# Europeiska unionens C 218/2009

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2009.218.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 218 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången11 september 2009 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2009.218.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 218

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången11 september 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009 |
| 2009/C 218/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeisk medborgartjänst (förberedande yttrande) | 1 |
| 2009/C 218/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samarbete och kunskapsöverföring mellan forskningsorganisationer, näringslivet samt små och medelstora företag – en viktig förutsättning för innovation (Initiativyttrande) | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009

2009/C 218/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeisk medborgartjänst (förberedande yttrande)

1

2009/C 218/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Samarbete och kunskapsöverföring mellan forskningsorganisationer, näringslivet samt små och medelstora företag – en viktig förutsättning för innovation (Initiativyttrande)

8

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009 |
| 2009/C 218/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden | 15 |
| 2009/C 218/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Lagstiftning om nanomaterial | 21 |
| 2009/C 218/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG, 78/855/EEG och 82/891/EEG och av direktiv 2005/56/EG beträffande rapporterings- och dokumentationskrav i samband med fusioner och delningar | 27 |
| 2009/C 218/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet och om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 2000/46/EG | 30 |
| 2009/C 218/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA) | 36 |
| 2009/C 218/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen | 41 |
| 2009/C 218/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder | 43 |
| 2009/C 218/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik | 46 |
| 2009/C 218/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Miljömärkesprogram för gemenskapen | 50 |
| 2009/C 218/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter | 55 |
| 2009/C 218/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) | 59 |
| 2009/C 218/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning | 65 |
| 2009/C 218/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg | 69 |
| 2009/C 218/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitiken: ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU | 78 |
| 2009/C 218/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok — Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem | 85 |
| 2009/C 218/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar | 91 |
| 2009/C 218/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG i fråga om reducerade mervärdesskattesatser | 96 |
| 2009/C 218/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna | 101 |
| 2009/C 218/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen — Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder — Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden | 107 |

III   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009

2009/C 218/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden

15

2009/C 218/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Lagstiftning om nanomaterial

21

2009/C 218/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG, 78/855/EEG och 82/891/EEG och av direktiv 2005/56/EG beträffande rapporterings- och dokumentationskrav i samband med fusioner och delningar

27

2009/C 218/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet och om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 2000/46/EG

30

2009/C 218/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)

36

2009/C 218/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen

41

2009/C 218/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder

43

2009/C 218/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik

46

2009/C 218/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Miljömärkesprogram för gemenskapen

50

2009/C 218/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter

55

2009/C 218/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

59

2009/C 218/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning

65

2009/C 218/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg

69

2009/C 218/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitiken: ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU

78

2009/C 218/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok — Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem

85

2009/C 218/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar

91

2009/C 218/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG i fråga om reducerade mervärdesskattesatser

96

2009/C 218/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna

101

2009/C 218/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen — Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder — Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden

107

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeisk medborgartjänst” (förberedande yttrande)

2009/C 218/01

I ett brev av den 3 juli 2008, under Frankrikes EU-ordförandeskap, bad Frankrikes utrikes- och Europaminister Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om

”Europeisk medborgartjänst”.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2009. Föredragande var Thomas Janson och medföredragande var Ionuț
  Sibian.

Thomas Janson

Ionuț

Sibian

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 131 röster för, 7 röster emot och 9 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och slutsatser

Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | EESK välkomnar varmt det franska ordförandeskapets initiativ. Kommittén vill också hänvisa till rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europa (1). Med tanke på mångfalden av olika system för att uppmuntra ungdomar att aktivt delta i samhället är dock det bästa sättet att närma sig frågan att skapa en ram för ett EU-initiativ, en ram






  — | för samarbete mellan olika typer av volontärverksamhet som är öppen för alla, obetald, sker på frivillig basis, innehåller utbildningsaspekter (icke-formell utbildning) och åstadkommer ett socialt mervärde, |
| --- | --- | --- |

1.1

EESK välkomnar varmt det franska ordförandeskapets initiativ. Kommittén vill också hänvisa till rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europa (1). Med tanke på mångfalden av olika system för att uppmuntra ungdomar att aktivt delta i samhället är dock det bästa sättet att närma sig frågan att skapa en ram för ett EU-initiativ, en ram

1

—

för samarbete mellan olika typer av volontärverksamhet som är öppen för alla, obetald, sker på frivillig basis, innehåller utbildningsaspekter (icke-formell utbildning) och åstadkommer ett socialt mervärde,

| — | som är tidsbegränsad; mål, innehåll, uppgifter, struktur och ramar är tydligt fastställda; rättsligt skydd och social trygghet erbjuds, |
| --- | --- |

—

som är tidsbegränsad; mål, innehåll, uppgifter, struktur och ramar är tydligt fastställda; rättsligt skydd och social trygghet erbjuds,

| — | som också har en europeisk och transnationell karaktär. |
| --- | --- |

—

som också har en europeisk och transnationell karaktär.

| 1.2 | Aktivt deltagande i samhället, inbegripet transnationella utbyten, är värdefullt för den personliga utvecklingen, särskilt för ungdomar, samt för utvecklingen av det organiserade civila samhället i Europa. För volontärer är detta ett unikt tillfälle att skaffa sig formell och informell utbildning, sociala färdigheter och språkfärdigheter. Detta kan skapa en känsla av europeiskt medborgarskap och stärka viljan till fortsatta åtaganden senare i livet. Om programmen också omfattar andra åldersgrupper, t.ex. äldre personer, kan man utnyttja deras livserfarenhet. Detta skulle också påverka deras hälsa och livskvalitet på ett positivt sätt. När människor från olika åldersgrupper arbetar tillsammans i frivilligverksamhet kan det leda till att förståelsen mellan generationerna ökar. |
| --- | --- |

1.2

Aktivt deltagande i samhället, inbegripet transnationella utbyten, är värdefullt för den personliga utvecklingen, särskilt för ungdomar, samt för utvecklingen av det organiserade civila samhället i Europa. För volontärer är detta ett unikt tillfälle att skaffa sig formell och informell utbildning, sociala färdigheter och språkfärdigheter. Detta kan skapa en känsla av europeiskt medborgarskap och stärka viljan till fortsatta åtaganden senare i livet. Om programmen också omfattar andra åldersgrupper, t.ex. äldre personer, kan man utnyttja deras livserfarenhet. Detta skulle också påverka deras hälsa och livskvalitet på ett positivt sätt. När människor från olika åldersgrupper arbetar tillsammans i frivilligverksamhet kan det leda till att förståelsen mellan generationerna ökar.

| 1.3 | EESK menar att EU bör ställa upp ambitiösa mål som syftar till ökat medborgardeltagande i det civila samhället. Ett första steg skulle vara att genomföra de rekommendationer som EESK lade fram i föregående yttrande (2). |
| --- | --- |

1.3

EESK menar att EU bör ställa upp ambitiösa mål som syftar till ökat medborgardeltagande i det civila samhället. Ett första steg skulle vara att genomföra de rekommendationer som EESK lade fram i föregående yttrande (2).

2

| 1.4 | EESK skulle därför välkomna ett initiativ från medlemsländerna till samarbete mellan olika organ som organiserar frivilligverksamhet. De befintliga typerna av frivilligverksamhet skulle innehålla en transnationell beståndsdel. |
| --- | --- |

1.4

EESK skulle därför välkomna ett initiativ från medlemsländerna till samarbete mellan olika organ som organiserar frivilligverksamhet. De befintliga typerna av frivilligverksamhet skulle innehålla en transnationell beståndsdel.

| 1.5 | EU skulle kunna främja ett europeiskt medborgarskapsinitiativ (3) som förenar utbytesprogrammens politik och verksamhet och går utöver dagens fokus på ungdomar. Ett mål skulle kunna vara att bidra till den europeiska integrationen. Kommittén anser att det vore naturligt att EU avsätter större ekonomiska resurser till ett sådant program. I första skedet skulle det kunna dubblera deltagandet i de nuvarande ungdomsutbytena och kraftigt öka deltagandet av personer i andra åldersgrupper. |
| --- | --- |

1.5

EU skulle kunna främja ett europeiskt medborgarskapsinitiativ (3) som förenar utbytesprogrammens politik och verksamhet och går utöver dagens fokus på ungdomar. Ett mål skulle kunna vara att bidra till den europeiska integrationen. Kommittén anser att det vore naturligt att EU avsätter större ekonomiska resurser till ett sådant program. I första skedet skulle det kunna dubblera deltagandet i de nuvarande ungdomsutbytena och kraftigt öka deltagandet av personer i andra åldersgrupper.

3

| 1.6 | EESK anser att man i större utsträckning måste inrikta insatserna på personer ur missgynnade grupper, i synnerhet ungdomar med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att man i större utsträckning måste inrikta insatserna på personer ur missgynnade grupper, i synnerhet ungdomar med sämre förutsättningar.

| 1.7 | Av största betydelse är att säkerställa bättre samarbete mellan befintliga nationella och europeiska program samt att undanröja tekniska hinder och problem i fråga om sjukvårds- och olycksfallsförsäkring. EU bör därför överväga att ta fram en märkning av utbytesprogram som uppfyller unionens kvalitetsnormer. Kvalitet i volontärverksamheten är viktig, oavsett verksamhetens form, och den måste säkerställas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

1.7

Av största betydelse är att säkerställa bättre samarbete mellan befintliga nationella och europeiska program samt att undanröja tekniska hinder och problem i fråga om sjukvårds- och olycksfallsförsäkring. EU bör därför överväga att ta fram en märkning av utbytesprogram som uppfyller unionens kvalitetsnormer. Kvalitet i volontärverksamheten är viktig, oavsett verksamhetens form, och den måste säkerställas på lämpligt sätt.

| 1.8 | Kommittén anser att det är viktigt att främja en inriktning på tredje land, något som skulle bidra till EU:s arbete för att uppnå millenniemålen och genomföra den europeiska utvecklings- och biståndspolitiken. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén anser att det är viktigt att främja en inriktning på tredje land, något som skulle bidra till EU:s arbete för att uppnå millenniemålen och genomföra den europeiska utvecklings- och biståndspolitiken.

| 1.9 | EU behöver utvärdera detta område genom att ta initiativ till och stödja forskning samt utveckla statistiken. |
| --- | --- |

1.9

EU behöver utvärdera detta område genom att ta initiativ till och stödja forskning samt utveckla statistiken.

| 1.10 | Frågor rörande försäkring, hälsa och säkerhet måste också lösas. Adekvat socialt skydd bör garanteras för frivilligarbetare under tjänstgöringen, men detta är svårt att erbjuda om bestämmelserna om social trygghet för gränsöverskridande frivilligarbete skiljer sig åt mellan olika länder. EESK anser därför att kommissionen bör främja samförstånd i dessa frågor, och uppmanar medlemsländerna och berörda institutioner att lösa dessa viktiga frågor. |
| --- | --- |

1.10

Frågor rörande försäkring, hälsa och säkerhet måste också lösas. Adekvat socialt skydd bör garanteras för frivilligarbetare under tjänstgöringen, men detta är svårt att erbjuda om bestämmelserna om social trygghet för gränsöverskridande frivilligarbete skiljer sig åt mellan olika länder. EESK anser därför att kommissionen bör främja samförstånd i dessa frågor, och uppmanar medlemsländerna och berörda institutioner att lösa dessa viktiga frågor.

| 1.11 | EESK är medveten om att frågan bör följas upp till exempel i form av en konferens. En sådan konferens bör omfatta alla nationella organ för medborgartjänster, kommissionen och icke-statliga organisationer med verksamhet på områdena ungdomstjänst eller volontärtjänst, i syfte att främja utvecklingen av en ram för ett europeiskt medborgarskapsinitiativ. |
| --- | --- |

1.11

EESK är medveten om att frågan bör följas upp till exempel i form av en konferens. En sådan konferens bör omfatta alla nationella organ för medborgartjänster, kommissionen och icke-statliga organisationer med verksamhet på områdena ungdomstjänst eller volontärtjänst, i syfte att främja utvecklingen av en ram för ett europeiskt medborgarskapsinitiativ.

2.   Utgångspunkt

Utgångspunkt

| 2.1 | EESK välkomnar varmt det franska ordförandeskapets initiativ att be EESK att utarbeta ett förberedande yttrande om europeisk medborgartjänst. |
| --- | --- |

2.1

EESK välkomnar varmt det franska ordförandeskapets initiativ att be EESK att utarbeta ett förberedande yttrande om europeisk medborgartjänst.

| 2.2 | Med tanke på den mängd olika system som finns när det gäller ungdomars aktiva deltagande i samhället (medborgartjänst, volontärtjänst m.m.) måste emellertid ett europeiskt initiativ vara mycket tydligt i fråga om ramar och definitioner. EESK anser att det bästa sättet att arbeta med frågan på europeisk nivå är att gå bortom den traditionella medborgartjänsten och basera det europeiska initiativet på följande:






  — | Frivilligverksamheten är öppen för alla, obetald, sker på frivillig basis, innehåller utbildningsaspekter (icke-formell utbildning) och åstadkommer ett socialt mervärde. |
| --- | --- | --- |

2.2

Med tanke på den mängd olika system som finns när det gäller ungdomars aktiva deltagande i samhället (medborgartjänst, volontärtjänst m.m.) måste emellertid ett europeiskt initiativ vara mycket tydligt i fråga om ramar och definitioner. EESK anser att det bästa sättet att arbeta med frågan på europeisk nivå är att gå bortom den traditionella medborgartjänsten och basera det europeiska initiativet på följande:

—

Frivilligverksamheten är öppen för alla, obetald, sker på frivillig basis, innehåller utbildningsaspekter (icke-formell utbildning) och åstadkommer ett socialt mervärde.

| — | Den är tidsbegränsad; mål, innehåll, uppgifter, struktur och ramar är tydligt fastställda; rättsligt skydd och social trygghet erbjuds. |
| --- | --- |

—

Den är tidsbegränsad; mål, innehåll, uppgifter, struktur och ramar är tydligt fastställda; rättsligt skydd och social trygghet erbjuds.

| — | Den har också en europeisk och transnationell karaktär. |
| --- | --- |

—

Den har också en europeisk och transnationell karaktär.

| 2.3 | Man skulle kunna kalla detta för det europeiska medborgarskapsinitiativet, och låta det omfatta många olika traditioner och metoder i fråga om frivilligverksamhet, inbegripet medborgartjänst i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

Man skulle kunna kalla detta för det europeiska medborgarskapsinitiativet, och låta det omfatta många olika traditioner och metoder i fråga om frivilligverksamhet, inbegripet medborgartjänst i de olika medlemsstaterna.

det europeiska medborgarskapsinitiativet

| 2.4 | Redan i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen fanns bestämmelser om utbyte av unga arbetstagare i syfte att främja och fördjupa solidariteten mellan Europas folk. |
| --- | --- |

2.4

Redan i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen fanns bestämmelser om utbyte av unga arbetstagare i syfte att främja och fördjupa solidariteten mellan Europas folk.

| 2.5 | I ett tidigare yttrande om frivilligarbete (4) lade kommittén fram ett antal rekommendationer, bl.a. följande:






  — | Kommissionen bör utropa ett frivilligår och publicera en vitbok om frivilligarbete och aktivt medborgarskap i Europa. |
| --- | --- | --- |

2.5

I ett tidigare yttrande om frivilligarbete (4) lade kommittén fram ett antal rekommendationer, bl.a. följande:

4

—

Kommissionen bör utropa ett frivilligår och publicera en vitbok om frivilligarbete och aktivt medborgarskap i Europa.

| — | Regeringarna i medlemsstaterna bör utforma en egen nationell politik i fråga om frivilligarbete. |
| --- | --- |

—

Regeringarna i medlemsstaterna bör utforma en egen nationell politik i fråga om frivilligarbete.

| — | Medlemsstaterna bör utarbeta rättsliga ramvillkor som medger rätt till frivilligarbete oberoende av rättslig eller social ställning. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör utarbeta rättsliga ramvillkor som medger rätt till frivilligarbete oberoende av rättslig eller social ställning.

| — | På europeisk nivå behövs det tillförlitlig och jämförbar statistik på området. |
| --- | --- |

—

På europeisk nivå behövs det tillförlitlig och jämförbar statistik på området.

| — | EU:s finansieringssystem och enskilda politikområden och program bör främja frivilligarbete mer än tidigare. För detta krävs det framför allt en infrastruktur för att stödja frivilligarbete som omfattar hela Europa. |
| --- | --- |

—

EU:s finansieringssystem och enskilda politikområden och program bör främja frivilligarbete mer än tidigare. För detta krävs det framför allt en infrastruktur för att stödja frivilligarbete som omfattar hela Europa.

| — | Frivilligprogram som omfattar hela Europa bör göras tillgängliga för alla befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

—

Frivilligprogram som omfattar hela Europa bör göras tillgängliga för alla befolkningsgrupper.

| 2.6 | EESK menar att framsteg visserligen har gjorts, men att många av rekommendationerna och förslagen ännu inte har genomförts. Med det här yttrandet vill kommittén åter understryka behovet av att förverkliga rekommendationerna i föregående yttrande samt öka ambitionerna i fråga om en särskild typ av frivilligarbete, nämligen volontärtjänstgöring. |
| --- | --- |

2.6

EESK menar att framsteg visserligen har gjorts, men att många av rekommendationerna och förslagen ännu inte har genomförts. Med det här yttrandet vill kommittén åter understryka behovet av att förverkliga rekommendationerna i föregående yttrande samt öka ambitionerna i fråga om en särskild typ av frivilligarbete, nämligen volontärtjänstgöring.

| 2.7 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det krävs större deltagande från det civila samhällets sida i den europeiska integrationen. Ett ambitiöst europeiskt medborgarskapsinitiativ som är tillgängligt för alla åldersgrupper kan också bidra till att överbrygga förtroendeklyftan mellan vanliga medborgare och EU. Främjandet av ett aktivt medborgarskap stärker Europeiska unionens principer om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män samt icke-diskriminering. |
| --- | --- |

2.7

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att det krävs större deltagande från det civila samhällets sida i den europeiska integrationen. Ett ambitiöst europeiskt medborgarskapsinitiativ som är tillgängligt för alla åldersgrupper kan också bidra till att överbrygga förtroendeklyftan mellan vanliga medborgare och EU. Främjandet av ett aktivt medborgarskap stärker Europeiska unionens principer om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, jämställdhet mellan kvinnor och män samt icke-diskriminering.

| 2.8 | Kommittén vill också understryka vikten av att alla – men särskilt ungdomar eller personer ur missgynnade grupper – deltar aktivt i samhället för att stärka känslan av medborgarskap och solidaritet. Samarbetet mellan medlemsstaterna, kommissionen och EESK på området för medborgartjänster bör också öka. |
| --- | --- |

2.8

Kommittén vill också understryka vikten av att alla – men särskilt ungdomar eller personer ur missgynnade grupper – deltar aktivt i samhället för att stärka känslan av medborgarskap och solidaritet. Samarbetet mellan medlemsstaterna, kommissionen och EESK på området för medborgartjänster bör också öka.

| 2.9 | I det nuvarande fördraget finns den rättsliga grunden för ungdomspolitiken och verksamhet på området för medborgarskap i artiklarna 149 och 151, som visserligen inte omfattar någon harmonisering av medlemsstaternas lagar, men som ger en möjlighet att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och främja ungdomsutbyte. Genom Lissabonfördraget utökas ungdomspolitikens tillämpningsområde något med tillägget av ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv. |
| --- | --- |

2.9

I det nuvarande fördraget finns den rättsliga grunden för ungdomspolitiken och verksamhet på området för medborgarskap i artiklarna 149 och 151, som visserligen inte omfattar någon harmonisering av medlemsstaternas lagar, men som ger en möjlighet att uppmuntra samarbete mellan medlemsstaterna och främja ungdomsutbyte. Genom Lissabonfördraget utökas ungdomspolitikens tillämpningsområde något med tillägget av ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv.

| 2.10 | Genom Lissabonfördraget upprättas, när det har trätt i kraft, en ram för gemensamma bidrag från europeiska ungdomar till unionens humanitära biståndsåtgärder genom en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

2.10

Genom Lissabonfördraget upprättas, när det har trätt i kraft, en ram för gemensamma bidrag från europeiska ungdomar till unionens humanitära biståndsåtgärder genom en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd.

| 2.11 | För närvarande genomförs frivilligverksamheten framför allt genom den öppna samordningsmetoden inom ramen för EU:s ungdomspolitik, som har följande tre prioriterade områden:






  — | Uppmuntra ungdomar till att medverka som aktiva samhällsmedborgare och delta i det civila samhället. |
| --- | --- | --- |

2.11

För närvarande genomförs frivilligverksamheten framför allt genom den öppna samordningsmetoden inom ramen för EU:s ungdomspolitik, som har följande tre prioriterade områden:

—

Uppmuntra ungdomar till att medverka som aktiva samhällsmedborgare och delta i det civila samhället.

| — | Främja frivilligverksamhet för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Främja frivilligverksamhet för ungdomar.

| — | Förbättra informationen till ungdomar och de befintliga informationstjänsterna för ungdomar om frivilligverksamhet på ungdomsområdet och uppmuntra ökade kunskaper om och förståelse för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Förbättra informationen till ungdomar och de befintliga informationstjänsterna för ungdomar om frivilligverksamhet på ungdomsområdet och uppmuntra ökade kunskaper om och förståelse för ungdomar.

| 2.12 | Det finns många skäl till att fundera över hur man kan öka möjligheterna att uppmuntra aktivt deltagande i Europas samhällsliv. EU har större ansvar än någon annan kontinent när det gäller att uppfylla millenniemålen. Unionen är en av världens största bidragsgivare. Att engagera Europas medborgare i arbetet med världens största utmaningar skulle både bidra till de enskildas individuella utveckling och främja förståelsen och skapa de nödvändiga nätverken i en globaliserad värld. |
| --- | --- |

2.12

Det finns många skäl till att fundera över hur man kan öka möjligheterna att uppmuntra aktivt deltagande i Europas samhällsliv. EU har större ansvar än någon annan kontinent när det gäller att uppfylla millenniemålen. Unionen är en av världens största bidragsgivare. Att engagera Europas medborgare i arbetet med världens största utmaningar skulle både bidra till de enskildas individuella utveckling och främja förståelsen och skapa de nödvändiga nätverken i en globaliserad värld.

| 2.13 | Nationell civiltjänst har ibland funnits som ett alternativ till militärtjänst. I och med att den obligatoriska värnplikten fasas ut i medlemsstaterna samtidigt som man i ökad utsträckning övergår till en yrkesarmé minskar också civiltjänsten i omfattning. Å andra sidan skulle utvecklingen av volontärtjänster för unga också kunna utgöra ett attraktivt alternativ för att öka ungdomars samhällsengagemang, också om militärtjänst och civiltjänst blir mindre vanligt. |
| --- | --- |

2.13

Nationell civiltjänst har ibland funnits som ett alternativ till militärtjänst. I och med att den obligatoriska värnplikten fasas ut i medlemsstaterna samtidigt som man i ökad utsträckning övergår till en yrkesarmé minskar också civiltjänsten i omfattning. Å andra sidan skulle utvecklingen av volontärtjänster för unga också kunna utgöra ett attraktivt alternativ för att öka ungdomars samhällsengagemang, också om militärtjänst och civiltjänst blir mindre vanligt.

| 2.14 | Frivilligarbete och andra medborgarinitiativ uppmärksammas i dag allt mer. Företrädare för medlemsstaterna, anslutningsländerna och kommissionen träffades i Rom på inbjudan av det italienska ordförandeskapet 2004 för den första konferensen om medborgartjänster och ungdomar. Det italienska ordförandeskapet för konferensen rekommenderade i slutsatserna bland annat följande:






  — | Systematiskt och regelbundet utbyte av information och goda metoder samt ett förstärkt samarbete mellan medborgartjänster och ungdomspolitik. |
| --- | --- | --- |

2.14

Frivilligarbete och andra medborgarinitiativ uppmärksammas i dag allt mer. Företrädare för medlemsstaterna, anslutningsländerna och kommissionen träffades i Rom på inbjudan av det italienska ordförandeskapet 2004 för den första konferensen om medborgartjänster och ungdomar. Det italienska ordförandeskapet för konferensen rekommenderade i slutsatserna bland annat följande:

—

Systematiskt och regelbundet utbyte av information och goda metoder samt ett förstärkt samarbete mellan medborgartjänster och ungdomspolitik.

| — | Ökat deltagande från ungdomars sida i medborgartjänster för att stärka deras medborgarskap och känsla av solidaritet. |
| --- | --- |

—

Ökat deltagande från ungdomars sida i medborgartjänster för att stärka deras medborgarskap och känsla av solidaritet.

| — | Ökat samarbetet mellan medlemsstaterna, anslutningsländerna och kommissionen på området medborgartjänster för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Ökat samarbetet mellan medlemsstaterna, anslutningsländerna och kommissionen på området medborgartjänster för ungdomar.

3.   Befintliga utbytesprogram

Befintliga utbytesprogram

3.1   Europa

Europa

| 3.1.1 | I programmet ”Aktiv ungdom” ingår det europeiska volontärtjänstprogrammet. Volontärer mellan 18 och 30 år tillbringar 2–12 månader utomlands. De får särskild utbildning, och deras erfarenheter erkänns formellt genom ”Ungdomspasset”. Mellan 1996 och 2006 deltog 30 000 frivilliga i det europeiska volontärtjänstprogrammet. |
| --- | --- |

3.1.1

I programmet ”Aktiv ungdom” ingår det europeiska volontärtjänstprogrammet. Volontärer mellan 18 och 30 år tillbringar 2–12 månader utomlands. De får särskild utbildning, och deras erfarenheter erkänns formellt genom ”Ungdomspasset”. Mellan 1996 och 2006 deltog 30 000 frivilliga i det europeiska volontärtjänstprogrammet.

| 3.1.2 | Från och med 2009 involveras äldre personer i de institutionaliserade formerna av europeisk frivilligverksamhet inom ramen för Grundtvigprogrammet. Även om dessa utbyten till en början kommer att vara småskaliga, bör man notera att Europeiska kommissionen försöker att finna former för stöd till frivilligarbete som utförs av personer i olika åldersgrupper. De åtgärder som vidtas inom ramen för kommissionens program ”Ett Europa för medborgarna” skapar reella möjligheter till utbyte av volontärer från olika länder och olika åldersgrupper. |
| --- | --- |

3.1.2

Från och med 2009 involveras äldre personer i de institutionaliserade formerna av europeisk frivilligverksamhet inom ramen för Grundtvigprogrammet. Även om dessa utbyten till en början kommer att vara småskaliga, bör man notera att Europeiska kommissionen försöker att finna former för stöd till frivilligarbete som utförs av personer i olika åldersgrupper. De åtgärder som vidtas inom ramen för kommissionens program ”Ett Europa för medborgarna” skapar reella möjligheter till utbyte av volontärer från olika länder och olika åldersgrupper.

| 3.1.3 | Sedan många år finns det tusentals organisationer som bedriver bilateralt samarbete i EU-länderna, där utbytet av volontärer spelar en viktig roll. Detta sker på ett decentraliserat sätt, och därför finns det inte några uppgifter om hur omfattande detta fenomen är. Om man bara beaktar de utbyten som anordnas av organisationer som verkar inom ramen för internationella strukturer står det dock klart att ett betydande antal framför allt unga européer deltar i dem. |
| --- | --- |

3.1.3

Sedan många år finns det tusentals organisationer som bedriver bilateralt samarbete i EU-länderna, där utbytet av volontärer spelar en viktig roll. Detta sker på ett decentraliserat sätt, och därför finns det inte några uppgifter om hur omfattande detta fenomen är. Om man bara beaktar de utbyten som anordnas av organisationer som verkar inom ramen för internationella strukturer står det dock klart att ett betydande antal framför allt unga européer deltar i dem.

| 3.1.4 | Programmet bygger på vissa grundläggande värderingar och kvalitetsstandarder som fastställs i dess stadga. För att skydda och upprätthålla dessa måste organisationer som vill sända ut eller ta emot volontärer inom ramen för programmet eller samordna ett programprojekt först ackrediteras. |
| --- | --- |

3.1.4

Programmet bygger på vissa grundläggande värderingar och kvalitetsstandarder som fastställs i dess stadga. För att skydda och upprätthålla dessa måste organisationer som vill sända ut eller ta emot volontärer inom ramen för programmet eller samordna ett programprojekt först ackrediteras.

| 3.1.5 | Erasmusprogrammet har varit mycket framgångsrikt när det gäller att öka rörligheten för universitetsstuderande och bidra till samarbetet mellan högre utbildningsanstalter. Cirka 90 % av de europeiska universiteten deltar i Erasmusprogrammet, och 1,9 miljoner studenter har deltagit sedan starten 1987. Programmet kommer att utöka åtgärderna för rörlighet ytterligare under kommande år. Målet är 3 miljoner Erasmusstudenter 2012. |
| --- | --- |

3.1.5

Erasmusprogrammet har varit mycket framgångsrikt när det gäller att öka rörligheten för universitetsstuderande och bidra till samarbetet mellan högre utbildningsanstalter. Cirka 90 % av de europeiska universiteten deltar i Erasmusprogrammet, och 1,9 miljoner studenter har deltagit sedan starten 1987. Programmet kommer att utöka åtgärderna för rörlighet ytterligare under kommande år. Målet är 3 miljoner Erasmusstudenter 2012.

| 3.1.6 | Leonardo då Vinci-programmet stöder rörlighet bland dem som genomgår grundläggande yrkesutbildning, rörlighet för anställda och egenföretagare samt rörlighet för personal i yrkesutbildning. |
| --- | --- |

3.1.6

Leonardo då Vinci-programmet stöder rörlighet bland dem som genomgår grundläggande yrkesutbildning, rörlighet för anställda och egenföretagare samt rörlighet för personal i yrkesutbildning.

3.2   Medlemsstaterna

Medlemsstaterna

| 3.2.1 | EESK konstaterar att det finns olika former och traditioner i fråga om medborgartjänst och andra typer av frivilligarbete i medlemsstaterna som syftar till aktivt medborgarskap, solidaritet och social utveckling. Kommittén vill understryka den roll som spelas och de bidrag som lämnas av icke-statliga organisationer verksamma på områdena ungdomsarbete eller volontärtjänster. Kommittén är också medveten om att inte mycket information finns om medlemsstaternas program för medborgartjänster eller frivilligverksamhet. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK konstaterar att det finns olika former och traditioner i fråga om medborgartjänst och andra typer av frivilligarbete i medlemsstaterna som syftar till aktivt medborgarskap, solidaritet och social utveckling. Kommittén vill understryka den roll som spelas och de bidrag som lämnas av icke-statliga organisationer verksamma på områdena ungdomsarbete eller volontärtjänster. Kommittén är också medveten om att inte mycket information finns om medlemsstaternas program för medborgartjänster eller frivilligverksamhet.

| 3.2.2 | I ett antal medlemsstater som Tyskland, Italien och Frankrike finns redan olika typer av medborgartjänster för ungdom (obligatoriska eller frivilliga). I vissa andra länder håller man på att införa eller överväger att införa sådana tjänster. |
| --- | --- |

3.2.2

I ett antal medlemsstater som Tyskland, Italien och Frankrike finns redan olika typer av medborgartjänster för ungdom (obligatoriska eller frivilliga). I vissa andra länder håller man på att införa eller överväger att införa sådana tjänster.

4.   Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ

Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ

4.1   Befintliga politiska initiativ

Befintliga politiska initiativ

Kommittén välkomnar rådets rekommendation som syftar till att främja unga volontärers rörlighet i Europa. EESK välkomnar också Europaparlamentets resolution av den 22 april 2008 om frivilligarbete som bidrag till ekonomisk och social sammanhållning. Den sätter fokus på behovet av att mobilisera resurser för frivilligarbete och öppna program också för andra grupper än ungdomar.

EESK välkomnar också kommissionens uppmaning att genomföra den förberedande åtgärden Amicus i syfte att främja de gränsöverskridande möjligheterna att placera ungdomar i medborgartjänst och volontärarbete, uppmuntra utvecklingen av en europeisk ram och möjliggöra tester och utvärdering.

| 4.1.1 | EESK skulle därför välkomna ett initiativ från medlemsstater med starka traditioner och intressen på området om att inleda ett samarbete där de befintliga formerna av medborgartjänst eller civiltjänst skulle kunna innehålla ett gränsöverskridande inslag. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK skulle därför välkomna ett initiativ från medlemsstater med starka traditioner och intressen på området om att inleda ett samarbete där de befintliga formerna av medborgartjänst eller civiltjänst skulle kunna innehålla ett gränsöverskridande inslag.

| 4.1.2 | EESK instämmer i att bristen på samordning mellan de olika nationella systemen, liksom bristen på information, begränsar de möjligheter som det europeiska volontärtjänstprogrammet skulle kunna erbjuda, och detta är oroande. Kommittén välkomnar också försöken att höja det europeiska volontärtjänstprogrammets profil i nivå med Erasmusprogrammets. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK instämmer i att bristen på samordning mellan de olika nationella systemen, liksom bristen på information, begränsar de möjligheter som det europeiska volontärtjänstprogrammet skulle kunna erbjuda, och detta är oroande. Kommittén välkomnar också försöken att höja det europeiska volontärtjänstprogrammets profil i nivå med Erasmusprogrammets.

4.2   Vilka ambitioner bör vi ha?

Vilka ambitioner bör vi ha?

| 4.2.1 | EESK menar att EU bör ställa upp ambitiösa mål som syftar till ökat medborgardeltagande i det civila samhället. Ett första steg skulle vara att genomföra de rekommendationer som EESK lade fram i föregående yttrande (se punkt 2.5). |
| --- | --- |

4.2.1

EESK menar att EU bör ställa upp ambitiösa mål som syftar till ökat medborgardeltagande i det civila samhället. Ett första steg skulle vara att genomföra de rekommendationer som EESK lade fram i föregående yttrande (se punkt 2.5).

| 4.2.2 | EU skulle kunna främja ett europeiskt medborgarskapsinitiativ som förenar utbytesprogrammens politik och verksamhet som inte bara fokuserar på ungdomar, utan dessutom innebär större fokus på Europa. Tjänstgöringen bör helst fullgöras i ett annat land än deltagarens hemland. Kommittén anser att EU bör avsätta större ekonomiska resurser till sådana program. |
| --- | --- |

4.2.2

EU skulle kunna främja ett europeiskt medborgarskapsinitiativ som förenar utbytesprogrammens politik och verksamhet som inte bara fokuserar på ungdomar, utan dessutom innebär större fokus på Europa. Tjänstgöringen bör helst fullgöras i ett annat land än deltagarens hemland. Kommittén anser att EU bör avsätta större ekonomiska resurser till sådana program.

| 4.2.3 | I första skedet skulle det syfta till att dubblera deltagandet i de nuvarande ungdomsutbytena. Detta skulle vara möjligt med tanke på att Erasmusprogrammet i dag omfattar mer än 100 000 studenter, medan endast en mycket liten andel av Europas ungdomar deltar i andra utbytesprogram för ungdomar i Europa. På lång sikt skulle dessa program kunna sikta på ett deltagande i nivå med Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

4.2.3

I första skedet skulle det syfta till att dubblera deltagandet i de nuvarande ungdomsutbytena. Detta skulle vara möjligt med tanke på att Erasmusprogrammet i dag omfattar mer än 100 000 studenter, medan endast en mycket liten andel av Europas ungdomar deltar i andra utbytesprogram för ungdomar i Europa. På lång sikt skulle dessa program kunna sikta på ett deltagande i nivå med Erasmusprogrammet.

| 4.2.4 | EESK anser att man i större utsträckning måste inrikta insatserna på missgynnad ungdom. Denna grupp skulle dra mest nytta av att delta i det civila samhället, men missgynnade ungdomar saknar ofta de ekonomiska eller utbildningsmässiga kvalifikationerna. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK anser att man i större utsträckning måste inrikta insatserna på missgynnad ungdom. Denna grupp skulle dra mest nytta av att delta i det civila samhället, men missgynnade ungdomar saknar ofta de ekonomiska eller utbildningsmässiga kvalifikationerna.

| 4.2.5 | Ett sådant initiativ skulle också kunna inkludera andra grupper än ungdomar. Europas befolkning åldras, men de äldre är aktivare än förut och vill också spela en mer synlig roll i samhället. Om systemen omfattade även andra grupper, t.ex. pensionärer, skulle detta bidra till ”aktivt åldrande” samt föra nya grupper av människor från olika länder närmare varandra. Det skulle ge äldre möjlighet att delta i samhällslivet och känna att deras livserfarenhet kommer till nytta. Detta skulle påverka deras hälsa och livskvalitet på ett positivt sätt. När unga och gamla arbetar tillsammans i frivilligverksamhet kan det leda till att förståelsen mellan generationerna ökar genom att man utbyter erfarenheter och stöder varandra. |
| --- | --- |

4.2.5

Ett sådant initiativ skulle också kunna inkludera andra grupper än ungdomar. Europas befolkning åldras, men de äldre är aktivare än förut och vill också spela en mer synlig roll i samhället. Om systemen omfattade även andra grupper, t.ex. pensionärer, skulle detta bidra till ”aktivt åldrande” samt föra nya grupper av människor från olika länder närmare varandra. Det skulle ge äldre möjlighet att delta i samhällslivet och känna att deras livserfarenhet kommer till nytta. Detta skulle påverka deras hälsa och livskvalitet på ett positivt sätt. När unga och gamla arbetar tillsammans i frivilligverksamhet kan det leda till att förståelsen mellan generationerna ökar genom att man utbyter erfarenheter och stöder varandra.

| 4.2.6 | Det är viktigt att säkerställa bättre samarbete mellan befintliga nationella och europeiska program. Detta skulle minska antalet tekniska hinder, till exempel brist på ömsesidigt erkännande av erfarenheter av medborgartjänst och ungdomars kvalifikationer eller frågor rörande sjukvårds- och olycksfallsförsäkring. EU bör därför besluta om en märkning av utbytesprogram som uppfyller unionens kvalitetsnormer. |
| --- | --- |

4.2.6

Det är viktigt att säkerställa bättre samarbete mellan befintliga nationella och europeiska program. Detta skulle minska antalet tekniska hinder, till exempel brist på ömsesidigt erkännande av erfarenheter av medborgartjänst och ungdomars kvalifikationer eller frågor rörande sjukvårds- och olycksfallsförsäkring. EU bör därför besluta om en märkning av utbytesprogram som uppfyller unionens kvalitetsnormer.

| 4.2.7 | I dag är det statliga stödet viktigt för att kunna stimulera utvecklingsprogram och säkerställa kvalitetsnormer. Inget land täcker emellertid alla kostnader för frivilligprojekt. Särskilt när det gäller gränsöverskridande verksamhet eftersträvas ofta ytterligare, privat, finansiering. För att uppmuntra utbyte och bygga upp ett europeiskt medborgarskapsinitiativ måste EU därför avsevärt öka sin budget för frivilligverksamhet, inbegripet utbyten, så att den täcker utgifter för samordning, stimulansåtgärder och ömsesidigt stöd mellan länder. EESK uppmanar också medlemsstaterna att öka finansieringen av denna verksamhet. |
| --- | --- |

4.2.7

I dag är det statliga stödet viktigt för att kunna stimulera utvecklingsprogram och säkerställa kvalitetsnormer. Inget land täcker emellertid alla kostnader för frivilligprojekt. Särskilt när det gäller gränsöverskridande verksamhet eftersträvas ofta ytterligare, privat, finansiering. För att uppmuntra utbyte och bygga upp ett europeiskt medborgarskapsinitiativ måste EU därför avsevärt öka sin budget för frivilligverksamhet, inbegripet utbyten, så att den täcker utgifter för samordning, stimulansåtgärder och ömsesidigt stöd mellan länder. EESK uppmanar också medlemsstaterna att öka finansieringen av denna verksamhet.

| 4.2.8 | Kommittén anser att det är viktigt att främja en inriktning på tredje land som skulle innebära att volontärer kan tjänstgöra utomlands och därmed bidra till EU:s arbete för att uppnå millenniemålen och genomföra den europeiska utvecklings- och biståndspolitiken. Ett initiativ som främjar en vidare ram och ett större antal utbyten bör också samordnas med den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, som enligt Lissabonfördraget ska inrättas. Kåren bör också på lång sikt inbegripa andra grupper än ungdomar. I det sammanhanget är det viktigt att se till att EU:s visumpolitik inte i onödan hindrar sådana utbyten. |
| --- | --- |

4.2.8

Kommittén anser att det är viktigt att främja en inriktning på tredje land som skulle innebära att volontärer kan tjänstgöra utomlands och därmed bidra till EU:s arbete för att uppnå millenniemålen och genomföra den europeiska utvecklings- och biståndspolitiken. Ett initiativ som främjar en vidare ram och ett större antal utbyten bör också samordnas med den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd, som enligt Lissabonfördraget ska inrättas. Kåren bör också på lång sikt inbegripa andra grupper än ungdomar. I det sammanhanget är det viktigt att se till att EU:s visumpolitik inte i onödan hindrar sådana utbyten.

| 4.2.9 | EU behöver också lyfta fram och utvärdera detta område genom att ta initiativ till och stödja forskning samt utveckla statistiken. Samarbete mellan befintliga medborgartjänster måste också diskuteras ytterligare, följas upp och övervakas i lämpligt institutionellt sammanhang. |
| --- | --- |

4.2.9

EU behöver också lyfta fram och utvärdera detta område genom att ta initiativ till och stödja forskning samt utveckla statistiken. Samarbete mellan befintliga medborgartjänster måste också diskuteras ytterligare, följas upp och övervakas i lämpligt institutionellt sammanhang.

4.3   Vinster och utmaningar

Vinster och utmaningar

| 4.3.1 | Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ skulle bidra till att stödja universella och europeiska värden som frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter utöver grundläggande friheter samt rättsstaten. Programmet skulle också syfta till att utveckla social kompetens, språkkunskaper samt förmågan att arbeta i nätverk, ge kunskaper om EU:s uppbyggnad och funktion samt möjlighet att inhämta och dela med sig av erfarenheter. Kunskapsinhämtning eller möjligheten att lära sig mer om sig själv och sin förmåga är motiv som ofta ligger bakom ungas engagemang i frivilligarbete, drivkrafter som också ger ökade möjligheter att uppfylla kunskapssamhällets krav. |
| --- | --- |

4.3.1

Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ skulle bidra till att stödja universella och europeiska värden som frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter utöver grundläggande friheter samt rättsstaten. Programmet skulle också syfta till att utveckla social kompetens, språkkunskaper samt förmågan att arbeta i nätverk, ge kunskaper om EU:s uppbyggnad och funktion samt möjlighet att inhämta och dela med sig av erfarenheter. Kunskapsinhämtning eller möjligheten att lära sig mer om sig själv och sin förmåga är motiv som ofta ligger bakom ungas engagemang i frivilligarbete, drivkrafter som också ger ökade möjligheter att uppfylla kunskapssamhällets krav.

| 4.3.2 | EESK anser att det finns avsevärt utrymme för gränsöverskridande samarbete och utbyte av frivilliga på en mängd områden (t.ex. social integration, mänskliga behov, barn och ungdom, idrott, information, förvaltning av natur- och kulturarvet, kultur och konst, miljö, räddningstjänst osv.) som kan framhäva den europeiska dimensionen i medborgarskapet. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK anser att det finns avsevärt utrymme för gränsöverskridande samarbete och utbyte av frivilliga på en mängd områden (t.ex. social integration, mänskliga behov, barn och ungdom, idrott, information, förvaltning av natur- och kulturarvet, kultur och konst, miljö, räddningstjänst osv.) som kan framhäva den europeiska dimensionen i medborgarskapet.

| 4.3.3 | EESK anser att det europeiska medborgarskapsinitiativet också skulle stärka samarbetet mellan medlemsstaterna, anslutningsländerna och de länder som berörs av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) med avseende på aktivt medborgarskap och solidaritet. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK anser att det europeiska medborgarskapsinitiativet också skulle stärka samarbetet mellan medlemsstaterna, anslutningsländerna och de länder som berörs av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) med avseende på aktivt medborgarskap och solidaritet.

| 4.3.4 | Frivilligarbetare kan målinriktat samla viktiga icke-formella erfarenheter och kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden samt bygga upp kontaktnätverk. De kan också skaffa sig nyckelkompetens och kunskaper på områdena informationsverksamhet, kommunikation, framställning i tal och skrift, social kompetens, ledarskap och yrkesutbildning. Det ideella arbetet kan alltså utgöra en viktig beståndsdel i meritförteckningen och karriären. Man måste emellertid se till att ungdomars frivilligverksamhet och icke-formella kunskaper erkänns. |
| --- | --- |

4.3.4

Frivilligarbetare kan målinriktat samla viktiga icke-formella erfarenheter och kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden samt bygga upp kontaktnätverk. De kan också skaffa sig nyckelkompetens och kunskaper på områdena informationsverksamhet, kommunikation, framställning i tal och skrift, social kompetens, ledarskap och yrkesutbildning. Det ideella arbetet kan alltså utgöra en viktig beståndsdel i meritförteckningen och karriären. Man måste emellertid se till att ungdomars frivilligverksamhet och icke-formella kunskaper erkänns.

| 4.3.5 | Det finns också utmaningar. En är bristen på rättslig status för frivilligarbetare. Frivilligarbetarnas ställning definieras i enlighet med nationella ramar, och detsamma gäller för organisationer i landet och i viss mån utomlands. Det finns ingen nationell lagstiftningsram som ger till exempel deltagare i det europeiska volontärtjänstprogrammet liknande rättslig ställning. |
| --- | --- |

4.3.5

Det finns också utmaningar. En är bristen på rättslig status för frivilligarbetare. Frivilligarbetarnas ställning definieras i enlighet med nationella ramar, och detsamma gäller för organisationer i landet och i viss mån utomlands. Det finns ingen nationell lagstiftningsram som ger till exempel deltagare i det europeiska volontärtjänstprogrammet liknande rättslig ställning.

| 4.3.6 | Frågor rörande försäkring, hälsa och säkerhet måste också lösas. Adekvat socialt skydd bör säkerställas för frivilligarbetare under tjänstgöringen, men detta är svårt att erbjuda om bestämmelserna om social trygghet för gränsöverskridande frivilligarbete skiljer sig åt mellan olika länder. EESK anser därför att kommissionen bör främja samförstånd i dessa frågor, och uppmanar medlemsländerna och berörda institutioner att lösa dessa viktiga frågor. |
| --- | --- |

4.3.6

Frågor rörande försäkring, hälsa och säkerhet måste också lösas. Adekvat socialt skydd bör säkerställas för frivilligarbetare under tjänstgöringen, men detta är svårt att erbjuda om bestämmelserna om social trygghet för gränsöverskridande frivilligarbete skiljer sig åt mellan olika länder. EESK anser därför att kommissionen bör främja samförstånd i dessa frågor, och uppmanar medlemsländerna och berörda institutioner att lösa dessa viktiga frågor.

| 4.3.7 | Alla ansträngningar måste göras för att undvika potentiella konflikter när det gäller vad som är betalt arbete och vad som är frivilligarbete. Därför måste skillnaderna mellan arbetstagare och frivilligarbetare samt de senares ansvarsområde, om så är tillämpligt, fastställas tydligt. Avsikten är inte att frivilligverksamhet ska ersätta yrkesarbete. Det är därför viktigt att man samarbetar med arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

4.3.7

Alla ansträngningar måste göras för att undvika potentiella konflikter när det gäller vad som är betalt arbete och vad som är frivilligarbete. Därför måste skillnaderna mellan arbetstagare och frivilligarbetare samt de senares ansvarsområde, om så är tillämpligt, fastställas tydligt. Avsikten är inte att frivilligverksamhet ska ersätta yrkesarbete. Det är därför viktigt att man samarbetar med arbetsmarknadsparterna.

