i december med 57,2 mm och den minsta nederbörden i augusti med 9,6 mm. ”Ayaş Domatesi” är öppet pollinerad och visar sen utveckling. För att ”Ayaş Domatesi” ska gro framgångsrikt krävs pollineringstemperaturer på minst 10 oC, och andelen fruktsättning minskar när temperaturen sjunker under 15 oC under mognad. Den optimala temperaturen för pollengroning och fruktsättning är 18–26 °C och 50–80 % relativ luftfuktighet. Vid låg temperatur bildas väldigt lite pollendamm och delvis befruktade amorfa frukter förekommer. Under fruktmognadsprocessen bör temperaturen ligga på 18–26 °C. Färgämnen och således lykopen syntetiseras också bäst vid denna temperatur. ”Ayaş Domatesi” har en hög lykopenhalt, ca 5916 mg/100 g.

Klimatet i distriktet Ayaş ger de bästa förutsättningarna för pollinering och fruktutveckling. Plantor planteras med 50–60 cm avstånd för bordstomater, 25–30 cm radavstånd om produkten är avsedd för industrin, och 1,8–2,0 m avstånd mellan två rader. Denna metod med gles plantering som används av producenterna och jorden i det geografiska området som har hög kalium- och järnhalt ökar avkastningen och därmed fruktstorleken genom luftcirkulation och solexponering.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---