5.   Det organiserade civila samhällets och EESK:s roll

Det organiserade civila samhällets och EESK:s roll

| 5.1 | Det organiserade civila samhället är kärnområdet för frivilligarbete. Det finns redan en mängd organisationer i det civila samhället som är engagerade i det europeiska volontärtjänstprogrammet och andra EU-program. Frivilligorganisationer bör även fortsättningsvis spela en viktig roll också i samband med bredare utbytesprogram. |
| --- | --- |

5.1

Det organiserade civila samhället är kärnområdet för frivilligarbete. Det finns redan en mängd organisationer i det civila samhället som är engagerade i det europeiska volontärtjänstprogrammet och andra EU-program. Frivilligorganisationer bör även fortsättningsvis spela en viktig roll också i samband med bredare utbytesprogram.

| 5.2 | Ideella organisationer och frivilligorganisationer tillhandahåller i allt större utsträckning olika välfärdstjänster i Europa. Samtidigt försvagas i många fall deltagandet i folkrörelser. Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ kan mot den bakgrunden bidra till att öka människors deltagande i det organiserade civila samhället och förbättra organisationernas möjligheter att själva utvecklas. En omprövning och diskussion om de ideella organisationernas roll och position i samhället kan leda till en förändring av deras särskilda bidrag och öka medvetenheten om deras mervärde i samhället. |
| --- | --- |

5.2

Ideella organisationer och frivilligorganisationer tillhandahåller i allt större utsträckning olika välfärdstjänster i Europa. Samtidigt försvagas i många fall deltagandet i folkrörelser. Ett europeiskt medborgarskapsinitiativ kan mot den bakgrunden bidra till att öka människors deltagande i det organiserade civila samhället och förbättra organisationernas möjligheter att själva utvecklas. En omprövning och diskussion om de ideella organisationernas roll och position i samhället kan leda till en förändring av deras särskilda bidrag och öka medvetenheten om deras mervärde i samhället.

| 5.3 | Det europeiska medborgarskapsinitiativet kan också bidra till ett starkare och livskraftigare civilt samhälle. Detta kommer också att öka det sociala kapitalet, i form av förtroende, minskad korruption och stort deltagande i frivilligorganisationer. |
| --- | --- |

5.3

Det europeiska medborgarskapsinitiativet kan också bidra till ett starkare och livskraftigare civilt samhälle. Detta kommer också att öka det sociala kapitalet, i form av förtroende, minskad korruption och stort deltagande i frivilligorganisationer.

| 5.4 | Problemet med ackrediteringen av organisationer och frågan om kvaliteten på utbytesperioden har ofta påverkat organisationer i det civila samhället. EESK skulle vilja uppmuntra det organiserade civila samhället i medlemsstaterna och på EU-nivå att samarbeta för att finna gemensamma principer i fråga om ackreditering och för att utveckla ytterligare gemensamma kvalitetskriterier. Detta skulle vid behov kunna göras i samarbete med ansvariga offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

5.4

Problemet med ackrediteringen av organisationer och frågan om kvaliteten på utbytesperioden har ofta påverkat organisationer i det civila samhället. EESK skulle vilja uppmuntra det organiserade civila samhället i medlemsstaterna och på EU-nivå att samarbeta för att finna gemensamma principer i fråga om ackreditering och för att utveckla ytterligare gemensamma kvalitetskriterier. Detta skulle vid behov kunna göras i samarbete med ansvariga offentliga förvaltningar.

| 5.5 | EESK är medveten om att frågan bör följas upp till exempel i form av en konferens. En sådan konferens bör omfatta alla nationella organ för medborgartjänster, kommissionen och icke-statliga organisationer med verksamhet på områdena ungdomstjänst eller volontärtjänst, i syfte att främja utvecklingen av en ram för ett europeiskt medborgarskapsinitiativ. |
| --- | --- |

5.5

EESK är medveten om att frågan bör följas upp till exempel i form av en konferens. En sådan konferens bör omfatta alla nationella organ för medborgartjänster, kommissionen och icke-statliga organisationer med verksamhet på områdena ungdomstjänst eller volontärtjänst, i syfte att främja utvecklingen av en ram för ett europeiskt medborgarskapsinitiativ.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  14825/08, JEUN 101.

1

(2)  Se EESK:s yttrande om ”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället”, föredragande: Koller (EUT C 325, 30.12.2006).

2

(3)  Eftersom begreppet medborgartjänst (civic service) tolkas olika i de olika medlemsstaterna har EESK för att undvika förvirring använt begreppet ”medborgarinitiativ” i föreliggande yttrande.

3

civic service

(4)  Se EESK:s yttrande om ”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället”, föredragande: Koller (EUT C 325, 30.12.2006).

4

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Punkt 2.11

Ändra enligt följande:

”1.1 För närvarande genomförs
  utgör frivilligverksamheten för ungdomar en prioritet för
  framför allt genom den öppna samordningsmetoden inom ramen för EU:s ungdomspolitik, som har följande tre prioriterade områden:

| — | Uppmuntra ungdomar till att medverka som aktiva samhällsmedborgare och delta i det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra ungdomar till att medverka som aktiva samhällsmedborgare och delta i det civila samhället.

| — | Främja frivilligverksamhet för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Främja frivilligverksamhet för ungdomar.

| — | Förbättra informationen till ungdomar och de befintliga informationstjänsterna för ungdomar om frivilligverksamhet på ungdomsområdet och uppmuntra ökade kunskaper om och förståelse för ungdomar.” |
| --- | --- |

—

Förbättra informationen till ungdomar och de befintliga informationstjänsterna för ungdomar om frivilligverksamhet på ungdomsområdet och uppmuntra ökade kunskaper om och förståelse för ungdomar.”

Omröstningsresultat:

Röster för: 49 Röster emot: 69 Nedlagda röster: 19

Punkt 4.3.7

Lägg till text:

”Alla ansträngningar måste göras för att undvika potentiella konflikter när det gäller vad som är betalt arbete och vad som är frivilligarbete. Därför måste skillnaderna mellan arbetstagare och frivilligarbetare samt de senares ansvarsområde, om så är tillämpligt, fastställas tydligt. Avsikten är inte att frivilligverksamhet ska ersätta yrkesarbete. Det är därför viktigt att man
  organisationer som företräder frivilligarbetare samarbetar med arbetsmarknadsparterna.”

Omröstningsresultat:

Omröstningsresultat:

Röster för: 48 Röster emot: 77 Nedlagda röster: 23

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Samarbete och kunskapsöverföring mellan forskningsorganisationer, näringslivet samt små och medelstora företag – en viktig förutsättning för innovation” (Initiativyttrande)

2009/C 218/02

Den 10 juli 2008 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Samarbete och kunskapsöverföring mellan forskningsorganisationer, näringslivet samt små och medelstora företag – en viktig förutsättning för innovation”.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2009. Föredragande var Gerd WOLF.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 26 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 158 röster för och 1 nedlagd röst.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | Föreliggande yttrande handlar om samarbetet och kunskapsöverföringen mellan forskningsorganisationer (Research Performing Organisations), näringslivet samt små och medelstora företag. Detta samarbete är mycket viktigt för att vetenskapliga forskningsresultat ska kunna leda till att innovativa produkter och processer utvecklas. |
| --- | --- |

1.1

Föreliggande yttrande handlar om samarbetet och kunskapsöverföringen mellan forskningsorganisationer (Research Performing Organisations), näringslivet samt små och medelstora företag. Detta samarbete är mycket viktigt för att vetenskapliga forskningsresultat ska kunna leda till att innovativa produkter och processer utvecklas.

Research Performing Organisations

| 1.2 | Kommittén rekommenderar att man regelbundet informerar medarbetare inom näringslivet och i små och medelstora företag om den rikedom av kunskap och teknologi som finns vid universitet och forskningsorganisationer inom EU och hur man kan skapa relevanta kontakter med dessa. Kommittén anser därför att kommissionen bör verka för att inrätta ett gemensamt europeiskt söksystem (via internet) som skulle integrera och komplettera dagens informationssystem, som således bättre än hittills skulle uppfylla de speciella informationsbehoven. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén rekommenderar att man regelbundet informerar medarbetare inom näringslivet och i små och medelstora företag om den rikedom av kunskap och teknologi som finns vid universitet och forskningsorganisationer inom EU och hur man kan skapa relevanta kontakter med dessa. Kommittén anser därför att kommissionen bör verka för att inrätta ett gemensamt europeiskt söksystem (via internet) som skulle integrera och komplettera dagens informationssystem, som således bättre än hittills skulle uppfylla de speciella informationsbehoven.

| 1.3 | Kommittén stöder insatserna för fri tillgång till vetenskapliga publikationer på internet. Detta arbete är dock i regel förenat med ökade offentliga kostnader, och därför bör man sträva efter att komma överens om ömsesidiga regleringar mellan EU:s medlemsstater och med stater utanför Europa. Forskningsorganisationerna och deras forskare ska därmed inte begränsas i sin frihet att välja den tidskrift eller det forum som lämpar sig bäst för att de publicerade resultaten ska spridas och få erkännande i hela världen. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén stöder insatserna för fri tillgång till vetenskapliga publikationer på internet. Detta arbete är dock i regel förenat med ökade offentliga kostnader, och därför bör man sträva efter att komma överens om ömsesidiga regleringar mellan EU:s medlemsstater och med stater utanför Europa. Forskningsorganisationerna och deras forskare ska därmed inte begränsas i sin frihet att välja den tidskrift eller det forum som lämpar sig bäst för att de publicerade resultaten ska spridas och få erkännande i hela världen.

| 1.4 | Kommittén rekommenderar att man fortsätter att överväga fri tillgång till vetenskapliga data, men att man även fastställer gränserna för en sådan metod. Syftet är inte att få en förhastad fri tillgång till alla data från forskningsprocessen, inklusive så kallade rådata. Kommittén rekommenderar att kommissionen arbetar försiktigt och successivt i samråd med de berörda forskarna. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén rekommenderar att man fortsätter att överväga fri tillgång till vetenskapliga data, men att man även fastställer gränserna för en sådan metod. Syftet är inte att få en förhastad fri tillgång till alla data från forskningsprocessen, inklusive så kallade rådata. Kommittén rekommenderar att kommissionen arbetar försiktigt och successivt i samråd med de berörda forskarna.

| 1.5 | Med hänsyn till de olika arbetskulturer som finns i forskarvärlden respektive näringslivet, rekommenderar kommittén att man ser till att en rättvis balans uppnås mellan dessa områdens olika intressen, det vill säga motsatsförhållandet mellan tidigt publicerade resultat och behovet av sekretess samt immaterialrätt, inklusive patent. |
| --- | --- |

1.5

Med hänsyn till de olika arbetskulturer som finns i forskarvärlden respektive näringslivet, rekommenderar kommittén att man ser till att en rättvis balans uppnås mellan dessa områdens olika intressen, det vill säga motsatsförhållandet mellan tidigt publicerade resultat och behovet av sekretess samt immaterialrätt, inklusive patent.

| 1.6 | Kommittén välkomnar därför att kommissionen i sin rekommendation om förvaltningen av immateriell egendom under tiden klarlagt att man inte på något sätt vill ingripa i hur samarbetspartner upprättar fria avtal, inte ens vid kontraktsforskning. Kommissionens rekommendationer ska vara ett stöd och inte en tvångströja. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén välkomnar därför att kommissionen i sin rekommendation om förvaltningen av immateriell egendom under tiden klarlagt att man inte på något sätt vill ingripa i hur samarbetspartner upprättar fria avtal, inte ens vid kontraktsforskning. Kommissionens rekommendationer ska vara ett stöd och inte en tvångströja.

| 1.7 | Kommittén upprepar att man rekommenderar ett europeiskt gemenskapspatent med en lämplig nyhetsfrist, alltså en tidsfrist för förhandsoffentliggörande (grace period) som inte skadar nyhetsvärdet. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén upprepar att man rekommenderar ett europeiskt gemenskapspatent med en lämplig nyhetsfrist, alltså en tidsfrist för förhandsoffentliggörande (grace period) som inte skadar nyhetsvärdet.

grace period

| 1.8 | När det gäller utveckling av forskningsinfrastruktur, t.ex. acceleratorer, strålkällor, satelliter, markbaserade astronomiska instrument eller fusionsanläggningar, är forskningsorganisationerna inte i första hand leverantören av ny kunskap utan uppdragsgivare och kunder. Kommittén rekommenderar att man noga granskar de hittillsvarande erfarenheterna från tillämpningen av EU:s och medlemsstaternas existerande bidrags-, budget-, anbuds- och konkurrensregler för att se om de räcker till för att man ska kunna upprätthålla och använda den kompetens och de specialkunskaper som förvärvats inom näringslivet vid sådana uppdrag till gagn för både Europas konkurrenskraft och senare följduppdrag, eller om det finns behov av en ny industripolitik. |
| --- | --- |

1.8

När det gäller utveckling av forskningsinfrastruktur, t.ex. acceleratorer, strålkällor, satelliter, markbaserade astronomiska instrument eller fusionsanläggningar, är forskningsorganisationerna inte i första hand leverantören av ny kunskap utan uppdragsgivare och kunder. Kommittén rekommenderar att man noga granskar de hittillsvarande erfarenheterna från tillämpningen av EU:s och medlemsstaternas existerande bidrags-, budget-, anbuds- och konkurrensregler för att se om de räcker till för att man ska kunna upprätthålla och använda den kompetens och de specialkunskaper som förvärvats inom näringslivet vid sådana uppdrag till gagn för både Europas konkurrenskraft och senare följduppdrag, eller om det finns behov av en ny industripolitik.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Kommittén har publicerat många yttranden (1) om forskningspolitiska frågor, och har då särskilt pekat på hur viktigt det är med tillräckligt mycket forskning och utveckling för att målen från Lissabon och Barcelona ska uppnås. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén har publicerat många yttranden (1) om forskningspolitiska frågor, och har då särskilt pekat på hur viktigt det är med tillräckligt mycket forskning och utveckling för att målen från Lissabon och Barcelona ska uppnås.

1

| 2.2 | En särskilt viktig aspekt i dessa rekommendationer gäller samarbetet mellan forskningsorganisationer (inklusive universitet), (Public Research Organisations, PROs, eller Research Performing Organisations), näringslivet samt små och medelstora företag och den kunskapsöverföring som behövs för att innovativa processer och säljbara produkter ska kunna utvecklas. Detta yttrande går djupare in på denna aspekt och koncentrerar sig på de frågor som tas upp i avsnitt 3–5: a) offentliggörande och information, b) samarbete om utveckling av produkter och processer som kan hävda sig på marknaden samt c) samarbete om utveckling av forskningsinfrastruktur (2). |
| --- | --- |

2.2

En särskilt viktig aspekt i dessa rekommendationer gäller samarbetet mellan forskningsorganisationer (inklusive universitet), (Public Research Organisations, PROs, eller Research Performing Organisations), näringslivet samt små och medelstora företag och den kunskapsöverföring som behövs för att innovativa processer och säljbara produkter ska kunna utvecklas. Detta yttrande går djupare in på denna aspekt och koncentrerar sig på de frågor som tas upp i avsnitt 3–5: a) offentliggörande och information, b) samarbete om utveckling av produkter och processer som kan hävda sig på marknaden samt c) samarbete om utveckling av forskningsinfrastruktur (2).

Public Research Organisations, PROs,

Research Performing Organisations

2

| 2.3 | Dessa frågor berör jämvikten, men även motsatsförhållandet, mellan samarbete och konkurrens. Å ena sidan är samarbete en nödvändighet för att upprätthålla och stärka den europeiska industrins konkurrenskraft gentemot länder utanför EU. Å andra sidan får konkurrenssituationen mellan de europeiska företagen inte snedvridas, något som regleras genom de bestämmelser om statligt stöd (europeisk bidragsrätt) som ska säkra en rättvis inre marknad. |
| --- | --- |

2.3

Dessa frågor berör jämvikten, men även motsatsförhållandet, mellan samarbete och konkurrens. Å ena sidan är samarbete en nödvändighet för att upprätthålla och stärka den europeiska industrins konkurrenskraft gentemot länder utanför EU. Å andra sidan får konkurrenssituationen mellan de europeiska företagen inte snedvridas, något som regleras genom de bestämmelser om statligt stöd (europeisk bidragsrätt) som ska säkra en rättvis inre marknad.

| 2.4 | De konflikter som detta orsakar utgör bakgrunden till de frågor och rekommendationer som tas upp senare, särskilt vad gäller immaterialrätt och problemen med fri spridning av information i anslutning till denna. |
| --- | --- |

2.4

De konflikter som detta orsakar utgör bakgrunden till de frågor och rekommendationer som tas upp senare, särskilt vad gäller immaterialrätt och problemen med fri spridning av information i anslutning till denna.

| 2.5 | Frågan om samarbete togs även upp av kommissionen och rådet, vilket bl.a. har lett till en rekommendation från kommissionen (3) om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsinstitutioner. Syftet med rekommendationen är att medlemsstaterna och forskningsinstitutionerna ska fås att tillämpa ett mer enhetligt förfarande. Trots ofta helt rimliga målsättningar och förslag hade dock just dessa rekommendationer i sin tur skapat nya frågor och gjort att berörda organisationer uttryckt starka tvivel i fråga om immaterialrätten vid forskningssamverkan eller kontraktsforskning. Dessa frågor och de lösningar som kommissionen under tiden presenterat utgör en del av detta yttrande. |
| --- | --- |

2.5

Frågan om samarbete togs även upp av kommissionen och rådet, vilket bl.a. har lett till en rekommendation från kommissionen (3) om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsinstitutioner. Syftet med rekommendationen är att medlemsstaterna och forskningsinstitutionerna ska fås att tillämpa ett mer enhetligt förfarande. Trots ofta helt rimliga målsättningar och förslag hade dock just dessa rekommendationer i sin tur skapat nya frågor och gjort att berörda organisationer uttryckt starka tvivel i fråga om immaterialrätten vid forskningssamverkan eller kontraktsforskning. Dessa frågor och de lösningar som kommissionen under tiden presenterat utgör en del av detta yttrande.

3

3.   Offentliggörande av vetenskapliga aktiviteter och rön

Offentliggörande av vetenskapliga aktiviteter och rön

3.1   Vetenskapliga publikationer. Traditionellt sett publiceras vetenskapliga rön i tryckta facktidskrifter efter att de genomgått en strikt granskning av sakkunniga vid en inbördes granskning, s.k. peer review. Ibland publiceras de i förväg av forskningsinstituten som pre-prints eller tekniska rapporter etc. Dessutom diskuteras de på fackkonferenser och publiceras i dokumentationen (proceedings).

Vetenskapliga publikationer.

peer review

pre-prints

proceedings).

3.1.1   Internet – den nya dimensionen. I och med internet öppnades en ny dimension för kommunikation och kunskapsöverföring. De flesta av förlagens vetenskapliga tidskrifter publiceras numera även i elektronisk form på internet.

Internet – den nya dimensionen.

3.1.2   Biblioteken och kostnadsfrågan. Tillgången till både tryckta och elektroniska publikationer har i stor utsträckning förverkligats tack vare universitetens och forskningsorganisationernas bibliotek. Universiteten och forskningsorganisationerna måste dock vara i en sådan ekonomisk situation att de kan betala de uppkomna kostnaderna (för publikationer och prenumerationer), något som utgör ett stort problem (4).

Biblioteken och kostnadsfrågan.

4

3.1.3   Kostnadsfri internettillgång till vetenskapliga publikationer. Medan tillgången till vetenskapliga publikationer via internet i dag vanligtvis måste bekostas antingen av biblioteken eller de institutioner som äger dem eller direkt av användaren, så arbetar man sedan länge med att göra denna tillgång kostnadsfri för samtliga användare, s.k. ”Free Open Access” (5). Diverse affärsmodeller och betalningssätt har undersökts för detta ändamål, vilket i några fall redan lett till konkreta avtal. Kommittén stöder detta arbete, men alla avtal kommer emellertid inte att vara kostnadsneutrala för staten. Kommittén rekommenderar därför att man ska sträva efter ett ömsesidigt förhållningssätt både mellan EU:s medlemsstater och med stater utanför Europa.

Kostnadsfri internettillgång till vetenskapliga publikationer.

5

3.1.3.1   Obegränsad valfrihet. Forskningsorganisationerna och deras forskare ska inte begränsas på något sätt när det gäller att fritt välja den tidskrift eller det forum som de anser lämpar sig bäst för att de publicerade resultaten ska spridas och få erkännande i hela världen.

Obegränsad valfrihet.

3.1.4   Fri tillgång till vetenskaplig data. För att kunna få ”fri tillgång” till inte bara vetenskapliga publikationer utan även till de data som dessa baserar sig på väcktes även tankar (6) på en allmän fri tillgång via internet, d.v.s. datautbyte utöver de frivilliga och redan allmänt förekommande datautbyten som görs mellan olika samarbetspartner. Detta har emellertid väckt organisatoriska, tekniska och rättsliga frågor (t.ex. om immaterialrätt och dataskydd) samt frågor om kvalitetssäkring och motivation, frågor som ofta endast kan besvaras inom den aktuella ämnesdisciplinen. Kommittén anser att det visserligen är bra att följa upp sådana förslag, men att man även ska fastställa gränserna för ett sådant förfarande. Kommittén rekommenderar att kommissionen går mycket försiktigt fram, och särskilt involverar de direkt berörda forskarna.

Fri tillgång till vetenskaplig data.

6

3.1.5   Rätt till sekretess. Kommittén understryker att syftet dock inte är att få en förhastad fri tillgång till alla data från forskningsprocessen, inklusive så kallade rådata. Forskarna måste först reda ut mätfel, misstag, tolkningsfrågor etc. och bedöma uppgifternas betydelse samt behandla dem konfidentiellt i en intern utvärderingsprocess innan de eventuellt godkänner dem för publicering. Den enskilde forskarens personliga rättigheter samt de grundläggande förutsättningarna för vetenskapligt arbete och dataskydd samt i synnerhet kvalitetsstandarden och prioritetskraven på vetenskapliga publikationer skulle annars kunna skadas.

Rätt till sekretess.

3.2   Information för företag, inklusive små och medelstora företag. Många företag, inklusive små och medelstora företag, som är intresserade av nyutveckling är inte tillräckligt informerade om vilken rikedom av kunskap och teknologi som finns vid universitet och forskningsorganisationer inom EU och hur man kan skapa kontakt med dem för att inleda ett samarbete. Det finns alltså ett informationsbehov utanför den närmaste kretsen av sakkunniga som sträcker sig utanför ovannämnda instrument.

Information för företag, inklusive små och medelstora företag.

3.2.1   Lättförståeliga publikationer. Det finns förvisso också lättförståelig (s.k. populärvetenskaplig) litteratur om vetenskapliga och tekniska ämnen. Kommissionen har under de senaste åren även engagerat sig mer för att sprida vetenskapliga och tekniska resultat genom de forskningsprogram som man stöder, t.ex. via den utmärkta tidskriften
  research*eu

   (7) och internetportalen
  Cordis

   (8). Detsamma gäller för universitet och forskningsorganisationer där allt fler har börjat lägga ut information om sina aktiviteter och resultat på internet i kunskapsöverföringssyfte eller med sikte på ett eventuellt samarbete (9).

research*eu

7

Cordis

8

9

3.2.2   Kontor för kunskapsöverföring. Många forskningsorganisationer har även sedan länge (10) egna och mycket ändamålsenliga kontor för kunskapsöverföring med specialutbildad personal med ansvar för kunskapsöverföring (11). Dessa kontor arbetar dock främst på regional nivå eller för den aktuella forskningsorganisationen, vilket gör det svårt för informationssökande i övriga Europa att använda sig av dem.

Kontor för kunskapsöverföring.

10

11

3.2.3   Stödorganisationer och rådgivare. Förutom kommissionen arbetar även flera organisationer och nätverk, varav några kommersiella, för att tillgodose det stora behov på europeisk nivå som beskrivits ovan, bl.a. EARTO, Association of European Science and Technology Transfer Professionals och ProTon (12). Också kommissionen själv ger stöd via portalen för små och medelstora företag och European Enterprise Network (13).

Stödorganisationer och rådgivare.

12

13

3.2.4   Systematisk sökning. I den mån som ovannämnda instrument inte fullt ut kan tillfredsställa näringslivets eller de små och medelstora företagens behov, rekommenderar kommittén att kommissionen vidtar åtgärder för att systematiskt tillfredsställa detta behov genom ett europeiskt söksystem (via internet). Söksystemet bör helst utformas i samarbete med ett av de stora sökverktygsföretagen och de tillgängliga uppgifterna bör sammanställas på ett enhetligt och härledbart sätt. Som ett första steg behövs en diskussions för att kunna precisera målet med och omfattningen av det första stadiet av ett sådant söksystem och för att samla in erfarenheter i förberedelsefasen.

Systematisk sökning.

systematiskt tillfredsställa detta behov genom ett europeiskt söksystem (via internet)

3.2.5   Personalutbyte. Eftersom den mest effektiva kunskapsöverföringen sker via de människor som växlar mellan den akademiska världen och näringslivet, upprepar kommittén i detta sammanhang att man vid flera tillfällen rekommenderat att sådant personalutbyte bör främjas ytterligare, bland annat genom ett system för stipendier och sabbatsår som t.ex. Marie Curie Industry-Academia-stipendiet.

Personalutbyte.

4.   Samarbete om utveckling av produkter och processer som kan hävda sig på marknaden – en rättvis avvägning mellan olika intressen

Samarbete om utveckling av produkter och processer som kan hävda sig på marknaden – en rättvis avvägning mellan olika intressen

4.1   Olika arbetskulturer. Med tanke på de många dokument och rekommendationer som redan finns, och som nämns i inledningen, väljer kommittén att i detta avsnitt fokusera på vissa utvalda frågor och problem som huvudsakligen uppkommit på grund av den akademiska världens och näringslivets av nödvändighet olika arbetskulturer och intressen. Några av dessa skillnader diskuterades redan utförligt i kommitténs första yttrande (14) om ett europeiskt område för forskningsverksamhet, men har tagits upp igen vid ett flertal tillfällen. De viktigaste skillnaderna omfattar följande:

Olika arbetskulturer.

14

4.2   Publicering och sekretess

Publicering och sekretess

| — | Forskningen behöver publicera sina resultat i god tid för att andra forskare och forskargrupper ska kunna ges möjlighet att granska resultaten. Dessutom främjar detta den synergi som uppstår genom direkt ömsesidig kommunikation inom forskarsamhället, i synnerhet när flera laboratorier arbetar tillsammans inom ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

—

Forskningen behöver publicera sina resultat i god tid för att andra forskare och forskargrupper ska kunna ges möjlighet att granska resultaten. Dessutom främjar detta den synergi som uppstår genom direkt ömsesidig kommunikation inom forskarsamhället, i synnerhet när flera laboratorier arbetar tillsammans inom ett gemensamt forsknings- och utvecklingsprogram.

| — | För att man ska kunna säkerställa en rättvis konkurrens och rättvisa bidrag måste offentliga myndigheter även kräva att vetenskapliga rön från forskning med offentligt stöd publiceras i god tid. |
| --- | --- |

—

För att man ska kunna säkerställa en rättvis konkurrens och rättvisa bidrag måste offentliga myndigheter även kräva att vetenskapliga rön från forskning med offentligt stöd publiceras i god tid.

| — | Forskningsinstitutioner som får statliga bidrag och som tagit fram resultat som kan leda till innovationer måste för närvarande emellertid först lämna in en patentansökan innan resultaten kan publiceras, eftersom man annars bryter mot nyhetsfristen och då inte är berättigad till patent. Detta krav, som även gäller fri tillgång, framhävs även i kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter (15). |
| --- | --- |

—

Forskningsinstitutioner som får statliga bidrag och som tagit fram resultat som kan leda till innovationer måste för närvarande emellertid först lämna in en patentansökan innan resultaten kan publiceras, eftersom man annars bryter mot nyhetsfristen och då inte är berättigad till patent. Detta krav, som även gäller fri tillgång, framhävs även i kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter (15).

15

| — | För att tona ner de intressekonflikter som dessa regler medför har kommittén upprepade gånger rekommenderat att en nyhetsfrist, alltså en tidsfrist för förhandsoffentliggörande som inte skadar nyhetsvärdet (grace period) (16), införs i medlemsstaternas patenträtt och i den kommande gemenskapspatenträtten. |
| --- | --- |

—

För att tona ner de intressekonflikter som dessa regler medför har kommittén upprepade gånger rekommenderat att en nyhetsfrist, alltså en tidsfrist för förhandsoffentliggörande som inte skadar nyhetsvärdet (grace period) (16), införs i medlemsstaternas patenträtt och i den kommande gemenskapspatenträtten.

grace period

16

| — | Ett företag har dock i regel, med hänsyn till konkurrenssituationen, intresse av att hemlighålla resultaten av sin produktutveckling till dess att man kan lansera en ny produkt som är redo för marknaden eller säkerställa motsvarande patent. |
| --- | --- |

—

Ett företag har dock i regel, med hänsyn till konkurrenssituationen, intresse av att hemlighålla resultaten av sin produktutveckling till dess att man kan lansera en ny produkt som är redo för marknaden eller säkerställa motsvarande patent.

4.3   Grundforskning – målinriktad utveckling. Forskaren producerar vetenskapliga rön som tagits fram genom en komplex sök- och forskningsprocess med oviss utgång. Utveckling däremot är en målinriktad och genomtänkt process som inte kan påbörjas förrän ett konkret mål har identifierats och vägen dit tydligt stakats ut. Det sker en växelverkan och synergi mellan forskning och utveckling och gränserna mellan dessa två är flytande, processen behöver inte ens vara linjär.

Grundforskning – målinriktad utveckling.

4.4   Olika bedömningskriterier. Forskaren och dennes forskningsorganisation bedöms efter publiceringarnas och rönens kvalitet och kvantitet samt efter vilken effekt dessa har (17), men allt mer även efter antalet patent. Chefen för ett företag däremot bedöms huvudsakligen efter företagets ekonomiska vinst, som i sin tur beror på antalet sålda produkter och produkternas kvalitet och pris.

Olika bedömningskriterier.

17

Chefen

4.5   Syntes. Man måste således överbrygga dessa motsatsförhållanden och skapa en rättvis avvägning mellan de olika intressena, något som de båda, ojämlika, samarbetspartnerna kan dra nytta av. För att locka till sig de mest kompetenta forskarna och deras forskningsorganisationer måste det även finnas tillräckligt stora incitament till detta, och då ”kan det vara till förfång för samarbetet om rättigheterna till forskningsresultaten helt övergår till de uppdragsgivande företagen” (18). Anledningen till detta är att ”nya rön” (foreground) utvecklas ur redan ”existerande rön” (background) och därför innehåller en stor del av de ”existerande rönen”. Sistnämnda rön utgör alltså en naturlig del av de nya rönen. Därför behövs flexibilitet och handlingsutrymme vid överenskommelser om immaterialrätt och tillhörande avvägningsprocesser, så att man tar hänsyn till individuella förhållanden och den kreativa arbetsprocessens själva natur. En brist på flexibilitet och handlingsutrymme kan leda till att samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet uteblir.

Syntes.

18

foreground

background

4.6   Immateriell egendom och kommissionens rekommendation om detta. Kommittén välkomnar därför att rådet (konkurrenskraft: inre marknaden, industri och forskning) har betonat parternas kontraktsfrihet och klargjort följande i sitt beslut av den 30 maj 2008: ”UPPMANAR alla universitet och andra offentliga forskningsorganisationer att vederbörligen beakta innehållet i kommissionens regler för god praxis och att genomföra dem i enlighet med sina speciella villkor, inbegripet lämplig flexibilitet för kontrakterad forskning.” Kommittén välkomnar särskilt att kommissionen sedan dess klargjort (19) att den med sin rekommendation (20) som uttryckligen ägnas åt denna fråga inte vill gripa in i kontraktsfriheten vid kontraktsforskning. Man ska i stället tillåta en tillräckligt stor flexibilitet förutsatt att det inte förekommer andra begränsningar, såsom bidragsramar för forskning, utveckling och innovation eller annan europeisk eller nationell lagstiftning.

Immateriell egendom och kommissionens rekommendation om detta.

19

20

4.6.1   Ytterligare förtydligande. Dessutom ska man även klargöra att innovationer som leder till patent inte rätt och slätt kan beställas utan att de även kräver en kreativ insats (21). Hur dessa innovationer och vinsten som de genererar används måste alltså vara förhandlingsbart. Det uppdragsgivande företaget får inte förhindra att de används, eftersom detta vore en nackdel nationalekonomiskt sett. Kommittén välkomnar därför att kommissionen även på detta område förbereder ett förtydligande. Kommissionens rekommendationer ska vara ett stöd och inte en tvångströja.

Ytterligare förtydligande.

21

4.7   Gemenskapspatent. I detta sammanhang betonar kommittén ännu en gång (se även punkt 4.2) att man vid flera tillfällen rekommenderat ett europeiskt gemenskapspatent med en lämplig nyhetsfrist (grace period) för uppfinnaren.

Gemenskapspatent.

grace period

4.8   Regler för deltagande och bidragsrätt. Redan i sitt yttrande om reglerna för deltagande (22) rekommenderade kommittén att man skulle ge framtida samarbetspartner mer kontraktsfrihet och större valfrihet beträffande instrumenten. Detta gäller i synnerhet tillträdesrätten till nya rön samt äganderätt och/eller rätten till existerande rön och äganderätt för avtalspartner. Man bör kunna erbjuda en kostnadsfri tillträdesrätt, men inte utan undantag – såsom föreslås i vissa fall. En kostnadsfri överlåtelse av immateriell egendom från statliga universitet eller forskningsorganisationer till näringslivet kan dessutom utgöra ett brott mot den europeiska bidragsrätten.

Regler för deltagande och bidragsrätt.

22

4.9   Offentlig-privata partnerskap. De synpunkter och rekommendationer som kommittén framfört i punkt 4.6 och 4.8 bör därför särskilt också tillämpas på offentlig-privata partnerskap, som utgör ett mycket välkommet inslag, inom området forskning och utveckling, samt för motsvarande gemensamma teknikinitiativ.

Offentlig-privata partnerskap.

4.10   Innovationsarvoden för arbetstagare. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt vissa medlemsstaters skydd av arbetstagares immateriella egendom, som ger en uppfinnare rätt till patent och lämplig ersättning vid användning av uppfinningen, även om han eller hon har tagit fram uppfinningen inom ramen för sin tjänst. Denna rättighet får under inga omständigheter urholkas.

Innovationsarvoden för arbetstagare.

5.   Samarbete om utveckling av forskningsinfrastruktur – bevarande av know-how

Samarbete om utveckling av forskningsinfrastruktur – bevarande av know-how

| 5.1 | Nya teknikområden – enstaka exemplar. Utöver den typ av samarbete mellan den akademiska världen och näringslivet som diskuterats ovan finns det ytterligare en typ som är minst lika viktig, då forskningsorganisationerna inte primärt levererar ny kunskap i syfte att utveckla innovativa serieprodukter (eller processer) utan är uppdragsgivare och kund. Det handlar här huvudsakligen om utveckling av ny forskningsinfrastruktur, t.ex. acceleratorer, strålkällor, satelliter, markbaserade astronomiska instrument eller fusionsanläggningar. På så sätt utvecklas och tillverkas viktiga och nya komponenter inom industrin, oftast utifrån tidigare utvecklingsuppdrag. |
| --- | --- |

5.1

Nya teknikområden – enstaka exemplar. Utöver den typ av samarbete mellan den akademiska världen och näringslivet som diskuterats ovan finns det ytterligare en typ som är minst lika viktig, då forskningsorganisationerna inte primärt levererar ny kunskap i syfte att utveckla innovativa serieprodukter (eller processer) utan är uppdragsgivare och kund. Det handlar här huvudsakligen om utveckling av ny forskningsinfrastruktur, t.ex. acceleratorer, strålkällor, satelliter, markbaserade astronomiska instrument eller fusionsanläggningar. På så sätt utvecklas och tillverkas viktiga och nya komponenter inom industrin, oftast utifrån tidigare utvecklingsuppdrag.

Nya teknikområden – enstaka exemplar.

| 5.2 | Specialisering och risk. Företagen inom detta innovationsrika område kräver en mycket kompetent och specialiserad personal och de måste – med tanke på eventuella misslyckanden – vara beredda att ta risker. Den omedelbara ekonomiska vinsten är nämligen för det mesta liten, särskilt som det nästan uteslutande rör sig om unikt framtagna produkter och företagen inte sällan underskattar den insats som krävs. Gränserna för existerande kunskap måste i regel överskridas på bred front. |
| --- | --- |

5.2

Specialisering och risk. Företagen inom detta innovationsrika område kräver en mycket kompetent och specialiserad personal och de måste – med tanke på eventuella misslyckanden – vara beredda att ta risker. Den omedelbara ekonomiska vinsten är nämligen för det mesta liten, särskilt som det nästan uteslutande rör sig om unikt framtagna produkter och företagen inte sällan underskattar den insats som krävs. Gränserna för existerande kunskap måste i regel överskridas på bred front.

Specialisering och risk.

| 5.3 | Drivfjäder för tekniska framsteg. Uppdrag av denna typ leder utan tvivel till att de deltagande företagens högteknologiska kompetens ökar, vilket i sin tur ökar deras konkurrensförmåga inom besläktade områden och främjar tekniska framsteg i allmänhet. Det är dock ofta svårt för företagen att upprätthålla sin potential inom det aktuella specialområdet och att hålla kvar ingenjörer och andra medarbetare då ett uppdrag inte direkt följs av ett följduppdrag – i synnerhet som det är ekonomiskt mer lönsamt att använda dessa resurser för utvecklings- och produktionsprocesserna för serieprodukter. |
| --- | --- |

5.3

Drivfjäder för tekniska framsteg. Uppdrag av denna typ leder utan tvivel till att de deltagande företagens högteknologiska kompetens ökar, vilket i sin tur ökar deras konkurrensförmåga inom besläktade områden och främjar tekniska framsteg i allmänhet. Det är dock ofta svårt för företagen att upprätthålla sin potential inom det aktuella specialområdet och att hålla kvar ingenjörer och andra medarbetare då ett uppdrag inte direkt följs av ett följduppdrag – i synnerhet som det är ekonomiskt mer lönsamt att använda dessa resurser för utvecklings- och produktionsprocesserna för serieprodukter.

Drivfjäder för tekniska framsteg.

| 5.4 | Tillämpning av konkurrens- och anbudsregler. Tillämpningen av existerande konkurrens- och anbudsregler kan förvärra situationen, bland annat eftersom det inte utan vidare är tillåtet att det företag som utfört utvecklingsuppdraget självklart även får tillverkningsordern. Detta kan leda till att tillverkningsordern ges till ett företag med mindre erfarenhet, som just på grund av detta underskattar problemen och därför lägger ett förmånligare anbud. Denna problemsituation har för några företag till och med lett till att de inte längre ansöker om eller tar på sig sådana uppdrag. Instrumentet för s.k. förkommersiell upphandling (23) verkar inte heller kunna lösa det problem som beskrivs ovan, eftersom det senare inte sker någon serieproduktion. |
| --- | --- |

5.4

Tillämpning av konkurrens- och anbudsregler. Tillämpningen av existerande konkurrens- och anbudsregler kan förvärra situationen, bland annat eftersom det inte utan vidare är tillåtet att det företag som utfört utvecklingsuppdraget självklart även får tillverkningsordern. Detta kan leda till att tillverkningsordern ges till ett företag med mindre erfarenhet, som just på grund av detta underskattar problemen och därför lägger ett förmånligare anbud. Denna problemsituation har för några företag till och med lett till att de inte längre ansöker om eller tar på sig sådana uppdrag. Instrumentet för s.k. förkommersiell upphandling (23) verkar inte heller kunna lösa det problem som beskrivs ovan, eftersom det senare inte sker någon serieproduktion.

Tillämpning av konkurrens- och anbudsregler.

23

| 5.5 | Problemsituationen och hur man hittar en lösning. Inte heller kommittén kan rekommendera någon patentlösning på detta problem. EESK skulle dock vilja uppmärksamma ett allvarligt problem som inte bara höjer kostnaderna för och försenar dessa storprojekt, utan även leder till att den kompetens och erfarenhet som har förvärvats inte tillvaratas på ett optimalt sätt, eftersom högkvalitativ kompetens ofta går till spillo. Kommittén rekommenderar därför kommissionen att tillsätta en högnivågrupp (24) som ska undersöka de erfarenheter som hittills gjorts. Detta skulle kunna bringa klarhet i om de nuvarande reglerna för statligt stöd samt budget-, konkurrens- och anbudsreglerna och det sätt som de tillämpas på passar i denna situation eller om det behövs nya industripolitiska instrument. |
| --- | --- |

5.5

Problemsituationen och hur man hittar en lösning. Inte heller kommittén kan rekommendera någon patentlösning på detta problem. EESK skulle dock vilja uppmärksamma ett allvarligt problem som inte bara höjer kostnaderna för och försenar dessa storprojekt, utan även leder till att den kompetens och erfarenhet som har förvärvats inte tillvaratas på ett optimalt sätt, eftersom högkvalitativ kompetens ofta går till spillo. Kommittén rekommenderar därför kommissionen att tillsätta en högnivågrupp (24) som ska undersöka de erfarenheter som hittills gjorts. Detta skulle kunna bringa klarhet i om de nuvarande reglerna för statligt stöd samt budget-, konkurrens- och anbudsreglerna och det sätt som de tillämpas på passar i denna situation eller om det behövs nya industripolitiska instrument.

Problemsituationen och hur man hittar en lösning.

24

| 5.6 | Iter. Kommittén har ett intryck av att kommissionen verkar vara fullt medveten om t.ex. det internationella Iter-projektets problem och därför redan vidtagit åtgärder för att inbegripa näringslivet i projektet. Detta tillvägagångssätt bör om möjligt även tillämpas för de krav som ska gälla för de nya forskningsinfrastrukturer som ska byggas (Esfri-förteckningen). |
| --- | --- |

5.6

Iter. Kommittén har ett intryck av att kommissionen verkar vara fullt medveten om t.ex. det internationella Iter-projektets problem och därför redan vidtagit åtgärder för att inbegripa näringslivet i projektet. Detta tillvägagångssätt bör om möjligt även tillämpas för de krav som ska gälla för de nya forskningsinfrastrukturer som ska byggas (Esfri-förteckningen).

Iter.

6.   Relevanta yttranden från kommittén som lagts fram under de senaste tre åren

Relevanta yttranden från kommittén som lagts fram under de senaste tre åren

I yttrandet har följande relevanta yttranden som lagts fram under de senaste tre åren beaktats:

| — | Sjunde ramprogrammet för FoTUD (INT/269, CESE 1484/2006 – EUT C 65/9, 17.3.2006) |
| --- | --- |

—

Sjunde ramprogrammet för FoTUD (INT/269, CESE 1484/2006 – EUT C 65/9, 17.3.2006)

Sjunde ramprogrammet för FoTUD

| — | Nanovetenskap och nanoteknik (INT/277, CESE 582/2006 – EUT C 185/1, 8.8.2006) |
| --- | --- |

—

Nanovetenskap och nanoteknik (INT/277, CESE 582/2006 – EUT C 185/1, 8.8.2006)

Nanovetenskap och nanoteknik

| — | Utvärdering av gemenskapens forskningsverksamhet under femårsperioden 1999–2003 (INT/286, CESE 729/2006 – EUT C 195/1, 18.8.2006) |
| --- | --- |

—

Utvärdering av gemenskapens forskningsverksamhet under femårsperioden 1999–2003 (INT/286, CESE 729/2006 – EUT C 195/1, 18.8.2006)

Utvärdering av gemenskapens forskningsverksamhet under femårsperioden 1999–2003

| — | Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – särskilda program (INT/292, CESE 583/2006 – EUT C 185/10, 8.8.2006) |
| --- | --- |

—

Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – särskilda program (INT/292, CESE 583/2006 – EUT C 185/10, 8.8.2006)

Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) – särskilda program

| — | Forskning och innovation (INT/294, CESE 950/2006 – EUT C 309/10, 16.12.2006) |
| --- | --- |

—

Forskning och innovation (INT/294, CESE 950/2006 – EUT C 309/10, 16.12.2006)

Forskning och innovation

| — | Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (INT/309, CESE 956/2006 – EUT C 309/35, 16.12.2006) |
| --- | --- |

—

Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (INT/309, CESE 956/2006 – EUT C 309/35, 16.12.2006)

Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)

| — | Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (Euratom) (INT/314, CESE 957/2006 – EUT C 309/41, 16.12.2006) |
| --- | --- |

—

Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (Euratom) (INT/314, CESE 957/2006 – EUT C 309/41, 16.12.2006)

Företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (Euratom)

| — | Investeringar i kunskap och innovation (Lissabonstrategin) (INT/325, CESE 983/2007 – EUT C 256/17, 27.10.2007) |
| --- | --- |

—

Investeringar i kunskap och innovation (Lissabonstrategin) (INT/325, CESE 983/2007 – EUT C 256/17, 27.10.2007)

Investeringar i kunskap och innovation (Lissabonstrategin)

| — | Europas potential avseende forskning, utveckling och innovation (INT/326, CESE 1566/2006 – EUT C 325/16, 30.12.2006) |
| --- | --- |

—

Europas potential avseende forskning, utveckling och innovation (INT/326, CESE 1566/2006 – EUT C 325/16, 30.12.2006)

Europas potential avseende forskning, utveckling och innovation

| — | Europeiska tekniska institutet (INT/335, CESE 410/2007 – EUT C 161/28, 13.7.2007) |
| --- | --- |

—

Europeiska tekniska institutet (INT/335, CESE 410/2007 – EUT C 161/28, 13.7.2007)

Europeiska tekniska institutet

| — | Grönbok – Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (INT/358, CESE 1440/2007 – EUT C 44/1, 16.2.2008) |
| --- | --- |

—

Grönbok – Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (INT/358, CESE 1440/2007 – EUT C 44/1, 16.2.2008)

Grönbok – Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter

| — | Initiativet för innovativa läkemedel/upprättande av gemensamt företag (INT/363, CESE 1441/2007 – EUT C 44/11, 16.2.2008) |
| --- | --- |

—

Initiativet för innovativa läkemedel/upprättande av gemensamt företag (INT/363, CESE 1441/2007 – EUT C 44/11, 16.2.2008)

Initiativet för innovativa läkemedel/upprättande av gemensamt företag

| — | Teknikinitiativet för inbyggda datasystem/upprättande av gemensamt företag (ARTEMIS) (INT/364, CESE 1442/2007 – EUT C 44/15, 16.2.2008) |
| --- | --- |

—

Teknikinitiativet för inbyggda datasystem/upprättande av gemensamt företag (ARTEMIS) (INT/364, CESE 1442/2007 – EUT C 44/15, 16.2.2008)

Teknikinitiativet för inbyggda datasystem/upprättande av gemensamt företag (ARTEMIS)

| — | Bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky (INT/369, CESE 1443/2007 – EUT C 44/19, 16.2.2008) |
| --- | --- |

—

Bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky (INT/369, CESE 1443/2007 – EUT C 44/19, 16.2.2008)

Bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky

| — | Bildandet av det gemensamma företaget Eniac (INT/370, CESE 1444/2007 – EUT C 44/22, 16.2.2008) |
| --- | --- |

—

Bildandet av det gemensamma företaget Eniac (INT/370, CESE 1444/2007 – EUT C 44/22, 16.2.2008)

Bildandet av det gemensamma företaget Eniac

| — | Forsknings- och utvecklingsprogram till stöd för små och medelstora företag (INT/379, CESE 977/2008 – EUT C 224/18, 30.8.2008) |
| --- | --- |

—

Forsknings- och utvecklingsprogram till stöd för små och medelstora företag (INT/379, CESE 977/2008 – EUT C 224/18, 30.8.2008)

Forsknings- och utvecklingsprogram till stöd för små och medelstora företag

| — | Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation (INT/383, CESE 751/2008 – EUT C 211/1, 19.8.2008) |
| --- | --- |

—

Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation (INT/383, CESE 751/2008 – EUT C 211/1, 19.8.2008)

Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation

| — | Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (INT/386, CESE 484/2008 – EUT C 204/19, 9.8.2008) |
| --- | --- |

—

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (INT/386, CESE 484/2008 – EUT C 204/19, 9.8.2008)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

| — | Ett europeiskt partnerskap för forskare (INT/435, CESE 1908/2008 – Har ännu inte offentliggjorts i EUT) |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt partnerskap för forskare (INT/435, CESE 1908/2008 – Har ännu inte offentliggjorts i EUT)

Ett europeiskt partnerskap för forskare

| — | Europeisk forskningsinfrastruktur (ERI) (INT/450, CESE 40/2009 – Har ännu inte offentliggjorts i EUT) |
| --- | --- |

—

Europeisk forskningsinfrastruktur (ERI) (INT/450, CESE 40/2009 – Har ännu inte offentliggjorts i EUT)

Europeisk forskningsinfrastruktur (ERI)

Bryssel den 26 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Se kapitel 6.

1

(2)  INT/450, CESE 40/2009 (Har ännu inte offentliggjorts i EUT).

2

(3)  K(2008) 1329, 10.4.2008.

3

(4)  URL: http://ec.europa.eu/research/science-society/pdf/scientific-publication-study_en.pdf

4

(5)  Open Access. Opportunities and Challenges — a Handbook. Europeiska kommissionen/Tysklands UNESCO-kommission, 2008.

5

(6)  KOM(2007) 56, 14.2.2007. K(2008) 1329, 10.4.2008 – bilaga II.

6

(7)  http://ec.europa.eu/research/research-eu

7

(8)  http://cordis.europa.eu

8

(9)  http://www.ott.csic.es/english/index.html i Spanien eller http://www.technologieallianz.de i Tyskland

9

(10)  K(2008) 1329, 10.4.2008, bilaga 2, punkt 7.

10

(11)  KOM(2007) 182, 4.4.2007.

11

(12)  http://www.earto.org/; http://www.astp.net eller http://www.protoneurope.org

12

(13)  EEN: http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/services_en.htm och den europeiska internetportalen för små och medelstora företag: http://ec.europa.eu/enterprise/sme/index_de.htm

13

(14)  EGT C 204, 18.7.2000, s. 70.

14

(15)  K(2008) 1329, 10.4.2008, rekommendation nummer 4 till medlemsstaterna samt bilaga I, princip nummer 7 till de offentliga forskningsorganisationerna.

15

(16)  Ett förfarande som tidigare fanns i t.ex. den tyska patenträtten.

16

(17)  Och efter de aktuella tidskrifternas renommé i vilken publikationerna publiceras!

17

(18)  EGT C 204, 18.7.2000, s. 70

18

(19)  Kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer (2008) ISBN 978-92-79-09850-5. Sista stycket i kapitel 4.3 lyder: ”Nevertheless, the parties are free to negotiate different agreements, concerning ownership (and/or possible user rights) to the Foreground, as the principles in the Code of Practice only provide a starting point for negotiations.”

19

(20)  K(2008) 1329, 10.4.2008, bilaga I, punkt 17.

20

(21)  Denna idé ligger även till grund för tanken om innovationsarvoden för arbetstagare, se punkt 4.10.

21

(22)  EUT C 309, 16.12.2006, s. 35.

22

(23)  KOM(2007) 799 slutlig. ”Meddelande från kommissionen – Förkommersiell upphandling: Att driva på innovation för att få offentliga tjänster av hög kvalitet i Europa.” Se även kommitténs yttrande INT/399, ”Förkommersiell upphandling”, CES 1658/2008 (Har ännu inte offentliggjorts i EUT).

23

(24)  Om möjligt med deltagande av forskningsorganisationer som hör till EIROforum.

24

---

III Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

451:a plenarsessionen den 25–26 februari 2009

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden”

KOM(2008) 311 slutlig – 2008/0098 (COD)

2009/C 218/03

Den 1 juli 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2009. Föredragande var Angelo GRASSO.

Vid sin 451:a plenarsession antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén den 25 februari 2009 följande yttrande med 114 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst:

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det är viktigt att se till att principen om fri rörlighet för varor, som slås fast i fördraget och som vidareutvecklats genom den gemensamma ram som godkändes i juli 2008 och de efterföljande sektorsinriktade bestämmelserna, verkligen fungerar, så att de produkter som lagligen släpps ut på marknaden i en medlemsstat kan marknadsföras utan problem i hela EU med garantier för säkerhet, hälsa och miljöskydd under produktens hela livscykel, alltifrån utformningen till skrotningen. |
| --- | --- |

1.1

Det är viktigt att se till att principen om fri rörlighet för varor, som slås fast i fördraget och som vidareutvecklats genom den gemensamma ram som godkändes i juli 2008 och de efterföljande sektorsinriktade bestämmelserna, verkligen fungerar, så att de produkter som lagligen släpps ut på marknaden i en medlemsstat kan marknadsföras utan problem i hela EU med garantier för säkerhet, hälsa och miljöskydd under produktens hela livscykel, alltifrån utformningen till skrotningen.

| 1.2 | EESK stöder kommissionens initiativ att se över EU-lagstiftningen i direktiv 89/106/EEG om byggprodukter för att anpassa den till dagens krav, uppdatera innehållet och upprätta en säker och entydig europeisk lagstiftningsram. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder kommissionens initiativ att se över EU-lagstiftningen i direktiv 89/106/EEG om byggprodukter för att anpassa den till dagens krav, uppdatera innehållet och upprätta en säker och entydig europeisk lagstiftningsram.

| 1.3 | EESK anser att ekosystemets kvalitet redan från utformningen måste ingå bland de typologiska och strukturmässiga kraven för bostadshus och/eller byggnadskomplex. Detta innebär att man hushållar med naturresurserna, förbättrar människors boendemiljö, och visar ökat ansvar vad gäller förfaranden, metoder och tekniska lösningar för att uppfylla säkerhets- och kvalitetskraven för arbetstagare och slutanvändare. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att ekosystemets kvalitet redan från utformningen måste ingå bland de typologiska och strukturmässiga kraven för bostadshus och/eller byggnadskomplex. Detta innebär att man hushållar med naturresurserna, förbättrar människors boendemiljö, och visar ökat ansvar vad gäller förfaranden, metoder och tekniska lösningar för att uppfylla säkerhets- och kvalitetskraven för arbetstagare och slutanvändare.

| 1.4 | EESK menar att man bör stärka det europeiska systemet för standardisering av byggprodukter genom att stödja standardiseringsorganen och i standarderna ta med aspekter som säkerhet på arbetsplatsen, materialanvändning och skrotning. |
| --- | --- |

1.4

EESK menar att man bör stärka det europeiska systemet för standardisering av byggprodukter genom att stödja standardiseringsorganen och i standarderna ta med aspekter som säkerhet på arbetsplatsen, materialanvändning och skrotning.

| 1.5 | EESK anser att tekniker, byggföretag och användare för att konkret och effektivt bidra till att skydda miljön och spara energi bör vara medvetna om de innovativa byggprodukternas utomordentliga potential vad gäller att minska klimatförändringens negativa effekter och höja boendekvaliteten. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att tekniker, byggföretag och användare för att konkret och effektivt bidra till att skydda miljön och spara energi bör vara medvetna om de innovativa byggprodukternas utomordentliga potential vad gäller att minska klimatförändringens negativa effekter och höja boendekvaliteten.

| 1.6 | Kommittén framhåller att fri rörlighet för varor bör utgöra en viktig drivkraft för den europeiska inre marknadens konkurrenskraft och ekonomiska och sociala utveckling och att stärkta och modernare villkor för saluföring av sunda och säkra produkter av hög kvalitet ska utgöra en kvalitetsgaranti för EU-medborgarna och för aktörerna inom branschen. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén framhåller att fri rörlighet för varor bör utgöra en viktig drivkraft för den europeiska inre marknadens konkurrenskraft och ekonomiska och sociala utveckling och att stärkta och modernare villkor för saluföring av sunda och säkra produkter av hög kvalitet ska utgöra en kvalitetsgaranti för EU-medborgarna och för aktörerna inom branschen.

| 1.7 | EESK anser det viktigt att man säkerställer en harmoniserad EU-lagstiftning för saluföring och tillverkning av byggprodukter på inre marknaden. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser det viktigt att man säkerställer en harmoniserad EU-lagstiftning för saluföring och tillverkning av byggprodukter på inre marknaden.

harmoniserad EU-lagstiftning

| 1.8 | EESK anser det mycket viktigt att återupprätta CE-märkningens trovärdighet och höja kvaliteten på systemet för ackreditering av de anmälda organen. Man bör utveckla en rättslig ram som garanterar ett decentraliserat system som är konsekvent, jämförbart och samordnat, en effektiv marknadsövervakning samt entydiga och förenklade definitioner och förfaranden. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser det mycket viktigt att återupprätta CE-märkningens trovärdighet och höja kvaliteten på systemet för ackreditering av de anmälda organen. Man bör utveckla en rättslig ram som garanterar ett decentraliserat system som är konsekvent, jämförbart och samordnat, en effektiv marknadsövervakning samt entydiga och förenklade definitioner och förfaranden.

återupprätta CE-märkningens trovärdighet och höja kvaliteten på systemet för ackreditering av de anmälda organen

| 1.9 | EESK rekommenderar att man anslår tillräckliga finansiella resurser till stöd för gemenskapsprogram för utbildning och information som riktas till alla berörda offentliga och privata aktörer – särskilt initiativ för utbildning av lärare – samt ett program för uppföljning och övervakning av genomförandet. |
| --- | --- |

1.9

EESK rekommenderar att man anslår tillräckliga finansiella resurser till stöd för gemenskapsprogram för utbildning och information som riktas till alla berörda offentliga och privata aktörer – särskilt initiativ för utbildning av lärare – samt ett program för uppföljning och övervakning av genomförandet.

finansiella resurser till stöd för gemenskapsprogram för utbildning och information

| 1.10 | De bestämmelser som rör förenklade förfaranden är viktiga, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag med lättare tillträde till systemet med CE-märkning, och genom utnyttjande av SOLVIT (1) vid de nationella kontaktpunkterna för produkter för att underlätta problemlösningen. |
| --- | --- |

1.10

De bestämmelser som rör förenklade förfaranden är viktiga, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag med lättare tillträde till systemet med CE-märkning, och genom utnyttjande av SOLVIT (1) vid de nationella kontaktpunkterna för produkter för att underlätta problemlösningen.

förenklade förfaranden

, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag

1

| 1.11 | De nya bestämmelserna och de tekniska bilagorna bör åtföljas av en teknisk handledning för utvecklingen av de grundläggande kraven för arbeten där man använder miljövänliga primära och sekundära material och innovativa produkter. |
| --- | --- |

1.11

De nya bestämmelserna och de tekniska bilagorna bör åtföljas av en teknisk handledning för utvecklingen av de grundläggande kraven för arbeten där man använder miljövänliga primära och sekundära material och innovativa produkter.

teknisk handledning för utvecklingen av de grundläggande kraven

| 1.12 | EESK stöder kravet på att branschen för byggprodukter ska tillämpa ”Gemenskapssystemet för snabbt informationsutbyte (RAPEX)” och anser det viktigt att noterade fall av överträdelser och bedrägerier ska offentliggöras i EUT och på en europeisk webbportal för byggprodukter. |
| --- | --- |

1.12

EESK stöder kravet på att branschen för byggprodukter ska tillämpa ”Gemenskapssystemet för snabbt informationsutbyte (RAPEX)” och anser det viktigt att noterade fall av överträdelser och bedrägerier ska offentliggöras i EUT och på en europeisk webbportal för byggprodukter.

”Gemenskapssystemet för snabbt informationsutbyte (RAPEX)”

att noterade fall av överträdelser och bedrägerier ska offentliggöras i EUT

| 1.13 | Kommittén anser att tidsramarna för genomförandet av förordningen är för snäva för att den ska kunna tillämpas fullt ut och på ett effektivt sätt. De bör noga utvärderas bland annat vad gäller den utbildning och information som krävs för att man ska kunna ”smälta” de ålagda ändringarna. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén anser att tidsramarna för genomförandet av förordningen är för snäva för att den ska kunna tillämpas fullt ut och på ett effektivt sätt. De bör noga utvärderas bland annat vad gäller den utbildning och information som krävs för att man ska kunna ”smälta” de ålagda ändringarna.

tidsramarna för genomförandet av förordningen

för snäva

| 1.14 | EESK begär slutligen att kommissionen för parlamentet, rådet och EESK vartannat år lägger fram en rapport om förordningens tillämpning, där ett kapitel ägnas åt byggprodukter hälso- och säkerhetskrav samt åt överträdelser och bedrägerier som registrerats på detta område. |
| --- | --- |

1.14

EESK begär slutligen att kommissionen för parlamentet, rådet och EESK vartannat år lägger fram en rapport om förordningens tillämpning, där ett kapitel ägnas åt byggprodukter hälso- och säkerhetskrav samt åt överträdelser och bedrägerier som registrerats på detta område.

2.   Inledning

Inledning

2.1   Den europeiska byggmarknaden utgör ca 10 % av gemenskapens BNP och sysselsätter ca 7 % av all arbetskraft i gemenskapen. Över 65 000 företag är aktiva inom sektorn för byggprodukter, varav ca 92 % utgörs av små och medelstora företag och mikroföretag.

2.2   Ett stort antal byggprodukter säljs inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet: mellan 15 % och 25 % av den totala byggbranschen beroende på sektor.

2.3   Byggprodukter får endast släppas ut på EES-marknaden (2) om de lämpar sig för avsett ändamål. Byggmaterialens kvalitet bör under hela livscykeln för den produkt där dessa material ingår hålla den angivna lämplighetsnivån, särskilt vad gäller viktiga krav på hållfasthet och stabilitet, brandsäkerhet, hygien, hälsa och miljö, säkerhet vid användningen, skydd mot buller, energieffektivitet och värmeisolering.

2

2.3.1   Byggprodukternas kompatibilitet och hållbarhet bör därför noga beaktas, särskilt när det krävs omfattande investeringar för upprustning av det befintliga fastighetsbeståndet i energieffektivitetssyfte.

2.4   Kommittén är övertygad om att ”fri rörlighet för varor är en viktig drivkraft för den europeiska marknadens konkurrenskraft och ekonomiska och sociala utveckling. Att villkoren för saluföring av säkra produkter med hög kvalitet förstärks och blir modernare är en avgörande faktor för konsumenterna, företagen och Europamedborgarna” (3).

3

2.5   I dag omfattas över 300 kategorier av byggprodukter av systemet med CE-märkning, och sedan år 2000 har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) infört över 380 harmoniserade standarder (4). Under samma period har man i stället för att använda harmoniserade standarder utfört över 1 100 europeiska tekniska bedömningar av specifika produkter som gör det möjligt att erhålla CE-märkning.

4

2.6   Om konstruktörer och användare skulle inse och värdesätta de innovativa byggprodukternas utomordentliga potential vad gäller att minska klimatförändringens negativa effekter, öka energieffektiviteten och boendekvaliteten, skulle denna potential konkret och effektivt kunna bidra till att spara energi och skydda miljön (5).

5

2.7   Det är av största vikt att tillverkarna i tid anpassar sina tillverkningsprocesser till de föreskrivna anvisningarna. Kravet på att använda ett gemensamt språk vid bedömningen av produkternas prestanda, såväl med avseende på minskade koldioxidutsläpp under tillverkningsfasen som på en sund inomhusmiljö i byggnaderna, kan förbättra kontakterna mellan tillverkare, deras kunder och de offentliga myndigheterna liksom kvaliteten på byggnadsverken.

2.8   En lättförståelig rättslig ram av hög kvalitet för företagen är en nyckelfaktor för konkurrenskraft, utveckling och sysselsättning. Ett förenklat rättsligt innehåll är nödvändigt för att stimulera innovation och minska den administrativa börda som kraven i lagstiftningen medför, och för att minska den totala omfattningen av gemenskapens regelverk och främja en övergång till mer flexibla regleringsmetoder.

2.9   Utöver de egenskaper och kännetecken som krävs för produkterna måste man också kunna beräkna de eventuella kostnaderna för arbetets projektering och utförande, och framför allt för förvaltning och underhåll.

2.10   EESK hävdar att ”bättre lagstiftning, genomförande och kontroll av efterlevnad hänger nära samman: Bra lagstiftning är lagstiftning som kan tillämpas och också tillämpas. [...] Detta beror på kulturskillnader, skillnader i ansvarsbefogenheter och varierande grad av faktisk tillämpning i medlemsstaterna” (6).

6

2.11   Följaktligen stöder EESK till fullo beslutet att välja en förordning för översynen av byggproduktdirektivet, för att undvika skilda tillämpningar och tolkningar, minska bördorna och förenkla regelverket.

stöder EESK till fullo beslutet att välja en förordning för översynen av byggproduktdirektivet

2.12   EESK framhåller vikten av att ”garantera säkerhet, insyn och effektivitet i handeln, genom att undvika dubbla kontroller och test och genom att säkerställa en hög skyddsnivå för konsumenterna, medborgarna och företagen. Det är även viktigt att garantera en aktiv och enhetlig tillämpning av EU-bestämmelserna rörande produktsäkerhet, genom att marknadsövervakningen samordnas och förstärks” (7).

7

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Syftet med den föreslagna förordningen är att säkerställa en tillförlitlig och korrekt information om byggprodukternas prestanda på hela EES-områdets inre marknad genom att






  — | skapa ett gemensamt tekniskt språk, |
| --- | --- | --- |

3.1

Syftet med den föreslagna förordningen är att säkerställa en tillförlitlig och korrekt information om byggprodukternas prestanda på hela EES-områdets inre marknad genom att

—

skapa ett gemensamt tekniskt språk,

| — | definiera mål, begrepp och exakta regler för att fastställa samtliga ekonomiska aktörers skyldigheter, |
| --- | --- |

—

definiera mål, begrepp och exakta regler för att fastställa samtliga ekonomiska aktörers skyldigheter,

| — | kräva en prestandadeklaration som villkor för att erhålla CE-märkningen, för vilken enbart tillverkare och importörer ansvarar, |
| --- | --- |

—

kräva en prestandadeklaration som villkor för att erhålla CE-märkningen, för vilken enbart tillverkare och importörer ansvarar,

| — | förbättra reglernas trovärdighet också vad gäller valet av de organ som ska utföra de tekniska bedömningarna, |
| --- | --- |

—

förbättra reglernas trovärdighet också vad gäller valet av de organ som ska utföra de tekniska bedömningarna,

| — | förenkla förfarandena och minska företagens administrativa bördor, |
| --- | --- |

—

förenkla förfarandena och minska företagens administrativa bördor,

| — | upprätta striktare kriterier för de anmälda organen under kontroll av ett anmälande organ som utses av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

upprätta striktare kriterier för de anmälda organen under kontroll av ett anmälande organ som utses av medlemsstaterna,

| — | stärka marknadsövervakningen med hjälp av medlemsstaternas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

stärka marknadsövervakningen med hjälp av medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder initiativet att ändra gemenskapslagstiftningen på området, uppdatera innehållet och upprätta en europeisk rättslig ram som är säker, entydig, klar, överblickbar och välavvägd för alla offentliga och privata aktörer på inre marknaden; en lagstiftning, som har ett gemensamt språk, harmoniserade tekniska anvisningar (harmoniserade europeiska standarder och europeiska bedömningsdokument) samt grundläggande krav för byggnadsverk, i vilka integreras aspekter som hållbar utveckling, folkhälsa och hållbar användning av naturresurser och som innebär förenklade förfaranden för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder initiativet att ändra gemenskapslagstiftningen på området, uppdatera innehållet och upprätta en europeisk rättslig ram som är säker, entydig, klar, överblickbar och välavvägd för alla offentliga och privata aktörer på inre marknaden; en lagstiftning, som har ett gemensamt språk, harmoniserade tekniska anvisningar (harmoniserade europeiska standarder och europeiska bedömningsdokument) samt grundläggande krav för byggnadsverk, i vilka integreras aspekter som hållbar utveckling, folkhälsa och hållbar användning av naturresurser och som innebär förenklade förfaranden för små och medelstora företag.

| 4.2 | Kommissionen ser byggsektorn som en pionjärmarknad i EU, som dock kännetecknas av ”otillräckligt samordnad lagstiftning, inte bara på EU-nivå ...”. Detta faktum ”i kombination med en huvudsakligen lokal företagsstruktur leder till att administrationen blir omfattande och fragmenteringen betydlig på denna marknad” (8). |
| --- | --- |

4.2

Kommissionen ser byggsektorn som en pionjärmarknad i EU, som dock kännetecknas av ”otillräckligt samordnad lagstiftning, inte bara på EU-nivå ...”. Detta faktum ”i kombination med en huvudsakligen lokal företagsstruktur leder till att administrationen blir omfattande och fragmenteringen betydlig på denna marknad” (8).

8

| 4.3 | EESK anser att man vid översynen av byggproduktsdirektivet och dess omvandling till en förordning särskilt borde väga in följande viktiga kriterier:






  — | Klarhet, förenkling, tillförlitlighet, rättssäkerhet och teknisk säkerhet, enhetliga definitioner, begriplighet för användarna i EU, de mellanliggande konsumenterna och slutkonsumenterna av byggprodukter, säljare och köpare, ingenjörer, arkitekter och konstruktörer, offentliga och privata kontraktspartner samt offentliga förvaltningar. |
| --- | --- | --- |

4.3

EESK anser att man vid översynen av byggproduktsdirektivet och dess omvandling till en förordning särskilt borde väga in följande viktiga kriterier:

—

Klarhet, förenkling, tillförlitlighet, rättssäkerhet och teknisk säkerhet, enhetliga definitioner, begriplighet för användarna i EU, de mellanliggande konsumenterna och slutkonsumenterna av byggprodukter, säljare och köpare, ingenjörer, arkitekter och konstruktörer, offentliga och privata kontraktspartner samt offentliga förvaltningar.

Klarhet, förenkling, tillförlitlighet, rättssäkerhet och teknisk säkerhet, enhetliga definitioner, begriplighet för användarna i EU

| — | Ett gemensamt språk som bygger på harmoniserade standarder och europeiska tekniska bedömningar och som är tillgängligt, tydligt och användarvänligt
  för både yrkesfolk och vanliga människor, med deras krav på boende och komfort, hälsa, energi- och miljöeffektivitet, livskvalitet, hygien och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Ett gemensamt språk som bygger på harmoniserade standarder och europeiska tekniska bedömningar och som är tillgängligt, tydligt och användarvänligt
  för både yrkesfolk och vanliga människor, med deras krav på boende och komfort, hälsa, energi- och miljöeffektivitet, livskvalitet, hygien och säkerhet.

Ett gemensamt språk som bygger på harmoniserade standarder och europeiska tekniska bedömningar och som är tillgängligt, tydligt och användarvänligt

| — | Överensstämmelse med unionens övriga mål och politikområden, särskilt den allmänna försiktighetsprincipen som stadfästs i fördraget, och som antagits i olika internationella konventioner och i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS). Denna princip ska tillämpas när de potentiellt farliga effekterna av en omständighet, en produkt eller en process har fastställts vid en vetenskaplig och objektiv bedömning, särskilt i fråga om REACH-förordningen för kemikalier (9), i fråga om den allmänna säkerheten hos produkter som släpps ut på marknaden (10), och i fråga om produktansvar. Syftet är att säkerställa ett gott konsumentskydd mot hälsoskador eller skador på egendom som orsakas av produkter med säkerhetsbrister (11). |
| --- | --- |

—

Överensstämmelse med unionens övriga mål och politikområden, särskilt den allmänna försiktighetsprincipen som stadfästs i fördraget, och som antagits i olika internationella konventioner och i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS). Denna princip ska tillämpas när de potentiellt farliga effekterna av en omständighet, en produkt eller en process har fastställts vid en vetenskaplig och objektiv bedömning, särskilt i fråga om REACH-förordningen för kemikalier (9), i fråga om den allmänna säkerheten hos produkter som släpps ut på marknaden (10), och i fråga om produktansvar. Syftet är att säkerställa ett gott konsumentskydd mot hälsoskador eller skador på egendom som orsakas av produkter med säkerhetsbrister (11).

Överensstämmelse med unionens övriga mål och politikområden, särskilt den allmänna försiktighetsprincipen som stadfästs i fördraget,

9

10

11

| — | Kommunikation, information och utbildning vad gäller samtliga berörda gemenskapsaktörers rättigheter och skyldigheter, med tydlig angivelse av kontaktpunkterna för produkter. Kontaktpunkterna ska använda sig av SOLVIT-mekanismer för tvistlösning och ska göra det möjligt för företagen, särskilt små och medelstora företag, och användare i mellanledet och slutledet att få tillgång till ett utomrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

—

Kommunikation, information och utbildning vad gäller samtliga berörda gemenskapsaktörers rättigheter och skyldigheter, med tydlig angivelse av kontaktpunkterna för produkter. Kontaktpunkterna ska använda sig av SOLVIT-mekanismer för tvistlösning och ska göra det möjligt för företagen, särskilt små och medelstora företag, och användare i mellanledet och slutledet att få tillgång till ett utomrättsligt förfarande.

Kommunikation, information och utbildning vad gäller samtliga berörda gemenskapsaktörers rättigheter och skyldigheter

| — | Undanröjande av byråkrati och därmed sammanhängande bördor, särskilt för de mindre och svagaste konsumenterna, dvs. konsumenter i mellanledet och slutledet, små och medelstora företag och enskilda medborgare, mot bakgrund av att de skyldigheter som åläggs de ekonomiska aktörerna måste vara berättigade, proportionerliga och inte får medföra kostsamma byråkratiska och administrativa bördor. |
| --- | --- |

—

Undanröjande av byråkrati och därmed sammanhängande bördor, särskilt för de mindre och svagaste konsumenterna, dvs. konsumenter i mellanledet och slutledet, små och medelstora företag och enskilda medborgare, mot bakgrund av att de skyldigheter som åläggs de ekonomiska aktörerna måste vara berättigade, proportionerliga och inte får medföra kostsamma byråkratiska och administrativa bördor.

Undanröjande av byråkrati och därmed sammanhängande bördor

| — | Utveckling och spridning av en hållbar, sund och säker byggkultur, där forskningsprojekt, översyn av byggmetoder, tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av de bästa materialen integreras i byggprocessen, samt nya strukturella lösningar som innebär att alla berörda parter tar sitt ansvar: skolor, institut för teknisk utbildning och universitet. |
| --- | --- |

—

Utveckling och spridning av en hållbar, sund och säker byggkultur, där forskningsprojekt, översyn av byggmetoder, tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av de bästa materialen integreras i byggprocessen, samt nya strukturella lösningar som innebär att alla berörda parter tar sitt ansvar: skolor, institut för teknisk utbildning och universitet.

Utveckling och spridning av en hållbar, sund och säker byggkultur

| — | Stöd till de europeiska standardiseringsorganen så att de med hjälp av klara och tydliga mandat som respekteras fullt ut och som är representativa för alla berörda kategorier, ska bli effektivare vad gäller att utarbeta tekniska standarder för byggmaterial. |
| --- | --- |

—

Stöd till de europeiska standardiseringsorganen så att de med hjälp av klara och tydliga mandat som respekteras fullt ut och som är representativa för alla berörda kategorier, ska bli effektivare vad gäller att utarbeta tekniska standarder för byggmaterial.

Stöd till de europeiska standardiseringsorganen

| — | Stärkta system för övervakning av marknaden och offentliggörande av överträdelser och av dem som begår dem med hjälp av utökade och samordnade nationella system, specifik tillämpning av RAPEX-systemet (12) på branschen för byggprodukter, offentliggörande av överträdelser och bedrägerier på en europeisk webbportal för byggprodukter och i EUT samt tillägg av ett särskilt kapitel i en tvåårsrapport om tillämpningen av den nya förordningen som ska läggas fram för parlamentet, rådet och EESK. |
| --- | --- |

—

Stärkta system för övervakning av marknaden och offentliggörande av överträdelser och av dem som begår dem med hjälp av utökade och samordnade nationella system, specifik tillämpning av RAPEX-systemet (12) på branschen för byggprodukter, offentliggörande av överträdelser och bedrägerier på en europeisk webbportal för byggprodukter och i EUT samt tillägg av ett särskilt kapitel i en tvåårsrapport om tillämpningen av den nya förordningen som ska läggas fram för parlamentet, rådet och EESK.

Stärkta system för övervakning av marknaden och offentliggörande av överträdelser och av dem som begår dem

12

| 4.4 | Kommittén håller med om att det är nödvändigt att höja kvaliteten på systemet för ackreditering av de anmälda organen och att fastställa strängare kriterier för hur dessa organ ska utses, förvaltas och övervakas, i enlighet med den allmänna lagstiftningen på området som stadfästs i beslut 768/2008/EG och i förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén håller med om att det är nödvändigt att höja kvaliteten på systemet för ackreditering av de anmälda organen och att fastställa strängare kriterier för hur dessa organ ska utses, förvaltas och övervakas, i enlighet med den allmänna lagstiftningen på området som stadfästs i beslut 768/2008/EG och i förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008.

| 4.5 | Mot bakgrund av den ökande globaliseringen bör marknadsövervakningssystemet säkerställa en gemensam rättslig ram, för att uppnå en effektiv och konsekvent tillämpning av lagstiftningen på gemenskapens hela territorium. Medlemsstaterna bör anslå lämpliga resurser för denna uppgift. Under alla omständigheter bör de uttryckligen åläggas att utse ett organ till vilket allmänheten har tillträde och kan lämna in klagomål. |
| --- | --- |

4.5

Mot bakgrund av den ökande globaliseringen bör marknadsövervakningssystemet säkerställa en gemensam rättslig ram, för att uppnå en effektiv och konsekvent tillämpning av lagstiftningen på gemenskapens hela territorium. Medlemsstaterna bör anslå lämpliga resurser för denna uppgift. Under alla omständigheter bör de uttryckligen åläggas att utse ett organ till vilket allmänheten har tillträde och kan lämna in klagomål.

| 4.6 | EESK anser att det bör finnas en klar och tydlig ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna som gör produkterna fullt spårbara, särskilt i fråga om byggmaterialens funktion under produktens hela livscykel, säkerhet och hälsa – i synnerhet arbetstagarnas och slutanvändarnas säkerhet – samt skyddet av boende- och användningsmiljön. |
| --- | --- |

4.6

EESK anser att det bör finnas en klar och tydlig ansvarsfördelning mellan de olika aktörerna som gör produkterna fullt spårbara, särskilt i fråga om byggmaterialens funktion under produktens hela livscykel, säkerhet och hälsa – i synnerhet arbetstagarnas och slutanvändarnas säkerhet – samt skyddet av boende- och användningsmiljön.

| 4.7 | Förtroendet för CE-märkningen måste återupprättas. CE-märkningen måste få tillbaka sitt egenvärde och möjligheterna att beivra överträdelser och att garantera märkningens rättsliga skydd måste öka. EESK betonar att övergången till det nya systemet med CE-märkning kommer att innebära bördor för företagen och kräva omfattande initiala investeringar av de offentliga myndigheterna i infrastruktur för standardisering och övervakning, särskilt vad gäller att få de anmälda organen att uppnå högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

4.7

Förtroendet för CE-märkningen måste återupprättas. CE-märkningen måste få tillbaka sitt egenvärde och möjligheterna att beivra överträdelser och att garantera märkningens rättsliga skydd måste öka. EESK betonar att övergången till det nya systemet med CE-märkning kommer att innebära bördor för företagen och kräva omfattande initiala investeringar av de offentliga myndigheterna i infrastruktur för standardisering och övervakning, särskilt vad gäller att få de anmälda organen att uppnå högsta kvalitetsnivå.

| 4.8 | Samtidigt som det europeiska standardiseringssystemet för byggprodukter stärks bör man enligt EESK i högre grad främja utarbetandet och tillämpningen av internationella standarder för att underlätta tillträde till marknaderna och till den internationella handeln och att ge marknaden för byggprodukter en global dimension. |
| --- | --- |

4.8

Samtidigt som det europeiska standardiseringssystemet för byggprodukter stärks bör man enligt EESK i högre grad främja utarbetandet och tillämpningen av internationella standarder för att underlätta tillträde till marknaderna och till den internationella handeln och att ge marknaden för byggprodukter en global dimension.

| 4.9 | EESK förordar bättre tidsramar för genomförandet än dem som föreslagits, med tanke på behovet av en bred information men också på den tid som krävs för att anpassa sig till de ändrade metoder, förfaranden och rutiner som krävs för övergången från direktiv till förordning. |
| --- | --- |

4.9

EESK förordar bättre tidsramar för genomförandet än dem som föreslagits, med tanke på behovet av en bred information men också på den tid som krävs för att anpassa sig till de ändrade metoder, förfaranden och rutiner som krävs för övergången från direktiv till förordning.

| 4.10 | EESK anser det mycket viktigt att avsätta tillräckliga finansiella resurser till stöd för de gemenskapsprogram för utbildning, information, stöd och övervakning av förordningens genomförande som är avsedda för alla berörda offentliga och privata aktörer. |
| --- | --- |

4.10

EESK anser det mycket viktigt att avsätta tillräckliga finansiella resurser till stöd för de gemenskapsprogram för utbildning, information, stöd och övervakning av förordningens genomförande som är avsedda för alla berörda offentliga och privata aktörer.

| 4.11 | EESK föreslår att de nya standarderna och tekniska bilagorna ska åtföljas av tekniska handledningar för utveckling av de grundläggande kraven för byggnadsverk till stöd för följande:






  — | Riktlinjer för den framtida uppdragsbeskrivningen på detta område, särskilt vad gäller användningen av miljövänliga råvaror och sekundära material. |
| --- | --- | --- |

4.11

EESK föreslår att de nya standarderna och tekniska bilagorna ska åtföljas av tekniska handledningar för utveckling av de grundläggande kraven för byggnadsverk till stöd för följande:

—

Riktlinjer för den framtida uppdragsbeskrivningen på detta område, särskilt vad gäller användningen av miljövänliga råvaror och sekundära material.

| — | Ökad flexibilitet för innovativa produkter, bland annat med avseende på handläggningstiden, med hjälp av den europeiska tekniska bedömningen och urvalet av de olika organ och organisationer som nämns i förslaget och den roll de ska spela. |
| --- | --- |

—

Ökad flexibilitet för innovativa produkter, bland annat med avseende på handläggningstiden, med hjälp av den europeiska tekniska bedömningen och urvalet av de olika organ och organisationer som nämns i förslaget och den roll de ska spela.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

5.1   Förslaget borde innehålla ytterligare två avsnitt:

| — | Ett som handlar om kommunikation, information och utbildning med målet att sprida en hållbar byggkultur. |
| --- | --- |

—

Ett som handlar om kommunikation, information och utbildning med målet att sprida en hållbar byggkultur.

| — | Ett som rör energisparande, hållbar användning av naturresurser samt hälsa, hygien och säkerhet under produkternas hela livscykel – alltifrån utformning till skrotning. De grundläggande kraven på detta område återfinns i bilaga 1, men enligt EESK bör de uttryckligen framgå av själva förordningstexten. |
| --- | --- |

—

Ett som rör energisparande, hållbar användning av naturresurser samt hälsa, hygien och säkerhet under produkternas hela livscykel – alltifrån utformning till skrotning. De grundläggande kraven på detta område återfinns i bilaga 1, men enligt EESK bör de uttryckligen framgå av själva förordningstexten.

5.1.1   Skyldigheten att iaktta hygien- och hälsokraven är särskilt viktig när det gäller riskerna i samband med användningen av radioaktivt återvinningsmaterial (13) och/eller farliga giftiga ämnen. När dessa ämnen ingår i byggnader och anläggningar är de för de människor som bor där eller som under lång tid kommer i kontakt med dem så skadliga att de kan medföra bestående och ibland mycket allvarliga hälsorisker.

13

5.2   Vad gäller definitionerna (artikel 2) fäster EESK särskild vikt vid den som föreslås för tillhandahållande på marknaden (14), om vilken kommittén redan uttalat sig (15). Den skapar överensstämmelse med de rättsliga ramar som antagits i andra sammanhang, samtidigt som den kompletteras med definitionerna för separat tillverkade byggprodukter – som är särskilt viktiga för små och medelstora företag – uppsättningar av komplexa prefabricerade eller förmonterade produkter och innovativa produkter. Definitionen på harmoniserade tekniska anvisningar borde innehålla en hänvisning till europeiska tekniska bedömningar (16) snarare än till europeiska bedömningsdokument.

14

15

16

5.3   Vad gäller prestandadeklarationen anser EESK att den bör vara obligatorisk och komplett – och inte bara röra nationella standarder – så snart en produkt släpps ut på marknaden och uppfyller de viktigaste produktegenskaperna och därmed överensstämmer med de grundläggande kraven för byggnadsverk. För ändamålet kan man också använda sig av IT-teknik eller webbplatser som är tillgängliga för kunderna.

5.3.1   EESK anser att en prestandadeklaration bör avfattas när det för produkten i fråga finns en harmoniserad standard eller ett europeiskt tekniskt bedömningsdokument (17).

17

5.4   Syftet med de harmoniserade standarder som fastställs av Europeiska standardiseringsorganisationen på grundval av kommissionens anvisningar bör uttryckligen och tydligt specificeras för produkten eller produktgruppen i fråga med angivelse av avsedda användningsområden. De harmoniserade standarderna måste helt och fullt överensstämma med anvisningarna.

5.5   EESK anser att bestämmelserna om förenklade förfaranden är särskilt viktiga. De syftar specifikt till att göra det lättare, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, att få tillträde till CE-märkningssystemet. Förfarandena i fråga bör emellertid säkerställa ett likvärdigt skydd för konsumenterna vad gäller hälso-, säkerhets- och miljöskyddskrav.

5.6   EESK betonar vikten av bestämmelserna i artikel 46, särskilt vad gäller de särskilda hälso- och säkerhetsrisker som arbetstagarna löper. Det bör göras en utvärdering av den berörda produkten och hela dess livscykel, som omfattar alla krav i den föreslagna förordningen i syfte att förhindra risken för olyckor i sektorn som beror på användning av olämpliga material eller felaktigt bruk av material.

5.7   EESK anser att övergångsbestämmelserna i artikel 53 bör revideras. Där fastställs att övergången från byggproduktdirektivet till den kommande byggproduktförordningen ska ske den 1 juli 2011. Övergångsperioden borde vara längre med tanke på att det krävs omfattande insatser i form av information, utbildning och omställning, men också tid för att anpassa sig till de nya metoderna och förfarandena.

5.8   Vad beträffar de tekniska uppdateringarna i artikel 51 i förslaget till förordning upprepar kommittén sin tidigare ståndpunkt (18) att det är viktigt att ”kommittéförfarandet blir så tydligt och begripligt som möjligt för personer som bor i EU, och särskilt för dem som direkt berörs av dessa rättsakter”.

18

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  http://ec.europa.eu/solvit

1

(2)  EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

2

(3)  EUT C 120, 16.5.2008.

3

(4)  CEN: http://nan.brrc.be/docs_public/other/cpd_standards_20080730.pdf.; och EUT C 304, 13.12.2006.

4

(5)  EUT C 162, 25.6.2008.

5

(6)  EUT C 24, 31.1.2006.

6

(7)  Se fotnot 3.

7

(8)  KOM(2007) 860 slutlig, 21.12.2007, meddelande om ”Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa”, s. 5.

8

(9)  Se förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006.

9

(10)  Direktiv 2001/95/EEG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet.

10

(11)  Direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister.

11

(12)  RAPEX: rapid alert system for non-food products (systemet för snabb varning för icke-livsmedelsprodukter).

12

(13)  EGT C 241, 7.10.2002.

13

(14)  Beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter.

14

(15)  EUT C 120, 16.5.2008.

15

(16)  ETA (European Technical Assessment).

16

(17)  Texten i artikel 4.1 b) bör således strykas i sin helhet.

17

(18)  EUT C 224, 30.8.2008.

18

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/21

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Lagstiftning om nanomaterial”

KOM(2008) 366 slutlig

2009/C 218/04

Den 17 juni 2008 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Lagstiftning om nanomaterial»

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2009. Föredragande var Antonello PEZZINI.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 170 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning och rekommendationer

Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att ansvarsfull utveckling av nanovetenskap och nanomaterial utgör ett område där Europa är ledande i arbetet för ekonomisk och social utveckling på den globala scenen. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att ansvarsfull utveckling av nanovetenskap och nanomaterial utgör ett område där Europa är ledande i arbetet för ekonomisk och social utveckling på den globala scenen.

| 1.2 | EESK understryker kravet på snabb utveckling av industriella och sektorsövergripande nanotekniktillämpningar där man samtidigt beaktar följande faktorer:






  — | Det ekonomiska och sociala sammanhanget. |
| --- | --- | --- |

1.2

EESK understryker kravet på snabb utveckling av industriella och sektorsövergripande nanotekniktillämpningar där man samtidigt beaktar följande faktorer:

—

Det ekonomiska och sociala sammanhanget.

| — | Rättsliga, skattemässiga och ekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

—

Rättsliga, skattemässiga och ekonomiska faktorer.

| — | Respekt för i synnerhet etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid. |
| --- | --- |

—

Respekt för i synnerhet etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid.

| 1.3 | EESK ställer sig bakom principerna i uppförandekoden om nanoteknik och anser att de är giltiga även i samband med översynen av den europeiska rättsliga ramen för nanovetenskap och nanomaterial. |
| --- | --- |

1.3

EESK ställer sig bakom principerna i uppförandekoden om nanoteknik och anser att de är giltiga även i samband med översynen av den europeiska rättsliga ramen för nanovetenskap och nanomaterial.

| 1.4 | EESK hyser oro för den långsamma utvecklingstakten i fråga om marknadstillämpningar som bygger på nanoteknik och forskningen om de miljömässiga, hälsomässiga och toxikologiska effekterna av nanomaterial. |
| --- | --- |

1.4

EESK hyser oro för den långsamma utvecklingstakten i fråga om marknadstillämpningar som bygger på nanoteknik och forskningen om de miljömässiga, hälsomässiga och toxikologiska effekterna av nanomaterial.

| 1.5 | Kommittén är övertygad om att nanoteknikens komplexitet, snabba utveckling och övergripande karaktär vad gäller forskning kräver ett ämnesövergripande arbetssätt, framför allt när det gäller riskbedömningen, inom en rättslig, etisk och social ram. Detta är nödvändigt om man vill kunna erbjuda gemensamma lösningar i fråga om riskhantering som är tillförlitliga, kompletta och ansvarstagande. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är övertygad om att nanoteknikens komplexitet, snabba utveckling och övergripande karaktär vad gäller forskning kräver ett ämnesövergripande arbetssätt, framför allt när det gäller riskbedömningen, inom en rättslig, etisk och social ram. Detta är nödvändigt om man vill kunna erbjuda gemensamma lösningar i fråga om riskhantering som är tillförlitliga, kompletta och ansvarstagande.

| 1.6 | Ett optimalt ledningssystem bör eftersträva en jämvikt mellan de olika aspekterna av en ansvarsfull utveckling av nanomaterial, och EESK rekommenderar att man omvandlar den europeiska observationsgruppen för nanoteknik till ett permanent organ så att den kan tillhandahålla analyser på säker vetenskaplig och ekonomisk grund och undersöka effekterna på samhället, samt de eventuella riskerna för hälsa, miljö och säkerhet, i samarbete med andra berörda europeiska organ. |
| --- | --- |

1.6

Ett optimalt ledningssystem bör eftersträva en jämvikt mellan de olika aspekterna av en ansvarsfull utveckling av nanomaterial, och EESK rekommenderar att man omvandlar den europeiska observationsgruppen för nanoteknik till ett permanent organ så att den kan tillhandahålla analyser på säker vetenskaplig och ekonomisk grund och undersöka effekterna på samhället, samt de eventuella riskerna för hälsa, miljö och säkerhet, i samarbete med andra berörda europeiska organ.

| 1.7 | EESK anser att det krävs en integrerad rättslig referensram vid sidan av ledningssystemen, med målsättningen att på ett klart och tillförlitligt sätt kunna tillfredsställa de behov som växer fram, framför allt i fråga om gemensamma metoder för klassificering, metrologi och validering av befintliga och nya protokoll samt standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att det krävs en integrerad rättslig referensram vid sidan av ledningssystemen, med målsättningen att på ett klart och tillförlitligt sätt kunna tillfredsställa de behov som växer fram, framför allt i fråga om gemensamma metoder för klassificering, metrologi och validering av befintliga och nya protokoll samt standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete.

| 1.8 | EESK anser att det krävs kraftfulla ämnesövergripande utbildningsåtgärder och att det är nödvändigt att i denna satsning integrera bedömning och förebyggande av risker, med användning av infrastruktur av högsta kvalitet. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att det krävs kraftfulla ämnesövergripande utbildningsåtgärder och att det är nödvändigt att i denna satsning integrera bedömning och förebyggande av risker, med användning av infrastruktur av högsta kvalitet.

| 1.9 | EESK anser att man bör utveckla ett europeiskt system för jämförelse av de initiativ som tas fram i Europa, USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker. |
| --- | --- |

1.9

EESK anser att man bör utveckla ett europeiskt system för jämförelse av de initiativ som tas fram i Europa, USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker.

| 1.10 | Kommittén anser att man bör stödja det tekniska och rättsliga standardiseringsarbete som utförs av CEN, Cenelec och ETSI, bl.a. genom klara och tydliga uppdragsbeskrivningar från kommissionen. Detta arbete bör föras fram på internationell nivå, t.ex. i ISO/TC 229, i syfte att på global nivå underlätta säker handel med nanoteknik, nanoprodukter och mer komplexa system som bygger på nanovetenskap och nanomaterial. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén anser att man bör stödja det tekniska och rättsliga standardiseringsarbete som utförs av CEN, Cenelec och ETSI, bl.a. genom klara och tydliga uppdragsbeskrivningar från kommissionen. Detta arbete bör föras fram på internationell nivå, t.ex. i ISO/TC 229, i syfte att på global nivå underlätta säker handel med nanoteknik, nanoprodukter och mer komplexa system som bygger på nanovetenskap och nanomaterial.

| 1.11 | Kommittén rekommenderar en stärkning av den strukturerade dialogen med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket i internationella sammanhang skulle ge Europa ökad tyngd och en gemensam röst på detta område, som är så viktigt för vår framtid. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén rekommenderar en stärkning av den strukturerade dialogen med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket i internationella sammanhang skulle ge Europa ökad tyngd och en gemensam röst på detta område, som är så viktigt för vår framtid.

| 1.12 | EESK anser att det ska finnas ett kapitel i rapporten för 2009 om handlingsplanen som uttryckligen ska ägnas åt följande:






  — | Framstegen med avseende på en integrerad rättslig ram för bedömning och förebyggande av risker. |
| --- | --- | --- |

1.12

EESK anser att det ska finnas ett kapitel i rapporten för 2009 om handlingsplanen som uttryckligen ska ägnas åt följande:

—

Framstegen med avseende på en integrerad rättslig ram för bedömning och förebyggande av risker.

| — | Effektivitet och resultat i fråga om provningsprotokoll. |
| --- | --- |

—

Effektivitet och resultat i fråga om provningsprotokoll.

| — | Nya prioriterade åtgärder, fastställda på EU-nivå och i medlemsstaterna, för produktion, handel och hållbar konsumtion av produkter som innehåller nanoteknikkomponenter. |
| --- | --- |

—

Nya prioriterade åtgärder, fastställda på EU-nivå och i medlemsstaterna, för produktion, handel och hållbar konsumtion av produkter som innehåller nanoteknikkomponenter.

| — | Benchmarkingåtgärder tillsammans med USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker. |
| --- | --- |

—

Benchmarkingåtgärder tillsammans med USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker.

| — | Strukturerad dialog med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket |
| --- | --- |

—

Strukturerad dialog med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket

| — | i internationella sammanhang skulle ge Europa ökad tyngd och en gemensam röst på ett område som är viktigt för vår framtid. |
| --- | --- |

—

i internationella sammanhang skulle ge Europa ökad tyngd och en gemensam röst på ett område som är viktigt för vår framtid.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Under de senaste åren har kommissionen kommit att bli den största offentliga finansieringskällan på området för nanovetenskap och nanomaterial: Kommissionen har beviljat 1,4 miljarder euro genom sjätte ramprogrammet för FoU och nästan 600 miljoner euro under sjunde ramprogrammets (2007–2013) första år. Under det sjunde ramprogrammet har 28 miljoner euro anslagits till forskning om säkerheten i nanovetenskap och nanomaterial, vilket innebär att sektorn totalt sett har fått cirka 80 miljoner euro (1). |
| --- | --- |

2.1

Under de senaste åren har kommissionen kommit att bli den största offentliga finansieringskällan på området för nanovetenskap och nanomaterial: Kommissionen har beviljat 1,4 miljarder euro genom sjätte ramprogrammet för FoU och nästan 600 miljoner euro under sjunde ramprogrammets (2007–2013) första år. Under det sjunde ramprogrammet har 28 miljoner euro anslagits till forskning om säkerheten i nanovetenskap och nanomaterial, vilket innebär att sektorn totalt sett har fått cirka 80 miljoner euro (1).

1

| 2.2 | Det har inrättats olika europeiska tekniska plattformar för nanotekniktillämpningar, t.ex. det gemensamma teknikinitiativet för nanoelektronik (Eniac), teknikplattformen för nanomedicin och teknikplattformen för hållbar kemiindustri. |
| --- | --- |

2.2

Det har inrättats olika europeiska tekniska plattformar för nanotekniktillämpningar, t.ex. det gemensamma teknikinitiativet för nanoelektronik (Eniac), teknikplattformen för nanomedicin och teknikplattformen för hållbar kemiindustri.

| 2.3 | På global nivå uppgick de totala offentliga och privata utgifterna för nanovetenskap och nanomaterial under perioden 2004–2006 till 24 miljarder euro. Mer än en fjärdedel av detta stod Europa för, och av den delen utgjorde kommissionens finansiering 5–6 % (2). |
| --- | --- |

2.3

På global nivå uppgick de totala offentliga och privata utgifterna för nanovetenskap och nanomaterial under perioden 2004–2006 till 24 miljarder euro. Mer än en fjärdedel av detta stod Europa för, och av den delen utgjorde kommissionens finansiering 5–6 % (2).

2

| 2.4 | I bestämmelserna för sjunde ramprogrammet för FoU 2007–2013 (3) hänvisas till nanovetenskap och nanomaterial, och där föreskrivs respekt för de grundläggande etiska aspekterna. Principerna bakom dessa fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.4

I bestämmelserna för sjunde ramprogrammet för FoU 2007–2013 (3) hänvisas till nanovetenskap och nanomaterial, och där föreskrivs respekt för de grundläggande etiska aspekterna. Principerna bakom dessa fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

3

| 2.5 | Rapporten om den tredje internationella dialogen för en ansvarsfull förvaltning av nanoteknisk forskning har visat på behovet av åtaganden i följande frågor:






  — | Förvaltning av nanotekniken. |
| --- | --- | --- |

2.5

Rapporten om den tredje internationella dialogen för en ansvarsfull förvaltning av nanoteknisk forskning har visat på behovet av åtaganden i följande frågor:

—

Förvaltning av nanotekniken.

| — | Brister i nord-syd-samarbetet. |
| --- | --- |

—

Brister i nord-syd-samarbetet.

| — | Lämpliga stödinstrument (metrologi, standardisering, definitioner och immateriella rättigheter). |
| --- | --- |

—

Lämpliga stödinstrument (metrologi, standardisering, definitioner och immateriella rättigheter).

| — | Det civila samhällets medverkan. |
| --- | --- |

—

Det civila samhällets medverkan.

| — | Dialog med medborgarna i de olika länderna. |
| --- | --- |

—

Dialog med medborgarna i de olika länderna.

| 2.6 | De åtaganden som olika organisationer har gjort på internationell nivå framgår bland annat av följande initiativ:






  — | OECD:s databas för forskning om folkhälsa och miljöskydd (Database on Human Health and Environmental Safety Research), inrättandet av en databas för forskning om säkerheten i tillverkade nanomaterial (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials). |
| --- | --- | --- |

2.6

De åtaganden som olika organisationer har gjort på internationell nivå framgår bland annat av följande initiativ:

—

OECD:s databas för forskning om folkhälsa och miljöskydd (Database on Human Health and Environmental Safety Research), inrättandet av en databas för forskning om säkerheten i tillverkade nanomaterial (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials).

Database on Human Health and Environmental Safety Research

Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials

| — | Världshälsoorganisationens (WHO)/FAO:s gemensamma program för livsmedelsnormer (Joint FAO/WHO Food Standards Program), som ska tillhandahålla ett neutralt internationellt forum för diskussion om problem kopplade till nanoteknik i fråga om livsmedelssäkerhet och utarbeta samarbetsavtal om dessa frågor. |
| --- | --- |

—

Världshälsoorganisationens (WHO)/FAO:s gemensamma program för livsmedelsnormer (Joint FAO/WHO Food Standards Program), som ska tillhandahålla ett neutralt internationellt forum för diskussion om problem kopplade till nanoteknik i fråga om livsmedelssäkerhet och utarbeta samarbetsavtal om dessa frågor.

Joint FAO/WHO Food Standards Program

| — | OECD:s projekt för bedömning av säkerheten i ett representativt urval av tillverkade nanomaterial (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) och OECD:s projekt om tillverkade nanomaterial och riktlinjer för testning (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt för bedömning av säkerheten i ett representativt urval av tillverkade nanomaterial (Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) och OECD:s projekt om tillverkade nanomaterial och riktlinjer för testning (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines).

Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials

Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines

| — | OECD:s projekt om mätning och minimering av exponeringen (Exposure Measurement and Exposure Mitigation). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om mätning och minimering av exponeringen (Exposure Measurement and Exposure Mitigation).

Exposure Measurement and Exposure Mitigation).

| — | OECD:s projekt om de alternativa metodernas roll i nanotoxologi (The role of Alternative Methods in Nanotoxicology). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om de alternativa metodernas roll i nanotoxologi (The role of Alternative Methods in Nanotoxicology).

The role of Alternative Methods in Nanotoxicology

| — | OECD:s projekt om påverkan och näringslivsmiljön (Impacts and the Business Environment). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om påverkan och näringslivsmiljön (Impacts and the Business Environment).

Impacts and the Business Environment

| — | OECD:s projekt om kommunikation och allmänhetens deltagande (Communication and public engagement). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om kommunikation och allmänhetens deltagande (Communication and public engagement).

Communication and public engagement

| — | OECD:s projekt om de globala utmaningarna: vatten och nanoteknik (Global Challenges: Nano and Water). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om de globala utmaningarna: vatten och nanoteknik (Global Challenges: Nano and Water).

Global Challenges: Nano and Water

| — | OECD:s projekt om samarbete om riskbedömning (Co-operation on Risk Assessment). |
| --- | --- |

—

OECD:s projekt om samarbete om riskbedömning (Co-operation on Risk Assessment).

Co-operation on Risk Assessment

| — | Särskilda centrum som samarbetar med Världshälsoorganisationen för att studera säkerhetsrisker och arbetsmiljörisker i samband med produktion och användning av nanoteknik. |
| --- | --- |

—

Särskilda centrum som samarbetar med Världshälsoorganisationen för att studera säkerhetsrisker och arbetsmiljörisker i samband med produktion och användning av nanoteknik.

| — | Världshälsoorganisationens/EU:s projekt om en förstärkning av den politiska rådgivningen om miljö och hälsa – nanoteknik (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe - Nanotechnologies). |
| --- | --- |

—

Världshälsoorganisationens/EU:s projekt om en förstärkning av den politiska rådgivningen om miljö och hälsa – nanoteknik (Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe - Nanotechnologies).

Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe - Nanotechnologies

| — | Övergripande åtgärder för korrekt förvaltning av kemiska produkter på global nivå, framtagna av enheten för kemiska produkter i avdelningen för teknik, industri och ekonomi (DTIE) i Förenta nationernas miljöprogram (UNEP). |
| --- | --- |

—

Övergripande åtgärder för korrekt förvaltning av kemiska produkter på global nivå, framtagna av enheten för kemiska produkter i avdelningen för teknik, industri och ekonomi (DTIE) i Förenta nationernas miljöprogram (UNEP).

| — | Omedelbara åtgärder föreslagna av enheten för högteknologi och nya material (HTNM) vid det internationella centrumet för vetenskap och högteknologi (ICS) i Trieste (om utvärdering av nanoteknik och potentiella risker i samband med utveckling och användning av sådan teknik). |
| --- | --- |

—

Omedelbara åtgärder föreslagna av enheten för högteknologi och nya material (HTNM) vid det internationella centrumet för vetenskap och högteknologi (ICS) i Trieste (om utvärdering av nanoteknik och potentiella risker i samband med utveckling och användning av sådan teknik).

| — | ISO-normerna TC229 om nanoteknik. |
| --- | --- |

—

ISO-normerna TC229 om nanoteknik.

| — | Expertmötet UNIDO (12.2007): Rekommendationer och särskild handlingsplan, bedömning av nanoteknik och riskhantering. Forskning om etiska, rättsliga och samhälleliga konsekvenser av nanovetenskap och nanomaterial. |
| --- | --- |

—

Expertmötet UNIDO (12.2007): Rekommendationer och särskild handlingsplan, bedömning av nanoteknik och riskhantering. Forskning om etiska, rättsliga och samhälleliga konsekvenser av nanovetenskap och nanomaterial.

| 2.7 | I rapporten om nanovetenskap och nanoteknik: möjligheter och osäkerhet
   (4), från det brittiska Royal Society fastslås följande: ”Innan mer är känt om miljökonsekvenserna av nanopartiklar och nanotuber rekommenderar vi att man så långt det är möjligt undviker frisläppande i miljön av tillverkade nanopartiklar och nanotuber.» |
| --- | --- |

2.7

I rapporten om nanovetenskap och nanoteknik: möjligheter och osäkerhet
   (4), från det brittiska Royal Society fastslås följande: ”Innan mer är känt om miljökonsekvenserna av nanopartiklar och nanotuber rekommenderar vi att man så långt det är möjligt undviker frisläppande i miljön av tillverkade nanopartiklar och nanotuber.»

nanovetenskap och nanoteknik: möjligheter och osäkerhet

4

Royal Society

| 2.8 | Självrengörande beläggningar som möjliggör minskad användning av rengöringsmedel, medel som avlägsnar kväveoxider ur luften, den nya generationens fotovoltaiska celler, termoisolerande material, system för avskiljning av koldioxid, nanofilter för luft och vatten och ett stort antal tillämpningar inom medicinsk diagnostik och vissa icke-invasiva behandlingar – i alla dessa tillämpningar finns redan nanomaterial, i många vanligt förekommande föremål (5). |
| --- | --- |

2.8

Självrengörande beläggningar som möjliggör minskad användning av rengöringsmedel, medel som avlägsnar kväveoxider ur luften, den nya generationens fotovoltaiska celler, termoisolerande material, system för avskiljning av koldioxid, nanofilter för luft och vatten och ett stort antal tillämpningar inom medicinsk diagnostik och vissa icke-invasiva behandlingar – i alla dessa tillämpningar finns redan nanomaterial, i många vanligt förekommande föremål (5).

5

| 2.9 | Problemet uppstår också genom behovet av att anpassa protokoll för riskbedömning vad avser nanomaterialens toxicitet på kort och lång sikt, och i samband med att de ackumuleras och kombineras med andra substanser i ekosystemet, i organiska vävnader och i människor. |
| --- | --- |

2.9

Problemet uppstår också genom behovet av att anpassa protokoll för riskbedömning vad avser nanomaterialens toxicitet på kort och lång sikt, och i samband med att de ackumuleras och kombineras med andra substanser i ekosystemet, i organiska vävnader och i människor.

| 2.10 | Standarder och kontroller av riskbedömningar i komplexa miljöer kan variera mellan bedömningar i kontrollerad miljö respektive ute i verksamheten. Den föreslagna forskningen (6) bör omfatta mer än konventionell skyddsutrustning som filter, andningsfilter, skyddskläder och handskar: dessa artiklar har testats med nanopartiklar av grafit, 10–50 nanometer långa. |
| --- | --- |

2.10

Standarder och kontroller av riskbedömningar i komplexa miljöer kan variera mellan bedömningar i kontrollerad miljö respektive ute i verksamheten. Den föreslagna forskningen (6) bör omfatta mer än konventionell skyddsutrustning som filter, andningsfilter, skyddskläder och handskar: dessa artiklar har testats med nanopartiklar av grafit, 10–50 nanometer långa.

6

| 2.11 | ”Den integrerade, säkra och ansvarsfulla hållningen är grunden för EU:s nanotekniska politik», framhåller kommissionen, något som EESK har understrukit vid flera tillfällen. Denna teknik har ett särskilt brett och mångsidigt tillämpningsområde som nödvändiggör ett helhetsgrepp för att fastställa och utnyttja gemensamma punkter och ömsesidigt beroende inom området, som sträcker sig från kärnfysik till plasmateknik, från nanomekanik till textilbearbetning. |
| --- | --- |

2.11

”Den integrerade, säkra och ansvarsfulla hållningen är grunden för EU:s nanotekniska politik», framhåller kommissionen, något som EESK har understrukit vid flera tillfällen. Denna teknik har ett särskilt brett och mångsidigt tillämpningsområde som nödvändiggör ett helhetsgrepp för att fastställa och utnyttja gemensamma punkter och ömsesidigt beroende inom området, som sträcker sig från kärnfysik till plasmateknik, från nanomekanik till textilbearbetning.

| 2.12 | Med tanke på att nanoprocesserna försiggår i nanoskala (10-9m), dimensioner som är svåra att föreställa sig för den som inte direkt arbetar inom området, kräver nanomaterialen redan från början en konstruktiv dialog med konsumenterna för att man ska kunna identifiera och undvika faror och kunna undanröja eventuella ogrundade farhågor. |
| --- | --- |

2.12

Med tanke på att nanoprocesserna försiggår i nanoskala (10-9m), dimensioner som är svåra att föreställa sig för den som inte direkt arbetar inom området, kräver nanomaterialen redan från början en konstruktiv dialog med konsumenterna för att man ska kunna identifiera och undvika faror och kunna undanröja eventuella ogrundade farhågor.

| 2.13 | EESK har understrukit inte bara kravet på ”snabbare utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar och av de ekonomiska och sociala, rättsliga och lagstiftningsmässiga, skattemässiga och finansiella sammanhang där initiativ i form av nya företag och yrkesprofiler skall ingå», utan också ”säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid» (7). |
| --- | --- |

2.13

EESK har understrukit inte bara kravet på ”snabbare utveckling av industriella och sektorsövergripande tillämpningar och av de ekonomiska och sociala, rättsliga och lagstiftningsmässiga, skattemässiga och finansiella sammanhang där initiativ i form av nya företag och yrkesprofiler skall ingå», utan också ”säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet under de vetenskapliga tillämpningarnas hela livstid» (7).

7

| 2.14 | I ett senare yttrande (8) pekade EESK åter på behovet av ”en tydlig och öppen dialog med det civila samhället som säkerställer medvetenhet på grundval av objektiva bedömningar av risker och möjligheter med nanovetenskapen och nanotekniken» och ”säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet för arbetstagare och konsumenter». |
| --- | --- |

2.14

I ett senare yttrande (8) pekade EESK åter på behovet av ”en tydlig och öppen dialog med det civila samhället som säkerställer medvetenhet på grundval av objektiva bedömningar av risker och möjligheter med nanovetenskapen och nanotekniken» och ”säkerställande av respekten för etik, miljö, hälsa och säkerhet för arbetstagare och konsumenter».

8

| 2.15 | Kommissionen antog 2008 en rekommendation (9) om ansvarsfull nanovetenskaplig och nanoteknisk forskning där man föreslog en uppförandekod baserad på sju principer:
  —   Innebörd: Forskning om nanovetenskap och nanomaterial bör vara begriplig för allmänheten och respektera de grundläggande rättigheterna. Tillämpningarna bör gynna de enskilda och samhället.
  —   Hållbarhet: Respekten för de etiska principerna och den hållbara utvecklingen innebär att forskning om nanovetenskap och nanomaterial inte får skada miljön, och särskilt inte människor, djur eller växter.
  —   Försiktighetsåtgärder: Försiktighetsprincipen (10) ska följas för att undvika eventuella följder för folkhälsa och miljö.
  —   Omfattning: Insyn, respekt för den legitima rätten till åtkomst till information, öppenhet gentemot alla berörda parter.
  —   Kompetens: Forskningen bör uppfylla de bästa vetenskapliga standarderna, till exempel standarder som stödjer forskningens integritet och standarder om god laboratoriesed (11).
  —   Innovation: Styrningen av N&N-forskningen bör uppmuntra maximal kreativitet, flexibilitet och planeringsförmåga för innovation och tillväxt.
  —   Ansvarsskyldighet: Forskare och forskarorganisationer bör hållas ansvariga för de sociala, miljömässiga och mänskliga följder som deras N&N-forskning kan få i dag och i framtiden.
  I rekommendationen föreskrivs också en årlig rapport från medlemsstaterna om resultaten av tillämpningen av uppförandekoden och om bästa praxis för att genomföra den. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen antog 2008 en rekommendation (9) om ansvarsfull nanovetenskaplig och nanoteknisk forskning där man föreslog en uppförandekod baserad på sju principer:

9

—   Innebörd: Forskning om nanovetenskap och nanomaterial bör vara begriplig för allmänheten och respektera de grundläggande rättigheterna. Tillämpningarna bör gynna de enskilda och samhället.

—   Hållbarhet: Respekten för de etiska principerna och den hållbara utvecklingen innebär att forskning om nanovetenskap och nanomaterial inte får skada miljön, och särskilt inte människor, djur eller växter.

—   Försiktighetsåtgärder: Försiktighetsprincipen (10) ska följas för att undvika eventuella följder för folkhälsa och miljö.

10

—   Omfattning: Insyn, respekt för den legitima rätten till åtkomst till information, öppenhet gentemot alla berörda parter.

—   Kompetens: Forskningen bör uppfylla de bästa vetenskapliga standarderna, till exempel standarder som stödjer forskningens integritet och standarder om god laboratoriesed (11).

11

—   Innovation: Styrningen av N&N-forskningen bör uppmuntra maximal kreativitet, flexibilitet och planeringsförmåga för innovation och tillväxt.

—   Ansvarsskyldighet: Forskare och forskarorganisationer bör hållas ansvariga för de sociala, miljömässiga och mänskliga följder som deras N&N-forskning kan få i dag och i framtiden.

I rekommendationen föreskrivs också en årlig rapport från medlemsstaterna om resultaten av tillämpningen av uppförandekoden och om bästa praxis för att genomföra den.

| 2.16 | EESK ställer sig bakom principerna i uppförandekoden och anser att de är giltiga även i samband med översynen av den europeiska rättsliga ramen för nanovetenskap och nanomaterial. |
| --- | --- |

2.16

EESK ställer sig bakom principerna i uppförandekoden och anser att de är giltiga även i samband med översynen av den europeiska rättsliga ramen för nanovetenskap och nanomaterial.

| 2.17 | EESK hyser oro för den långsamma utvecklingstakten i fråga om marknadstillämpningar som bygger på nanoteknik och forskningen om de miljömässiga, hälsomässiga och toxikologiska effekterna av nanomaterial. |
| --- | --- |

2.17

EESK hyser oro för den långsamma utvecklingstakten i fråga om marknadstillämpningar som bygger på nanoteknik och forskningen om de miljömässiga, hälsomässiga och toxikologiska effekterna av nanomaterial.

| 2.18 | Även om risknivån i fråga om exponering av arbetstagare och medborgare för närvarande är begränsad anser EESK att man måste stärka instrumenten för dialog med forskarvärlden och näringslivet för att se till att sådana aspekter beaktas från första början – de mänskliga resurserna är lika viktiga som de ekonomiska – i all forskning om nanomaterial och i alla tillämpningar med sådana material. |
| --- | --- |

2.18

Även om risknivån i fråga om exponering av arbetstagare och medborgare för närvarande är begränsad anser EESK att man måste stärka instrumenten för dialog med forskarvärlden och näringslivet för att se till att sådana aspekter beaktas från första början – de mänskliga resurserna är lika viktiga som de ekonomiska – i all forskning om nanomaterial och i alla tillämpningar med sådana material.

| 2.19 | Kommittén vill understryka att mängden berörda forskningsområden och sektorer motsvaras av en mångfald av relevanta rättsligt-normativa instrument inom EU (fler än 90): Gemenskapsnormernas tydlighet och begriplighet för medborgare och konsumenter kan äventyras av denna komplexitet. |
| --- | --- |

2.19

Kommittén vill understryka att mängden berörda forskningsområden och sektorer motsvaras av en mångfald av relevanta rättsligt-normativa instrument inom EU (fler än 90): Gemenskapsnormernas tydlighet och begriplighet för medborgare och konsumenter kan äventyras av denna komplexitet.

| 2.20 | Man skulle kunna göra det enklare, särskilt för småföretag, konsumenter och medborgare, att begripa lagstiftningen genom att satsa på att sprida information om rättsläget, utveckla en särskild interaktiv webbplats och genom deltagardemokrati tillsammans med organisationerna i det civila samhället samt genom spridning av handledningar för god praxis. |
| --- | --- |

2.20

Man skulle kunna göra det enklare, särskilt för småföretag, konsumenter och medborgare, att begripa lagstiftningen genom att satsa på att sprida information om rättsläget, utveckla en särskild interaktiv webbplats och genom deltagardemokrati tillsammans med organisationerna i det civila samhället samt genom spridning av handledningar för god praxis.

| 2.21 | Ett optimalt ledningssystem bör kunna upprätthålla en jämvikt mellan de olika aspekterna av en ansvarsfull utveckling av nanomaterial. EESK anser att man bör utveckla en permanent rådgivande struktur på grundval av erfarenheterna från observationsgruppen för nanoteknik som lanserades 2008 som ett EU-finansierat projekt (12) med syftet att tillhandahålla tillförlitliga, kompletta och ansvarsfulla analyser på vetenskaplig och ekonomisk grund, undersöka etiska frågeställningar, förebygga eventuella risker för miljön, folkhälsan och säkerheten samt att utveckla nya standarder. |
| --- | --- |

2.21

Ett optimalt ledningssystem bör kunna upprätthålla en jämvikt mellan de olika aspekterna av en ansvarsfull utveckling av nanomaterial. EESK anser att man bör utveckla en permanent rådgivande struktur på grundval av erfarenheterna från observationsgruppen för nanoteknik som lanserades 2008 som ett EU-finansierat projekt (12) med syftet att tillhandahålla tillförlitliga, kompletta och ansvarsfulla analyser på vetenskaplig och ekonomisk grund, undersöka etiska frågeställningar, förebygga eventuella risker för miljön, folkhälsan och säkerheten samt att utveckla nya standarder.

12

| 2.22 | Kommittén är övertygad om att nanoteknikens komplexitet, snabba utveckling och övergripande karaktär vad gäller forskning kräver ett ämnesövergripande arbetssätt (rättsligt, etiskt och socialt). Detta är nödvändigt om man vill kunna erbjuda lösningar i fråga om riskhantering som är grundade på seriös, komplett och ansvarsfull analys och som innebär att man organiserar, dokumenterar och kommunicerar uttömmande uppgifter med hög precision om tillverkade nanomaterial. |
| --- | --- |

2.22

Kommittén är övertygad om att nanoteknikens komplexitet, snabba utveckling och övergripande karaktär vad gäller forskning kräver ett ämnesövergripande arbetssätt (rättsligt, etiskt och socialt). Detta är nödvändigt om man vill kunna erbjuda lösningar i fråga om riskhantering som är grundade på seriös, komplett och ansvarsfull analys och som innebär att man organiserar, dokumenterar och kommunicerar uttömmande uppgifter med hög precision om tillverkade nanomaterial.

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen anser att man särskilt bör göra följande:






  — | Dokument som stödjer tillämpningen, särskilt när det gäller riskbedömningar, och som har antagits enligt gällande regler måste kontrolleras så att man kan vara säker på att risker med nanomaterial verkligen beaktas effektivt och att nya rön utnyttjas på bästa sätt. |
| --- | --- | --- |

3.1

Kommissionen anser att man särskilt bör göra följande:

—

Dokument som stödjer tillämpningen, särskilt när det gäller riskbedömningar, och som har antagits enligt gällande regler måste kontrolleras så att man kan vara säker på att risker med nanomaterial verkligen beaktas effektivt och att nya rön utnyttjas på bästa sätt.

| — | De behöriga myndigheterna måste vara särskilt uppmärksamma på riskerna med nanomaterial när tillverkning och saluföring kontrolleras innan produkterna släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

De behöriga myndigheterna måste vara särskilt uppmärksamma på riskerna med nanomaterial när tillverkning och saluföring kontrolleras innan produkterna släpps ut på marknaden.

| — | Man bör tillämpa de riktlinjer för en ansvarsfull, öppen hållning till nanoforskning i Europeiska gemenskapen som fastställs i uppförandekoden. |
| --- | --- |

—

Man bör tillämpa de riktlinjer för en ansvarsfull, öppen hållning till nanoforskning i Europeiska gemenskapen som fastställs i uppförandekoden.

| — | Kommissionen kommer att överväga möjligheten att föreskriva systematisk förhandskontroll av medicinska anordningar som kan innebära risker med avseende på nanomaterial, innan de släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att överväga möjligheten att föreskriva systematisk förhandskontroll av medicinska anordningar som kan innebära risker med avseende på nanomaterial, innan de släpps ut på marknaden.

| — | Gemenskapslagstiftningen om nanomaterial behöver förbättras, särskilt i fråga om provningsmetoder och riskbedömningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Gemenskapslagstiftningen om nanomaterial behöver förbättras, särskilt i fråga om provningsmetoder och riskbedömningsmetoder.

| — | Snabbt förbättra de vetenskapliga kunskaperna, särskilt när det gäller uppgifter om toxiska och ekotoxiska effekter samt provningsmetoder för att ta fram sådana uppgifter, uppgifter om användning och exponering under nanomaterialens och de nanomaterialhaltiga produkternas hela livslängd, nanomaterials egenskaper, utveckling av enhetliga standarder och nomenklatur samt analytiska mätmetoder, arbetsmiljöaspekter. |
| --- | --- |

—

Snabbt förbättra de vetenskapliga kunskaperna, särskilt när det gäller uppgifter om toxiska och ekotoxiska effekter samt provningsmetoder för att ta fram sådana uppgifter, uppgifter om användning och exponering under nanomaterialens och de nanomaterialhaltiga produkternas hela livslängd, nanomaterials egenskaper, utveckling av enhetliga standarder och nomenklatur samt analytiska mätmetoder, arbetsmiljöaspekter.

| — | Stärka möjligheterna till nationellt utnyttjande av skyddsklausuler, åtgärder för hälsoövervakning, tillsyn av livsmedels-, foder- och bekämpningsmedelsmarknaderna, formella invändningar mot standarder, förebyggande åtgärder eller åtgärder på grund av nya rön eller omvärdering av befintliga rön, övervakning, ömsesidigt informationsutbyte, system för tidig varning etc. |
| --- | --- |

—

Stärka möjligheterna till nationellt utnyttjande av skyddsklausuler, åtgärder för hälsoövervakning, tillsyn av livsmedels-, foder- och bekämpningsmedelsmarknaderna, formella invändningar mot standarder, förebyggande åtgärder eller åtgärder på grund av nya rön eller omvärdering av befintliga rön, övervakning, ömsesidigt informationsutbyte, system för tidig varning etc.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK anser att ansvarsfull utveckling av nanovetenskap och nanomaterial utgör en europeisk spjutspets för ekonomisk och social utveckling på den globala scenen, och att det därför redan från början är nödvändigt att använda ett övergripande arbetssätt som möjliggör en fortlöpande dialog med det civila samhället om man vill att den nya tekniken ska bli allmänt accepterad. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att ansvarsfull utveckling av nanovetenskap och nanomaterial utgör en europeisk spjutspets för ekonomisk och social utveckling på den globala scenen, och att det därför redan från början är nödvändigt att använda ett övergripande arbetssätt som möjliggör en fortlöpande dialog med det civila samhället om man vill att den nya tekniken ska bli allmänt accepterad.

| 4.2 | Kommittén uppskattar visserligen kommissionens analys av de många befintliga gemenskapsåtgärderna, men anser att denna analys så småningom måste utvecklas till en enhetlig ram för att kunna tillhandahålla den tydliga och användarvänliga grund som krävs för den strukturerade dialogen med det civila samhället, en dialog som EESK vid flera tillfällen har förespråkat (13). |
| --- | --- |

4.2

Kommittén uppskattar visserligen kommissionens analys av de många befintliga gemenskapsåtgärderna, men anser att denna analys så småningom måste utvecklas till en enhetlig ram för att kunna tillhandahålla den tydliga och användarvänliga grund som krävs för den strukturerade dialogen med det civila samhället, en dialog som EESK vid flera tillfällen har förespråkat (13).

13

| 4.3 | EESK menar att det krävs framåtblickande åtgärder i fråga om riskhanteringen i samband med nanotekniken, liksom en integrerad rättslig referensram och ett ledningssystem kopplat till den internationella nivån, om man vill finna tydliga, tillförlitliga och kompletta lösningar och undersöka de etiska konsekvenserna, de möjliga riskerna för miljö, hälsa och medborgarnas säkerhet samt den möjliga utvecklingen. |
| --- | --- |

4.3

EESK menar att det krävs framåtblickande åtgärder i fråga om riskhanteringen i samband med nanotekniken, liksom en integrerad rättslig referensram och ett ledningssystem kopplat till den internationella nivån, om man vill finna tydliga, tillförlitliga och kompletta lösningar och undersöka de etiska konsekvenserna, de möjliga riskerna för miljö, hälsa och medborgarnas säkerhet samt den möjliga utvecklingen.

| 4.4 | EESK begär därför att man efterhand utvecklar gemenskapsinitiativ för att






  — | säkerställa en användarvänlig, enhetlig ram för de olika relevanta gemenskapsstandarderna, |
| --- | --- | --- |

4.4

EESK begär därför att man efterhand utvecklar gemenskapsinitiativ för att

—

säkerställa en användarvänlig, enhetlig ram för de olika relevanta gemenskapsstandarderna,

| — | identifiera och ta itu med de behov som växt fram bland marknadsaktörer, tillsynsmyndigheter, arbetstagare inom sektorn och slutanvändare genom en dynamisk kartläggning av behoven och bristerna samt genom att fastställa handlingslinjer för att hantera dessa på EU-nivå och i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

identifiera och ta itu med de behov som växt fram bland marknadsaktörer, tillsynsmyndigheter, arbetstagare inom sektorn och slutanvändare genom en dynamisk kartläggning av behoven och bristerna samt genom att fastställa handlingslinjer för att hantera dessa på EU-nivå och i medlemsstaterna,

| — | inrätta en permanent europeisk rådgivande struktur för nanovetenskap, nanoteknik och nanomaterial med ett europeiskt centrum för främjande och samordning (14) som också har hand om bedömning och förebyggande av risker, |
| --- | --- |

—

inrätta en permanent europeisk rådgivande struktur för nanovetenskap, nanoteknik och nanomaterial med ett europeiskt centrum för främjande och samordning (14) som också har hand om bedömning och förebyggande av risker,

14

| — | stärka ämnesövergripande utbildningsåtgärder och samtidigt integrera bedömning och förebyggande av risker, liksom relevant europeisk infrastruktur av högsta kvalitet, |
| --- | --- |

—

stärka ämnesövergripande utbildningsåtgärder och samtidigt integrera bedömning och förebyggande av risker, liksom relevant europeisk infrastruktur av högsta kvalitet,

| — | utveckla ett europeiskt system för jämförelse av de initiativ som tas fram i Europa, USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker, |
| --- | --- |

—

utveckla ett europeiskt system för jämförelse av de initiativ som tas fram i Europa, USA, Japan och tillväxtländerna med avseende på bedömning och förebyggande av risker,

| — | återta ledarrollen för EU i fråga om miljömässigt hållbara och säkra nanotekniktillämpningar när det gäller gemensamma metoder för metrologi och validering av befintliga protokoll samt standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete, |
| --- | --- |

—

återta ledarrollen för EU i fråga om miljömässigt hållbara och säkra nanotekniktillämpningar när det gäller gemensamma metoder för metrologi och validering av befintliga protokoll samt standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete,

| — | stödja det tekniska och rättsliga standardiseringsarbetet bl.a. genom klara och tydliga uppdragsbeskrivningar, ett arbete som bör föras fram på internationell nivå, t.ex. i ISO/TC 229, i syfte att på global nivå underlätta den internationella handeln, |
| --- | --- |

—

stödja det tekniska och rättsliga standardiseringsarbetet bl.a. genom klara och tydliga uppdragsbeskrivningar, ett arbete som bör föras fram på internationell nivå, t.ex. i ISO/TC 229, i syfte att på global nivå underlätta den internationella handeln,

| — | möjliggöra strukturerad dialog med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket i internationella sammanhang skulle ge ökad tyngd åt en enhetlig europeisk röst på ett område som är viktigt för vår framtid. |
| --- | --- |

—

möjliggöra strukturerad dialog med det civila samhället, på säker och tydlig grund, vilket i internationella sammanhang skulle ge ökad tyngd åt en enhetlig europeisk röst på ett område som är viktigt för vår framtid.

| 4.5 | EESK anser att ett kapitel i den rapport för 2009 som föreskrivs i handlingsplanen 2005–2009 bör ägnas åt framstegen med avseende på de rättsliga aspekterna på bedömning och förebyggande av risker, effektivitet och resultat i fråga om provningsprotokoll och framstegen på området samt nya prioriterade åtgärder. |
| --- | --- |

4.5

EESK anser att ett kapitel i den rapport för 2009 som föreskrivs i handlingsplanen 2005–2009 bör ägnas åt framstegen med avseende på de rättsliga aspekterna på bedömning och förebyggande av risker, effektivitet och resultat i fråga om provningsprotokoll och framstegen på området samt nya prioriterade åtgärder.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Se Tomellini, R; Giordani, J. (cur.). Third International Dialogue on Responsible Research and Development of Nanotechnology - Bryssel, 11–12.3.2008.

1

Third International Dialogue on Responsible Research and Development of Nanotechnology

(2)  Se KOM(2007) 505 slutlig, 6.9.2007, ”Nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005–2009. Första genomföranderapporten 2005–2007».

2

(3)  Se rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 (EUT L 400, 30.12.2006),

3

(4)  The Royal Society. Nanosciences and Nanotechnology: Opportunities and Uncertainties. London, 29.7.2004.

4

(5)  T.ex. tennisracketar, cyklar, TV-skärmar, flera hartser som används i militära tillämpningar, inom luftfarten, i konsumentelektronik samt elektromedicinsk utrustning.

5

(6)  Se projektet ”Nanosafe2» – första rapporterna om spridningen av nanomaterial på grundval av försiktighetsprincipen.

6

(7)  EUT C 157, 28.6.2005, s. 22.

7

(8)  EUT C 185, 8.8.2006, s. 1.

8

(9)  Se kommissionens rekommendation KOM(2008) 424 av den 7 februari 2008.

9

(10)  Se artikel 174.2 i EU-fördraget samt ”Meddelande från kommissionen om försiktighetsprincipen”, KOM(2000) 1 slutlig.

10

(11)  Se direktiv 2004/9/EG och direktiv 2004/10/EG.

11

(12)  Se ”Observatory nano», projekt inom sjunde ramprogrammet.

12

(13)  Se fotnoterna 6 och 7.

13

(14)  Se EUT C 185, 8.8.2006, s. 1.

14

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/27

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG, 78/855/EEG och 82/891/EEG och av direktiv 2005/56/EG beträffande rapporterings- och dokumentationskrav i samband med fusioner och delningar”

KOM(2008) 576 slutlig — 2008/0182 (COD)

2009/C 218/05

Den 16 oktober 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 44 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG, 78/855/EEG och 82/891/EEG och av direktiv 2005/56/EG beträffande rapporterings- och dokumentationskrav i samband med fusioner och delningar”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2009. Föredragande var María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 104 röster för och 3 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning och rekommendationer

Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | EESK har upprepade gånger efterlyst en förenkling av gemenskapens regelverk. Överlappningen av bestämmelser som ändrats under den tid de varit i kraft har nämligen lett till problem med tillämpningen och i många fall även till överdriven byråkrati som hindrat de berörda institutionerna från att fungera smidigt. |
| --- | --- |

1.1

EESK har upprepade gånger efterlyst en förenkling av gemenskapens regelverk. Överlappningen av bestämmelser som ändrats under den tid de varit i kraft har nämligen lett till problem med tillämpningen och i många fall även till överdriven byråkrati som hindrat de berörda institutionerna från att fungera smidigt.

| 1.2 | Kommittén har dock även framhållit att förenklingsprocessen inte får innebära avreglering eller minskning av den rättssäkerhet som måste råda på alla gemenskapspolitiska områden. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén har dock även framhållit att förenklingsprocessen inte får innebära avreglering eller minskning av den rättssäkerhet som måste råda på alla gemenskapspolitiska områden.

| 1.3 | Den rättsliga regleringen av inre marknaden och relationen mellan de europeiska näringslivs- och samhällsaktörerna har möjliggjort både en harmonisering av de olika lagstiftningarna och fri rörlighet för personer och kapital, utan att de berörda parternas rättigheter och skyldigheter äventyras. |
| --- | --- |

1.3

Den rättsliga regleringen av inre marknaden och relationen mellan de europeiska näringslivs- och samhällsaktörerna har möjliggjort både en harmonisering av de olika lagstiftningarna och fri rörlighet för personer och kapital, utan att de berörda parternas rättigheter och skyldigheter äventyras.

| 1.4 | Därför, och med tanke på följderna av att vissa institutioner som är avgörande för den inre marknaden har brustit i regelverk och insyn, anser vi att kommissionen bör undersöka om förenklingsåtgärderna bara kommer att få positiva effekter och minska de ekonomiska kostnaderna, eller om de kan påverka rättssäkerheten när det gäller koncentrationer genom fusioner och delningar. |
| --- | --- |

1.4

Därför, och med tanke på följderna av att vissa institutioner som är avgörande för den inre marknaden har brustit i regelverk och insyn, anser vi att kommissionen bör undersöka om förenklingsåtgärderna bara kommer att få positiva effekter och minska de ekonomiska kostnaderna, eller om de kan påverka rättssäkerheten när det gäller koncentrationer genom fusioner och delningar.

| 1.5 | Kommittén anser att det bör göras en klar åtskillnad mellan bestämmelserna för de små och medelstora europeiska företagen, som är den mest utbredda företagsformen på EU:s inre marknad, och bestämmelserna för de stora företagen, särskilt de som finansieras genom börsmarknaderna. Kravet på enhällighet för många av de föreslagna bestämmelserna är antagligen avsett för bolag med litet eller medelstort kapital, eftersom det annars vore otänkbart. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén anser att det bör göras en klar åtskillnad mellan bestämmelserna för de små och medelstora europeiska företagen, som är den mest utbredda företagsformen på EU:s inre marknad, och bestämmelserna för de stora företagen, särskilt de som finansieras genom börsmarknaderna. Kravet på enhällighet för många av de föreslagna bestämmelserna är antagligen avsett för bolag med litet eller medelstort kapital, eftersom det annars vore otänkbart.

| 1.6 | Så länge som en sådan åtskillnad inte görs bör man bibehålla de bestämmelser som ger inte bara aktieägarna utan även borgenärerna och arbetstagarna garantier, och stödåtgärderna för små och medelstora företag bör utformas så att efterlevnaden av gällande lagstiftning blir så lite ekonomiskt betungande som möjligt. |
| --- | --- |

1.6

Så länge som en sådan åtskillnad inte görs bör man bibehålla de bestämmelser som ger inte bara aktieägarna utan även borgenärerna och arbetstagarna garantier, och stödåtgärderna för små och medelstora företag bör utformas så att efterlevnaden av gällande lagstiftning blir så lite ekonomiskt betungande som möjligt.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | En av de saker kommissionen varit mest angelägen om när det gäller inre marknaden har varit en förenkling av gemenskapsbestämmelserna, särskilt de som rör administrativa bördor för de europeiska företagen. De flesta av dessa företag är små och medelstora, men många av skyldigheterna i direktiven om bolagsrätt är avsedda för bolag med stort kapital som skaffar kapital på börsmarknaden. |
| --- | --- |

2.1

En av de saker kommissionen varit mest angelägen om när det gäller inre marknaden har varit en förenkling av gemenskapsbestämmelserna, särskilt de som rör administrativa bördor för de europeiska företagen. De flesta av dessa företag är små och medelstora, men många av skyldigheterna i direktiven om bolagsrätt är avsedda för bolag med stort kapital som skaffar kapital på börsmarknaden.

| 2.2 | Vid vårtoppmötet 2007 (1) godkändes handlingsplanen för att förenkla och minska administrativa bördor som på ett onödigt sätt försvårar företagens ekonomiska verksamhet. Man fastställde målet att de administrativa bördorna ska minskas med 25 % senast 2012. |
| --- | --- |

2.2

Vid vårtoppmötet 2007 (1) godkändes handlingsplanen för att förenkla och minska administrativa bördor som på ett onödigt sätt försvårar företagens ekonomiska verksamhet. Man fastställde målet att de administrativa bördorna ska minskas med 25 % senast 2012.

1

| 2.3 | Inom bolagsrätten har man redan kommit med förslag om förenkling på två områden, dels inom materialrätt, i det första direktivet om bildande av aktiebolag (2) och det andra direktivet om bildande av aktiebolag och ändring av dettas kapital (3), dels på det processrättsliga området (4), särskilt rörande räkenskapsbestämmelser och upplysningar om emittenter. |
| --- | --- |

2.3

Inom bolagsrätten har man redan kommit med förslag om förenkling på två områden, dels inom materialrätt, i det första direktivet om bildande av aktiebolag (2) och det andra direktivet om bildande av aktiebolag och ändring av dettas kapital (3), dels på det processrättsliga området (4), särskilt rörande räkenskapsbestämmelser och upplysningar om emittenter.

2

3

4

| 2.4 | Två av de direktiv som nu är föremål för förslag om ändring har redan förenklats. Det gäller det tredje direktivet, som handlar om fusioner, och det sjätte som reglerar en mycket viktig aspekt på delningar (5), nämligen oberoende sakkunnigas utlåtanden om fusioner och delningar av aktiebolag. EESK har uttryckt stark kritik (6) mot att tredje mans, aktieägarnas och arbetstagarnas intressen kan påverkas negativt om det saknas en objektiv och extern observatör. |
| --- | --- |

2.4

Två av de direktiv som nu är föremål för förslag om ändring har redan förenklats. Det gäller det tredje direktivet, som handlar om fusioner, och det sjätte som reglerar en mycket viktig aspekt på delningar (5), nämligen oberoende sakkunnigas utlåtanden om fusioner och delningar av aktiebolag. EESK har uttryckt stark kritik (6) mot att tredje mans, aktieägarnas och arbetstagarnas intressen kan påverkas negativt om det saknas en objektiv och extern observatör.

5

6

3.   Sammanfattning av kommissionen förslag

Sammanfattning av kommissionen förslag

| 3.1 | Det förslag till direktiv som är föremål för detta yttrande berör direkt de tre direktiven: det tredje som handlar om fusioner, det sjätte som handlar om delningar och slutligen direktivet om gränsöverskridande fusioner, som antagits senast (7). Dessutom innebär det en indirekt ändring av det andra direktivet (8), eftersom det undantag från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom som införs i bestämmelser om fusioner och delningar påverkar bestämmelserna om ändring av kapital i detta direktiv. |
| --- | --- |

3.1

Det förslag till direktiv som är föremål för detta yttrande berör direkt de tre direktiven: det tredje som handlar om fusioner, det sjätte som handlar om delningar och slutligen direktivet om gränsöverskridande fusioner, som antagits senast (7). Dessutom innebär det en indirekt ändring av det andra direktivet (8), eftersom det undantag från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom som införs i bestämmelser om fusioner och delningar påverkar bestämmelserna om ändring av kapital i detta direktiv.

7

8

| 3.2 | Förenklingsåtgärderna i de tre direktiven rör sammanfattningsvis följande:






  — | Minskade krav på upplysningar om planer för fusioner eller delningar. |
| --- | --- | --- |

3.2

Förenklingsåtgärderna i de tre direktiven rör sammanfattningsvis följande:

—

Minskade krav på upplysningar om planer för fusioner eller delningar.

| — | Skyldigheter gentemot aktieägarna rörande offentliggörande av och dokumentation om förslagen om fusioner och delningar. |
| --- | --- |

—

Skyldigheter gentemot aktieägarna rörande offentliggörande av och dokumentation om förslagen om fusioner och delningar.

| — | Reglering av bestämmelserna om skydd för borgenärerna. |
| --- | --- |

—

Reglering av bestämmelserna om skydd för borgenärerna.

| 3.3 | Både i det tredje och det sjätte direktivet krävs det för närvarande att tre dokument ska läggas fram: En rapport från ledningen om den rättsliga och ekonomiska grunden för båda operationerna, ett utlåtande från oberoende sakkunniga och en särskild redovisning i det fall årsbokslutet är äldre än sex månader. Alla dokumenten ska godkännas av bolagsstämman för vart och ett av de bolag som deltar i fusionen eller delningen. |
| --- | --- |

3.3

Både i det tredje och det sjätte direktivet krävs det för närvarande att tre dokument ska läggas fram: En rapport från ledningen om den rättsliga och ekonomiska grunden för båda operationerna, ett utlåtande från oberoende sakkunniga och en särskild redovisning i det fall årsbokslutet är äldre än sex månader. Alla dokumenten ska godkännas av bolagsstämman för vart och ett av de bolag som deltar i fusionen eller delningen.

| 3.4 | Förslaget innebär en minskning av dessa krav när alla aktieägare enhälligt avslår ledningens rapport. När det gäller årsbokslutet ska man tillämpa bestämmelserna i direktivet om insyn (9), när bolagen har noterade värdepapper. |
| --- | --- |

3.4

Förslaget innebär en minskning av dessa krav när alla aktieägare enhälligt avslår ledningens rapport. När det gäller årsbokslutet ska man tillämpa bestämmelserna i direktivet om insyn (9), när bolagen har noterade värdepapper.

9

| 3.5 | När det gäller ändringen av det andra direktivet om ändring av kapital, föreslås det att bolagen ska undantas från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom. |
| --- | --- |

3.5

När det gäller ändringen av det andra direktivet om ändring av kapital, föreslås det att bolagen ska undantas från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom.

| 3.6 | Ett viktigt förslag rörande offentliggörande av utlåtanden om fusioner och delningar är att man ska använda ny teknik, internet, för att sprida kunskap om dessa utlåtanden. |
| --- | --- |

3.6

Ett viktigt förslag rörande offentliggörande av utlåtanden om fusioner och delningar är att man ska använda ny teknik, internet, för att sprida kunskap om dessa utlåtanden.

| 3.7 | För att skydda borgenärerna ändras deras rättighet att motsätta sig fusioner och delningar till dess att betalning av lånet kan garanteras. När det gäller gränsöverskridande fusioner kan dock inga undantag från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom tillåtas. Syftet är att skydda borgenärerna genom att garantera ett värde som kan göras gällande i de stater där bolagen är etablerade. |
| --- | --- |

3.7

För att skydda borgenärerna ändras deras rättighet att motsätta sig fusioner och delningar till dess att betalning av lånet kan garanteras. När det gäller gränsöverskridande fusioner kan dock inga undantag från kravet på sakkunnigutlåtande om apportegendom tillåtas. Syftet är att skydda borgenärerna genom att garantera ett värde som kan göras gällande i de stater där bolagen är etablerade.

4.   Kommentarer till förslaget om ändring

Kommentarer till förslaget om ändring

| 4.1 | Kort sagt ser EESK positivt på förenklingen av gemenskapslagstiftningen och i synnerhet av bolagsrätten, eftersom de europeiska företagen, och i synnerhet småföretagen som utgör en viktig del av EU:s näringsliv, bär en så tung administrativ börda. Kommittén har dock påpekat att förenklingsprocessen inte under några omständigheter får leda till bristande rättssäkerhet för aktörerna på inre marknaden. |
| --- | --- |

4.1

Kort sagt ser EESK positivt på förenklingen av gemenskapslagstiftningen och i synnerhet av bolagsrätten, eftersom de europeiska företagen, och i synnerhet småföretagen som utgör en viktig del av EU:s näringsliv, bär en så tung administrativ börda. Kommittén har dock påpekat att förenklingsprocessen inte under några omständigheter får leda till bristande rättssäkerhet för aktörerna på inre marknaden.

| 4.2 | Vi förstår kommissionens intresse av att skydda aktieägarna i deras egenskap av bolagsägare, men man får inte heller glömma andra berörda parter vars lagliga rättigheter kan påverkas negativt av transaktioner. I detta sammanhang förstår och stöder kommittén Europaparlamentets betänkande (10), i vilket det framhålls att man måste ta hänsyn till alla berörda parters intressen (investerare, ägare, borgenärer och arbetstagare). Denna ståndpunkt har tidigare intagits av EESK (11), och vi upprepar den för att upprätthålla öppenheten och förtroendet från näringslivets och samhällslivets aktörer på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

4.2

Vi förstår kommissionens intresse av att skydda aktieägarna i deras egenskap av bolagsägare, men man får inte heller glömma andra berörda parter vars lagliga rättigheter kan påverkas negativt av transaktioner. I detta sammanhang förstår och stöder kommittén Europaparlamentets betänkande (10), i vilket det framhålls att man måste ta hänsyn till alla berörda parters intressen (investerare, ägare, borgenärer och arbetstagare). Denna ståndpunkt har tidigare intagits av EESK (11), och vi upprepar den för att upprätthålla öppenheten och förtroendet från näringslivets och samhällslivets aktörer på EU:s inre marknad.

10

11

| 4.3 | Det behövs några kritiska kommentarer när det gäller den föreslagna förenklingen i fråga om kraven på rapportering om fusioner och delningar, vilken innebär att offentliggörande av de dokument som måste göras tillgängliga för aktieägare och borgenärer kan ske på en webbplats i stället för i ett register (det är också tillämpligt på gränsöverskridande fusioner). För det första kan denna ändring inte garantera aktieägarnas och borgenärernas rättigheter, eftersom registrets offentliga karaktär saknas, och för det andra förlorar man möjligheten att använda denna information som giltigt bevis vid en eventuell tvist. Därför anser kommittén att öppenhet i samband med sådana transaktioner måste gå före ekonomiska besparingar, och att ovannämnda princip alltså måste garanteras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

4.3

Det behövs några kritiska kommentarer när det gäller den föreslagna förenklingen i fråga om kraven på rapportering om fusioner och delningar, vilken innebär att offentliggörande av de dokument som måste göras tillgängliga för aktieägare och borgenärer kan ske på en webbplats i stället för i ett register (det är också tillämpligt på gränsöverskridande fusioner). För det första kan denna ändring inte garantera aktieägarnas och borgenärernas rättigheter, eftersom registrets offentliga karaktär saknas, och för det andra förlorar man möjligheten att använda denna information som giltigt bevis vid en eventuell tvist. Därför anser kommittén att öppenhet i samband med sådana transaktioner måste gå före ekonomiska besparingar, och att ovannämnda princip alltså måste garanteras på ett bättre sätt.

| 4.4 | Däremot anser EESK att det är lämpligt att inte dubblera årsbokslutet för börsnoterade företag (12), eftersom dessa utarbetas i enlighet med gällande bestämmelser och börsmyndigheterna dessutom är involverade. Utvidgningen till andra bolag än börsnoterade, när bolagens alla aktieägare enhälligt samtycker, kan påverka denna bestämmelse negativt. Om företagets bokslut redan är känt och överensstämmer med lagstiftningen, behöver man inte dubblera detta. Detta stadgas dock inte i artikel 9 ii) b) i det tredje direktivet enligt vilket ett bokslut inte ska utarbetas om aktieägarna enhälligt motsätter sig detta. |
| --- | --- |

4.4

Däremot anser EESK att det är lämpligt att inte dubblera årsbokslutet för börsnoterade företag (12), eftersom dessa utarbetas i enlighet med gällande bestämmelser och börsmyndigheterna dessutom är involverade. Utvidgningen till andra bolag än börsnoterade, när bolagens alla aktieägare enhälligt samtycker, kan påverka denna bestämmelse negativt. Om företagets bokslut redan är känt och överensstämmer med lagstiftningen, behöver man inte dubblera detta. Detta stadgas dock inte i artikel 9 ii) b) i det tredje direktivet enligt vilket ett bokslut inte ska utarbetas om aktieägarna enhälligt motsätter sig detta.

12

| 4.5 | En oroväckande fråga är den föreslagna ändringen av det andra direktivet, 77/91/EEG, som läggs till de tidigare. Det föreslås att artikel 10, som rör apportegendom och oberoende sakkunnigutlåtanden om sådan egendom, inte ska tillämpas på fusioner och delningar, och att man ska tillämpa de regler för sakkunnigutlåtanden som finns i respektive bestämmelser. Kommittén uppfattar det som att utlåtandet fastställer hur stort kapital som tillkommer varje aktieägare, och kapitalet utgör bolagets ansvarsskyldighet gentemot tredje man. EESK vill insistera på vikten av insyn, och framför allt på den garanti som ska gälla för alla berörda parter. Det är en dålig början att det inte finns något ”objektivt” utlåtande om ett bolags tillgångar, uttryckt i aktiekapitalets nominella värde. |
| --- | --- |

4.5

En oroväckande fråga är den föreslagna ändringen av det andra direktivet, 77/91/EEG, som läggs till de tidigare. Det föreslås att artikel 10, som rör apportegendom och oberoende sakkunnigutlåtanden om sådan egendom, inte ska tillämpas på fusioner och delningar, och att man ska tillämpa de regler för sakkunnigutlåtanden som finns i respektive bestämmelser. Kommittén uppfattar det som att utlåtandet fastställer hur stort kapital som tillkommer varje aktieägare, och kapitalet utgör bolagets ansvarsskyldighet gentemot tredje man. EESK vill insistera på vikten av insyn, och framför allt på den garanti som ska gälla för alla berörda parter. Det är en dålig början att det inte finns något ”objektivt” utlåtande om ett bolags tillgångar, uttryckt i aktiekapitalets nominella värde.

| 4.6 | Borgenärernas möjlighet att motsätta sig fusioner eller delningar tills de får en betalningsgaranti, när de lagligt kan utkräva betalning på lån från de bolag som deltar i dessa transaktioner, har gjort det möjligt att skapa förtroende för handelstransaktionerna och göra dem smidiga. Denna garanti reduceras när borgenärerna måste kräva lämpliga garantier av de administrativa och rättsliga myndigheterna och på ett övertygande sätt bevisa att deras rättigheter står på spel och att de inte har fått tillräckliga garantier från bolaget (artikel 12.2 i direktiv 82/891/EEG). Denna omvända bevisbörda bör leda till en diskussion om huruvida ändringen är lämplig. Ändringen kan orsaka stora svårigheter i transaktioner som hittills varit rutinartade och eventuellt leda till en ökning av antalet transaktioner med bindande garantier. |
| --- | --- |

4.6

Borgenärernas möjlighet att motsätta sig fusioner eller delningar tills de får en betalningsgaranti, när de lagligt kan utkräva betalning på lån från de bolag som deltar i dessa transaktioner, har gjort det möjligt att skapa förtroende för handelstransaktionerna och göra dem smidiga. Denna garanti reduceras när borgenärerna måste kräva lämpliga garantier av de administrativa och rättsliga myndigheterna och på ett övertygande sätt bevisa att deras rättigheter står på spel och att de inte har fått tillräckliga garantier från bolaget (artikel 12.2 i direktiv 82/891/EEG). Denna omvända bevisbörda bör leda till en diskussion om huruvida ändringen är lämplig. Ändringen kan orsaka stora svårigheter i transaktioner som hittills varit rutinartade och eventuellt leda till en ökning av antalet transaktioner med bindande garantier.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel, dok. 7224/07, s. 9.

1

(2)  Direktiv 68/151/EEG (EGT L 65, 14.3.1968, s. 8), ändrat genom direktiv 2003/58/EG (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13).

2

(3)  Direktiv 77/91/EEG (EGT L 26, 31.1.1977, s. 1), ändrat genom direktiv 2006/68/EG (EUT L 264, 25.9.2006, s. 32).

3

(4)  Räkenskapsbestämmelser och upplysningar om emittenter, direktiv 2004/109/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/63/EG (EUT L 300, 17.11.2007, s. 47) om ändring av rådets direktiv 78/855/EEG och direktiv 82/891/EEG med avseende på kravet på ett utlåtande från en oberoende sakkunnig vid en fusion eller en delning av aktiebolag.

5

(6)  EESK:s yttrande, EUT C 175, 27.7.2007, s. 33.

6

(7)  Direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1).

7

(8)  Direktiv 77/91/EEG.

8

(9)  Direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad.

9

(10)  Betänkande från Europaparlamentet – A6-0101/2008.

10

(11)  EESK:s yttrande: EUT C 117, 30.4.2004, s. 43.

11

(12)  Direktiv 2004/109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad.

12

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/30

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet och om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 2000/46/EG”

KOM(2008) 627 slutlig – 2008/0190 (COD)

2009/C 218/06

Den 30 oktober 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 47.2 första och tredje meningen och artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet och om ändring av direktiven 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 2000/46/EG”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2009. Föredragande var Peter MORGAN.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 26 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 156 röster för, 1 röst emot och 10 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och slutsatser

Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | Till följd av den ökande användningen av elektronisk databehandlingsteknik när det gäller finansiella tjänster skulle man kunna tro att vi redan har elektroniska pengar. Checkar läses och sorteras elektroniskt och betal- och kreditkort läses elektroniskt i bankomater, betalterminaler och andra betalningsanordningar. All denna användning förutsätter att det finns kredit på ett bankkonto, och denna kan begränsas av insatt belopp eller fastställas av banken (t.ex. när det gäller kreditkort). I samtliga fall har banken företagit en undersökning för att fastställa kundens kreditvärdighet och hederlighet och därefter utfärdat checkhäften och betal- och kreditkort mot bakgrund av detta. Huruvida kunden får tillgång till elektroniska kreditsystem beror på hans eller hennes kreditvärdighet. Stora befolkningsgrupper – de som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, t.ex. banker – kan inte delta. |
| --- | --- |

1.1

Till följd av den ökande användningen av elektronisk databehandlingsteknik när det gäller finansiella tjänster skulle man kunna tro att vi redan har elektroniska pengar. Checkar läses och sorteras elektroniskt och betal- och kreditkort läses elektroniskt i bankomater, betalterminaler och andra betalningsanordningar. All denna användning förutsätter att det finns kredit på ett bankkonto, och denna kan begränsas av insatt belopp eller fastställas av banken (t.ex. när det gäller kreditkort). I samtliga fall har banken företagit en undersökning för att fastställa kundens kreditvärdighet och hederlighet och därefter utfärdat checkhäften och betal- och kreditkort mot bakgrund av detta. Huruvida kunden får tillgång till elektroniska kreditsystem beror på hans eller hennes kreditvärdighet. Stora befolkningsgrupper – de som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, t.ex. banker – kan inte delta.

| 1.2 | Elektroniska pengar är något annat. Här är man inte beroende av krediter. Det fordras förskottsbetalningar. Förskottsbetalningarna omvandlas sedan till ett elektroniskt substitut för likvida pengar lagrat på ett elektroniskt medium som förvaltas av en utgivare av elektroniska pengar. Det elektroniska medium som förskottsbetalningen är lagrad på kan antingen vara portabel – oftast rör det sig om ett kontantkort – eller utgöras av ett on line-register som kan nås via internet. Elektroniska pengar möjliggör betalning av (i allmänhet) mindre summor i olika miljöer som t.ex. försäljningsställen eller on-line via mobiltelefon eller internet. Innehav av e-pengar har ingen direkt koppling till kreditvärdighet. Allt som krävs är att man kan göra en förskottsbetalning. |
| --- | --- |

1.2

Elektroniska pengar är något annat. Här är man inte beroende av krediter. Det fordras förskottsbetalningar. Förskottsbetalningarna omvandlas sedan till ett elektroniskt substitut för likvida pengar lagrat på ett elektroniskt medium som förvaltas av en utgivare av elektroniska pengar. Det elektroniska medium som förskottsbetalningen är lagrad på kan antingen vara portabel – oftast rör det sig om ett kontantkort – eller utgöras av ett on line-register som kan nås via internet. Elektroniska pengar möjliggör betalning av (i allmänhet) mindre summor i olika miljöer som t.ex. försäljningsställen eller on-line via mobiltelefon eller internet. Innehav av e-pengar har ingen direkt koppling till kreditvärdighet. Allt som krävs är att man kan göra en förskottsbetalning.

| 1.3 | Det är osannolikt att elektroniska pengar kommer att kunna tillfredsställa alla de behov som pengar uppfyller. De kommer inte att ersätta femhundraeurosedlarna i madrassen, men däremot kommer de att kunna användas i transaktioner där vi annars skulle behöva bära med oss mynt och sedlar av låg valör. Trots detta har införandet hittills gått mycket långsamt. Framgångsrika initiativ har varit kopplade till utvecklingen av informationssamhället. Elektroniska pengar bör kunna göra framsteg parallellt med informationssamhället. De bör vara informationssamhällets pengar. Ökad användning beror på näringslivsinitiativ och teknisk innovation i informationssamhället. Syftet med detta direktiv är att undanröja hinder för uppfinningar och innovation. EESK stöder detta syfte. |
| --- | --- |

1.3

Det är osannolikt att elektroniska pengar kommer att kunna tillfredsställa alla de behov som pengar uppfyller. De kommer inte att ersätta femhundraeurosedlarna i madrassen, men däremot kommer de att kunna användas i transaktioner där vi annars skulle behöva bära med oss mynt och sedlar av låg valör. Trots detta har införandet hittills gått mycket långsamt. Framgångsrika initiativ har varit kopplade till utvecklingen av informationssamhället. Elektroniska pengar bör kunna göra framsteg parallellt med informationssamhället. De bör vara informationssamhällets pengar. Ökad användning beror på näringslivsinitiativ och teknisk innovation i informationssamhället. Syftet med detta direktiv är att undanröja hinder för uppfinningar och innovation. EESK stöder detta syfte.

| 1.4 | I slutet av 1990-talet konstaterade Europeiska kommissionen att det endast var kreditinstitut som var utgivare av elektroniska pengar. Kommissionen försökte bredda utbudet av tjänster till fler företag. För att utveckla marknaden antog kommissionen direktivet om elektroniska pengar (2000/46/EC) i syfte att underlätta tillgången till e-penningmarknaden för e-penninginstitut som inte är kreditinstitut. |
| --- | --- |

1.4

I slutet av 1990-talet konstaterade Europeiska kommissionen att det endast var kreditinstitut som var utgivare av elektroniska pengar. Kommissionen försökte bredda utbudet av tjänster till fler företag. För att utveckla marknaden antog kommissionen direktivet om elektroniska pengar (2000/46/EC) i syfte att underlätta tillgången till e-penningmarknaden för e-penninginstitut som inte är kreditinstitut.

| 1.5 | Syftet med direktivet om elektroniska pengar var att skapa en rättslig ordning som dels är anpassad till den risk som utgörs av de nya e-penninginstituten, dels utgör en grund för en livaktig utveckling av teknik och innovation. Resultatet är inte någon stor succé. Elektroniska pengar erbjuder fortfarande inte alla de fördelar som förväntades, och de betraktas ännu inte som ett trovärdigt alternativ till kontanter. |
| --- | --- |

1.5

Syftet med direktivet om elektroniska pengar var att skapa en rättslig ordning som dels är anpassad till den risk som utgörs av de nya e-penninginstituten, dels utgör en grund för en livaktig utveckling av teknik och innovation. Resultatet är inte någon stor succé. Elektroniska pengar erbjuder fortfarande inte alla de fördelar som förväntades, och de betraktas ännu inte som ett trovärdigt alternativ till kontanter.

| 1.6 | Ett resultat av detta är att kommissionen har inlett en omfattande granskning av utvecklingen i fråga om e-pengar. Man har dragit slutsatsen att en del av bestämmelserna i direktivet om elektroniska pengar har utgjort ett hinder för utvecklingen av e-marknaden och hämmat den tekniska innovationsverksamheten. Samrådet och utvärderingsprocessen har visat på två huvudproblem. Det första problemet rör den otydliga definitionen av begreppet e-pengar samt direktivets omfattning. Det andra problemet rör den rättsliga ramen, inbegripet tillsynsreglerna och tillämpningen av bestämmelser för förhindrande av penningtvätt genom användning av e-penningtjänster. Slutsatsen blev att de flesta av bestämmelserna i direktivet om e-pengar måste ändras. Man har därför beslutat att ersätta det befintliga direktivet med ett nytt direktiv, och det är förslaget till detta som behandlas i det här yttrandet. |
| --- | --- |

1.6

Ett resultat av detta är att kommissionen har inlett en omfattande granskning av utvecklingen i fråga om e-pengar. Man har dragit slutsatsen att en del av bestämmelserna i direktivet om elektroniska pengar har utgjort ett hinder för utvecklingen av e-marknaden och hämmat den tekniska innovationsverksamheten. Samrådet och utvärderingsprocessen har visat på två huvudproblem. Det första problemet rör den otydliga definitionen av begreppet e-pengar samt direktivets omfattning. Det andra problemet rör den rättsliga ramen, inbegripet tillsynsreglerna och tillämpningen av bestämmelser för förhindrande av penningtvätt genom användning av e-penningtjänster. Slutsatsen blev att de flesta av bestämmelserna i direktivet om e-pengar måste ändras. Man har därför beslutat att ersätta det befintliga direktivet med ett nytt direktiv, och det är förslaget till detta som behandlas i det här yttrandet.

| 1.7 | Syftet med detta direktiv är att göra det möjligt att utforma nya, innovativa och säkra e-penningtjänster, ge nya aktörer tillträde till marknaden och främja en genuin och effektiv konkurrens mellan samtliga marknadsaktörer. Enligt EESK kommer detta initiativ lägligt eftersom konsumenternas engagemang i informationssamhället har ökat exponentiellt sedan slutet av förra årtiondet och det nu föreligger en uppdämd och otillfredsställd efterfrågan på konsumentvänliga e-penningstjänster. Genom direktivet försöker man undanröja hindren för sådana entreprenörsinitiativ som kan tillfredsställa efterfrågan. |
| --- | --- |

1.7

Syftet med detta direktiv är att göra det möjligt att utforma nya, innovativa och säkra e-penningtjänster, ge nya aktörer tillträde till marknaden och främja en genuin och effektiv konkurrens mellan samtliga marknadsaktörer. Enligt EESK kommer detta initiativ lägligt eftersom konsumenternas engagemang i informationssamhället har ökat exponentiellt sedan slutet av förra årtiondet och det nu föreligger en uppdämd och otillfredsställd efterfrågan på konsumentvänliga e-penningstjänster. Genom direktivet försöker man undanröja hindren för sådana entreprenörsinitiativ som kan tillfredsställa efterfrågan.

| 1.8 | Införandet av nya bestämmelser inom finanssektorn utgör ett potentiellt problem med tanke på krisen inom banksystemet och den allmänna oron för den bristande effektiviteten i regleringen av bankerna. Trots dessa farhågor anser EESK att förslaget till bestämmelser är adekvat och proportionerligt: De nya bestämmelserna gäller inte banker, dvs. de institutioner som har ansvaret för kreditkrisen; sänkningen av startkapitalkravet syftar endast till att minska hindren för marknadstillträdet; kapitalreserverna i ett institut för e-pengar kommer att stå i proportion till reserverna i bankerna; medel som motsvarar användarnas fordringar kommer att skyddas särskilt i ett begränsat investeringsutbud; mängden pengar som berörs är mycket liten. Direktivet innehåller bestämmelser som gör att det kan anpassas mot bakgrund av erfarenheterna, om institut för e-pengar blir en kraft att räkna med på betalmarknaden. |
| --- | --- |

1.8

Införandet av nya bestämmelser inom finanssektorn utgör ett potentiellt problem med tanke på krisen inom banksystemet och den allmänna oron för den bristande effektiviteten i regleringen av bankerna. Trots dessa farhågor anser EESK att förslaget till bestämmelser är adekvat och proportionerligt: De nya bestämmelserna gäller inte banker, dvs. de institutioner som har ansvaret för kreditkrisen; sänkningen av startkapitalkravet syftar endast till att minska hindren för marknadstillträdet; kapitalreserverna i ett institut för e-pengar kommer att stå i proportion till reserverna i bankerna; medel som motsvarar användarnas fordringar kommer att skyddas särskilt i ett begränsat investeringsutbud; mängden pengar som berörs är mycket liten. Direktivet innehåller bestämmelser som gör att det kan anpassas mot bakgrund av erfarenheterna, om institut för e-pengar blir en kraft att räkna med på betalmarknaden.

| 1.9 | EESK hyser viss oro när det gäller konsumentskydd och uppmanar kommissionen att ändra direktivet när det gäller begränsningar avseende investering av kapitalbasen, omedelbar omvandling av de insatta beloppen in till e-pengar, skydd av kapitalbasen i hybridinstitut och avskaffande av avgiften vid tidig inlösen av e-penningkontrakt. |
| --- | --- |

1.9

EESK hyser viss oro när det gäller konsumentskydd och uppmanar kommissionen att ändra direktivet när det gäller begränsningar avseende investering av kapitalbasen, omedelbar omvandling av de insatta beloppen in till e-pengar, skydd av kapitalbasen i hybridinstitut och avskaffande av avgiften vid tidig inlösen av e-penningkontrakt.

| 1.10 | Kontanter är anonyma. Enkla kontanttransaktioner avslöjar inte identiteten på den person som fullgör betalningen. E-penningsystem kan vara anonyma eller ge möjlighet till identifiering. Det högre gränsvärdet på 500 euro för det belopp som lagrats borde göra e-pengar till ett mer attraktivt alternativ för potentiella användare, framför allt för dem som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, t.ex. banker. Medan dessa gränsvärden rimligen inte borde innebära någon oproportionerlig risk för penningtvätt, jämfört med vad som är möjligt med stora mängder kontanter, återstår vissa invändningar mot det gränsvärde som föreslås. |
| --- | --- |

1.10

Kontanter är anonyma. Enkla kontanttransaktioner avslöjar inte identiteten på den person som fullgör betalningen. E-penningsystem kan vara anonyma eller ge möjlighet till identifiering. Det högre gränsvärdet på 500 euro för det belopp som lagrats borde göra e-pengar till ett mer attraktivt alternativ för potentiella användare, framför allt för dem som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, t.ex. banker. Medan dessa gränsvärden rimligen inte borde innebära någon oproportionerlig risk för penningtvätt, jämfört med vad som är möjligt med stora mängder kontanter, återstår vissa invändningar mot det gränsvärde som föreslås.

| 1.11 | Mynt och sedlar har en produktionskostnad och en hanteringskostnad för banker och affärer. Det är uppenbart att allmänheten i EU håller fast vid kontanter som betalningsmedel och värdereserv. I den osäkra situation som nu råder har antalet sedlar i omlopp ökat enormt. |
| --- | --- |

1.11

Mynt och sedlar har en produktionskostnad och en hanteringskostnad för banker och affärer. Det är uppenbart att allmänheten i EU håller fast vid kontanter som betalningsmedel och värdereserv. I den osäkra situation som nu råder har antalet sedlar i omlopp ökat enormt.

| 1.12 | Direktivet kommer inte på egen hand att kunna vända denna trend. Det kommer dock att kunna undanröja hinder för företagande och teknisk innovation. Ingen myndighet kan tvinga allmänheten att använda e-pengar. Bankerna kan ta initiativet, men om man bortser från Belgien, som har sitt Proton-kort, har det inte gjorts några framsteg. Erfarenheter av färdkort, telefonkort och internethandel visar tydligt att informationssamhällets tillämpningar har en tendens att vidga användningen av e-pengar. Dessutom är e-pengar ofta en produkt av annan affärsverksamhet, och utfärdaren kan därför ofta vara ett hybridföretag som inte enbart ägnar sig åt e-pengar. Kopplingen mellan e-pengar och annan affärsverksamhet betraktas som central för utvecklingen av e-pengar. Direktivet har utarbetats med tanke på att underlätta denna utveckling och får därför EESK:s stöd. |
| --- | --- |

1.12

Direktivet kommer inte på egen hand att kunna vända denna trend. Det kommer dock att kunna undanröja hinder för företagande och teknisk innovation. Ingen myndighet kan tvinga allmänheten att använda e-pengar. Bankerna kan ta initiativet, men om man bortser från Belgien, som har sitt Proton-kort, har det inte gjorts några framsteg. Erfarenheter av färdkort, telefonkort och internethandel visar tydligt att informationssamhällets tillämpningar har en tendens att vidga användningen av e-pengar. Dessutom är e-pengar ofta en produkt av annan affärsverksamhet, och utfärdaren kan därför ofta vara ett hybridföretag som inte enbart ägnar sig åt e-pengar. Kopplingen mellan e-pengar och annan affärsverksamhet betraktas som central för utvecklingen av e-pengar. Direktivet har utarbetats med tanke på att underlätta denna utveckling och får därför EESK:s stöd.

| 1.13 | En grundläggande fråga gäller utvecklingen av lagstiftning för att förhindra penningtvätt. EESK kan inte godta att det finns två direktiv med motstridiga gränsvärden. Detta leder till en rättslig förvirring som är oacceptabel. Om de gränsvärden som anges i detta direktiv ska gälla, måste direktivet om penningtvätt ändras. |
| --- | --- |

1.13

En grundläggande fråga gäller utvecklingen av lagstiftning för att förhindra penningtvätt. EESK kan inte godta att det finns två direktiv med motstridiga gränsvärden. Detta leder till en rättslig förvirring som är oacceptabel. Om de gränsvärden som anges i detta direktiv ska gälla, måste direktivet om penningtvätt ändras.

| 1.14 | EESK uppmanar alla medlemsstater att anta en positiv policy vid genomförandet av det nya direktivet. Det är viktigt att reglerna utformas i samarbete med företagen och att de ges en sådan utformning att de inte utgör en betungande börda varken för dem som utfärdar e-pengar eller för deras kunder, med tanke på att de penningsummor det rör sig om är minimala. I enlighet med den metod som valts har de nationella myndigheterna befogenhet att antingen stödja eller förbjuda denna helt nya näringsgren. EESK anser att denna näring bör ges stöd i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.14

EESK uppmanar alla medlemsstater att anta en positiv policy vid genomförandet av det nya direktivet. Det är viktigt att reglerna utformas i samarbete med företagen och att de ges en sådan utformning att de inte utgör en betungande börda varken för dem som utfärdar e-pengar eller för deras kunder, med tanke på att de penningsummor det rör sig om är minimala. I enlighet med den metod som valts har de nationella myndigheterna befogenhet att antingen stödja eller förbjuda denna helt nya näringsgren. EESK anser att denna näring bör ges stöd i alla medlemsstater.

| 1.15 | Detta direktiv är betydelsefullt. Det har potentiellt långtgående implikationer. EESK uppmanar nuvarande och kommande aktörer på e-penningområdet att bedöma sina starka och svaga sidor och olika möjligheter och hot i ljuset av detta direktiv. Marknaden ges en andra chans. |
| --- | --- |

1.15

Detta direktiv är betydelsefullt. Det har potentiellt långtgående implikationer. EESK uppmanar nuvarande och kommande aktörer på e-penningområdet att bedöma sina starka och svaga sidor och olika möjligheter och hot i ljuset av detta direktiv. Marknaden ges en andra chans.

2.   Inledning

Inledning

I punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 förklaras de viktigaste aspekterna av elektroniska pengar (e-pengar) och kopplingarna till informationssamhället.

| 2.1 | De ges flera exempel på hur konsumenternas engagemang i informationssamhället leder till att e-pengar börjar användas. |
| --- | --- |

2.1

De ges flera exempel på hur konsumenternas engagemang i informationssamhället leder till att e-pengar börjar användas.

| 2.2 | Ett bra exempel på detta är användningen av RFID-kort (1). I RFID-kretsen kan penningvärden registreras, och en vanlig tillämpning är betalning för tillträde till transportsystem. I Hongkong infördes Octopus-kortet 1997. Det är ett uppladdningsbart kontaktlöst värdekort. Det används som betalningssystem för nästan all kollektivtrafik i Hongkong, men dessutom används det för betalning i närbutiker, stormarknader, snabbmatsrestauranger, parkeringsmätare, varuautomater osv. Kortet används av 95 % av Hongkongs befolkning i åldern 16–65 år. Detta exempel visar hur konsumenternas engagemang i en av informationssamhällets tillämpningar leder till mer omfattande utveckling av e-pengar. I London används nu det kontaktlösa RFID-kortet Oyster inom kollektivtrafiken. Brukarna förväntar sig nu att kortet snart även ska kunna användas i tidnings- och tobaksaffärer, närbutiker och snabbmatsrestauranger, som det finns många av vid lokaltrafikens knutpunkter och stationer. En sådan utveckling kommer med säkerhet att äga rum både i Storbritannien och i andra medlemsstater i takt med att RFID-kort får ökad spridning. |
| --- | --- |

2.2

Ett bra exempel på detta är användningen av RFID-kort (1). I RFID-kretsen kan penningvärden registreras, och en vanlig tillämpning är betalning för tillträde till transportsystem. I Hongkong infördes Octopus-kortet 1997. Det är ett uppladdningsbart kontaktlöst värdekort. Det används som betalningssystem för nästan all kollektivtrafik i Hongkong, men dessutom används det för betalning i närbutiker, stormarknader, snabbmatsrestauranger, parkeringsmätare, varuautomater osv. Kortet används av 95 % av Hongkongs befolkning i åldern 16–65 år. Detta exempel visar hur konsumenternas engagemang i en av informationssamhällets tillämpningar leder till mer omfattande utveckling av e-pengar. I London används nu det kontaktlösa RFID-kortet Oyster inom kollektivtrafiken. Brukarna förväntar sig nu att kortet snart även ska kunna användas i tidnings- och tobaksaffärer, närbutiker och snabbmatsrestauranger, som det finns många av vid lokaltrafikens knutpunkter och stationer. En sådan utveckling kommer med säkerhet att äga rum både i Storbritannien och i andra medlemsstater i takt med att RFID-kort får ökad spridning.

1

| 2.3 | Ett annat ännu vanligare exempel utgörs av kontantkorten för mobiltelefoner, som redan kan användas för att betala så disparata tjänster som användarhjälp vid datorproblem, deltagande i tävlingar, välgörenhet, interaktiva spel, vuxenunderhållning samt nyhets- och informationstjänster. På samma sätt som med förbetalda resekort definieras kontantkorten som e-pengar när det värde som lagrats också accepteras av andra företag än transport- eller telefonoperatören. |
| --- | --- |

2.3

Ett annat ännu vanligare exempel utgörs av kontantkorten för mobiltelefoner, som redan kan användas för att betala så disparata tjänster som användarhjälp vid datorproblem, deltagande i tävlingar, välgörenhet, interaktiva spel, vuxenunderhållning samt nyhets- och informationstjänster. På samma sätt som med förbetalda resekort definieras kontantkorten som e-pengar när det värde som lagrats också accepteras av andra företag än transport- eller telefonoperatören.

| 2.4 | Även internet främjar e-pengar, eftersom e-pengar kan uppfylla två viktiga behov. De flesta företag-till-konsument-tillämpningar på internet inbegriper en betalningstransaktion. De som saknar tillgång till finansiella tjänster utesluts automatiskt eftersom de inte har något kreditkort eller betalkort. De kan utnyttja de fördelar som internet erbjuder genom att använda ett e-penningkort. Det har också skett en betydande tillväxt av konsument-till-konsument-transaktioner på internet, stimulerad av sådana auktionshus som E-Bay. Det är inte möjligt att genomföra konsument-till-konsument-transaktioner med hjälp av kreditkort eller betalkort. Betalning måste ske med säkra e-pengar. Detta är orsaken till uppkomsten av sådana system som PayPal (2), som har haft ett symbiotiskt förhållande till E-Bay. |
| --- | --- |

2.4

Även internet främjar e-pengar, eftersom e-pengar kan uppfylla två viktiga behov. De flesta företag-till-konsument-tillämpningar på internet inbegriper en betalningstransaktion. De som saknar tillgång till finansiella tjänster utesluts automatiskt eftersom de inte har något kreditkort eller betalkort. De kan utnyttja de fördelar som internet erbjuder genom att använda ett e-penningkort. Det har också skett en betydande tillväxt av konsument-till-konsument-transaktioner på internet, stimulerad av sådana auktionshus som E-Bay. Det är inte möjligt att genomföra konsument-till-konsument-transaktioner med hjälp av kreditkort eller betalkort. Betalning måste ske med säkra e-pengar. Detta är orsaken till uppkomsten av sådana system som PayPal (2), som har haft ett symbiotiskt förhållande till E-Bay.

2

| 2.5 | Erfarenheter med färdkort, telefonkort och internethandel visar att informationssamhällets tillämpningar ökar användningen av e-pengar. De visar också att e-pengar kan vara biprodukten av annan affärsverksamhet så att den instans som utfärdar e-pengar ofta är ett hybridföretag. Kopplingen mellan e-pengar och annan affärsverksamhet betraktas som central för utvecklingen av e-pengar, och direktivet har utarbetats med tanke på detta. |
| --- | --- |

2.5

Erfarenheter med färdkort, telefonkort och internethandel visar att informationssamhällets tillämpningar ökar användningen av e-pengar. De visar också att e-pengar kan vara biprodukten av annan affärsverksamhet så att den instans som utfärdar e-pengar ofta är ett hybridföretag. Kopplingen mellan e-pengar och annan affärsverksamhet betraktas som central för utvecklingen av e-pengar, och direktivet har utarbetats med tanke på detta.

| 2.6 | Kreditinstitut som banker har alla förutsättningar att kunna utfärda e-pengar, och deras verksamhet bedrivs i enlighet med relevant lagstiftning. I viss utsträckning har kreditinstituten tagit initiativet. Proton-kortet i Belgien är en produkt som tagits fram av ett bankkonsortium. Det handlar om ett kombinerat betal- och e-penningkort som används i mycket stor utsträckning av bankkunder i Belgien. Det finns vissa utsikter till att fler sådana kombinerade kort med en kontaktlös funktion som e-pengar baserad på RFID-teknik kommer i omlopp. Trots detta finns det tydliga intressekonflikter mellan e-pengar och andra produkttyper som kreditinstituten erbjuder, till exempel kredit- och betalkort. |
| --- | --- |

2.6

Kreditinstitut som banker har alla förutsättningar att kunna utfärda e-pengar, och deras verksamhet bedrivs i enlighet med relevant lagstiftning. I viss utsträckning har kreditinstituten tagit initiativet. Proton-kortet i Belgien är en produkt som tagits fram av ett bankkonsortium. Det handlar om ett kombinerat betal- och e-penningkort som används i mycket stor utsträckning av bankkunder i Belgien. Det finns vissa utsikter till att fler sådana kombinerade kort med en kontaktlös funktion som e-pengar baserad på RFID-teknik kommer i omlopp. Trots detta finns det tydliga intressekonflikter mellan e-pengar och andra produkttyper som kreditinstituten erbjuder, till exempel kredit- och betalkort.

| 2.7 | Statistiken över det begränsade antalet fullständigt auktoriserade institut för elektroniska pengar (20 e-penninginstitut och 127 enheter som omfattas av undantag) och över den mycket blygsamma omsättningen på marknaden för elektroniska pengar (för närvarande uppgår den totala summan e-pengar i EU till 1 miljard euro, vilket ska jämföras med mer än 600 miljarder euro i kontanter) visar att användningen av elektroniska pengar i flertalet medlemsstater ännu inte har kommit i gång på allvar. Dessutom har mängden kontanter i omlopp stigit stadigt sedan euron infördes 2002. |
| --- | --- |

2.7

Statistiken över det begränsade antalet fullständigt auktoriserade institut för elektroniska pengar (20 e-penninginstitut och 127 enheter som omfattas av undantag) och över den mycket blygsamma omsättningen på marknaden för elektroniska pengar (för närvarande uppgår den totala summan e-pengar i EU till 1 miljard euro, vilket ska jämföras med mer än 600 miljarder euro i kontanter) visar att användningen av elektroniska pengar i flertalet medlemsstater ännu inte har kommit i gång på allvar. Dessutom har mängden kontanter i omlopp stigit stadigt sedan euron infördes 2002.

| 2.8 | Ett resultat av detta är att kommissionen har inlett en omfattande granskning av utvecklingen i fråga om e-pengar. Samrådet och utvärderingsprocessen har visat på två huvudproblem med det befintliga direktivet för elektroniska pengar. Det första problemet rör den otydliga definitionen av begreppet e-pengar samt direktivets omfattning. Det andra problemet rör den rättsliga ramen, inbegripet tillsynsreglerna och tillämpningen av bestämmelser för förhindrande av penningtvätt genom utnyttjande av e-penningtjänster. |
| --- | --- |

2.8

Ett resultat av detta är att kommissionen har inlett en omfattande granskning av utvecklingen i fråga om e-pengar. Samrådet och utvärderingsprocessen har visat på två huvudproblem med det befintliga direktivet för elektroniska pengar. Det första problemet rör den otydliga definitionen av begreppet e-pengar samt direktivets omfattning. Det andra problemet rör den rättsliga ramen, inbegripet tillsynsreglerna och tillämpningen av bestämmelser för förhindrande av penningtvätt genom utnyttjande av e-penningtjänster.

| 2.9 | Dessutom träder direktivet om betaltjänster 2007/64/EG i kraft i november 2009. Det direktivet är relevant eftersom det fastställer särskilda regler för betalningsinstitut som liknar de regler som ska gälla för institut för elektroniska pengar. Direktivet om betaltjänster är inte förenligt med direktivet om e-pengar, vilket innebär att den rättsliga osäkerheten kommer att öka om inte bestämmelserna om elektroniska pengar anpassas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

2.9

Dessutom träder direktivet om betaltjänster 2007/64/EG i kraft i november 2009. Det direktivet är relevant eftersom det fastställer särskilda regler för betalningsinstitut som liknar de regler som ska gälla för institut för elektroniska pengar. Direktivet om betaltjänster är inte förenligt med direktivet om e-pengar, vilket innebär att den rättsliga osäkerheten kommer att öka om inte bestämmelserna om elektroniska pengar anpassas på lämpligt sätt.

| 2.10 | Resultatet av ovanstående resonemang är att de flesta av bestämmelserna i direktivet om e-pengar måste ändras. Man har därför beslutat att ersätta det befintliga direktivet med ett nytt direktiv, och det är förslaget till detta nya direktiv som behandlas i det här yttrandet. |
| --- | --- |

2.10

Resultatet av ovanstående resonemang är att de flesta av bestämmelserna i direktivet om e-pengar måste ändras. Man har därför beslutat att ersätta det befintliga direktivet med ett nytt direktiv, och det är förslaget till detta nya direktiv som behandlas i det här yttrandet.

3.   Sammanfattning av direktivet

Sammanfattning av direktivet

3.1   Syftet med direktivet är att göra det möjligt att utforma nya, innovativa och säkra tjänster för elektroniska pengar, ge nya aktörer tillträde till marknaden och främja en genuin och effektiv konkurrens mellan samtliga marknadsaktörer. Ökad innovation på betalningsmarknaden förväntas innebära konkreta fördelar för både konsumenter och företag och för EU:s samlade ekonomi. Med hjälp av kreativa lösningar kan man förkorta betalningstiden, utöka funktionerna och göra dem mer lättanvända – allt i linje med 2000-talets e-samhälle.

3.2   Definitionen av elektroniska pengar har förtydligats: ett penningvärde i form av en fordran på utgivaren som lagras elektroniskt och som ges ut mot erhållande av medel (artikel 2.2). Det ska inte tillämpas på förskottsbetalade betalningsinstrument med ett begränsat användningsområde och ett begränsat syfte (artiklarna 1.3 och 1.4).

elektroniska pengar

3.3   Genom det nya direktivets omfattning underlättas marknadstillträde eftersom det tillämpas på utgivare av elektroniska säkerheter som är öppna och kan användas i många sammanhang, t.ex. i RFID-kort och mobiltelefonkort, och det omfattar också serverbaserade e-pengar.

3.4   E-penninginstitutens verksamhet definieras i stora drag i artiklarna 8 och 9. Det finns två dimensioner: Dels kan ett bredare utbud av betaltjänster (som definieras i bilagan till direktivet om betaltjänster) erbjudas, inbegripet beviljande av kredit, tillhandahållande av sidotjänster och drift av betalningssystem. Dels tillåts att utgivare av e-pengar ägnar sig åt annan verksamhet, t.ex. detaljhandel eller telekom, som en del av affärsverksamheten. I de senare fallen behöver man inte längre skapa ett separat institut för e-pengar. Vad som däremot krävs är att de medel som finns i form av e-pengar skyddas i enlighet med bestämmelserna i direktivet om betaltjänster. Att godkänna sådana hybridinstitut för e-pengar borde bidra till ökat utgivande av e-pengar.

3.5   Rätt till inlösen ingår i konsumentskyddet. Dessa rättigheter förtydligas i artikel 5: Medlemsstaterna ska säkerställa att utgivare av elektroniska pengar på begäran av en innehavare när som helst och till det nominella beloppet löser in det penningvärde som motsvarar innehavet av elektroniska pengar. Denna bestämmelse har orsakat problem för mobiltelefonoperatörer där förbetalningen var avsedd för telefontjänster men skulle kunna användas även i detaljhandeln. De omfattas nu av bestämmelserna i artikel 5.

3.6   Tillsynsreglerna följer i allmänhet bestämmelserna i motsvarande artiklar i direktivet om betaltjänster. Det finns emellertid särskilda bestämmelser för att göra systemet proportionellt i förhållande till riskerna. Det finns ett antal aspekter.

| 3.6.1 | Enligt det tidigare direktivet för e-pengar krävdes ett startkapital på 1 miljon euro för institut för e-pengar. Detta betraktas nu som alltför mycket i förhållande till risken, och som ett hinder för bildandet av innovativa småföretag i e-penningbranschen. I det nya förslaget sänks de inledande kapitalkraven till 125 000 euro. |
| --- | --- |

3.6.1

Enligt det tidigare direktivet för e-pengar krävdes ett startkapital på 1 miljon euro för institut för e-pengar. Detta betraktas nu som alltför mycket i förhållande till risken, och som ett hinder för bildandet av innovativa småföretag i e-penningbranschen. I det nya förslaget sänks de inledande kapitalkraven till 125 000 euro.

| 3.6.2 | Utöver kravet på startkapital ska institut för elektroniska pengar vid varje tidpunkt ha en kapitalbas (egna medel) som utgör en andel av de utestående skulderna. I direktivet om e-pengar låg nivån på 2 %. Nu krävs 5 % (en siffra som minskar i takt med att volymen växer) av mängden utestående elektroniska pengar (om den siffran är störst) eller den månatliga betalningsvolymen (om den siffran är störst). |
| --- | --- |

3.6.2

Utöver kravet på startkapital ska institut för elektroniska pengar vid varje tidpunkt ha en kapitalbas (egna medel) som utgör en andel av de utestående skulderna. I direktivet om e-pengar låg nivån på 2 %. Nu krävs 5 % (en siffra som minskar i takt med att volymen växer) av mängden utestående elektroniska pengar (om den siffran är störst) eller den månatliga betalningsvolymen (om den siffran är störst).

| 3.6.3 | Det finns begränsningar när det gäller investeringar av den del av kapitalbasen som består av det utestående elektroniska värdet, men endast när utfärdaren ägnar sig åt annan verksamhet än betaltjänster (artikel 9). |
| --- | --- |

3.6.3

Det finns begränsningar när det gäller investeringar av den del av kapitalbasen som består av det utestående elektroniska värdet, men endast när utfärdaren ägnar sig åt annan verksamhet än betaltjänster (artikel 9).

| 3.6.4 | Den föreslagna ändringen av bestämmelserna i tredje direktivet om penningtvätt ligger i linje med företagens behov och branschens praxis. Begränsningen av hur mycket e-pengar som får accepteras i stället för kontanter vid ett och samma tillfälle höjs från 150 euro till 500 euro (artikel 16). |
| --- | --- |

3.6.4

Den föreslagna ändringen av bestämmelserna i tredje direktivet om penningtvätt ligger i linje med företagens behov och branschens praxis. Begränsningen av hur mycket e-pengar som får accepteras i stället för kontanter vid ett och samma tillfälle höjs från 150 euro till 500 euro (artikel 16).

| 3.6.5 | Genom direktivet för e-pengar kunde medlemsstaterna avstå från mycket av tillståndskraven, och därmed underlättades nya aktörers marknadstillträde och innovation. Undantagen tillämpades emellertid olika av medlemsstaterna, vilket innebar orättvisa konkurrensvillkor för marknadsaktörerna. De nya bestämmelserna innehåller också undantag (artikel 10), men e-penninginstitut som lyder under sådana undantag får inte bedriva verksamhet över medlemsstatens gränser, i enlighet med relevanta artiklar i direktivet för betaltjänster. Inget ”pass” för undantagen alltså. |
| --- | --- |

3.6.5

Genom direktivet för e-pengar kunde medlemsstaterna avstå från mycket av tillståndskraven, och därmed underlättades nya aktörers marknadstillträde och innovation. Undantagen tillämpades emellertid olika av medlemsstaterna, vilket innebar orättvisa konkurrensvillkor för marknadsaktörerna. De nya bestämmelserna innehåller också undantag (artikel 10), men e-penninginstitut som lyder under sådana undantag får inte bedriva verksamhet över medlemsstatens gränser, i enlighet med relevanta artiklar i direktivet för betaltjänster. Inget ”pass” för undantagen alltså.

4.   Det ekonomiska och sociala perspektivet

Det ekonomiska och sociala perspektivet

4.1   Kommittén är mycket angelägen om framsteg i riktning mot målen för Lissabondagordningen. Det här direktivet förtjänar kommitténs stöd eftersom det befrämjar Lissabonmålen om tillväxt och sysselsättning, mål som ska uppnås genom bl.a. teknisk innovation, företagarinitiativ, kreativitet på internet och skapande av småföretag som leder till utvecklingen av 2000-talets e-samhälle.

4.2   Införandet av nya bestämmelser inom finanssektorn utgör ett potentiellt problem med tanke på krisen inom banksystemet och den allmänna oron för den bristande effektiviteten i regleringen av bankerna. Trots dessa farhågor anser EESK av följande skäl att förslaget till bestämmelser är adekvat och proportionerligt:

| — | Bestämmelserna är utformade med hänsyn till innovativa småföretag på betaltjänstområdet. Den aktuella bankkrisen uppstod genom bankernas kreditexponeringar. Institut för e-pengar kommer inte att få utfärda kredit baserad på användarnas tillgångar, varför denna risk inte uppstår. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna är utformade med hänsyn till innovativa småföretag på betaltjänstområdet. Den aktuella bankkrisen uppstod genom bankernas kreditexponeringar. Institut för e-pengar kommer inte att få utfärda kredit baserad på användarnas tillgångar, varför denna risk inte uppstår.

| — | Kraven i fråga om egna medel (se punkterna 3.6.1 och 3.6.2 ovan) innebär att startkapitalet på 125 000 euro ökar proportionellt i förhållande till kapitalbasens värde. Sänkningen av startkapitalkravet syftar endast till att minska hindren för marknadstillträde. I direktivet fastställs betydande kapitalkrav när kapitalbasen ökar. |
| --- | --- |

—

Kraven i fråga om egna medel (se punkterna 3.6.1 och 3.6.2 ovan) innebär att startkapitalet på 125 000 euro ökar proportionellt i förhållande till kapitalbasens värde. Sänkningen av startkapitalkravet syftar endast till att minska hindren för marknadstillträde. I direktivet fastställs betydande kapitalkrav när kapitalbasen ökar.

| — | Kapitalreserverna i ett institut för e-pengar kommer att stå i proportion till reserverna i bankerna, och medel som motsvarar användarnas fordringar kommer att skyddas särskilt i ett begränsat investeringsutbud. |
| --- | --- |

—

Kapitalreserverna i ett institut för e-pengar kommer att stå i proportion till reserverna i bankerna, och medel som motsvarar användarnas fordringar kommer att skyddas särskilt i ett begränsat investeringsutbud.

| — | Mängden pengar som berörs är mycket liten. Om institut för e-pengar blir en kraft att räkna med på betalmarknaden innehåller direktivet bestämmelser som bör anpassas mot bakgrund av erfarenheterna. |
| --- | --- |

—

Mängden pengar som berörs är mycket liten. Om institut för e-pengar blir en kraft att räkna med på betalmarknaden innehåller direktivet bestämmelser som bör anpassas mot bakgrund av erfarenheterna.

4.3   EESK hyser viss oro när det gäller konsumentskydd och uppmanar kommissionen att ändra direktivet på följande sätt:

| 4.3.1 | Begränsningar avseende investering av kapitalbasen gäller för tillfället endast hybridinstitut för e-pengar. För att öka kundernas trygghet bör dessa bestämmelser gälla alla institut för e-pengar. |
| --- | --- |

4.3.1

Begränsningar avseende investering av kapitalbasen gäller för tillfället endast hybridinstitut för e-pengar. För att öka kundernas trygghet bör dessa bestämmelser gälla alla institut för e-pengar.

| 4.3.2 | Institut för e-pengar får inte ta emot insättningar från kunder. Pengar som tas emot måste omedelbart omvandlas till e-pengar. Detta skyddskrav uttrycks inte tydligt i direktivet. |
| --- | --- |

4.3.2

Institut för e-pengar får inte ta emot insättningar från kunder. Pengar som tas emot måste omedelbart omvandlas till e-pengar. Detta skyddskrav uttrycks inte tydligt i direktivet.

| 4.3.3 | Artikel 9 bör ändras så att det tydligt framgår att kapitalbasen när det gäller utestående skulder i e-pengar ska ges särskilt skydd av hybridinstitut. |
| --- | --- |

4.3.3

Artikel 9 bör ändras så att det tydligt framgår att kapitalbasen när det gäller utestående skulder i e-pengar ska ges särskilt skydd av hybridinstitut.

| 4.3.4 | I artikel 5.4 fastställs att ingen avgift får tas ut i samband med inlösen då avtalet upphör att gälla, men i artikel 5.5 anges att utgivaren får ta ut en avgift om inlösen sker innan avtalet upphör att gälla. Den senare bestämmelsen bör avlägsnas eftersom det inte finns någon skillnad mellan inlösen under eller i slutet av avtalsperioden. Den nuvarande skrivningen kommer troligtvis att resultera i ett mönster där kontrakt avslutas ofta, vilket kan inverka negativt på tillsynskravet om kundidentifiering. |
| --- | --- |

4.3.4

I artikel 5.4 fastställs att ingen avgift får tas ut i samband med inlösen då avtalet upphör att gälla, men i artikel 5.5 anges att utgivaren får ta ut en avgift om inlösen sker innan avtalet upphör att gälla. Den senare bestämmelsen bör avlägsnas eftersom det inte finns någon skillnad mellan inlösen under eller i slutet av avtalsperioden. Den nuvarande skrivningen kommer troligtvis att resultera i ett mönster där kontrakt avslutas ofta, vilket kan inverka negativt på tillsynskravet om kundidentifiering.

4.4   Inställningen till kontanter varierar mellan Europas olika kulturer, liksom inställningen till teknik. Penetrationen i fråga om e-post och internet kan ge viss ledning när det gäller acceptansen i fråga om e-pengar. En annan faktor är åldersstrukturen i detaljhandels- och tjänstesektorn. Stora företag är mer benägna att acceptera e-pengar tidigt. Av dessa och andra skäl som har att göra med medlemsstatens ”personlighet” vore det oklokt att förvänta sig att e-pengar ska accepteras i samma takt i hela EU.

4.5   Av de ca 20 institut för e-pengar som auktoriserats hittills har ungefär 15 auktoriserats i Storbritannien. Den positiva policy som den brittiska myndigheten för finanstjänster har antagit har bidragit till detta resultat. Den brittiska myndigheten för finanstjänster genomförde också ett samråd med branschen för att se till att de brittiska bestämmelserna skulle fungera i praktiken. I det avseendet var man framgångsrik. EESK uppmanar alla medlemsstater att anta en liknande, positiv policy i arbetet med det nya direktivet. Det skulle bidra till att öka acceptansen för e-pengar i hela EU.

4.6   En grundläggande fråga gäller utvecklingen av lagstiftningen för att förhindra penningtvätt. I det tredje direktivet om penningtvätt finns en artikel som ger medlemsstaterna möjligheter att inte tillämpa reglerna för kundkontroll, att senarelägga tillämpningen, när det gäller e-pengar (förenklad kundkontroll) om belopp som lagras elektroniskt i produkten inte överstiger 150 euro i en produkt som inte kan laddas, eller högst 2 500 euro per kalenderår om produkten kan laddas. Motsvarande belopp i både direktivet för betaltjänster och direktivet om e-pengar är 500 euro och 3 000 euro. EESK kan inte godta att det finns två direktiv med motstridiga gränsvärden. Detta leder till en rättslig förvirring som är oacceptabel. Om de gränsvärden som anges i detta direktiv ska gälla, måste direktivet om penningtvätt ändras.

4.7   Kontanter är anonyma. Enkla kontanttransaktioner avslöjar inte identiteten på den person som fullgör betalningen. E-penningsystem kan vara anonyma eller ge möjlighet till identifiering. Ett problem med medlemsstaternas genomförande av direktivet om e-pengar var att de ofta gick till ytterligheter när det gäller att identifiera kunden (KYC – know your client). Många användare vill vara anonyma när det gäller transaktioner som rör små belopp. Ett inslag i Storbritanniens genomförande av direktivet om e-pengar var att åtgärder för att identifiera kunden inte blir aktuella förrän kunden har utvecklat en viss aktivitetsnivå. Det högre gränsvärdet på 500 euro för det belopp som lagrats borde göra e-pengar till ett mer attraktivt alternativ för potentiella användare, framför allt för dem som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, t.ex. banker. Medan dessa gränsvärden rimligen inte borde innebära någon oproportionerlig risk för penningtvätt, jämfört med vad som är möjligt med stora mängder kontanter, återstår vissa invändningar mot det gränsvärde som föreslås.

4.8   Finansiell integrering underlättas genom e-pengar. I ett samhälle där man alltmer förväntar sig att folk betalar med betalkort eller kreditkort är möjligheten att få ett kontantkort som kan användas för kredit- och betalkortstransaktioner potentiellt mycket lockande. Vissa samhällsgrupper kan ha särskild nytta av denna möjlighet. Dit hör invandrare, folk som saknar eller har endast ringa tillgång till finansiella tjänster, och i vissa sammanhang ungdomar och funktionshindrade. EESK anser att dessa grupper ur konsumentskyddssynpunkt också är de mest utsatta. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till denna utsatthet när de genomför direktivet.

Bryssel den 26 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Vid RFID – radiofrekvensbaserad identifiering – används en elektronisk krets som kan införlivas i olika medier, t.ex. i taggar för identifiering av varor och i personliga ID-kort. Denna krets avläses via en trådlös läsare, och kortet behöver bara vidröra läsaren. Denna tillämpning beskrivs som ”kontaktlös”. De passerkort som används t.ex. i EESK:s byggnader är RFID-kort.

1

(2)  PayPal startade som institut för e-pengar under tillsyn av den brittiska myndigheten för finanstjänster. Det har därefter omvandlats till ett kreditinstitut som nu har sitt säte i Luxemburg.

2

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/36

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)”

KOM(2008) 583 slutlig – 2008/0185(COD)

2009/C 218/07

Den 14 oktober 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 156 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA)”

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 29 januari 2009. Föredragande var ANTONELLO PEZZINI.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 130 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens initiativ för att lansera ISA-programmet och är övertygad om att det även i fortsättningen kommer att säkra och öka den faktiska interoperabiliteten i de komplexa nya systemen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder kommissionens initiativ för att lansera ISA-programmet och är övertygad om att det även i fortsättningen kommer att säkra och öka den faktiska interoperabiliteten i de komplexa nya systemen på den inre marknaden.

| 1.2 | EESK anser att förverkligandet av de friheter som fastställts i EG-fördraget kräver att de mekanismer som syftar till interoperabilitet genomförs fullt ut, eftersom det är till gagn inte bara för förvaltningar och institutioner utan även för medborgarna, företagen och det organiserade civila samhället i allmänhet. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att förverkligandet av de friheter som fastställts i EG-fördraget kräver att de mekanismer som syftar till interoperabilitet genomförs fullt ut, eftersom det är till gagn inte bara för förvaltningar och institutioner utan även för medborgarna, företagen och det organiserade civila samhället i allmänhet.

| 1.3 | Det finns ett uppenbart behov av en särskild strategi för att skydda personuppgifter och ekonomiska data, vilket EESK flera gånger har understrukit i sina yttranden (1): ”informationssäkerheten [kan] på intet sätt [...] avskiljas från behovet av ett förstärkt skydd av personuppgifter och skydd av friheter som garanteras av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

1.3

Det finns ett uppenbart behov av en särskild strategi för att skydda personuppgifter och ekonomiska data, vilket EESK flera gånger har understrukit i sina yttranden (1): ”informationssäkerheten [kan] på intet sätt [...] avskiljas från behovet av ett förstärkt skydd av personuppgifter och skydd av friheter som garanteras av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna”.

1

| 1.4 | Kommittén betonar vikten av att alla användare har tillgång till sammanlänkade system, som redan finns på marknaden och garanterar skydd av uppgifter rörande såväl privatpersoner som företag och förvaltningar. Det är nödvändigt på ett rättsligt plan snarast utforma ett europeiskt system för att lagföra användare som missbrukar näten och uppgifterna, och därmed arbeta för interoperabla rättsliga förfaranden i EU. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén betonar vikten av att alla användare har tillgång till sammanlänkade system, som redan finns på marknaden och garanterar skydd av uppgifter rörande såväl privatpersoner som företag och förvaltningar. Det är nödvändigt på ett rättsligt plan snarast utforma ett europeiskt system för att lagföra användare som missbrukar näten och uppgifterna, och därmed arbeta för interoperabla rättsliga förfaranden i EU.

| 1.5 | EESK anser att man hittills har gjort för lite för att förhindra en fragmentering av marknaden och skapa ett verkligt alleuropeiskt nät av sammanlänkade, interaktiva och tillgängliga offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att man hittills har gjort för lite för att förhindra en fragmentering av marknaden och skapa ett verkligt alleuropeiskt nät av sammanlänkade, interaktiva och tillgängliga offentliga förvaltningar.

| 1.6 | EESK anser att ISA-programmet måste åtföljas av ett kraftfullt gemenskapsinitiativ som förpliktigar medlemsstaterna och kommissionen att använda bindande instrument som ger det förstärkta gemensamma ramverket för interoperabilitet ytterligare stadga och styrka. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att ISA-programmet måste åtföljas av ett kraftfullt gemenskapsinitiativ som förpliktigar medlemsstaterna och kommissionen att använda bindande instrument som ger det förstärkta gemensamma ramverket för interoperabilitet ytterligare stadga och styrka.

| 1.7 | I den nya europeiska strategin för interoperabilitet måste man utöver det gemensamma ramverket fastställa dels gemenskapens politiska prioriteringar som innebär ökade ansträngningar i fråga om instrument, rambestämmelser och gemensamma tjänster, dels tydliga budgetprognoser. |
| --- | --- |

1.7

I den nya europeiska strategin för interoperabilitet måste man utöver det gemensamma ramverket fastställa dels gemenskapens politiska prioriteringar som innebär ökade ansträngningar i fråga om instrument, rambestämmelser och gemensamma tjänster, dels tydliga budgetprognoser.

| 1.8 | Enligt EESK bör man uppnå en digital konvergens som garanterar följande:






  — | Full interoperabilitet när det gäller utrustning, plattformar och tjänster. |
| --- | --- | --- |

1.8

Enligt EESK bör man uppnå en digital konvergens som garanterar följande:

—

Full interoperabilitet när det gäller utrustning, plattformar och tjänster.

| — | Regler för säkerhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Regler för säkerhet och tillförlitlighet.

| — | Identitets- och rättighetshantering. |
| --- | --- |

—

Identitets- och rättighetshantering.

| — | Tillgänglighet och användarvänlighet. |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet och användarvänlighet.

| — | Användning av språkneutrala tekniska strukturer och IT-system. |
| --- | --- |

—

Användning av språkneutrala tekniska strukturer och IT-system.

| — | Omfattande insatser för användarna i form av stöd och fortlöpande utbildning, särskilt för de svagaste grupperna (2). |
| --- | --- |

—

Omfattande insatser för användarna i form av stöd och fortlöpande utbildning, särskilt för de svagaste grupperna (2).

2

Syftet är att undvika ”digital utestängning” och att kunna garantera hög tillförlitlighet och stort förtroende i förhållandet mellan användarna och dem som tillhandahåller tjänsterna.

| 1.9 | EESK framhåller att det krävs bättre samordning och samarbete med andra gemenskapsprogram som bidrar till utvecklingen av nya idéer och lösningar som rör alleuropeisk interoperabilitet. |
| --- | --- |

1.9

EESK framhåller att det krävs bättre samordning och samarbete med andra gemenskapsprogram som bidrar till utvecklingen av nya idéer och lösningar som rör alleuropeisk interoperabilitet.

| 1.10 | EESK betonar vikten av öppen programvara, i synnerhet inom e-förvaltning, för att man ska kunna garantera programvarans säkerhet och långsiktiga hållbarhet, konfidentialitet rörande uppgifter och betalningar samt tillgång till källkoden. Man bör också uppmuntra användning av öppen programvara, som gör det möjligt att undersöka, byta, omdistribuera och återanvända programvarulösningar som är av stort värde för de offentliga förvaltningarna. |
| --- | --- |

1.10

EESK betonar vikten av öppen programvara, i synnerhet inom e-förvaltning, för att man ska kunna garantera programvarans säkerhet och långsiktiga hållbarhet, konfidentialitet rörande uppgifter och betalningar samt tillgång till källkoden. Man bör också uppmuntra användning av öppen programvara, som gör det möjligt att undersöka, byta, omdistribuera och återanvända programvarulösningar som är av stort värde för de offentliga förvaltningarna.

| 1.11 | Man bör stärka den gemensamma europeiska referensramen för interoperabilitet utifrån ett flerdimensionellt perspektiv som innefattar de politiska aspekterna av en samsyn på gemensamma prioriteringar, de rättsliga aspekterna av en samordnad lagstiftning och de tekniska, semantiska och organisatoriska aspekterna. |
| --- | --- |

1.11

Man bör stärka den gemensamma europeiska referensramen för interoperabilitet utifrån ett flerdimensionellt perspektiv som innefattar de politiska aspekterna av en samsyn på gemensamma prioriteringar, de rättsliga aspekterna av en samordnad lagstiftning och de tekniska, semantiska och organisatoriska aspekterna.

| 1.12 | EESK anser att man bör införa en europeisk metod för beräkning av den ekonomiska vinsten av att använda interoperabla tjänster (PEGS) inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

1.12

EESK anser att man bör införa en europeisk metod för beräkning av den ekonomiska vinsten av att använda interoperabla tjänster (PEGS) inom offentlig förvaltning.

| 1.13 | En informations- och utbildningskampanj är enligt EESK en nödvändig förutsättning för att initiativet ska falla väl ut. Det är också mycket viktigt att organisera en social och civil dialog på EU-nivå och anordna regelbundna alleuropeiska konferenser om online-tjänster för att öka kännedomen om och stödja och vägleda förvaltningarnas arbete i de olika länderna utifrån ett gemensamt utvecklingsperspektiv. |
| --- | --- |

1.13

En informations- och utbildningskampanj är enligt EESK en nödvändig förutsättning för att initiativet ska falla väl ut. Det är också mycket viktigt att organisera en social och civil dialog på EU-nivå och anordna regelbundna alleuropeiska konferenser om online-tjänster för att öka kännedomen om och stödja och vägleda förvaltningarnas arbete i de olika länderna utifrån ett gemensamt utvecklingsperspektiv.

2.   Inledning

Inledning

2.1   Informations- och kommunikationsteknikens snabba utveckling sedan början av 1990-talet har medfört djupgående förändringar av interaktionen mellan offentlig förvaltning, näringslivet, arbetsmarknaden och allmänheten. Den samlade integrationen på EU:s inre marknad har varit starkt pådrivande för utvecklingen av e-förvaltningstjänsternas gränsöverskridande aspekter.

2.2   EESK har nyligen understrukit att ”de offentliga förvaltningarnas anpassning till e-tjänster kräver modernisering, det vill säga förbättring av tjänsteutbudet och av tjänsternas kvalitet och flexibilitet, effektivt utnyttjande av offentliga medel, lägre kostnader, nöjda användare, integration av offentliga förvaltningar och administrativ förenkling” (3).

3

2.3   Konvergens och interoperabilitet utgör ett av de viktigaste inslagen i en europeisk e-förvaltningsstrategi, vilket understryks i den förklaring som antogs i Manchester 2005 (4).

4

2.4   EESK har flera gånger yttrat sig om dessa frågor (5) och om en rad lagstiftningsinitiativ som kräver strukturer för interoperabilitet, däribland tjänstedirektivet (2006/123/EG), upphandlingsdirektivet (2004/18/EG), Inspiredirektivet (2007/2/EG) och direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI) (2003/98/EG).

5

2.5   Vid flera andra tillfällen (6) har EESK gett sitt stöd till kommissionens initiativ för att lansera programmen för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar: IDA I (1995–1999), IDA II (1999–2004) och IDABC (2005–2009). Dessa är föregångarna till det nya program som man nu föreslår: ISA – Lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (2010–2015).

6

ISA – Lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU

2.6   EESK har påpekat att ”driftskompatibilitet mellan system, innehåll och processer på olika förvaltningsnivåer är avgörande” för att man ska ”kunna erbjuda användarvänliga interaktiva e-förvaltningstjänster av hög och jämn kvalitet” (7). I det citerade yttrandet framhålls särskilt följande:

7

| — | Det är viktigt att stärka EU:s initiativ så att det inte bara är till gagn för förvaltningar och institutioner utan även för medborgarna, företagen och det organiserade civila samhälleti allmänhet. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att stärka EU:s initiativ så att det inte bara är till gagn för förvaltningar och institutioner utan även för medborgarna, företagen och det organiserade civila samhälleti allmänhet.

| — | Det behövs en effektiv certifieringsmyndighet på gemenskapsnivå för att säkerheteni fråga om tillgång till och utbyte av information ska bli lika hög i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Det behövs en effektiv certifieringsmyndighet på gemenskapsnivå för att säkerheteni fråga om tillgång till och utbyte av information ska bli lika hög i hela gemenskapen.

| — | Det är viktigt att näten blir så välkända, tillgängliga och interoperabla som möjligt för slutanvändarna. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att näten blir så välkända, tillgängliga och interoperabla som möjligt för slutanvändarna.

| — | Man måste främja initiativ på olika nivåer i syfte att ge användarna möjlighet till livslångt lärande och göra det möjligt att använda denna infrastruktur för detta ändamål. |
| --- | --- |

—

Man måste främja initiativ på olika nivåer i syfte att ge användarna möjlighet till livslångt lärande och göra det möjligt att använda denna infrastruktur för detta ändamål.

| — | På grund av uppgifternas känslighet måste man garantera tillräckligt hög säkerhet på näten genom att lämpliga skyddsinstrument och, vid behov, säkra överföringsprotokoll används på såväl central som lokal nivå. |
| --- | --- |

—

På grund av uppgifternas känslighet måste man garantera tillräckligt hög säkerhet på näten genom att lämpliga skyddsinstrument och, vid behov, säkra överföringsprotokoll används på såväl central som lokal nivå.

2.7   I de arbetsdokument som bifogas kommissionens meddelande av den 20 november 2007 om en inre marknad för framtidens Europa – som EESK yttrat sig om (8) – finns många hänvisningar till verktyg för interoperabilitet vid elektroniskt datautbyte: problemlösningsnätverket Solvit, informationssystemet för den inre marknaden (IMI), varningssystemet Rapex för snabbt informationsutbyte om farliga produkter samt Traces, ett kontrollsystem för djurs spårbarhet och snabb varning i händelse av djursjukdom.

en inre marknad för framtidens Europa

8

2.8   Enligt flera undersökningar (9) finns det dock många hinder för att uppnå fullständig gräns-och sektorsöverskridande interoperabilitet inom offentlig förvaltning: bristande samordning, bristande organisatorisk flexibilitet, skillnader mellan institutioners ansvarsområden, skillnader i lagstiftning, olika kulturella och politiska synsätt, otillräcklig dialog med näringslivet, bristfälligt tillvaratagande av resultat samt språkliga hinder.

9

2.8.1   Dessutom tillkommer problem som rör säkerhet och respekt för privatlivet och bristfällig integration mellan medlemsstaternas förvaltningsrutiner. Även tullsystemen borde kopplas samman bättre i nätverk, vilket kommittén har efterlyst ett flertal gånger.

2.9   EESK anser därför att strävan efter samordning måste intensifieras ytterligare, eftersom detta främjar samtrafikförmåga, interoperabilitet och tillgänglighet. Syftet är att dra mesta möjliga nytta av det europeiska ekonomiska området utan inre gränser, genom att tillämpa en gemensam nämnare i form av gemensamma specifikationer och lösningar och använda öppna standarder effektivt.

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen vill med sitt förslag införa ett program med lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA). Det ska underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan sådana förvaltningar och därigenom göra det möjligt att tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster till stöd för gemenskapens politik och åtgärder, i synnerhet när det gäller den inre marknaden, och motverka att det uppstår olika elektroniska hinder i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen vill med sitt förslag införa ett program med lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU (ISA). Det ska underlätta en effektiv gräns- och sektorsöverskridande elektronisk kommunikation mellan sådana förvaltningar och därigenom göra det möjligt att tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster till stöd för gemenskapens politik och åtgärder, i synnerhet när det gäller den inre marknaden, och motverka att det uppstår olika elektroniska hinder i de enskilda medlemsstaterna.

| 3.2 | ISA-programmet ska stödja följande:






  — | Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar som stöder gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet. |
| --- | --- | --- |

3.2

ISA-programmet ska stödja följande:

—

Inrättande och förbättringar av gemensamma ramar som stöder gräns- och sektorsöverskridande interoperabilitet.

| — | Bedömning av IKT-konsekvenser av föreslagen eller antagen EU-lagstiftning liksom planering av införandet av IKT-system till stöd för genomförandet av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Bedömning av IKT-konsekvenser av föreslagen eller antagen EU-lagstiftning liksom planering av införandet av IKT-system till stöd för genomförandet av EU-lagstiftningen.

| — | Drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster liksom inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster. |
| --- | --- |

—

Drift och förbättringar av befintliga gemensamma tjänster liksom inrättande, industrialisering, drift och förbättringar av nya gemensamma tjänster.

| — | Förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg liksom inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg. |
| --- | --- |

—

Förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg liksom inrättande, tillhandahållande och förbättringar av nya återanvändningsbara allmänna verktyg.

| 3.3 | Finansieringsramen för genomförandet av ISA-programmet under perioden 2010–2015 har fastställts till 164,1 miljoner euro, varav 103,5 miljoner avser perioden fram till den 31 december 2013 enligt den finansiella planeringen för 2007–2013, och 60,6 miljoner avser perioden 2014–2015. |
| --- | --- |

3.3

Finansieringsramen för genomförandet av ISA-programmet under perioden 2010–2015 har fastställts till 164,1 miljoner euro, varav 103,5 miljoner avser perioden fram till den 31 december 2013 enligt den finansiella planeringen för 2007–2013, och 60,6 miljoner avser perioden 2014–2015.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder helhjärtat alla initiativ som syftar till att få EU:s utvidgade inre marknad att fungera optimalt och effektivt. Kommittén anser att förverkligandet av de friheter som fastställts i EG-fördraget kräver att de mekanismer som syftar till interoperabilitet genomförs fullt ut eftersom det gagnar inte bara förvaltningar och institutioner utan även medborgarna, företagen och det organiserade civila samhället i allmänhet. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder helhjärtat alla initiativ som syftar till att få EU:s utvidgade inre marknad att fungera optimalt och effektivt. Kommittén anser att förverkligandet av de friheter som fastställts i EG-fördraget kräver att de mekanismer som syftar till interoperabilitet genomförs fullt ut eftersom det gagnar inte bara förvaltningar och institutioner utan även medborgarna, företagen och det organiserade civila samhället i allmänhet.

| 4.2 | De tre fleråriga programmen IDA I, IDA II och IDABC har genomförts med framgång, men EESK anser ändå att man hittills har gjort för lite för att förhindra en fragmentering av marknaden och skapa ett verkligt alleuropeiskt nät av sammanlänkade, interaktiva och tillgängliga offentliga förvaltningar. En sådan alleuropeisk dimension skulle göra det möjligt för förvaltningarna att obehindrat och utan diskriminering tillhandahålla tjänster för att bevara en enhetlig marknad och slå vakt om medborgarnas och företagens rättigheter i hela EU. |
| --- | --- |

4.2

De tre fleråriga programmen IDA I, IDA II och IDABC har genomförts med framgång, men EESK anser ändå att man hittills har gjort för lite för att förhindra en fragmentering av marknaden och skapa ett verkligt alleuropeiskt nät av sammanlänkade, interaktiva och tillgängliga offentliga förvaltningar. En sådan alleuropeisk dimension skulle göra det möjligt för förvaltningarna att obehindrat och utan diskriminering tillhandahålla tjänster för att bevara en enhetlig marknad och slå vakt om medborgarnas och företagens rättigheter i hela EU.

| 4.3 | EESK stöder kommissionens initiativ för att lansera ISA-programmet under förutsättning att det består av mer än bara en utökad och förnyad finansiering av de program som genomförts sedan 1993 och att man ser till att det innehåller en verklig och effektiv ”europeisk strategi för interoperabilitet” samt ett ”europeiskt ramverk för interoperabilitet” (10). Dessa är förutsättningar för förverkligandet av en integrerad inre marknad och för att EU:s ekonomi ska vara konkurrenskraftig och hållbar i enlighet med den förnyade Lissabonagendan. |
| --- | --- |

4.3

EESK stöder kommissionens initiativ för att lansera ISA-programmet under förutsättning att det består av mer än bara en utökad och förnyad finansiering av de program som genomförts sedan 1993 och att man ser till att det innehåller en verklig och effektiv ”europeisk strategi för interoperabilitet” samt ett ”europeiskt ramverk för interoperabilitet” (10). Dessa är förutsättningar för förverkligandet av en integrerad inre marknad och för att EU:s ekonomi ska vara konkurrenskraftig och hållbar i enlighet med den förnyade Lissabonagendan.

10

| 4.4 | EESK anser att ISA-programmet måste åtföljas av ett kraftfullt gemenskapsinitiativ som förpliktigar medlemsstaterna och kommissionen att använda bindande instrument som ger en europeisk strategi och ett europeiskt ramverk för interoperabilitet ytterligare stadga och styrka. På så vis kan man garantera att det finns säkra, klara och tydliga gemensamma förfaranden för offentliga och privata operatörer och för nationell och transnationell användning av systemen. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser att ISA-programmet måste åtföljas av ett kraftfullt gemenskapsinitiativ som förpliktigar medlemsstaterna och kommissionen att använda bindande instrument som ger en europeisk strategi och ett europeiskt ramverk för interoperabilitet ytterligare stadga och styrka. På så vis kan man garantera att det finns säkra, klara och tydliga gemensamma förfaranden för offentliga och privata operatörer och för nationell och transnationell användning av systemen.

| 4.5 | I den nya europeiska strategin för interoperabilitet måste man utöver det gemensamma ramverket fastställa gemenskapens politiska prioriteringar för att de förslag till direktiv och förordningar som håller på att utarbetas ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

4.5

I den nya europeiska strategin för interoperabilitet måste man utöver det gemensamma ramverket fastställa gemenskapens politiska prioriteringar för att de förslag till direktiv och förordningar som håller på att utarbetas ska kunna genomföras på ett effektivt sätt.

| 4.6 | EESK framhåller att man fortfarande behöver förbättra samordningen och samarbetet med andra gemenskapsprogram som bidrar till utvecklingen av nya idéer och lösningar som rör alleuropeisk interoperabilitet. Det gäller i synnerhet IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Därför rekommenderar EESK att man inrättar en kommitté för interoperabilitet som samlar de ansvariga för alla berörda program för att samordna arbetet med upphandlingar. |
| --- | --- |

4.6

EESK framhåller att man fortfarande behöver förbättra samordningen och samarbetet med andra gemenskapsprogram som bidrar till utvecklingen av nya idéer och lösningar som rör alleuropeisk interoperabilitet. Det gäller i synnerhet IKT-stödprogrammet inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Därför rekommenderar EESK att man inrättar en kommitté för interoperabilitet som samlar de ansvariga för alla berörda program för att samordna arbetet med upphandlingar.

| 4.7 | EESK anser att man redan när de offentliga förvaltningarna utformar nya verksamhetsramar bör kontrollera att de är helt förenliga med principerna för alleuropeisk interoperabilitet med hjälp av mekanismer för förhandsanmälan, i likhet med dem som införts för utarbetandet av nya tekniska standarder (11). Det huvudsakliga hindret är fortfarande kulturellt: Det finns fortfarande förvaltningar som inte är redo och som måste övertygas om att det behövs nya tekniska och innovativa lösningar inom det europeiska ramverket för interoperabilitet. |
| --- | --- |

4.7

EESK anser att man redan när de offentliga förvaltningarna utformar nya verksamhetsramar bör kontrollera att de är helt förenliga med principerna för alleuropeisk interoperabilitet med hjälp av mekanismer för förhandsanmälan, i likhet med dem som införts för utarbetandet av nya tekniska standarder (11). Det huvudsakliga hindret är fortfarande kulturellt: Det finns fortfarande förvaltningar som inte är redo och som måste övertygas om att det behövs nya tekniska och innovativa lösningar inom det europeiska ramverket för interoperabilitet.

11

| 4.8 | Det krävs därför enligt EESK:s bedömning en informations- och utbildningskampanj om man ska lyckas med initiativet. Dessutom bör man anordna regelbundna alleuropeiska konferenser om online-tjänster för att säkerställa en fortlöpande övervakning och ändring av arbetsprogrammet, bland annat genom jämförande analyser av förvaltningar på olika nivåer. |
| --- | --- |

4.8

Det krävs därför enligt EESK:s bedömning en informations- och utbildningskampanj om man ska lyckas med initiativet. Dessutom bör man anordna regelbundna alleuropeiska konferenser om online-tjänster för att säkerställa en fortlöpande övervakning och ändring av arbetsprogrammet, bland annat genom jämförande analyser av förvaltningar på olika nivåer.

| 4.9 | Den digitala konvergensen förutsätter interoperabilitet när det gäller utrustning, plattformar och tjänster, regler för säkerhet och tillförlitlighet, identitets- och rättighetshantering (12), tillgänglighet och användarvänlighet samt användning av språkneutrala tekniska strukturer och IT-system, kompletterat med omfattande insatser för användarna i form av stöd och fortlöpande utbildning, särskilt för de svagaste grupperna, för att undvika social utestängning. |
| --- | --- |

4.9

Den digitala konvergensen förutsätter interoperabilitet när det gäller utrustning, plattformar och tjänster, regler för säkerhet och tillförlitlighet, identitets- och rättighetshantering (12), tillgänglighet och användarvänlighet samt användning av språkneutrala tekniska strukturer och IT-system, kompletterat med omfattande insatser för användarna i form av stöd och fortlöpande utbildning, särskilt för de svagaste grupperna, för att undvika social utestängning.

12

| 4.10 | EESK understryker hur viktigt det är att man särskilt inom e-förvaltning använder så kallad öppen programvara för att kunna garantera programvarans säkerhet och långsiktiga hållbarhet, konfidentialitet rörande uppgifter och betalningar samt tillgång till källkoden för att säkerställa att den underhålls och att den är stabil och säker, även om producenten inte skulle finnas kvar på marknaden (13). |
| --- | --- |

4.10

EESK understryker hur viktigt det är att man särskilt inom e-förvaltning använder så kallad öppen programvara för att kunna garantera programvarans säkerhet och långsiktiga hållbarhet, konfidentialitet rörande uppgifter och betalningar samt tillgång till källkoden för att säkerställa att den underhålls och att den är stabil och säker, även om producenten inte skulle finnas kvar på marknaden (13).

13

| 4.11 | EESK anser att man bör införa en europeisk metod för beräkning av den ekonomiska vinsten av att använda interoperabla tjänster (PEGS) (14) inom offentlig förvaltning. Beräkningarna ska inte bara avse avkastning på investeringar och vinster i form av egendom, flexibilitet och minskad byråkrati utan även, och framför allt, det övergripande värdet av att ge medborgarna och företagen en tillförlitlig inre marknad utan hinder. |
| --- | --- |

4.11

EESK anser att man bör införa en europeisk metod för beräkning av den ekonomiska vinsten av att använda interoperabla tjänster (PEGS) (14) inom offentlig förvaltning. Beräkningarna ska inte bara avse avkastning på investeringar och vinster i form av egendom, flexibilitet och minskad byråkrati utan även, och framför allt, det övergripande värdet av att ge medborgarna och företagen en tillförlitlig inre marknad utan hinder.

14

| 4.12 | Man bör enligt kommittén stärka den gemensamma europeiska referensramen för interoperabilitet utifrån ett flerdimensionellt perspektiv som innefattar de politiska aspekterna av en samsyn på gemensamma prioriteringar, de rättsliga aspekterna av en samordnad lagstiftning och de tekniska, semantiska och organisatoriska aspekterna. |
| --- | --- |

4.12

Man bör enligt kommittén stärka den gemensamma europeiska referensramen för interoperabilitet utifrån ett flerdimensionellt perspektiv som innefattar de politiska aspekterna av en samsyn på gemensamma prioriteringar, de rättsliga aspekterna av en samordnad lagstiftning och de tekniska, semantiska och organisatoriska aspekterna.

| 4.13 | EESK anser att det vore i linje med god arbetsmarknadspraxis för de nationella förvaltningarna att inom ramen för den informella dialogen EUPAN/TUNED (15) inleda en dialog på EU-nivå med personalföreträdare för berörda förvaltningar. Det skulle bidra till att medborgarna får den information som behövs. |
| --- | --- |

4.13

EESK anser att det vore i linje med god arbetsmarknadspraxis för de nationella förvaltningarna att inom ramen för den informella dialogen EUPAN/TUNED (15) inleda en dialog på EU-nivå med personalföreträdare för berörda förvaltningar. Det skulle bidra till att medborgarna får den information som behövs.

15

| 4.14 | För nya och befintliga generiska instrument i samband med GPSCM (16) som fastställts av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna framhålls följande:






  — | Roller, rättigheter och skyldigheter för dem som innehar, tillhandahåller eller använder data måste fastställas med hjälp av en standardiserad, enhetlig gemensam strategi och utifrån ett gemensamt gränsöverskridande perspektiv. |
| --- | --- | --- |

4.14

För nya och befintliga generiska instrument i samband med GPSCM (16) som fastställts av kommissionen tillsammans med medlemsstaterna framhålls följande:

16

—

Roller, rättigheter och skyldigheter för dem som innehar, tillhandahåller eller använder data måste fastställas med hjälp av en standardiserad, enhetlig gemensam strategi och utifrån ett gemensamt gränsöverskridande perspektiv.

| — | De offentliga förvaltningarna inför denna modell som en integrerad del av sitt arbete, för att utforma sina egna interoperabilitetssystem i överensstämmelse med gemensamma system för bedömning av resultaten av de gränsöverskridande informationsflödena. |
| --- | --- |

—

De offentliga förvaltningarna inför denna modell som en integrerad del av sitt arbete, för att utforma sina egna interoperabilitetssystem i överensstämmelse med gemensamma system för bedömning av resultaten av de gränsöverskridande informationsflödena.

| — | Nationella infrastrukturer för identifiering, verifiering och certifiering måste upprättas eller stärkas, så att man kan garantera hög tillförlitlighet och stort förtroendei förhållandet mellan användarna och de som tillhandahåller tjänsterna. |
| --- | --- |

—

Nationella infrastrukturer för identifiering, verifiering och certifiering måste upprättas eller stärkas, så att man kan garantera hög tillförlitlighet och stort förtroendei förhållandet mellan användarna och de som tillhandahåller tjänsterna.

| 4.15 | EESK anser att ett gemensamt ramverk måste fastställas för att de öppna tekniska standarder som har utarbetats av CEN (Europeiska standardiseringskommittén), Cenelec (Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering) och ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder) ska kunna användas av alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.15

EESK anser att ett gemensamt ramverk måste fastställas för att de öppna tekniska standarder som har utarbetats av CEN (Europeiska standardiseringskommittén), Cenelec (Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering) och ETSI (Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder) ska kunna användas av alla berörda parter.

| 4.16 | EESK framhåller att man bör uppmuntra användning av öppen programvara, eftersom det ger möjlighet att undersöka, byta, återdistribuera och återanvända programlösningar som är av stort värde för de offentliga förvaltningarna med avseende på kostnadseffektivitet, verifiering av tillämpning av standarder, driftsäkerhet utöver vad som anges i licenser och upphovsrätt, långsiktiga hållbara lösningar och anpassning till lokala behov. |
| --- | --- |

4.16

EESK framhåller att man bör uppmuntra användning av öppen programvara, eftersom det ger möjlighet att undersöka, byta, återdistribuera och återanvända programlösningar som är av stort värde för de offentliga förvaltningarna med avseende på kostnadseffektivitet, verifiering av tillämpning av standarder, driftsäkerhet utöver vad som anges i licenser och upphovsrätt, långsiktiga hållbara lösningar och anpassning till lokala behov.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Se yttrandet CESE om En strategi för ett säkert informationssamhälle, föredragande: Antonello Pezzini, EUT C 97, 18.4.2007, s. 21.

1

En strategi för ett säkert informationssamhälle

(2)  Med ”de svagaste grupperna” avses såväl ungdomar som äldre, som inte är så bekanta med internet, samt grupper som inte har råd med internetuppkoppling.

2

(3)  Se yttrandet CESE om Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010, föredragande: Bernardo Hernández Bataller, EUT C 325, 30.12.2006, s. 78.

3

Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010

(4)  Se http://archive.Cabinetoffice.gov.uk/egov2005conference/documents/proceedings/pdf/051124declaration.pdf

4

(5)  Se yttrandena CESE om Modinis, föredragande: Daniel Retureau, EUT C 61, 14.3.2003, s. 184; CESE om Förlängning av IKT-programmet Modinis, föredragande: Daniel Retureau, EUT C 28, 3.2.2006, s. 89; CESE om eEurope 2002 – slutrapport, föredragande: Christoforos Koryfidis, EUT C 220, 16.9.2003, s. 36; CESE om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet, föredragande: Göran Lagerholm, EUT C 220, 16.9.2003, s. 33; CESE om i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning, föredragande: Göran Lagerholm, EUT C 110, 9.5.2006, s. 83; CESE om E-tillgänglighet, föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna, EUT C 110, 9.5.2006, s. 26; CESE om E-affärer/GoDigital, föredragande: Thomas McDonogh, EUT C 108, 30.4.2004, s. 23; CESE om EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, föredragande: Thomas McDonogh, EUT C 97, 28.4.2007, s. 27.

5

Modinis

Förlängning av IKT-programmet Modinis

eEurope 2002 – slutrapport

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning

E-tillgänglighet

E-affärer/GoDigital

EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

(6)  Se yttrandena CESE om Datautbyte mellan förvaltningar (IDA), föredragande: José Bento Gonçalves, EGT C 214, 10.7.1998, s. 33; CESE om Ändring av datautbyte mellan förvaltningar (IDA), föredragande: Giannino Bernabei, EGT C 80, 3.4.2002, s. 21; CESE om e-förvaltningstjänster, föredragande: Antonello Pezzini, EUT C 80, 30.3.2004, s. 83.

6

Datautbyte mellan förvaltningar (IDA)

ndring av datautbyte mellan förvaltningar (IDA)

e-förvaltningstjänster

(7)  Se yttrandet CESE om e-förvaltningstjänster, föredragande: Antonello Pezzini., EUT C 80, 30.3.2004, s. 83.

7

e-förvaltningstjänster

(8)  Se yttrandet CESE om En inre marknad för framtidens Europa, föredragande: Bryan Cassidy, medföredragande: Raymond Hencks och Claudio Cappellini (ännu ej offentliggjort i EUT).

8

En inre marknad för framtidens Europa

(9)  Se www.egovbarriers.org

9

(10)  Se artikel 8 i kommissionens förslag till beslut KOM(2008) 583 slutlig.

10

(11)  Se rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (EGT C 136, 4.6.1985, s. 1), där rådet anger att medlemsstaterna ska medverka till snabbt samråd på lämplig nivå i enlighet med målen i direktiv 83/189/EEG.

11

(12)  Se yttrandet CESE om Nät- och informationssäkerhet, föredragande: Daniel Retureau, EGT C 48, 21.2.2002, s. 33.

12

Nät- och informationssäkerhet

(13)  Se yttrandet CESE om Patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar, föredragande: Daniel Retureau, EUT C 61, 14.3.2003, s. 154.

13

Patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar

(14)  PEGS = Pan-European e-Government Services.

14

(15)  EUPAN: European Public Administration Network, är ett informellt nätverk för myndighetschefer och generaldirektörer i EU; TUNED: Trade Union Network for European Dialog.

15

(16)  GPSCM = Generic Public Services Conceptual Model.

16

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/41 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/41

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen”

KOM(2008) 762 slutlig – 2008/0214 (COD)

2009/C 218/08

Den 5 december 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen”

Den 2 december 2008 gav kommitténs presidium facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället i uppdrag att svara för kommitténs beredning av ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER till huvudföredragande och antog följande yttrande med 101 röster för och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning

Sammanfattning

| 1.1 | Kommittén upprepar sitt stöd för kommissionens förslag, mot bakgrund av att liberaliseringen av användningen av 900 MHz-spektrumbandet kräver ett lagstiftningsinitiativ på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén upprepar sitt stöd för kommissionens förslag, mot bakgrund av att liberaliseringen av användningen av 900 MHz-spektrumbandet kräver ett lagstiftningsinitiativ på gemenskapsnivå.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Den 25 juli 2007 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om upphävande av direktiv 87/372/EEG (1), i syfte att ta bort reservationen av 900 MHz-bandet för GSM i medlemsstaterna, införd genom rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987, om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen. |
| --- | --- |

2.1

Den 25 juli 2007 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om upphävande av direktiv 87/372/EEG (1), i syfte att ta bort reservationen av 900 MHz-bandet för GSM i medlemsstaterna, införd genom rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987, om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen.

1

| 2.2 | Frekvensbandet på 900 MHz är särskilt värdefullt eftersom det har goda spridningsegenskaper, täcker större avstånd än högre frekvensband och medger att moderna röst-, data- och multimedietjänster kan byggas ut till mindre tätbefolkade områden och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

2.2

Frekvensbandet på 900 MHz är särskilt värdefullt eftersom det har goda spridningsegenskaper, täcker större avstånd än högre frekvensband och medger att moderna röst-, data- och multimedietjänster kan byggas ut till mindre tätbefolkade områden och landsbygdsområden.

| 2.3 | Denna åtgärd ansågs nödvändig för att skapa goda förutsättningar för initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (2), samt även för att öka konkurrensen genom att frekvensbandet 900 MHz används till andra teknikformer som ger användarna så stor frihet som möjligt vid valet av tjänster och teknik. |
| --- | --- |

2.3

Denna åtgärd ansågs nödvändig för att skapa goda förutsättningar för initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” (2), samt även för att öka konkurrensen genom att frekvensbandet 900 MHz används till andra teknikformer som ger användarna så stor frihet som möjligt vid valet av tjänster och teknik.

2

| 2.4 | I enlighet med bestämmelserna i beslut nr 676/2002/EG gav kommissionen CEPT i uppdrag att utforma mindre restriktiva tekniska villkor. Inom ramen för detta uppdrag har man utformat villkor som bygger på principen att frekvensbandet 900 MHz kan samexistera med GSM och UMTS och vara fullt kompatibelt med dem. |
| --- | --- |

2.4

I enlighet med bestämmelserna i beslut nr 676/2002/EG gav kommissionen CEPT i uppdrag att utforma mindre restriktiva tekniska villkor. Inom ramen för detta uppdrag har man utformat villkor som bygger på principen att frekvensbandet 900 MHz kan samexistera med GSM och UMTS och vara fullt kompatibelt med dem.

| 2.5 | EESK har lagt fram ett yttrande (3) till stöd för förslaget, eftersom man anser att det kommer att främja innovationsförmågan och konkurrenskraften, öka konkurrensen på marknaden för elektronisk kommunikation samt medföra en ökad valfrihet för konsumenterna. |
| --- | --- |

2.5

EESK har lagt fram ett yttrande (3) till stöd för förslaget, eftersom man anser att det kommer att främja innovationsförmågan och konkurrenskraften, öka konkurrensen på marknaden för elektronisk kommunikation samt medföra en ökad valfrihet för konsumenterna.

3

| 2.6 | Till följd av diskussionerna om lagstiftningsprocessen lade kommissionen den 19 november 2008 fram ett nytt förslag till direktiv (4) om ändring av direktiv 87/372/EEG. |
| --- | --- |

2.6

Till följd av diskussionerna om lagstiftningsprocessen lade kommissionen den 19 november 2008 fram ett nytt förslag till direktiv (4) om ändring av direktiv 87/372/EEG.

4

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Enligt det nuvarande direktivet är medlemsstaterna för närvarande skyldiga att reservera frekvensbanden 890–915 MHz och 935–960 MHz för GSM. Denna restriktion innebär att banden inte får användas av andra alleuropeiska system än GSM för att förmedla avancerade, driftskompatibla tal-, data- och multimedietjänster som skickas med hög bandbredd. Dessa nya alleuropeiska system, däribland UMTS-systemet, erbjuder fler möjligheter än GSM-systemet och har blivit ekonomiskt bärkraftiga tack vare den tekniska utvecklingen sedan GSM-direktivet antogs för 20 år sedan. |
| --- | --- |

3.1

Enligt det nuvarande direktivet är medlemsstaterna för närvarande skyldiga att reservera frekvensbanden 890–915 MHz och 935–960 MHz för GSM. Denna restriktion innebär att banden inte får användas av andra alleuropeiska system än GSM för att förmedla avancerade, driftskompatibla tal-, data- och multimedietjänster som skickas med hög bandbredd. Dessa nya alleuropeiska system, däribland UMTS-systemet, erbjuder fler möjligheter än GSM-systemet och har blivit ekonomiskt bärkraftiga tack vare den tekniska utvecklingen sedan GSM-direktivet antogs för 20 år sedan.

| 3.2 | Eftersom liberaliseringen av användningen av 900 MHz-spektrumbandet möjligen kan medföra snedvridning av konkurrensen, särskilt i de fall då vissa mobiloperatörer inte har tilldelats spektrum i 900 MHz-bredbandet, kan dessa missgynnas vad gäller kostnader och effektivitet i jämförelse med operatörer som kommer att kunna tillhandahålla 3G-tjänster via det bandet. |
| --- | --- |

3.2

Eftersom liberaliseringen av användningen av 900 MHz-spektrumbandet möjligen kan medföra snedvridning av konkurrensen, särskilt i de fall då vissa mobiloperatörer inte har tilldelats spektrum i 900 MHz-bredbandet, kan dessa missgynnas vad gäller kostnader och effektivitet i jämförelse med operatörer som kommer att kunna tillhandahålla 3G-tjänster via det bandet.

| 3.3 | I förslaget definieras GSM-system som ”ett elektroniskt kommunikationsnät som uppfyller GSM-standarder, såsom de offentliggjorts av ETSI, särskilt EN 301 502 och EN 301 511”, och UMTS-system som ”ett elektroniskt kommunikationsnät som uppfyller UMTS-standarder, såsom de offentliggjorts av ETSI, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 och EN 301 908-11”. |
| --- | --- |

3.3

I förslaget definieras GSM-system som ”ett elektroniskt kommunikationsnät som uppfyller GSM-standarder, såsom de offentliggjorts av ETSI, särskilt EN 301 502 och EN 301 511”, och UMTS-system som ”ett elektroniskt kommunikationsnät som uppfyller UMTS-standarder, såsom de offentliggjorts av ETSI, särskilt EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 och EN 301 908-11”.

| 3.4 | Enligt regelverket för elektronisk kommunikation, och särskilt direktiv 2002/20/EG (5), kan medlemsstater ändra och/eller granska rättigheter att använda spektrum och har därför verktyg att, när så krävs, hantera eventuella snedvridningar av konkurrensen. I detta syfte ska de vidta lämpliga åtgärder, särskilt genom att undersöka huruvida införandet av detta förslag kan snedvrida konkurrensen på de berörda mobilmarknaderna. |
| --- | --- |

3.4

Enligt regelverket för elektronisk kommunikation, och särskilt direktiv 2002/20/EG (5), kan medlemsstater ändra och/eller granska rättigheter att använda spektrum och har därför verktyg att, när så krävs, hantera eventuella snedvridningar av konkurrensen. I detta syfte ska de vidta lämpliga åtgärder, särskilt genom att undersöka huruvida införandet av detta förslag kan snedvrida konkurrensen på de berörda mobilmarknaderna.

5

4.   Allmänna synpunkter

Allmänna synpunkter

4.1   EESK bekräftar åter sitt stöd till kommissionens förslag, mot bakgrund av att om liberaliseringen av 900 MHz-bandet ska kunna uppnås krävs det lagstiftning på gemenskapsnivå.

4.1.1   Förslaget kommer dels att medföra att konkurrensen på den inre marknaden ökar, dels att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU förstärks, eftersom man kommer att kunna installera UMTS-nät i tätorter, ytterområden och på landsbygden och samexistera med GSM 900/1800-nät förutsatt att lämpliga värden används för uppdelning av operatörerna.

4.2   Möjligheten för medlemsstaterna att använda förhandsåtgärder (”ex ante”) inom ramen för regelverket för elektronisk kommunikation, samt att granska dessa nyttjanderätter och omfördela dem för att motverka snedvridning av konkurrensen bekräftar att åtgärder av denna typ är relevanta, vilket kommittén redan påpekade vid sin granskning av regelverket för elektroniska kommunikationsnät. För att tillgodose kraven på erforderlig öppenhet upprepar EESK att det krävs perioder för information till allmänheten innan några sådana åtgärder antas.

4.3   Den ordning som anges i förslaget bör gynna hela sektorn för elektronisk kommunikation inom ramen för ett system med öppna och konkurrensutsatta marknader och påskynda industrins anpassning till strukturförändringar samt skapa en gynnsam miljö för företagsinitiativ och utveckling av företag inom hela unionen, i synnerhet bland de små och medelstora företagen.

4.4   En större flexibilitet vid förvaltningen av spektrumresurserna för trådlös elektronisk kommunikation bör även gynna konsumenterna rent generellt, i linje med tillträdespolitiken för trådlösa elektroniska kommunikationstjänster (WAPECS) (6), eftersom neutralitet i fråga om teknik och tjänster enligt detta synsätt betraktas som politiska mål i syfte att uppnå ett flexiblare och effektivare utnyttjande av spektret, såsom EESK redan påpekat.

6

4.5   Slutligen hoppas EESK att tillämpningen av förslaget kommer att bidra till att främja sysselsättningen samt förbättra levnads- och arbetsvillkoren och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, och till att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen, KOM(2007) 367.

1

(2)  KOM(2005) 229 slutlig.

2

(3)  CESE yttrande ”Upphävande av GSM-direktivet”, EUT C 151, 17.6.2008, s. 25–27. Yttrande antaget vid plenarsessionen den 16 januari 2008. Föredragande: Bernardo Hernández Bataller.

3

(4)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som ska reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen, KOM(2008) 762 slutlig.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

5

(6)  Wíreless Access Policy for Electronic Communications Services.

6

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/43

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder”

KOM(2008) 324 slutlig – 2008/0112 (CNS)

2009/C 218/09

Den 16 juli 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009. Föredragande var Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 170 röster för, 1 röst emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

Slutsatser

| 1.1 | Kommittén anser att den förenkling som föreslås i förslaget till förordning är nödvändig. EESK konstaterar dock att det inte endast handlar om förenkling, utan att kommissionen ändrar de fastställda tekniska åtgärderna i harmoniseringssyfte. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén anser att den förenkling som föreslås i förslaget till förordning är nödvändig. EESK konstaterar dock att det inte endast handlar om förenkling, utan att kommissionen ändrar de fastställda tekniska åtgärderna i harmoniseringssyfte.

| 1.2 | Kommittén anser att den planerade harmoniseringen förutsätter ändringar av vissa tekniska åtgärder och följaktligen bör föregås av såväl biologiska som socioekonomiska vetenskapliga utvärderingar. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén anser att den planerade harmoniseringen förutsätter ändringar av vissa tekniska åtgärder och följaktligen bör föregås av såväl biologiska som socioekonomiska vetenskapliga utvärderingar.

| 1.3 | Eftersom de åtgärder som behandlas i förslaget till förordning ligger på en mycket hög teknisk nivå, anser kommittén att den inte bör yttra sig över ändringsförslagen förrän sådana utvärderingar har gjorts. De tekniska åtgärdernas effektivitet bör också på förhand bedömas av yrkesfiskare ombord på fiskefartygen och på fiskeplatsen. |
| --- | --- |

1.3

Eftersom de åtgärder som behandlas i förslaget till förordning ligger på en mycket hög teknisk nivå, anser kommittén att den inte bör yttra sig över ändringsförslagen förrän sådana utvärderingar har gjorts. De tekniska åtgärdernas effektivitet bör också på förhand bedömas av yrkesfiskare ombord på fiskefartygen och på fiskeplatsen.

| 1.4 | Kommittén anser att alla tekniska åtgärder bör ingå i rådets förordning för att undvika att vissa av dem måste införlivas genom kommissionsförordningar i ett senare skede. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser att alla tekniska åtgärder bör ingå i rådets förordning för att undvika att vissa av dem måste införlivas genom kommissionsförordningar i ett senare skede.

| 1.5 | Kommittén stöder helt och fullt kommissionens förslag till regelbunden utvärdering av de tekniska åtgärdernas effektivitet. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén stöder helt och fullt kommissionens förslag till regelbunden utvärdering av de tekniska åtgärdernas effektivitet.

2.   Inledning

Inledning

2.1   Förslaget till förordning syftar till att förenkla och regionalisera det gällande regelverket för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder.

2.2   Förenklingen innebär att det förslag till rådets förordning som nu läggs fram ska ersätta rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 2549/2000.

2.2.1   Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 innehåller bestämmelser om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer.

2.2.2   Rådets förordning (EG) nr 2549/2000 av den 17 november 2000 innebär fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön.

2.2.3   Förslaget berör även fem andra förordningar, nämligen nr 2056/2001, nr 254/2002, nr 494/2002, nr 2015/2006 och nr 40/2008, och den kommer troligen även att beröra bilaga III i den årliga TAC- och kvotförordningen.

2.3   Det nya förslag till rådets förordning som kommissionen lägger fram innehåller följande:

| 2.3.1 | Rådets begäran till kommissionen i juni 2004 om en översyn av de tekniska åtgärderna för bevarande av fiskeresurserna i Atlanten och Nordsjön, för att förenkla dessa åtgärder och ta hänsyn till regionala variationer. |
| --- | --- |

2.3.1

Rådets begäran till kommissionen i juni 2004 om en översyn av de tekniska åtgärderna för bevarande av fiskeresurserna i Atlanten och Nordsjön, för att förenkla dessa åtgärder och ta hänsyn till regionala variationer.

| 2.3.2 | Kommissionens handlingsplan för förenkling av gemenskapslagstiftningen, vilken godkändes av rådet i april 2006. Den syftar till att i en förordning samla alla tekniska åtgärder som är spridda i olika förordningar, däribland i den årliga förordningen om fiskemöjligheterna och i återhämtningsplanerna för vissa bestånd. |
| --- | --- |

2.3.2

Kommissionens handlingsplan för förenkling av gemenskapslagstiftningen, vilken godkändes av rådet i april 2006. Den syftar till att i en förordning samla alla tekniska åtgärder som är spridda i olika förordningar, däribland i den årliga förordningen om fiskemöjligheterna och i återhämtningsplanerna för vissa bestånd.

2.4   I det förslag till rådets förordning som läggs fram av kommissionen fastställs därmed tekniska åtgärder för zonerna i nordöstra Atlanten, östra Centralatlanten och i alla vatten längs de franska departementen Guyanas, Martiniques, Guadeloupes och Réunions kuster som lyder under enbart Frankrikes jurisdiktion. Tekniska åtgärder för Östersjön och Medelhavet ingår inte i detta förslag till förordning, eftersom åtgärderna för Östersjön fastställs i rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och åtgärderna för Medelhavet i rådets förordning (EG) nr 1967/2006.

2.5   Rådets förordning ska tillämpas på yrkes- och fritidsfiske, behållande ombord, omlastning och landning av fiskeresurser, där sådan verksamhet bedrivs i gemenskapsvatten och internationellt vatten i de olika fiskezonerna i Atlanten av gemenskapens fiskefartyg och av medborgare i medlemsstaterna, utan att det påverkar flaggstatens huvudansvar.

2.6   Förordningens tillämpningsområde omfattar även lagring, utställning eller utbjudning till försäljning av fiskeprodukter som fångats i dessa fiskezoner, samt import av fiskeprodukter som fångats i någon annan zon av ett tredjelands fartyg och inte motsvarar den minsta landningsstorlek för levande akvatiska resurser som fastställts i rådets förordning.

2.7   Förutom de tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna som föreskrivs i förordning (EG) nr 850/98 innehåller förslaget till rådets förordning alla återhämtnings- och förvaltningsplaner samt långsiktiga planer för fiskeresurser av intresse för gemenskapen, det vill säga de flesta torskbestånden i gemenskapens vatten, två bestånd av kummel, två bestånd av havskräfta, två bestånd av tunga, samt bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön, vilket inneburit att villkoren i förordning (EG) nr 850/98 har ändrats eller utökats.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK anser att förslaget till förordning är av ytterst teknisk karaktär. En förenkling är nödvändig och är i linje med de åtgärder som kommittén efterlyst i sitt yttrande om handlingsplanen för förenklad gemenskapslagstiftning. Det handlar dock inte enbart om förenkling, utan kommissionen inför redan ändringar av den nuvarande lagstiftningen i harmoniseringssyfte och avser att ta hänsyn till de regionala skillnaderna genom att införa särskilda bestämmelser för vart och ett av RAC-områdena (RAC är en förkortning för regionala rådgivande nämnder). Regionaliseringen innebär också ändringar av den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.1

EESK anser att förslaget till förordning är av ytterst teknisk karaktär. En förenkling är nödvändig och är i linje med de åtgärder som kommittén efterlyst i sitt yttrande om handlingsplanen för förenklad gemenskapslagstiftning. Det handlar dock inte enbart om förenkling, utan kommissionen inför redan ändringar av den nuvarande lagstiftningen i harmoniseringssyfte och avser att ta hänsyn till de regionala skillnaderna genom att införa särskilda bestämmelser för vart och ett av RAC-områdena (RAC är en förkortning för regionala rådgivande nämnder). Regionaliseringen innebär också ändringar av den nuvarande lagstiftningen.

| 3.2 | Kommissionens avsikt är att detta förslag till förordning ska definiera gemensamma vägledande principer för alla fiskezoner och att senare kommissionsförordningar i enlighet med kommittéförfarandet ska reglera rent tekniska aspekter av regional karaktär. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionens avsikt är att detta förslag till förordning ska definiera gemensamma vägledande principer för alla fiskezoner och att senare kommissionsförordningar i enlighet med kommittéförfarandet ska reglera rent tekniska aspekter av regional karaktär.

| 3.3 | Kommittén anser att det visserligen är nödvändigt att reglera de tekniska åtgärderna med beaktande av de olika EU-regionernas särdrag, men att angreppssättet inte är det lämpligaste och att det bästa vore att alla åtgärder behandlades i denna rådsförordning i stället för att inbegripas i senare kommissionsförordningar. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén anser att det visserligen är nödvändigt att reglera de tekniska åtgärderna med beaktande av de olika EU-regionernas särdrag, men att angreppssättet inte är det lämpligaste och att det bästa vore att alla åtgärder behandlades i denna rådsförordning i stället för att inbegripas i senare kommissionsförordningar.

| 3.4 | EESK anser att de tekniska aspekterna på så vis kommer att vara bättre anpassade till den nya gemensamma fiskeripolitiken som antogs 2002, särskilt när det gäller de regionala rådgivande nämnderna (RAC), vilka godkändes genom rådets beslut av den 19 juli 2004, och till införandet av miljöskyddsåtgärder, t.ex. för att skydda marina livsmiljöer eller minska mängden av fisk som kastas överbord. Den konkreta utformningen av dessa åtgärder görs på regional basis av de regionala rådgivande nämnderna (RAC). |
| --- | --- |

3.4

EESK anser att de tekniska aspekterna på så vis kommer att vara bättre anpassade till den nya gemensamma fiskeripolitiken som antogs 2002, särskilt när det gäller de regionala rådgivande nämnderna (RAC), vilka godkändes genom rådets beslut av den 19 juli 2004, och till införandet av miljöskyddsåtgärder, t.ex. för att skydda marina livsmiljöer eller minska mängden av fisk som kastas överbord. Den konkreta utformningen av dessa åtgärder görs på regional basis av de regionala rådgivande nämnderna (RAC).

| 3.5 | Innan de föreslagna tekniska åtgärderna antas bör deras effektivitet bedömas av yrkesfiskare ombord på fiskefartygen och på fiskeplatsen för att undvika samma misstag som i det förflutna. |
| --- | --- |

3.5

Innan de föreslagna tekniska åtgärderna antas bör deras effektivitet bedömas av yrkesfiskare ombord på fiskefartygen och på fiskeplatsen för att undvika samma misstag som i det förflutna.

| 3.6 | EESK anser att man med hänsyn till textens och de tekniska åtgärdernas komplexitet bör foga en bilaga med diagram till förordningsförslaget för att underlätta förståelsen. |
| --- | --- |

3.6

EESK anser att man med hänsyn till textens och de tekniska åtgärdernas komplexitet bör foga en bilaga med diagram till förordningsförslaget för att underlätta förståelsen.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | Bestämmelserna i förslaget till förordning innefattar tekniska åtgärder som omfattar ett brett spektrum av mål, bland annat skydd av ungfisk, främst genom minskad fångst. Detta kan ske genom åtgärder för att förbättra fiskeredskapens selektivitet eller genom fastställande av fredningstider eller fredningsområden. Andra åtgärder syftar till att skydda vissa arter eller ekosystem genom att begränsa fiskeansträngningen, exempelvis genom fredning, och en annan stor grupp med åtgärder syftar till att minska omfattningen av fisk som kastas överbord. |
| --- | --- |

4.1

Bestämmelserna i förslaget till förordning innefattar tekniska åtgärder som omfattar ett brett spektrum av mål, bland annat skydd av ungfisk, främst genom minskad fångst. Detta kan ske genom åtgärder för att förbättra fiskeredskapens selektivitet eller genom fastställande av fredningstider eller fredningsområden. Andra åtgärder syftar till att skydda vissa arter eller ekosystem genom att begränsa fiskeansträngningen, exempelvis genom fredning, och en annan stor grupp med åtgärder syftar till att minska omfattningen av fisk som kastas överbord.

| 4.2 | Förutom att tillämpningsområdet fastställts innehåller förslaget till förordning bestämmelser om minsta landningsstorlek för levande akvatiska resurser, för var och en av arterna. EESK är inte klar över i vilken mån importerad fisk omfattas av bestämmelserna och efterlyser därför ett klargörande av vad som ska gälla när den minsta tillåtna storleken på importerad fisk understiger EU:s minimimått. Enligt kommitténs mening vore det rimligt att i EU förbjuda saluföring av fiskprodukter från tredje land som inte uppfyller EU:s minimimått. |
| --- | --- |

4.2

Förutom att tillämpningsområdet fastställts innehåller förslaget till förordning bestämmelser om minsta landningsstorlek för levande akvatiska resurser, för var och en av arterna. EESK är inte klar över i vilken mån importerad fisk omfattas av bestämmelserna och efterlyser därför ett klargörande av vad som ska gälla när den minsta tillåtna storleken på importerad fisk understiger EU:s minimimått. Enligt kommitténs mening vore det rimligt att i EU förbjuda saluföring av fiskprodukter från tredje land som inte uppfyller EU:s minimimått.

| 4.3 | Förteckningen över fiskeredskap är uttömmande, och för vart och ett av dem fastställs minsta maskstorlek och lyftstorlek, maximalt djup på vilket bottenredskap får användas samt förbud mot användning av lyft som inte har föreskriven storlek och form, det vill säga när antalet lika stora maskor runt någon omkrets i lyftet ökar från den främre till den bakre delen eller när de inte är tillverkade med tillåtna material och trådtjocklekar. |
| --- | --- |

4.3

Förteckningen över fiskeredskap är uttömmande, och för vart och ett av dem fastställs minsta maskstorlek och lyftstorlek, maximalt djup på vilket bottenredskap får användas samt förbud mot användning av lyft som inte har föreskriven storlek och form, det vill säga när antalet lika stora maskor runt någon omkrets i lyftet ökar från den främre till den bakre delen eller när de inte är tillverkade med tillåtna material och trådtjocklekar.

| 4.4 | Kommittén anser att den förenkling som kommissionen föreslår är lämplig och nödvändig. Den harmonisering som avses, och som innebär ändringar av vissa tekniska åtgärder, bör dock föregås av såväl biologiska som socioekonomiska vetenskapliga utvärderingar. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén anser att den förenkling som kommissionen föreslår är lämplig och nödvändig. Den harmonisering som avses, och som innebär ändringar av vissa tekniska åtgärder, bör dock föregås av såväl biologiska som socioekonomiska vetenskapliga utvärderingar.

| 4.5 | Eftersom de åtgärder som behandlas i förslaget till förordning ligger på en ytterst hög teknisk nivå, anser kommittén att den inte bör yttra sig över ändringsförslagen förrän sådana utvärderingar har gjorts. |
| --- | --- |

4.5

Eftersom de åtgärder som behandlas i förslaget till förordning ligger på en ytterst hög teknisk nivå, anser kommittén att den inte bör yttra sig över ändringsförslagen förrän sådana utvärderingar har gjorts.

| 4.6 | Levande akvatiska resurser som inte uppfyller storlekskraven får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord. EESK vill göra kommissionen uppmärksam på de konsekvenser som denna bestämmelse kan få för fisk som kastas överbord. Det förefaller motsägelsefullt att å ena sidan vilja förbjuda att fisk kastas överbord och å den andra förbjuda att vissa fångster behålls ombord. |
| --- | --- |

4.6

Levande akvatiska resurser som inte uppfyller storlekskraven får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord. EESK vill göra kommissionen uppmärksam på de konsekvenser som denna bestämmelse kan få för fisk som kastas överbord. Det förefaller motsägelsefullt att å ena sidan vilja förbjuda att fisk kastas överbord och å den andra förbjuda att vissa fångster behålls ombord.

| 4.7 | Kommittén är bekymrad över de effekter som regeln om ett enda redskap kan ge upphov till. Kommissionen bör ta hänsyn till att vid fiske av flera arter som kräver mer än ett nät måste fiskarna återvända till hamn för att byta redskap oftare än i dag, vilket medför extrakostnader som kommer att påverka fiskefartygens redan prekära lönsamhet. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén är bekymrad över de effekter som regeln om ett enda redskap kan ge upphov till. Kommissionen bör ta hänsyn till att vid fiske av flera arter som kräver mer än ett nät måste fiskarna återvända till hamn för att byta redskap oftare än i dag, vilket medför extrakostnader som kommer att påverka fiskefartygens redan prekära lönsamhet.

| 4.8 | I förslaget till rådets förordning slås det fast att om den mängd undermålig fisk som fångas överstiger 10 procent av den totala fångstmängden i ett drag, ska fartyget flytta sig minst fem eller tio nautiska mil från den ursprungliga fiskezonen, beroende på den tillåtna maskstorleken för varje målart, och vid nästa drag hålla ett avstånd på minst fem eller tio nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde. |
| --- | --- |

4.8

I förslaget till rådets förordning slås det fast att om den mängd undermålig fisk som fångas överstiger 10 procent av den totala fångstmängden i ett drag, ska fartyget flytta sig minst fem eller tio nautiska mil från den ursprungliga fiskezonen, beroende på den tillåtna maskstorleken för varje målart, och vid nästa drag hålla ett avstånd på minst fem eller tio nautiska mil från den position där det tidigare draget skedde.

| 4.9 | Denna bestämmelse är oroväckande eftersom kommissionen i allmänhet inte tar hänsyn till de olika områdenas och fiskeverksamheternas särdrag, och det därför kan uppstå rättslig osäkerhet, särskilt när det inte klargörs om det gäller målfångst eller bifångst. EESK anser att andra typer av åtgärder, t.ex. fiskeförbud på vissa tider eller platser, kan ge bättre resultat än den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

4.9

Denna bestämmelse är oroväckande eftersom kommissionen i allmänhet inte tar hänsyn till de olika områdenas och fiskeverksamheternas särdrag, och det därför kan uppstå rättslig osäkerhet, särskilt när det inte klargörs om det gäller målfångst eller bifångst. EESK anser att andra typer av åtgärder, t.ex. fiskeförbud på vissa tider eller platser, kan ge bättre resultat än den föreslagna åtgärden.

| 4.10 | I första hand på grund av miljöskyddshänsyn är det förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta, lagra, landa, sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda marina organismer som fångats med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen, elektrisk ström eller något slag av projektil. Det är likaledes förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av fysisk eller kemisk bearbetning av fisk för att framställa fiskmjöl eller fiskolja eller att lasta om fiskfångst mellan fartyg i sådant syfte. |
| --- | --- |

4.10

I första hand på grund av miljöskyddshänsyn är det förbjudet att fånga, behålla ombord, omlasta, lagra, landa, sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda marina organismer som fångats med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen, elektrisk ström eller något slag av projektil. Det är likaledes förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av fysisk eller kemisk bearbetning av fisk för att framställa fiskmjöl eller fiskolja eller att lasta om fiskfångst mellan fartyg i sådant syfte.

| 4.11 | EESK välkomnar införandet av dessa miljöskyddsåtgärder som har sin grund i tillämpningen av gemenskapens nya fiskeripolitik från år 2002 och uppmanar kommissionen att se till att hela gemenskapens fiskeflotta tillämpar åtgärderna mycket noga. |
| --- | --- |

4.11

EESK välkomnar införandet av dessa miljöskyddsåtgärder som har sin grund i tillämpningen av gemenskapens nya fiskeripolitik från år 2002 och uppmanar kommissionen att se till att hela gemenskapens fiskeflotta tillämpar åtgärderna mycket noga.

| 4.12 | Kommittén stöder också kommissionens förslag till förfaranden för att godkänna de enskilda medlemsstaternas bevarandeåtgärder i nödsituationer, både sådana åtgärder som rör samtliga fiskefartyg inom gemenskapen och sådana som endast rör fartyg som för den aktuella medlemsstatens flagg. Man bör dock för att undvika eventuellt missbruk från vissa medlemsstaters sida låta oberoende aktörer och organ få möjlighet att kontrollera om de föreslagna åtgärderna är lämpliga och nödvändiga. |
| --- | --- |

4.12

Kommittén stöder också kommissionens förslag till förfaranden för att godkänna de enskilda medlemsstaternas bevarandeåtgärder i nödsituationer, både sådana åtgärder som rör samtliga fiskefartyg inom gemenskapen och sådana som endast rör fartyg som för den aktuella medlemsstatens flagg. Man bör dock för att undvika eventuellt missbruk från vissa medlemsstaters sida låta oberoende aktörer och organ få möjlighet att kontrollera om de föreslagna åtgärderna är lämpliga och nödvändiga.

| 4.13 | Vidare tycker EESK att det är lämpligt att medlemsstater och regionala rådgivande nämnder får lämna in förslag till kommissionen i ärenden som rör upprättandet av planer för att minska eller förbjuda utkast till sjöss och förbättra fiskeredskapens selektivitet. |
| --- | --- |

4.13

Vidare tycker EESK att det är lämpligt att medlemsstater och regionala rådgivande nämnder får lämna in förslag till kommissionen i ärenden som rör upprättandet av planer för att minska eller förbjuda utkast till sjöss och förbättra fiskeredskapens selektivitet.

| 4.14 | Kommittén ser också positivt på att förslaget till rådets förordning inte ska gälla för fiske som uteslutande bedrivs för vetenskapliga undersökningar, under förutsättning att flaggstaten tillåter detta fiske. Kommittén anser dock inte att det är nödvändigt att ta ombord en observatör från kustmedlemsstaten under fiske som bedrivs i forskningssyfte i de egna vattnen. |
| --- | --- |

4.14

Kommittén ser också positivt på att förslaget till rådets förordning inte ska gälla för fiske som uteslutande bedrivs för vetenskapliga undersökningar, under förutsättning att flaggstaten tillåter detta fiske. Kommittén anser dock inte att det är nödvändigt att ta ombord en observatör från kustmedlemsstaten under fiske som bedrivs i forskningssyfte i de egna vattnen.

| 4.15 | Slutligen införs en ny utvärdering av de tekniska åtgärdernas effektivitet, något som får kommitténs fulla stöd. Utvärderingen ska genomföras vart femte år och kommissionen ska utifrån uppgifterna i detta dokument föreslå rådet de förändringar som eventuellt behöver göras. |
| --- | --- |

4.15

Slutligen införs en ny utvärdering av de tekniska åtgärdernas effektivitet, något som får kommitténs fulla stöd. Utvärderingen ska genomföras vart femte år och kommissionen ska utifrån uppgifterna i detta dokument föreslå rådet de förändringar som eventuellt behöver göras.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/46 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/46

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik”

KOM(2008) 397 slutlig

2009/C 218/10

Den 16 juli 2008 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009. Föredragande var José María ESPUNY MOYANO.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 104 röster för och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar ”Handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik” som läggs fram av kommissionen och som innehåller en rad nya åtgärder samt ändringar av olika bestämmelser i lagstiftningen. EESK har redan tidigare bekräftat sitt engagemang för en hållbar utveckling som ett medel för miljömässig, ekonomisk och social utveckling i EU. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar ”Handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik” som läggs fram av kommissionen och som innehåller en rad nya åtgärder samt ändringar av olika bestämmelser i lagstiftningen. EESK har redan tidigare bekräftat sitt engagemang för en hållbar utveckling som ett medel för miljömässig, ekonomisk och social utveckling i EU.

| 1.2 | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att företagen, inte minst de små och medelstora, är sårbara i denna tid av ekonomisk och finansiell kris. Det är därför ytterst viktigt att handlingsplanen genomförs på ett sådant sätt att den ökar företagens effektivitet och konkurrenskraft samt bidrar till ekonomins återhämtning och en hållbar produktion och konsumtion. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att företagen, inte minst de små och medelstora, är sårbara i denna tid av ekonomisk och finansiell kris. Det är därför ytterst viktigt att handlingsplanen genomförs på ett sådant sätt att den ökar företagens effektivitet och konkurrenskraft samt bidrar till ekonomins återhämtning och en hållbar produktion och konsumtion.

| 1.3 | Den handlingsplan som läggs fram av kommissionen är i viss mån oklar vad avser innehåll och omfattning, och detta bör så snart som möjligt rättas till så att tillämpningen underlättas och berörda ekonomiska sektorer kan göra en korrekt utvärdering. EESK vill i sammanhanget uppmana kommissionen att utveckla sina planer i samarbete med berörda sektorer och se till att de bygger på solida vetenskapliga och tekniska kriterier som är tydliga och tillämpliga i praktiken. |
| --- | --- |

1.3

Den handlingsplan som läggs fram av kommissionen är i viss mån oklar vad avser innehåll och omfattning, och detta bör så snart som möjligt rättas till så att tillämpningen underlättas och berörda ekonomiska sektorer kan göra en korrekt utvärdering. EESK vill i sammanhanget uppmana kommissionen att utveckla sina planer i samarbete med berörda sektorer och se till att de bygger på solida vetenskapliga och tekniska kriterier som är tydliga och tillämpliga i praktiken.

| 1.4 | Som ett komplement till de ekonomiska sektorernas insatser vill EESK framhålla betydelsen av att det utformas stödåtgärder, framför allt på området för forskning, utveckling och innovation, och kommittén vill erinra om att man just under krisperioder bör stärka sådana aktiviteter. |
| --- | --- |

1.4

Som ett komplement till de ekonomiska sektorernas insatser vill EESK framhålla betydelsen av att det utformas stödåtgärder, framför allt på området för forskning, utveckling och innovation, och kommittén vill erinra om att man just under krisperioder bör stärka sådana aktiviteter.

| 1.5 | Det är mycket viktigt att kommissionen accepterar att alla berörda sektorer medverkar när handlingsplanen utarbetas. EESK vill därför uttrycka sin oro över återförsäljarforumet, som vi anser är ensidigt och förkastligt eftersom det skulle ålägga leverantörerna vissa villkor utan deras samtycke och endast till följd av deras marknadsposition. Det enda godtagbara och hållbara är att ersätta det med ett forum där samtliga berörda parter deltar på lika villkor. |
| --- | --- |

1.5

Det är mycket viktigt att kommissionen accepterar att alla berörda sektorer medverkar när handlingsplanen utarbetas. EESK vill därför uttrycka sin oro över återförsäljarforumet, som vi anser är ensidigt och förkastligt eftersom det skulle ålägga leverantörerna vissa villkor utan deras samtycke och endast till följd av deras marknadsposition. Det enda godtagbara och hållbara är att ersätta det med ett forum där samtliga berörda parter deltar på lika villkor.

| 1.6 | När det gäller förslaget om ekodesign vill EESK fästa uppmärksamheten på att miljökraven snarare bör utformas med hänsyn till de mål som ska uppfyllas än de tekniska lösningar som ekodesign möjliggör. Den fortlöpande utvecklingen av miljövänliga produkter bör bygga på en analys av deras livscykel som beaktar en rad indikatorer såsom utsläpp av växthusgaser, vattenförbrukning, användning av icke-förnybar energi, minskad biologisk mångfald, luft- och vattenföroreningar osv. Man måste ta hänsyn till alla dessa faktorer för att hitta en passande lösning med hjälp av lämplig metodik och ett välgrundat vetenskapligt underlag. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller förslaget om ekodesign vill EESK fästa uppmärksamheten på att miljökraven snarare bör utformas med hänsyn till de mål som ska uppfyllas än de tekniska lösningar som ekodesign möjliggör. Den fortlöpande utvecklingen av miljövänliga produkter bör bygga på en analys av deras livscykel som beaktar en rad indikatorer såsom utsläpp av växthusgaser, vattenförbrukning, användning av icke-förnybar energi, minskad biologisk mångfald, luft- och vattenföroreningar osv. Man måste ta hänsyn till alla dessa faktorer för att hitta en passande lösning med hjälp av lämplig metodik och ett välgrundat vetenskapligt underlag.

| 1.7 | När det gäller märkning vill EESK påpeka att märkning är ett viktigt redskap men att det inte är det enda sättet att informera konsumenterna på, att bestämmelserna på området bör harmoniseras för att göra det lättare att uppnå målen och att det redan finns stränga märkningskrav inom bestämda sektorer som exempelvis livsmedelssektorn. EESK anser att konsumentupplysning är det bästa sättet för att konsumenterna ska bli medvetna och kunna göra väl underbyggda val och därmed ändra sina konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

1.7

När det gäller märkning vill EESK påpeka att märkning är ett viktigt redskap men att det inte är det enda sättet att informera konsumenterna på, att bestämmelserna på området bör harmoniseras för att göra det lättare att uppnå målen och att det redan finns stränga märkningskrav inom bestämda sektorer som exempelvis livsmedelssektorn. EESK anser att konsumentupplysning är det bästa sättet för att konsumenterna ska bli medvetna och kunna göra väl underbyggda val och därmed ändra sina konsumtionsmönster.

| 1.8 | Det är viktigt att undvika ett system som är diskriminerande och betungande för de europeiska producenterna på deras egen inre marknad och EESK vill därför understryka att alla de bemödanden som de europeiska ekonomiska aktörerna förutsätts göra i anslutning till kommissionens handlingsplan även bör gälla för importerade varor. |
| --- | --- |

1.8

Det är viktigt att undvika ett system som är diskriminerande och betungande för de europeiska producenterna på deras egen inre marknad och EESK vill därför understryka att alla de bemödanden som de europeiska ekonomiska aktörerna förutsätts göra i anslutning till kommissionens handlingsplan även bör gälla för importerade varor.

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Europeiska unionen har gjort stora insatser för att uppnå Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål. Nu gäller det att integrera dessa ekonomiska framsteg i en hållbar miljö, och enligt kommissionen är detta något som man omedelbart måste ta itu med. |
| --- | --- |

2.1

Europeiska unionen har gjort stora insatser för att uppnå Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsmål. Nu gäller det att integrera dessa ekonomiska framsteg i en hållbar miljö, och enligt kommissionen är detta något som man omedelbart måste ta itu med.

| 2.2 | Därför lägger kommissionen fram sin strategi i meddelandet KOM(2008) 397 slutlig, som förespråkar en samsyn på gemenskapsnivå i syfte att främja en hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik. Denna strategi kompletterar den nuvarande politiken för energianvändning, främst det energi- och klimatpaket som kommissionen antog i januari 2008. |
| --- | --- |

2.2

Därför lägger kommissionen fram sin strategi i meddelandet KOM(2008) 397 slutlig, som förespråkar en samsyn på gemenskapsnivå i syfte att främja en hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik. Denna strategi kompletterar den nuvarande politiken för energianvändning, främst det energi- och klimatpaket som kommissionen antog i januari 2008.

| 2.3 | I meddelandet presenteras en handlingsplan som syftar till att förbättra produkternas energi- och miljöprestanda och öka konsumenternas användning av sådana produkter. Slutmålet är att förbättra produkternas totala miljöprestanda under hela deras livscykel, i synnerhet de produkter vars miljöpåverkan kan minskas mest. Den verkliga utmaningen består i att skapa en ”god cirkel”, dvs. att förbättra produkternas totala miljöprestanda under hela deras livscykel, främja och stimulera efterfrågan på bättre produkter och bättre produktionsteknik och hjälpa konsumenterna att göra bättre val genom enhetligare och enklare märkning. Samtidigt får man inte glömma att det är viktigt att förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.3

I meddelandet presenteras en handlingsplan som syftar till att förbättra produkternas energi- och miljöprestanda och öka konsumenternas användning av sådana produkter. Slutmålet är att förbättra produkternas totala miljöprestanda under hela deras livscykel, i synnerhet de produkter vars miljöpåverkan kan minskas mest. Den verkliga utmaningen består i att skapa en ”god cirkel”, dvs. att förbättra produkternas totala miljöprestanda under hela deras livscykel, främja och stimulera efterfrågan på bättre produkter och bättre produktionsteknik och hjälpa konsumenterna att göra bättre val genom enhetligare och enklare märkning. Samtidigt får man inte glömma att det är viktigt att förbättra den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

| 2.4 | Handlingsplanen innehåller åtta åtgärder som beskrivs nedan:






  2.4.1 | Ekodesign av fler produkter. Ekodesigndirektivet gäller i dag energianvändande produkter som datorer, värmepannor, TV-apparater och industrifläktar. Med denna handlingsplan har kommissionen för avsikt att utvidga direktivets tillämpningsområde till energirelaterade produkter, dvs. sådana produkter som inte förbrukar energi när de används men som har en indirekt påverkan (exempelvis fönster). Vid sidan av dessa minimikrav ska direktivet fastställa frivilliga riktmärken för miljöprestanda som de bäst presterande produkterna på marknaden ska nå upp till. |
| --- | --- | --- |

2.4

Handlingsplanen innehåller åtta åtgärder som beskrivs nedan:

2.4.1

Ekodesign av fler produkter. Ekodesigndirektivet gäller i dag energianvändande produkter som datorer, värmepannor, TV-apparater och industrifläktar. Med denna handlingsplan har kommissionen för avsikt att utvidga direktivets tillämpningsområde till energirelaterade produkter, dvs. sådana produkter som inte förbrukar energi när de används men som har en indirekt påverkan (exempelvis fönster). Vid sidan av dessa minimikrav ska direktivet fastställa frivilliga riktmärken för miljöprestanda som de bäst presterande produkterna på marknaden ska nå upp till.

Ekodesign av fler produkter

| 2.4.2 | En stärkt energi- och miljömärkning av produkter. Märkningen säkerställer konsumenternas insyn genom att produkternas energi- och miljöprestanda anges. Därför föreslår kommissionen att tillämpningen ska utvidgas och bli obligatorisk när det gäller ett större antal produkter, inklusive energianvändande och energirelaterade produkter. Å ena sidan innebär det att förteckningen i direktiv 92/75/EG om energimärkning, som för närvarande anger att hushållsapparaters energiförbrukning ska anges, utvidgas till att omfatta andra produkter som t.ex. fönster, vars isoleringskapacitet ska anges. Å andra sidan kommer det frivilliga ekomärkningssystem som för närvarande gäller – och som premierar de produkter som är mest miljövänliga – att förenklas och dess tillämpning kommer att utvidgas till att omfatta tjänster och produkter (exempelvis livsmedel och drycker). |
| --- | --- |

2.4.2

En stärkt energi- och miljömärkning av produkter. Märkningen säkerställer konsumenternas insyn genom att produkternas energi- och miljöprestanda anges. Därför föreslår kommissionen att tillämpningen ska utvidgas och bli obligatorisk när det gäller ett större antal produkter, inklusive energianvändande och energirelaterade produkter. Å ena sidan innebär det att förteckningen i direktiv 92/75/EG om energimärkning, som för närvarande anger att hushållsapparaters energiförbrukning ska anges, utvidgas till att omfatta andra produkter som t.ex. fönster, vars isoleringskapacitet ska anges. Å andra sidan kommer det frivilliga ekomärkningssystem som för närvarande gäller – och som premierar de produkter som är mest miljövänliga – att förenklas och dess tillämpning kommer att utvidgas till att omfatta tjänster och produkter (exempelvis livsmedel och drycker).

En stärkt energi- och miljömärkning av produkter

| 2.4.3 | Incitament. I handlingsplanen föreslås att endast produkter med god energi- och miljöprestanda ska kunna komma i fråga för incitament och införskaffas av medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Dessa produkter ska identifieras i olika märkningsklasser när handlingsplanen blir obligatorisk, och det kommer att vara medlemsstaternas uppgift att besluta när och hur incitamenten ska erbjudas. |
| --- | --- |

2.4.3

Incitament. I handlingsplanen föreslås att endast produkter med god energi- och miljöprestanda ska kunna komma i fråga för incitament och införskaffas av medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Dessa produkter ska identifieras i olika märkningsklasser när handlingsplanen blir obligatorisk, och det kommer att vara medlemsstaternas uppgift att besluta när och hur incitamenten ska erbjudas.

Incitament

| 2.4.4 | Främja miljöanpassad offentlig upphandling. De offentliga myndigheterna spenderar 16 % av BNP i EU på inköp av varor och tjänster. Genom att köpa ”gröna” produkter och tjänster skulle man kunna ge marknaden tydliga signaler och stimulera efterfrågan. Därför föreslår kommissionen att det ska utarbetas ett nytt meddelande om miljöanpassad offentlig upphandling som skulle innehålla gemensamma kriterier, mål och tekniska specifikationer för anbudsförfaranden och vara till hjälp för de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

2.4.4

Främja miljöanpassad offentlig upphandling. De offentliga myndigheterna spenderar 16 % av BNP i EU på inköp av varor och tjänster. Genom att köpa ”gröna” produkter och tjänster skulle man kunna ge marknaden tydliga signaler och stimulera efterfrågan. Därför föreslår kommissionen att det ska utarbetas ett nytt meddelande om miljöanpassad offentlig upphandling som skulle innehålla gemensamma kriterier, mål och tekniska specifikationer för anbudsförfaranden och vara till hjälp för de offentliga myndigheterna.

Främja miljöanpassad offentlig upphandling

| 2.4.5 | Enhetliga data och metoder. Endast med enhetliga data och metoder kan man bedöma produkternas övergripande miljöprestanda och deras marknadsgenomslag samt övervaka utvecklingen. |
| --- | --- |

2.4.5

Enhetliga data och metoder. Endast med enhetliga data och metoder kan man bedöma produkternas övergripande miljöprestanda och deras marknadsgenomslag samt övervaka utvecklingen.

Enhetliga data och metoder

| 2.4.6 | Samarbete med återförsäljare och konsumenter. Ett återförsäljarforum ska inrättas för att främja inköp av mer hållbara varor, minska distributionens och försörjningskedjans miljöavtryck och förbättra konsumentinformationen. |
| --- | --- |

2.4.6

Samarbete med återförsäljare och konsumenter. Ett återförsäljarforum ska inrättas för att främja inköp av mer hållbara varor, minska distributionens och försörjningskedjans miljöavtryck och förbättra konsumentinformationen.

Samarbete med återförsäljare och konsumenter

| 2.4.7 | Främja en effektivare resursanvändning, miljöinnovation och en ökad miljöpotential inom industrin. En effektiv resursanvändning innebär att det skapas större värde med mindre resurser, och kommissionen föreslår att nuvarande insatser ska stärkas genom uppföljningsåtgärder, främjande åtgärder och riktmärkning. Liknande insatser kommer att göras när det gäller miljöinnovation i syfte att lyfta fram dess betydelse i den europeiska innovationspolitiken. Kommissionen föreslår också att man ska inrätta ett EU-omfattande system för verifiering av miljöteknik. Det kommer att vara ett frivilligt system med offentligt stöd som ska bidra till att skapa förtroende för ny teknik på marknaden. Slutligen föreslår kommissionen att man ska se över gemenskapens nuvarande miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) för att hjälpa företag att optimera sina produktionsprocesser och förbättra sin resursanvändning. Målet är att öka företagens deltagande och reducera kostnaderna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.4.7

Främja en effektivare resursanvändning, miljöinnovation och en ökad miljöpotential inom industrin. En effektiv resursanvändning innebär att det skapas större värde med mindre resurser, och kommissionen föreslår att nuvarande insatser ska stärkas genom uppföljningsåtgärder, främjande åtgärder och riktmärkning. Liknande insatser kommer att göras när det gäller miljöinnovation i syfte att lyfta fram dess betydelse i den europeiska innovationspolitiken. Kommissionen föreslår också att man ska inrätta ett EU-omfattande system för verifiering av miljöteknik. Det kommer att vara ett frivilligt system med offentligt stöd som ska bidra till att skapa förtroende för ny teknik på marknaden. Slutligen föreslår kommissionen att man ska se över gemenskapens nuvarande miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) för att hjälpa företag att optimera sina produktionsprocesser och förbättra sin resursanvändning. Målet är att öka företagens deltagande och reducera kostnaderna för små och medelstora företag.

Främja en effektivare resursanvändning, miljöinnovation och en ökad miljöpotential inom industrin

| 2.4.8 | Globala insatser. Kommissionen utökar sina ambitioner på internationell nivå genom att förslaget också syftar till att främja sektorsavtal i de internationella klimatförhandlingarna, goda lösningar, partnerskap och internationell handel med miljövänliga varor och tjänster. |
| --- | --- |

2.4.8

Globala insatser. Kommissionen utökar sina ambitioner på internationell nivå genom att förslaget också syftar till att främja sektorsavtal i de internationella klimatförhandlingarna, goda lösningar, partnerskap och internationell handel med miljövänliga varor och tjänster.

Globala insatser

| 2.5 | Dessa målsättningar som beskrivs utförligt i handlingsplanen åtföljs av tre lagstiftningsförslag:






  — | Ett förslag till utvidgning av direktivet om ekodesign. |
| --- | --- | --- |

2.5

Dessa målsättningar som beskrivs utförligt i handlingsplanen åtföljs av tre lagstiftningsförslag:

—

Ett förslag till utvidgning av direktivet om ekodesign.

| — | Ett förslag till översyn av förordningen om ekomärke. |
| --- | --- |

—

Ett förslag till översyn av förordningen om ekomärke.

| — | Ett förslag till revidering av EMAS-förordningen. |
| --- | --- |

—

Ett förslag till revidering av EMAS-förordningen.

Dessutom åtföljs den av ett meddelande om miljöanpassad offentlig upphandling.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

3.1   EESK ser mycket positivt på Europeiska kommissionens ambitiösa initiativ, som innebär ett framsteg på vägen mot en hållbar gemenskapsmodell. EESK erinrar om att gemenskapsmodellens hållbarhet redan har varit föremål för olika studier och yttranden från kommittén, däribland följande:

| — | Tvåårsrapporten om EU:s strategi för hållbar utveckling (1). |
| --- | --- |

—

Tvåårsrapporten om EU:s strategi för hållbar utveckling (1).

1

| — | Den europeiska miljölagstiftningens inverkan på den industriella omvandlingen (2). |
| --- | --- |

—

Den europeiska miljölagstiftningens inverkan på den industriella omvandlingen (2).

2

| — | Miljövänlig produktion (3). |
| --- | --- |

—

Miljövänlig produktion (3).

3

3.2   Hållbarhet kräver att man tar hänsyn till tre grundläggande faktorer: miljöfaktorn, den sociala faktorn och den ekonomiska faktorn. EESK stöder handlingsplanens målsättning att förbättra varornas miljöprestanda under hela deras livscykel, men påpekar att de övriga faktorerna – den sociala och ekonomiska – inte får förbises om vi verkligen vill bidra till en hållbar modell.

3.3   Nuläget

3.3.1   Efter flera års interna analyser beslutade kommissionen i juli 2008 att offentliggöra meddelandet om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik.

3.3.2   Det rör sig utan tvekan om en exceptionell utmaning för den europeiska industriekonomin och om en ny produktions- och konsumtionsmodell för ökad hållbarhet. Förslagets ambitioner får emellertid inte göra att tidpunkten för utvecklingen av strategin och antagandet av åtföljande lagstiftningsåtgärder hamnar i skymundan. Samtliga världsekonomier genomgår nu en finanskris mot vilken de vidtar olika åtgärder – nationella, gemenskapsomfattande och multilaterala – men det tar tid innan åtgärderna får verkan.

3.3.3   Mot bakgrund av dessa svåra, ännu olösta omständigheter vill kommittén fästa lagstiftarnas uppmärksamhet på de effekter som detta åtgärdspaket kan tänkas få för den reala ekonomi som de avser: industrin och konsumenterna. Man får naturligtvis inte glömma bort paketets lovvärda mål som kan uppnås på medellång sikt, men förslaget bör även ta hänsyn till mer kortsiktiga aspekter och inte skapa osäkerhet eller belasta industriekonomin i onödan.

3.4   En central aspekt när det gäller ett initiativ av en sådan omfattning är att budskapen måste vara tydliga och precisa. Därför bör kommissionen vinnlägga sig om att tydligare ange vilka ekonomiska sektorer som påverkas av detta förslag och på vilka konkreta områden. EESK vill slutligen understryka att kommissionens handlingsplan inte fäster tillräcklig uppmärksamhet vid den metod och det vetenskapliga underslag som ska utgöra grunden för ett gemensamt konsekvensanalyssystem och göra det möjligt att undvika utbredningen av planer som undergräver inre marknadens principer och förvirrar konsumenterna.

3.5   EESK välkomnar kommissionens förslag att man med omfattande incitament ska stödja de ansträngningar som företagen måste göra för att anpassa sig till de nya omständigheterna. Precis som när det gäller principen om att förorenaren betalar hjälper man dem som verkar för en bättre miljö och särskilt en hållbar produktion och konsumtion.

3.6   Den handlingsplan som kommissionen lägger fram kräver i själva verket stora anpassningar och förbättringar från de europeiska producenternas sida, och EESK vill poängtera att det är nödvändigt att dessa nya krav uppfylls utan undantag. Kommissionen bör säkerställa att importerade varor behandlas på samma villkor som europeiska varor på gemenskapsmarknaden, i syfte att undvika att det uppstår diskriminerande situationer och konkurrenssnedvridning som på skadar de europeiska producenternas legitima intressen. Kommittén menar därför att det är nödvändigt att på förhand göra en noggrann analys med avseende på inre marknaden med målsättningen att säkerställa likabehandling mellan gemenskapsproducenter och producenter från tredjeland.

3.7   En av de viktigaste aspekterna i handlingsplanen är återförsäljarforumet. Även om kommittén stöder huvudmålsättningen (att uppnå en hållbar användning av begränsade naturresurser), anser vi inte att inrättandet av ett arbetsforum som drivs av distributörerna är det bästa sättet att uppnå den.

3.7.1   Med hänsyn till den nuvarande marknadssituationen (detaljhandlarna är få men starka medan producenterna återfinns i ett stort antal små och medelstora företag) kommer det endast att sätta press på leverantörerna och innebära en diskriminering mellan produkter. För att återförsäljarforumet ska fungera smidigt och på ett välbalanserat sätt vore det en god idé att reglera dess arbetsmetoder. Forumet bör samla samtliga berörda parter i försörjningskedjan (producenter, distributörer, logistiksektorn, konsumenter, universitetsvärlden) på lika villkor för att säkerställa att de samarbetar för att hitta lösningar.

3.7.2   Plattformen bör dessutom främja frivilliga insatser, särskilt när det gäller mätmetoder och åtgärder för att förbättra en hållbar konsumtion i hela kedjan.

3.8   När det gäller direktivet om ekodesign vill EESK ge uttryck för sin oro över den oklara definitionen av ”energirelaterade produkter”. Det bör tydligt anges vad som avses med energirelaterade produkter och vilka produkter som omfattas av förslaget, eftersom det är det enda sättet att säkerställa ett minimum av rättssäkerhet i den ekonomiska kedjan.

3.9   Kommissionens handlingsplan innehåller nya bestämmelser avseende märkning. EESK vill fästa uppmärksamheten på att miljömärkningen bör marknadsföras bättre för att den ska få ökat genomslag i näringslivet. Det vore därför lämpligt att standardisera dessa bestämmelser i syfte att göra det lättare att uppnå de målsättningar som satts upp.

3.9.1   Dessutom ställs det inom vissa sektorer som livsmedels- och dryckessektorn stränga krav på märkning med särskilda bestämmelser beroende på produkternas särdrag.

3.9.2   Kommittén har redan påpekat att det finns andra sätt att nå ut till konsumenterna (webbsidor, gratisnummer) som går att använda i det syfte som kommissionen avser. Ett analysarbete som avser både form och innehåll bör göras med avseende på märkningen av produkter. Man bör även sträva efter en standardisering av de uppgifter som anges på etiketterna och produktmärkningen, eftersom det kan främja handeln, vara till stöd för konsumenterna och innebära fördelar för producenterna själva. EESK anser dock rent allmänt att konsumentupplysning är det bästa sättet för att konsumenterna ska bli medvetna och kunna göra väl underbyggda val och därmed ändra sina konsumtionsmönster.

3.10   EESK saknar ett tydligare ställningstagande för forskning, utveckling och innovation från kommissionens sida till stöd för sin handlingsplan. Det är särskilt i kristider som det är viktigt att göra forskningsinsatser, och därför vill kommittén gärna se att man främjar forskning, utveckling och innovation på samtliga områden med koppling till en hållbar produktion och konsumtion.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Föredragande: Lutz Ribbe, EUT C 256, 27.10.2007.

1

(2)  Föredragande: Antonello Pezzini, EUT C 120, 16.5.2008.

2

(3)  Föredragande: Anna Maria Darmanin, EUT C 224, 30.8.2008.

3

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Miljömärkesprogram för gemenskapen”

KOM(2008) 401 slutlig – 2008/0152 (COD)

2009/C 218/11

Den 11 september 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175.1 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Miljömärkesprogram för gemenskapen”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009. Föredragande var Sylvia GAUCI.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 26 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 157 röster för, 2 emot och 4 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och rekommendationer

Sammanfattning och rekommendationer

| 1.1 | EU:s miljömärkesprogram är ett frivilligt instrument och bör så förbli. Programmets frivilliga karaktär gör det möjligt att fastställa höga och ambitiösa standarder för miljömärkeskriterierna så att endast produkter och tjänster med en god miljöprestanda lyfts fram. |
| --- | --- |

1.1

EU:s miljömärkesprogram är ett frivilligt instrument och bör så förbli. Programmets frivilliga karaktär gör det möjligt att fastställa höga och ambitiösa standarder för miljömärkeskriterierna så att endast produkter och tjänster med en god miljöprestanda lyfts fram.

| 1.2 | Kommittén insisterar på att förvaltningen av programmet måste förbättras så att det kan drivas på ett mer affärsmässigt sätt. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén insisterar på att förvaltningen av programmet måste förbättras så att det kan drivas på ett mer affärsmässigt sätt.

| 1.3 | Kommittén delar kommissionens uppfattning att antalet produktgrupper och licensinnehavare måste utökas kraftigt. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén delar kommissionens uppfattning att antalet produktgrupper och licensinnehavare måste utökas kraftigt.

| 1.4 | EESK anser vidare att miljömärkning av alla livsmedelsprodukter, såväl färska som bearbetade, skulle vara första steget mot att göra leverantörskedjan miljövänligare. Kommittén anser dock att miljömärkningen av livsmedel enbart bör beviljas om alla skeden i produktens livscykel tas i beaktande. Det framgår inte klart av förslaget vilka livsmedelskategorier kommissionen anser ska omfattas av förordningen. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser vidare att miljömärkning av alla livsmedelsprodukter, såväl färska som bearbetade, skulle vara första steget mot att göra leverantörskedjan miljövänligare. Kommittén anser dock att miljömärkningen av livsmedel enbart bör beviljas om alla skeden i produktens livscykel tas i beaktande. Det framgår inte klart av förslaget vilka livsmedelskategorier kommissionen anser ska omfattas av förordningen.

| 1.5 | Förpackningar bör emellertid endast omfattas av miljömärkeskriterierna om det är relevant för den enskilda produktgruppen. |
| --- | --- |

1.5

Förpackningar bör emellertid endast omfattas av miljömärkeskriterierna om det är relevant för den enskilda produktgruppen.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Kommissionen lade i juli 2008 fram ett förslag till förordning om ett miljömärkesprogram för gemenskapen. Förslaget är avsett att ersätta förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen lade i juli 2008 fram ett förslag till förordning om ett miljömärkesprogram för gemenskapen. Förslaget är avsett att ersätta förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke.

| 2.2 | Detta är ingen ny fråga för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK). Kommittén har uttryckt sina synpunkter på det ursprungliga förslaget (1) och den har även lagt fram ett stort antal förslag om den framtida inriktningen för programmet som en del av andra yttranden som nyligen utarbetats (2). |
| --- | --- |

2.2

Detta är ingen ny fråga för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK). Kommittén har uttryckt sina synpunkter på det ursprungliga förslaget (1) och den har även lagt fram ett stort antal förslag om den framtida inriktningen för programmet som en del av andra yttranden som nyligen utarbetats (2).

1

2

| 2.3 | Utarbetandet av detta yttrande har även berikats av flera bidrag från behöriga organ, europeiska intressegrupper och företag som deltar i programmet. EESK har haft särskilt stor behållning av de presentationer som gjordes av olika företrädare för näringslivet, icke-statliga miljöorganisationer och konsumentorganisationer vid en hearing som anordnades i kommitténs lokaler. |
| --- | --- |

2.3

Utarbetandet av detta yttrande har även berikats av flera bidrag från behöriga organ, europeiska intressegrupper och företag som deltar i programmet. EESK har haft särskilt stor behållning av de presentationer som gjordes av olika företrädare för näringslivet, icke-statliga miljöorganisationer och konsumentorganisationer vid en hearing som anordnades i kommitténs lokaler.

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | Miljösituationen ger upphov till ökande oro.
  De moderna produktions- och konsumtionsmönstren har lett till en ökad efterfrågan på energi och resurser. Dessa resurser används på ett ohållbart sätt, vilket hotar målet att begränsa den negativa påverkan av människans verksamhet på miljö, hälsa och naturresurser. |
| --- | --- |

3.1

Miljösituationen ger upphov till ökande oro.

De moderna produktions- och konsumtionsmönstren har lett till en ökad efterfrågan på energi och resurser. Dessa resurser används på ett ohållbart sätt, vilket hotar målet att begränsa den negativa påverkan av människans verksamhet på miljö, hälsa och naturresurser.

| 3.2 | Dagens ekonomier står därför inför en stor utmaning när det gäller att integrera målen för en hållbar miljö med ekonomisk tillväxt och välstånd för att kunna rätta till tidigare misstag. |
| --- | --- |

3.2

Dagens ekonomier står därför inför en stor utmaning när det gäller att integrera målen för en hållbar miljö med ekonomisk tillväxt och välstånd för att kunna rätta till tidigare misstag.

| 3.3 | Det är viktigt att den finanskris som har drabbat ekonomier världen runt inte tar udden av insatserna för att komma till rätta med effekterna av klimatförändringarna och skydda miljön. Tvärtom bör åtgärder för att göra livsmedelskedjan miljövänligare ses som en utgångspunkt som successivt kan utvidgas till att omfatta alla industrisektorer. |
| --- | --- |

3.3

Det är viktigt att den finanskris som har drabbat ekonomier världen runt inte tar udden av insatserna för att komma till rätta med effekterna av klimatförändringarna och skydda miljön. Tvärtom bör åtgärder för att göra livsmedelskedjan miljövänligare ses som en utgångspunkt som successivt kan utvidgas till att omfatta alla industrisektorer.

| 3.4 | I detta sammanhang maximerar en hållbar konsumtion och produktion företagens potential att omvandla miljöutmaningarna till ekonomiska möjligheter, vilket i sin tur gagnar konsumenterna. |
| --- | --- |

3.4

I detta sammanhang maximerar en hållbar konsumtion och produktion företagens potential att omvandla miljöutmaningarna till ekonomiska möjligheter, vilket i sin tur gagnar konsumenterna.

| 3.5 | Utmaningen består i att förbättra produkternas övergripande miljöprestanda under deras livscykel, att främja efterfrågan på bättre produkter och produktionsteknik och hjälpa konsumenterna att göra välgrundade val. |
| --- | --- |

3.5

Utmaningen består i att förbättra produkternas övergripande miljöprestanda under deras livscykel, att främja efterfrågan på bättre produkter och produktionsteknik och hjälpa konsumenterna att göra välgrundade val.

| 3.6 | EESK stöder därför ett miljömärke som bygger på flera kriterier, utfärdas av tredje part och är baserat på ”livscykeltänkande” (3) och som kan utgöra ett viktigt inslag i dessa politiska instrument (4). |
| --- | --- |

3.6

EESK stöder därför ett miljömärke som bygger på flera kriterier, utfärdas av tredje part och är baserat på ”livscykeltänkande” (3) och som kan utgöra ett viktigt inslag i dessa politiska instrument (4).

3

4

| 3.7 | EESK ser mycket positivt på initiativen att utforma en gemenskapspolitik för hållbar produktion och konsumtion som fullständigt integreras i annan gemenskapspolitik med målsättningen att skapa en ”grön marknad” för att se till att dessa produkter och tjänster motsvarar tydliga och gemensamma kriterier och verkligen finns tillgängliga i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.7

EESK ser mycket positivt på initiativen att utforma en gemenskapspolitik för hållbar produktion och konsumtion som fullständigt integreras i annan gemenskapspolitik med målsättningen att skapa en ”grön marknad” för att se till att dessa produkter och tjänster motsvarar tydliga och gemensamma kriterier och verkligen finns tillgängliga i alla medlemsstater.

| 3.8 | Erfarenheten från genomförandet av miljömärkesprogrammet har visat att det finns ett behov av att ändra den nu gällande förordningen.
  Bristerna i det befintliga systemet kan sammanfattas på följande sätt:






  i. | Långsam utveckling av systemet. |
| --- | --- | --- |

3.8

Erfarenheten från genomförandet av miljömärkesprogrammet har visat att det finns ett behov av att ändra den nu gällande förordningen.

Bristerna i det befintliga systemet kan sammanfattas på följande sätt:

i.

Långsam utveckling av systemet.

| ii. | Otillräcklig kännedom om märket. |
| --- | --- |

ii.

Otillräcklig kännedom om märket.

| iii. | Dåligt genomslag i industrin. |
| --- | --- |

iii.

Dåligt genomslag i industrin.

| iv. | Alltför byråkratiska förfaranden vad gäller fastställande av kriterier och förvaltning. |
| --- | --- |

iv.

Alltför byråkratiska förfaranden vad gäller fastställande av kriterier och förvaltning.

| v. | De produkter och tjänster som har störst miljöpåverkan och störst potential för förbättring omfattas inte av de befintliga produktgrupperna. |
| --- | --- |

v.

De produkter och tjänster som har störst miljöpåverkan och störst potential för förbättring omfattas inte av de befintliga produktgrupperna.

| vi. | Skillnader i marknadsvillkoren inom gemenskapen. |
| --- | --- |

vi.

Skillnader i marknadsvillkoren inom gemenskapen.

| vii. | Spridning av andra miljömärkesprogram. |
| --- | --- |

vii.

Spridning av andra miljömärkesprogram.

EESK ger sina synpunkter på dessa brister i avsnittet ”Särskilda kommentarer”, där kommittén diskuterar de åtgärder som kommissionen har föreslagit för att förbättra systemet.

| 3.9 | Slutligen är det mycket viktigt att genomförandet av EU:s miljömärkesprogram blir framgångsrikt eftersom det är det enda produktrelaterade och efterfrågestyrda frivilliga politiska instrumentet som finns att tillgå för att nå målen för hållbarhet. |
| --- | --- |

3.9

Slutligen är det mycket viktigt att genomförandet av EU:s miljömärkesprogram blir framgångsrikt eftersom det är det enda produktrelaterade och efterfrågestyrda frivilliga politiska instrumentet som finns att tillgå för att nå målen för hållbarhet.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

4.1   EU:s miljömärkesprogram är ett frivilligt instrument och bör så förbli. Programmets frivilliga karaktär gör det möjligt att fastställa höga och ambitiösa standarder för miljömärkeskriterierna så att endast produkter och tjänster med en god miljöprestanda lyfts fram, till skillnad från produkter och tjänster där behovet av att minska miljöpåverkan inte beaktas.

Syftet med miljömärket är att förse slutkonsumenterna med särskild miljöinformation om slutprodukten för att de lätt ska kunna göra välgrundade miljöval. EESK understryker emellertid att miljömärket inte får bli eller utnyttjas som en förevändning för att skapa nya hinder för handeln med produkter med samma funktioner och prestanda.

4.2   EESK framhåller att hanteringen av systemet måste förbättras. Programmets byråkratiska förfaranden måste rationaliseras så att det kan drivas på ett mer affärsmässigt sätt.

Det är med andra ord nödvändigt att tydligare klargöra vem som gör vad.

4.3   De nationella myndigheternas roll bör i så stor utsträckning som möjligt inriktas på att se till att förordningen tillämpas på lämpligt sätt och på övervakning av marknaden enligt kommissionens förslag.

4.4   Byråkratin i samband med utarbetandet av kriterier för produktgrupperna och ansökningsförfarandena måste minskas, samtidigt som det är viktigt att bibehålla en hög ambitionsnivå.

Dessutom bör man med hjälp av kriterierna även garantera att de produkter som bär gemenskapens miljömärke, ”EU-blomman”, inte är skadliga för hälsan, säkerheten eller några andra sociala aspekter.

4.5   EESK efterlyser tydliga kriterier och enhetliga minimikrav på hela inre marknaden i fråga om märkningssystemen för miljövänliga produkter. Syftet med detta är att garantera rättvisa förhållanden när det gäller konsumenternas miljövänliga val, enhetliga kontroller i hela EU och respekt för principen om fri rörlighet vad gäller verkligt miljövänliga produkter.

Det europeiska miljömärket (EU-blomman) bör marknadsföras i högre grad och måste kunna tillämpas parallellt med nationella och sektorsvisa märkningssystem, under förutsättning att sådan märkning också bygger på väldokumenterad forskning och stämmer överens med den övriga europeiska lagstiftningsramen.

4.6   Dessutom bör kriterierna för ämnen bygga på riskbedömning.

En enkel förteckning över önskade eller oönskade kemiska ämnen som endast baseras på deras riskklassificering, utan vetenskapliga eller rättsliga hänvisningar, leder mycket ofta till förvirring och diskriminering. Det är således diskutabelt om kriterier som ”farliga ämnen” bör inbegripas i en miljömärkning överhuvudtaget, eftersom ett miljömärke inte kan ersätta officiell EU-lagstiftning som är tillämplig på detta område, såsom direktiv 67/548/EEG (5).

5

4.7   Vidare anser kommittén att lokala överväganden ibland har påverkat de allmänna kriterierna. Det är inte alltid som de nuvarande kriterier som beaktas för ett visst miljömärke och som fastställts på EU-nivå eller nationell nivå är de som har minst miljöpåverkan i det lokala sammanhanget.

Vattenanvändning kan till exempel ha en större påverkan i södra än i norra Europa.

EESK stöder därför utarbetandet av kriterier där den lokala påverkan inte varierar så mycket.

4.8   Kriteriedokumenten måste vara mycket mer användarvänliga, med ett standardiserat format. EESK anser därför att kommissionen bör ta initiativ till en mall för standardiserade och användarvänliga kriteriedokument. På så vis skulle företag och offentliga upphandlare spara både tid och resurser när de utarbetar specifikationer enligt miljömärkeskriterierna.

4.9   Kommissionen hävdar att antalet produktgrupper och licensinnehavare måste utökas avsevärt, för att inriktas på de områden där miljöpåverkan och möjligheterna till förbättring är störst.

EESK välkomnar i princip denna idé, men påpekar att omfattningen av miljömärkningen inte får utvidgas i obegränsad utsträckning.

4.9.1   Många europeiska industrier har känt sig pressade att tillhandahålla miljöinformation till berörda parter. Det är EU och de enskilda medlemsstaterna som pressar dem till detta, och det tar sig uttryck i en önskan om att produkterna ska vara märkta på något sätt eller åtminstone innehålla någon information om miljöfördelarna. Dessa industrier reagerar på den ökade medvetenheten och efterfrågan på miljöinformation från professionella användare och konsumenter. Miljömärkningskonceptet (6) är mycket lämpligt för marknader där konsumenten generellt sett kan förväntas vara dåligt informerad eller dåligt insatt och där de konkurrerande produkterna är väl definierade.

6

4.10   För att se till att miljömärket blir mer framgångsrikt krävs det framför allt en avsevärd ökning av marknadsföringsbudgeten för att bidra till spridningen av relevant information, både till företagen och till konsumenterna.

4.10.1   Som nämnts tidigare har miljömärkningsprogrammet å ena sidan problem med låg medvetenhet bland konsumenterna.

Genomsnittskonsumenten är antingen inte medveten om att miljömärkningssystemet finns eller inte tillräckligt informerad om de faktorer som ligger till grund för tilldelningen av miljömärket. För närvarande stimuleras följaktligen inte konsumenternas miljöval tillräckligt genom informationskampanjer.

4.10.2   Å andra sidan måste även företagen väckas till större insikt om de fördelar som användningen av miljömärket medför. På så sätt förstärks programmet, och företagen kan spara både tid och resurser eftersom de slipper söka information om hur man erhåller miljömärket.

4.11   EESK anser fortfarande att utvecklingen av antalet kriterier som har utarbetats för de godkända produktgrupperna och av antalet tilldelade miljömärken hittills inte bör ses som negativ, med tanke på den korta tid som förordningen har varit i kraft. Den tyska ”Blue Angel” (1977) och den nordiska ”Svanen” (1989), som nu är mycket väletablerade på sina hemmamarknader och i viss utsträckning även utomlands, mötte i början liknande besvikelser och motgångar. Även de var ”långsamma i starten”.

4.12   Med tanke på de nationella systemens följder vad gäller handelshinder är kommittén även övertygad om att framtiden för miljömärkningen ligger i att stärka EU-programmet. För att uppnå detta krävs insatser för att harmonisera kriterierna för dessa nationella miljömärkningssystem så mycket som möjligt.

5.   Kommentarer om artiklarna i förslaget till förordning

Kommentarer om artiklarna i förslaget till förordning

5.1   När det gäller bedömningsförfarandet som sådant anser EESK att artikel 7.2 om det ”förkortade förfarandet för kriterieframtagning” kan leda till att EU-programmet urvattnas och att man kan ta sig in ”bakvägen”. Det är följaktligen mycket viktigt att garantera intressenterna liknande höga standarder för insyn och samråd med berörda aktörer.

5.2   Livsmedel och drycker (samt läkemedel och medicintekniska produkter) undantas från tillämpningsområdet för den befintliga förordningen (EG) nr 1980/2000 i syfte att undvika eventuella konflikter med befintlig EU-lagstiftning på livsmedelsområdet, som bland annat reglerar aspekter som livsmedelssäkerhet, livsmedelshygien och märkning av livsmedelsprodukter.

5.3   Kommissionen föreslår nu att tillämpningsområdet för miljömärkesförordningen ska utvidgas till att omfatta en begränsad del av livsmedels- och dryckesprodukterna, dvs. bearbetade livsmedel, fiske- och vattenbruksprodukter. De flesta av livsmedels- och dryckesprodukterna skulle fortfarande vara undantagna från tillämpningsområdet (7).

7

5.4   Dessutom anges det i artiklarna 7.3 och 9.10 att miljömärket när det gäller bearbetat livsmedel endast avser miljöprestanda i samband med bearbetning, transport eller förpackning av produkten. Med andra ord begränsas miljöbedömningen av dessa livsmedel och drycker endast till några få stadier i deras produktcykel, dvs. bearbetning, förpackning och transport.

endast avser miljöprestanda i samband med bearbetning, transport eller förpackning av produkten

5.5   EESK instämmer inte i detta splittrade förslag från kommissionen av två skäl.

5.5.1   För det första är kommittén oroad över att bristen på respekt för livscykelprincipen, som är central för EU:s lagstiftning om miljömärkning och för alla internationella standarder för livscykelanalyser, kan leda till partiska miljöbedömningar, vilket i sin tur leder till vilseledande information till konsumenterna.

I många vetenskapliga studier, bland annat EIPRO- och IMPRO-studierna som genomförts på uppdrag av kommissionen, drar man slutsatsen att livsmedels och dryckers farliga miljöpåverkan uppstår i såväl jordbruksproduktionen som konsumtionsskedet. Det är oklart varför dessa mycket viktiga stadier i livscykeln undantas från bedömningen.

5.5.2   För det andra är det svårt att förstå varför bearbetade livsmedel skulle omfattas av tillämpningsområdet för det reviderade miljömärkesprogrammet, medan färska livsmedel skulle undantas.

5.5.3   EESK fruktar att konsumenterna kommer att bli förvirrade och vilseledda av ett sådant lappverk av inkonsekvent information om livsmedels- och dryckesprodukter.

5.5.4   EESK anser vidare att miljömärkning av alla livsmedelsprodukter, såväl färska som bearbetade, skulle vara första steget mot att göra leverantörskedjan miljövänligare. Livsmedels- och dryckesproduktionens ekologiska fotavtryck är nämligen mycket stort, och miljömärkeskriterierna kan bidra till att minska det.

Ur handelssynpunkt skulle ett miljömärke för livsmedelsprodukter bidra till den fria rörligheten för miljömärkta varor. Globala aktörer som uppfyller miljömärkeskriterierna skulle på så vis kunna marknadsföra sina produkter utan att hindras av lokala miljömärkningar som tillämpas samtidigt som EU-blomman. Det europeiska miljömärket kommer att utgöra en lämplig garanti för en livsmedelsprodukts miljöprestanda utan att ifrågasätta lokala preferenser, eftersom den främjar en EU-omfattande standard för låg miljöpåverkan.

5.5.5   Det framgår inte klart av förslaget vilka livsmedelskategorier kommissionen anser ska omfattas av förordningen. Hänvisningen till artikel 2 andra stycket i förordning (EG) nr 178/2002 löser inte denna fråga, eftersom det inte innehåller någon definition av termen bearbetade livsmedel. Definitionen av bearbetade respektive obearbetade produkter återfinns i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004. Vidare är det också oklart vad som menas med ”fiske- och vattenbruksprodukter”.

Det föreligger en allvarlig risk för att miljömärkets trovärdighet försvagas i och med det förslag som lagts fram, och det kan inte rekommenderas att de livsmedel som föreslås i förslagets nuvarande utformning ska ingå.

5.5.6   Sambandet mellan ”ekologiförordningen” och miljömärkesförordningen förefaller orimligt. Formuleringen i artikel 9.10 kommer att skapa förvirring hos konsumenterna i stället för att hjälpa dem att göra ett miljömässigt, förnuftigt val. Det finns en reell risk för att båda märkenas trovärdighet försvagas. Det är exempelvis inte logiskt att en konkret produkt kan märkas med 1) miljömärket och blomman eller 2) enbart miljömärket eller 3) blomman tillsammans med ytterligare information om att den endast omfattar bearbetning, förpackning och transport.

5.5.7   Av artikel 6.4 framgår att man vid fastställandet av miljömärkeskraven förutom miljön även tar hänsyn till hälso- och säkerhetsaspekter. Det är mycket viktigt att få klarhet i vad som avses med hälsa i denna förordning. När det gäller livsmedel uppstår en lång rad frågeställningar kring begreppen hälsa och kost som det är nödvändigt att konkret ta ställning till, bland annat hur information ska ges till konsumenten.

Ovanstående problem bör lösas innan man tar ställning till om eller hur livsmedel kan omfattas av miljömärkningen.

5.5.8   I detta sammanhang anser kommittén att förpackningar endast bör omfattas av miljömärkeskriterierna om det är relevant för den enskilda produktgruppen. Förpackningar bör inte ses som en ”produkt” eftersom de inte kan betraktas separat från den produkt som de innehåller.

Bryssel den 26 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  EGT C 296, 29.9.1997, s. 77.

1

(2)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om miljövänlig produktion, EUT C 224/1 30.8.2008.

2

(3)  Livscykeltänkande är en process där man, så långt det går, tar hänsyn till alla resurser som konsumeras och all miljö- och hälsopåverkan som är förknippad med livscykeln för en produkt (en vara eller en tjänst), exempelvis genom beaktande av resursutvinning, produktion, användning, transport, återvinning samt behandling och bortskaffande av avfall. Denna process bidrar till att man kan undvika att ”flytta över bördan” – i form av påverkan eller resurskonsumtion – mellan stadier i livscykeln, geografiska områden och problemområden för miljön och människors hälsa (t.ex. klimatförändring, sommarsmog, surt regn eller resursutarmning). Livscykelanalys (Life Cycle Assessment – LCA) är den standardiserade kvantitativa metoden för sammanställning och utvärdering av insatser, produktion och potentiell miljöpåverkan för ett produktsystem under hela dess livscykel (ISO 14040 ff.).

3

(4)  Betydelsen av ett miljömärkesprogram har redan betonats i tidigare policydokument såsom kommissionens meddelande om integrerad produktpolitik och sjätte miljöhandlingsprogrammet.

4

(5)  Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen.

5

(6)  Det europeiska miljömärket är en märkning av typ I. En ISO typ I-märkning är ett miljömärke som uppfyller kraven i Europastandarden ISO 14024.

6

(7)  I artikel 2 (tillämpningsområde) i förslaget fastslås följande: ”När det gäller livsmedelsprodukter enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002, ska förordningen tillämpas endast på bearbetade livsmedel och på fiske- och vattenbruksprodukter.”

7

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/55 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/55

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter”

KOM(2008) 469 slutlig – 2008/0160 (COD)

2009/C 218/12

Den 25 september 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009 (föredragande: Pedro NARRO).

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 26 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 95 röster för, 59 röster emot och 30 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

Slutsatser

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ till en harmoniserad reglering av handeln med sälprodukter. Den nuvarande situationen på detta område är inte hållbar och det är nödvändigt att genomföra betydande förändringar på internationell nivå. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens initiativ till en harmoniserad reglering av handeln med sälprodukter. Den nuvarande situationen på detta område är inte hållbar och det är nödvändigt att genomföra betydande förändringar på internationell nivå.

| 1.2 | Eftersom det inte finns någon specifik rättslig grund med avseende på djurskyddsfrågor i EG-fördraget anser EESK att valet av artikel 95 om fragmentering på den inre marknaden som grund för lagstiftning på detta område är riktigt. Gemenskapens rättspraxis är en garant för detta besluts legitimitet. |
| --- | --- |

1.2

Eftersom det inte finns någon specifik rättslig grund med avseende på djurskyddsfrågor i EG-fördraget anser EESK att valet av artikel 95 om fragmentering på den inre marknaden som grund för lagstiftning på detta område är riktigt. Gemenskapens rättspraxis är en garant för detta besluts legitimitet.

| 1.3 | Kommittén föreslår att ikraftträdandet för undantagsbestämmelserna skjuts upp och att kommissionen lägger fram en detaljerad rapport 2012 om utvecklingen av lagstiftningen om säljakt, vilken kan ligga till grund för eventuella undantag från och med 2012. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén föreslår att ikraftträdandet för undantagsbestämmelserna skjuts upp och att kommissionen lägger fram en detaljerad rapport 2012 om utvecklingen av lagstiftningen om säljakt, vilken kan ligga till grund för eventuella undantag från och med 2012.

| 1.4 | Under de första tre åren som den nya förordningen tillämpas bör det råda ett absolut förbud med ett enda undantag, nämligen den traditionella självhushållsjakt som inuitsamhällena bedriver. |
| --- | --- |

1.4

Under de första tre åren som den nya förordningen tillämpas bör det råda ett absolut förbud med ett enda undantag, nämligen den traditionella självhushållsjakt som inuitsamhällena bedriver.

| 1.5 | För att säkra att åtgärderna i lagstiftningsförslaget verkligen genomförs är det av avgörande betydelse att kommissionen kan inrätta effektiva kontrollsystem. Denna kontroll kan inte utföras enbart av den medlemsstat som begärt ett undantag. Kommissionen bör övervaka att de relevanta bestämmelserna i lagstiftningen tillämpas korrekt på platsen. |
| --- | --- |

1.5

För att säkra att åtgärderna i lagstiftningsförslaget verkligen genomförs är det av avgörande betydelse att kommissionen kan inrätta effektiva kontrollsystem. Denna kontroll kan inte utföras enbart av den medlemsstat som begärt ett undantag. Kommissionen bör övervaka att de relevanta bestämmelserna i lagstiftningen tillämpas korrekt på platsen.

| 1.6 | Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta studier i syfte att påvisa klimatförändringarnas eventuella konsekvenser för bevarandet av de olika arterna. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta studier i syfte att påvisa klimatförändringarnas eventuella konsekvenser för bevarandet av de olika arterna.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Den djurgrupp som benämns pinnipedia omfattar sammanlagt 33 arter av sälar, sjölejon, sjöbjörnar, sjöelefanter och valrossar. Det är däggdjur av varierande storlek som samlas i stora grupper för att fortplanta sig på land eller på isen. |
| --- | --- |

2.1

Den djurgrupp som benämns pinnipedia omfattar sammanlagt 33 arter av sälar, sjölejon, sjöbjörnar, sjöelefanter och valrossar. Det är däggdjur av varierande storlek som samlas i stora grupper för att fortplanta sig på land eller på isen.

| 2.2 | Trots att miljöorganisationerna (1) börjat varna för en kraftig minskning av sälbeståndet bland annat på grund av effekterna av klimatförändringarna, förnekar jägarnas organisationer och regeringarna i de länder där sälarna fortplantar sig att artens fortbestånd över huvud taget är ett problem och framhåller att det finns cirka 15 miljoner sälar att jaga. Under de senaste åren har debatten om säljakt fokuserat på djurskyddsfrågor, medan aspekter på bevarandet av arten har kommit i andra hand. EU har en särskild lagstiftning om bevarande av sälar (2). |
| --- | --- |

2.2

Trots att miljöorganisationerna (1) börjat varna för en kraftig minskning av sälbeståndet bland annat på grund av effekterna av klimatförändringarna, förnekar jägarnas organisationer och regeringarna i de länder där sälarna fortplantar sig att artens fortbestånd över huvud taget är ett problem och framhåller att det finns cirka 15 miljoner sälar att jaga. Under de senaste åren har debatten om säljakt fokuserat på djurskyddsfrågor, medan aspekter på bevarandet av arten har kommit i andra hand. EU har en särskild lagstiftning om bevarande av sälar (2).

1

2

| 2.3 | Kommersiell säljakt bedrivs i Kanada, Grönland, Namibia, Norge och Ryssland. I samtliga dessa länder är säljakten reglerad i lag. Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) har tillstått att det saknas tillförlitliga uppgifter om sälbeståndet och det antal djur som dödas varje år. Enligt uppgifterna från de nationella myndigheterna i varje land är säljakten mest omfattande i Kanada, där cirka 300 000 sälar dödas varje år. Enligt uppgifter från den kanadensiska regeringen (3) dödades 275 000 sälar 2008 och 17 000 licenser beviljades. Grönland (4) och Namibia (5) kommer långt efter Kanada med 160 000 respektive 80 000 dödade sälar om året. |
| --- | --- |

2.3

Kommersiell säljakt bedrivs i Kanada, Grönland, Namibia, Norge och Ryssland. I samtliga dessa länder är säljakten reglerad i lag. Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) har tillstått att det saknas tillförlitliga uppgifter om sälbeståndet och det antal djur som dödas varje år. Enligt uppgifterna från de nationella myndigheterna i varje land är säljakten mest omfattande i Kanada, där cirka 300 000 sälar dödas varje år. Enligt uppgifter från den kanadensiska regeringen (3) dödades 275 000 sälar 2008 och 17 000 licenser beviljades. Grönland (4) och Namibia (5) kommer långt efter Kanada med 160 000 respektive 80 000 dödade sälar om året.

3

4

5

| 2.4 | Sälar dödas och avhudas i två länder inom EU, nämligen Finland och Sverige, och sälprodukter framställs i Storbritannien (Skottland). På gemenskapens territorium har denna verksamhet inte någon kommersiell dimension som i Norge och Kanada, utan ett dubbelt syfte som fritidsjakt och kontroll av beståndet av fiskätande djur. |
| --- | --- |

2.4

Sälar dödas och avhudas i två länder inom EU, nämligen Finland och Sverige, och sälprodukter framställs i Storbritannien (Skottland). På gemenskapens territorium har denna verksamhet inte någon kommersiell dimension som i Norge och Kanada, utan ett dubbelt syfte som fritidsjakt och kontroll av beståndet av fiskätande djur.

| 2.5 | Sälarna dödas för att man ska kunna använda skinnet till kappor, fettet till olja, köttet till djurfoder och könsdelarna till framställning av afrodisiaka, som uppskattas allt mer i Asien. |
| --- | --- |

2.5

Sälarna dödas för att man ska kunna använda skinnet till kappor, fettet till olja, köttet till djurfoder och könsdelarna till framställning av afrodisiaka, som uppskattas allt mer i Asien.

| 2.6 | Sälar avlivas på olika sätt. De vanligaste vapnen är gevär och hakapik (en sorts klubba med en spetsig hake i ändan). Detta vapen förefaller både primitivt och grovhugget, men anses av forskarna vara det mest effektiva sättet att bedöva och döda sälar. |
| --- | --- |

2.6

Sälar avlivas på olika sätt. De vanligaste vapnen är gevär och hakapik (en sorts klubba med en spetsig hake i ändan). Detta vapen förefaller både primitivt och grovhugget, men anses av forskarna vara det mest effektiva sättet att bedöva och döda sälar.

| 2.7 | EFSA påpekade i sitt vetenskapliga yttrande (6) 2007 att det är möjligt att döda sälar snabbt och effektivt utan att åsamka dem onödig smärta eller rädsla, men erkände dock att dödandet i praktiken inte alltid sker på ett effektivt och skonsamt sätt. I de olika nationella lagstiftningarna regleras hakapikens storlek och användningssätt, liksom gevärens kaliber och ammunitionens hastighet. |
| --- | --- |

2.7

EFSA påpekade i sitt vetenskapliga yttrande (6) 2007 att det är möjligt att döda sälar snabbt och effektivt utan att åsamka dem onödig smärta eller rädsla, men erkände dock att dödandet i praktiken inte alltid sker på ett effektivt och skonsamt sätt. I de olika nationella lagstiftningarna regleras hakapikens storlek och användningssätt, liksom gevärens kaliber och ammunitionens hastighet.

6

3.   Sammanfattning av kommissionen förslag

Sammanfattning av kommissionen förslag

| 3.1 | Den 26 september 2006 antog Europaparlamentet en förklaring (7) med en begäran om att kommissionen skulle utarbeta lagstiftningsförslag i syfte att reglera import, export och försäljning av produkter från två sälarter, nämligen grönlandssäl och klappmyts. I förklaringen efterlyste man att särskild hänsyn skulle tas till inuitsamhällenas traditionella säljakt. |
| --- | --- |

3.1

Den 26 september 2006 antog Europaparlamentet en förklaring (7) med en begäran om att kommissionen skulle utarbeta lagstiftningsförslag i syfte att reglera import, export och försäljning av produkter från två sälarter, nämligen grönlandssäl och klappmyts. I förklaringen efterlyste man att särskild hänsyn skulle tas till inuitsamhällenas traditionella säljakt.

7

| 3.2 | Europarådets parlamentariska församling har antagit en rekommendation om säljakt, i vilken man uppmanade medlemsstaterna att förbjuda alla grymma jaktmetoder som inte garanterar att djuren dör omedelbart. |
| --- | --- |

3.2

Europarådets parlamentariska församling har antagit en rekommendation om säljakt, i vilken man uppmanade medlemsstaterna att förbjuda alla grymma jaktmetoder som inte garanterar att djuren dör omedelbart.

| 3.3 | Under de senaste åren har Belgien, Holland och Slovenien utarbetat nationella bestämmelser i syfte att förbjuda framställning och saluföring av sälprodukter. Även andra medlemsstater har beslutat om regleringar på detta område, och nationell lagstiftning håller för närvarande på att utarbetas. |
| --- | --- |

3.3

Under de senaste åren har Belgien, Holland och Slovenien utarbetat nationella bestämmelser i syfte att förbjuda framställning och saluföring av sälprodukter. Även andra medlemsstater har beslutat om regleringar på detta område, och nationell lagstiftning håller för närvarande på att utarbetas.

| 3.4 | I början av 2007 genomförde kommissionen en hearing med de berörda parterna som avslutades med ett vetenskapligt yttrande från Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) (8). I april 2008 lade kommissionens generaldirektorat för miljö fram en undersökning om de möjliga konsekvenserna av ett förbud mot sälprodukter. |
| --- | --- |

3.4

I början av 2007 genomförde kommissionen en hearing med de berörda parterna som avslutades med ett vetenskapligt yttrande från Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) (8). I april 2008 lade kommissionens generaldirektorat för miljö fram en undersökning om de möjliga konsekvenserna av ett förbud mot sälprodukter.

8

| 3.5 | Den 23 juli 2008 lade kommissionen fram ett förslag till förordning (9) om handel med sälprodukter. Den rättsliga grunden till förslaget är artiklarna 95 och 133 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Artikel 95 behandlar fragmentering på den inre marknaden och artikel 133 den gemensamma handelspolitiken. Kriterierna för att använda artikel 95 som rättslig grund har fastställts i EG-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

3.5

Den 23 juli 2008 lade kommissionen fram ett förslag till förordning (9) om handel med sälprodukter. Den rättsliga grunden till förslaget är artiklarna 95 och 133 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Artikel 95 behandlar fragmentering på den inre marknaden och artikel 133 den gemensamma handelspolitiken. Kriterierna för att använda artikel 95 som rättslig grund har fastställts i EG-domstolens rättspraxis.

9

| 3.6 | I kommissionens förslag till förordning förbjuds saluföring, import, export och transitering av sälprodukter i gemenskapen. Ett system för beviljande av undantag från det generella förbudet har emellertid inrättats, under förutsättning att en rad villkor rörande djurskydd som fastställts i förordningen är uppfyllda (10). Syftet med dessa villkor är att säkra att sälarna dödas och avhudas utan att de åsamkats smärta, rädsla eller annat lidande. |
| --- | --- |

3.6

I kommissionens förslag till förordning förbjuds saluföring, import, export och transitering av sälprodukter i gemenskapen. Ett system för beviljande av undantag från det generella förbudet har emellertid inrättats, under förutsättning att en rad villkor rörande djurskydd som fastställts i förordningen är uppfyllda (10). Syftet med dessa villkor är att säkra att sälarna dödas och avhudas utan att de åsamkats smärta, rädsla eller annat lidande.

10

| 3.7 | Kommissionen medger ett automatiskt undantag när det gäller den traditionella självhushållsjakt på säl som inuitsamhällena bedriver. I genomförandebestämmelserna kommer det att fastställas lämpliga åtgärder för att garantera sälprodukternas ursprung. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen medger ett automatiskt undantag när det gäller den traditionella självhushållsjakt på säl som inuitsamhällena bedriver. I genomförandebestämmelserna kommer det att fastställas lämpliga åtgärder för att garantera sälprodukternas ursprung.

| 3.8 | Medlemsstaterna ska vart femte år sända en rapport till kommissionen om de åtgärder som vidtagits för genomförandet av förordningen. |
| --- | --- |

3.8

Medlemsstaterna ska vart femte år sända en rapport till kommissionen om de åtgärder som vidtagits för genomförandet av förordningen.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ till en harmonisering av lagstiftningen avseende godtagbara metoder för säljakt och saluföring av sälprodukter. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ till en harmonisering av lagstiftningen avseende godtagbara metoder för säljakt och saluföring av sälprodukter.

| 4.2 | Förslaget till förordning fokuserar på djurskyddsaspekterna, och man tar inte upp frågan om artens bevarande. De europeiska naturorganisationerna har understrukit behovet av att låta dessa aspekter omfattas av lagstiftningen. EU har emellertid en solid lagstiftning på djurskyddsområdet och förfogar över särskilda instrument som kompletterar förslagets åtgärder när det gäller sälar. |
| --- | --- |

4.2

Förslaget till förordning fokuserar på djurskyddsaspekterna, och man tar inte upp frågan om artens bevarande. De europeiska naturorganisationerna har understrukit behovet av att låta dessa aspekter omfattas av lagstiftningen. EU har emellertid en solid lagstiftning på djurskyddsområdet och förfogar över särskilda instrument som kompletterar förslagets åtgärder när det gäller sälar.

| 4.3 | Naturligtvis kommer klimatförändringarna (särskilt islossningen) att direkt påverka sälarnas levnads- och fortplantningsförhållanden. Därför vill vi uppmana Europeiska kommissionen att utföra relevanta utvärderingar och studier i syfte att tillhandahålla faktiska uppgifter som visar om klimatförändringarna påverkar sälbeståndet negativt, och om så är fallet se över och anta gemenskapsinstrument i syfte att bevara arten. |
| --- | --- |

4.3

Naturligtvis kommer klimatförändringarna (särskilt islossningen) att direkt påverka sälarnas levnads- och fortplantningsförhållanden. Därför vill vi uppmana Europeiska kommissionen att utföra relevanta utvärderingar och studier i syfte att tillhandahålla faktiska uppgifter som visar om klimatförändringarna påverkar sälbeståndet negativt, och om så är fallet se över och anta gemenskapsinstrument i syfte att bevara arten.

| 4.4 | EG-fördraget ger inte EU någon särskild rättslig grund för lagstiftning som avser djurskyddsaspekter. Avsaknaden av en specifik rättslig grund gör att EU måste utnyttja andra rättsliga och legitima grunder för att behandla denna fråga. Den omtvistade artikel 95 om fragmentering på inre marknaden ger EU möjlighet att harmonisera lagstiftningen om djurs välbefinnande, ett begrepp som enligt gemenskapslagstiftningen är av ”allmänt intresse”. EESK uppgav i sitt yttrande om päls av katt och hund (11) att man accepterar nämnda rättsliga grund för lagstiftning som avser djurskyddsaspekter, och underströk att man stöder de handelsregler som utarbetats av WTO. |
| --- | --- |

4.4

EG-fördraget ger inte EU någon särskild rättslig grund för lagstiftning som avser djurskyddsaspekter. Avsaknaden av en specifik rättslig grund gör att EU måste utnyttja andra rättsliga och legitima grunder för att behandla denna fråga. Den omtvistade artikel 95 om fragmentering på inre marknaden ger EU möjlighet att harmonisera lagstiftningen om djurs välbefinnande, ett begrepp som enligt gemenskapslagstiftningen är av ”allmänt intresse”. EESK uppgav i sitt yttrande om päls av katt och hund (11) att man accepterar nämnda rättsliga grund för lagstiftning som avser djurskyddsaspekter, och underströk att man stöder de handelsregler som utarbetats av WTO.

11

| 4.5 | Avsaknaden av gemenskapskontroll på detta område, bristen på uppgifter (något som erkänns officiellt av EFSA) och underliggande ekonomiska intressen gör det svårt att få en realistisk och objektiv bild av säljakten utanför EU. I de länder där säljakt bedrivs finns inget som säger att eventuella ändringar i lagstiftningen i syfte att anpassa sig till nya gemenskapskriterier i praktiken skulla ta sig uttryck i någon större förbättring av de villkor under vilka sälarna avlivas. |
| --- | --- |

4.5

Avsaknaden av gemenskapskontroll på detta område, bristen på uppgifter (något som erkänns officiellt av EFSA) och underliggande ekonomiska intressen gör det svårt att få en realistisk och objektiv bild av säljakten utanför EU. I de länder där säljakt bedrivs finns inget som säger att eventuella ändringar i lagstiftningen i syfte att anpassa sig till nya gemenskapskriterier i praktiken skulla ta sig uttryck i någon större förbättring av de villkor under vilka sälarna avlivas.

| 4.6 | Ett allmänt förbud åtföljt av ett system med beviljande av undantag i efterhand kräver ett innovativt instrument som kan utgöra ett värdefullt prejudikat i framtida europeiska lagstiftningsprocesser. EESK avvisar inte helt gemenskapens undantagssystem, men skulle gärna se att dess ikraftträdande skjuts upp så att ett totalt förbud gäller under tre första åren av direktivets tillämpning. Inuitsamhällena, som är beroende av säljakt för sin överlevnad, skulle utgöra det enda undantaget. En sådan senareläggning skulle göra det möjligt för EU att ur teknisk synpunkt utforma ett undantagssystem som är mer detaljerat och striktare än det allmänna systemet i det ursprungliga förslaget. Det skulle dessutom förenkla kontrollerna och tillhandahålla nytt underlag för att bedöma eventuell beviljande av undantag. |
| --- | --- |

4.6

Ett allmänt förbud åtföljt av ett system med beviljande av undantag i efterhand kräver ett innovativt instrument som kan utgöra ett värdefullt prejudikat i framtida europeiska lagstiftningsprocesser. EESK avvisar inte helt gemenskapens undantagssystem, men skulle gärna se att dess ikraftträdande skjuts upp så att ett totalt förbud gäller under tre första åren av direktivets tillämpning. Inuitsamhällena, som är beroende av säljakt för sin överlevnad, skulle utgöra det enda undantaget. En sådan senareläggning skulle göra det möjligt för EU att ur teknisk synpunkt utforma ett undantagssystem som är mer detaljerat och striktare än det allmänna systemet i det ursprungliga förslaget. Det skulle dessutom förenkla kontrollerna och tillhandahålla nytt underlag för att bedöma eventuell beviljande av undantag.

| 4.7 | Att lägga fram en gemenskapsrapport 2012 om förändringar i den nationella lagstiftningen med avseende på säljakten, den praktiska tillämpningen och kontrollmekanismerna skulle kunna vara till stor nytta och innebära att gemenskapsmyndigheterna från och med detta datum kan bedöma vilka framsteg som görs samt eventuella beviljanden av undantag. Avsaknaden av uppgifter motiverar en omfattande gemenskapsinsats som gör det möjligt att samla in alla relevanta och nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

4.7

Att lägga fram en gemenskapsrapport 2012 om förändringar i den nationella lagstiftningen med avseende på säljakten, den praktiska tillämpningen och kontrollmekanismerna skulle kunna vara till stor nytta och innebära att gemenskapsmyndigheterna från och med detta datum kan bedöma vilka framsteg som görs samt eventuella beviljanden av undantag. Avsaknaden av uppgifter motiverar en omfattande gemenskapsinsats som gör det möjligt att samla in alla relevanta och nödvändiga uppgifter.

| 4.8 | EESK skulle gärna se att kommissionens lagstiftningsförslag verkligen leder till att de medlemsstater där säljakt bedrivs anpassar sin lagstiftning och sin praxis och går över till mer ”humana” avlivningsmetoder. Den situation som i dag råder när det gäller slakt av sälar är oacceptabel, och man bör verka för att nödvändiga förändringar genomdrivs samtidigt som man måste komma i håg att EU har begränsad behörighet på detta område. |
| --- | --- |

4.8

EESK skulle gärna se att kommissionens lagstiftningsförslag verkligen leder till att de medlemsstater där säljakt bedrivs anpassar sin lagstiftning och sin praxis och går över till mer ”humana” avlivningsmetoder. Den situation som i dag råder när det gäller slakt av sälar är oacceptabel, och man bör verka för att nödvändiga förändringar genomdrivs samtidigt som man måste komma i håg att EU har begränsad behörighet på detta område.

| 4.9 | EESK ser det som nödvändigt att medlemsstaterna antar ett system med effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner med målsättningen att säkerställa de nya säljaktsbestämmelsernas räckvidd och effektivitet. Ett effektivt sanktionssystem kommer att bidra till att stärka inre marknaden och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

4.9

EESK ser det som nödvändigt att medlemsstaterna antar ett system med effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner med målsättningen att säkerställa de nya säljaktsbestämmelsernas räckvidd och effektivitet. Ett effektivt sanktionssystem kommer att bidra till att stärka inre marknaden och konsumentskyddet.

5.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 5.1 | Trots att förslaget till förordning inte tar upp frågan om säljaktens berättigande, anser vi det lämpligt att EESK yttrar sig om vissa i säljaktsdebatten regelbundet återkommande frågor. För det första bör det klart och tydligt framhållas att slakt av sälar inte är att betrakta som en fiskeaktivitet utan som däggdjursjakt. För det andra är det osäkert om man kan skylla minskningen av fiskeresurser, framför allt torsk, på sälarna. Inga vetenskapliga studier stöder denna tes som i vissa länder framförs för att motivera säljakt. Det marina ekosystemets komplexitet gör det omöjligt att uttala sig bestämt i denna fråga. |
| --- | --- |

5.1

Trots att förslaget till förordning inte tar upp frågan om säljaktens berättigande, anser vi det lämpligt att EESK yttrar sig om vissa i säljaktsdebatten regelbundet återkommande frågor. För det första bör det klart och tydligt framhållas att slakt av sälar inte är att betrakta som en fiskeaktivitet utan som däggdjursjakt. För det andra är det osäkert om man kan skylla minskningen av fiskeresurser, framför allt torsk, på sälarna. Inga vetenskapliga studier stöder denna tes som i vissa länder framförs för att motivera säljakt. Det marina ekosystemets komplexitet gör det omöjligt att uttala sig bestämt i denna fråga.

| 5.2 | I sitt förslag gör kommissionen inte någon skillnad mellan säljakt i större eller mindre skala. Detta förefaller lämpligt med hänsyn till att respekten av djurskyddet är förslagets slutliga mål. Att införa särskilda undantag för europeiska länder som bedriver småskalig säljakt kan inte motiveras med djurskyddsaspekterna som utgångspunkt, och det skulle kunna så tvivel om hela förslagets internationella lagenlighet. |
| --- | --- |

5.2

I sitt förslag gör kommissionen inte någon skillnad mellan säljakt i större eller mindre skala. Detta förefaller lämpligt med hänsyn till att respekten av djurskyddet är förslagets slutliga mål. Att införa särskilda undantag för europeiska länder som bedriver småskalig säljakt kan inte motiveras med djurskyddsaspekterna som utgångspunkt, och det skulle kunna så tvivel om hela förslagets internationella lagenlighet.

| 5.3 | Kontrollarbetet på detta område förefaller särskilt svårt och komplext och sker under mycket besvärliga klimatförhållanden. Kontrollerna bör fastställa det verkliga antalet djur som avlivas och i vilken utsträckning lagstiftningen på detta område respekteras ute på fältet. Ett kontrollsystem som helt och hållet förvaltas av det land som begär undantag förefaller inte vara det bästa sättet att säkerställa dess oberoende. EU bör i stället bilda en expertgrupp som utför kontroller på plats i de länder som begär undantag. Det land som vill exportera varor till gemenskapsmarknaden bör stå för finansieringen av denna europeiska inspektionsgrupp. På så vis skulle EU förfoga över mer information för att bedöma hur effektivt certifierings- och märkningssystemet är. |
| --- | --- |

5.3

Kontrollarbetet på detta område förefaller särskilt svårt och komplext och sker under mycket besvärliga klimatförhållanden. Kontrollerna bör fastställa det verkliga antalet djur som avlivas och i vilken utsträckning lagstiftningen på detta område respekteras ute på fältet. Ett kontrollsystem som helt och hållet förvaltas av det land som begär undantag förefaller inte vara det bästa sättet att säkerställa dess oberoende. EU bör i stället bilda en expertgrupp som utför kontroller på plats i de länder som begär undantag. Det land som vill exportera varor till gemenskapsmarknaden bör stå för finansieringen av denna europeiska inspektionsgrupp. På så vis skulle EU förfoga över mer information för att bedöma hur effektivt certifierings- och märkningssystemet är.

| 5.4 | Att införa ett frivilligt certifierings- och märkningssystem i de länder som har begärt undantag är i linje med den oro som de europeiska medborgarna vid flera tillfällen har gett uttryck för och med de synpunkter som framkom vid det offentliga samråd som anordnades av kommissionen. Incitament till certifiering och märkning bör under alla omständigheter åtföljas av allmänna normer i syfte att förbjuda framställning och saluföring av sälprodukter. Om inte är det tveksamt huruvida man kan uppfylla de djurskyddsmål som kommissionen eftersträvar i förslaget. |
| --- | --- |

5.4

Att införa ett frivilligt certifierings- och märkningssystem i de länder som har begärt undantag är i linje med den oro som de europeiska medborgarna vid flera tillfällen har gett uttryck för och med de synpunkter som framkom vid det offentliga samråd som anordnades av kommissionen. Incitament till certifiering och märkning bör under alla omständigheter åtföljas av allmänna normer i syfte att förbjuda framställning och saluföring av sälprodukter. Om inte är det tveksamt huruvida man kan uppfylla de djurskyddsmål som kommissionen eftersträvar i förslaget.

| 5.5 | Certifieringskraven måste fastställas i förordningens genomförandebestämmelser på ett sådant sätt att villkoren för certifiering och märkning tydligt framgår. Den bristande exaktheten på detta område har tidigare medfört en otydlig märkning som förvirrat och vilselett konsumenterna. Man finner ofta produkter på marknaden som framställts av sälprodukter, men som är märkta ”marin olja” eller ”fiskolja”. Det är absolut nödvändigt att man på dessa produkters etiketter inte bara anger vilken sälart de härstammar från utan även djurets ursprung. |
| --- | --- |

5.5

Certifieringskraven måste fastställas i förordningens genomförandebestämmelser på ett sådant sätt att villkoren för certifiering och märkning tydligt framgår. Den bristande exaktheten på detta område har tidigare medfört en otydlig märkning som förvirrat och vilselett konsumenterna. Man finner ofta produkter på marknaden som framställts av sälprodukter, men som är märkta ”marin olja” eller ”fiskolja”. Det är absolut nödvändigt att man på dessa produkters etiketter inte bara anger vilken sälart de härstammar från utan även djurets ursprung.

| 5.6 | Den kommitté som ska bistå kommissionen vid utarbetandet av undantag bör underlätta för samtliga berörda organisationer och aktörer att delta i förfarandet. |
| --- | --- |

5.6

Den kommitté som ska bistå kommissionen vid utarbetandet av undantag bör underlätta för samtliga berörda organisationer och aktörer att delta i förfarandet.

Bryssel den 26 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  IFAW (International Fund for Animal Welfare) teknisk PM 2008/01.

1

(2)  Direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992.

2

(3)  Seals and sealing in Canada, facts about seals 2008.

3

(4)  Grönlands lokala regering 2006.

4

(5)  EFSA:s yttrande om djurskydd i samband med de metoder som används vid slakt och avhudning av sälar, december 2007.

5

(6)  Vetenskapligt yttrande, EFSA, av den 6 december 2007, EFSA Journal (2007) 610, s. 1–122.

6

(7)  Europaparlamentets förklaring nr 38/2006.

7

(8)  Vetenskapligt yttrande, EFSA, av den 6 december 2007, EFSA Journal (2007) 610, s. 1–122.

8

(9)  KOM(2008) 469 slutlig.

9

(10)  Artikel 4.1 i förslaget till förordning.

10

(11)  EUT C 168, 20.7.2007, s. 42.

11

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/59

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)”

KOM(2008) 402 slutlig – 2008/0154 (COD)

2009/C 218/13

Den 11 september 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 175 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009. Föredragande var Antonello PEZZINI.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 166 röster för, 5 emot och 5 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

1.1   EESK anser att översynen av gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) ger ett viktigt tillfälle att nylansera detta frivilliga gemenskapssystem, som en gång för alla måste etableras som ett riktmärke för hög miljöstandard och som ett kommunikations- och marknadsföringsverktyg för organisationerna, företagen och produkternas livscykler, fullt integrerat med andra miljöpolitiska instrument.

1.2   Den föreslagna lagstiftningen är fortfarande alltför komplex och man måste tänka mer kreativt för att skapa de villkor som krävs för att marknaden ska erkänna att Emas ger ett stort miljömässigt mervärde samt innebär fördelar och åtaganden som står i proportion till målet, särskilt för mindre organisationer och företag. Emas måste också erkännas fullt ut i internationella sammanhang, vilket skulle förenkla förfarandena och de tekniska och administrativa kostnaderna, som fortfarande är alltför omfattande.

1.3   EESK anser att det skulle vara ett stort framsteg om man på EU-nivå blev medveten om de skyldigheter och åtaganden för den enskilde användaren som följer av tillämpningen av de olika miljöskyddsreglerna, och de potentiella fördelar och skattelättnader som en anslutning till Emas medför.

1.3.1   Det är således viktigt att det inom offentliga myndigheter med besluts- och tillsynsbefogenheter utvecklas en positiv kultur på detta område.

1.4   Det är viktigt att uppmuntra särskilt mindre organisationer att delta i Emas genom att underlätta deras tillgång till information, finansiering och offentliga institutioner, inrätta och främja tekniska stödåtgärder, förenkla förfaranden och mekanismer samt minska tekniska kostnader och krav när det gäller registrering och förvaltning.

1.5   EESK anser att Emas-ordningen bör bli ett verkligt «riktmärke för hög miljöstandard» och en garanti för miljökvalitet som också innebär att produkterna får ett ökat värde, inte minst i anslutning till förordningen om miljömärkning.

1.6   EESK är klart positiv till att en organisation eller ett företag som frivilligt deltar i Emas och gör åtaganden och underkastar sig tillsyn med full medverkan av personalen, samt åtnjuter eventuella förmåner ska ha ett tydligt individuellt ansvar. Därför motsätter sig kommittén varje form av kollektivt ansvar där en organisation eller ett företag har ett ansvar för andras räkning. Däremot bör man uppmuntra skapandet av kluster och nätverk, särskilt över gränserna, för att främja och underlätta användningen av Emas.

1.7   EESK betonar i detta sammanhang att ett kontinuerligt och systematiskt deltagande bland berörda aktörer på gemenskapsnivå samt nationell och regional nivå är en väsentlig förutsättning för att uppnå miljömålen inom Emas, som bygger på tydliga proaktiva mål och inte på sanktioner.

1.8   EESK välkomnar att kommissionen har tagit fram ett antal nyckelindikatorer när det gäller faktorer som

| — | effektivitet och energibesparing, |
| --- | --- |

—

effektivitet och energibesparing,

| — | markanvändning och markskydd, |
| --- | --- |

—

markanvändning och markskydd,

| — | vatten och luft, |
| --- | --- |

—

vatten och luft,

| — | utsläpp, |
| --- | --- |

—

utsläpp,

| — | avfallshantering, |
| --- | --- |

—

avfallshantering,

| — | bevarande av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

bevarande av biologisk mångfald.

Dessa indikatorer ska användas tillsammans med ett förstärkt men användarvänligt och kostnadseffektivt miljöredovisningssystem.

1.8.1   EESK anser att när regler infördes för förenklade administrativa rutiner för organisationer skulle medlemsstaterna ha kunnat åläggas att undanta Emas-certifierade anläggningar från ytterligare miljökrav utöver Emas-redovisningen. Dessa krav finns dock fortfarande kvar, ibland på grund av onödiga bördor och ibland på grund av byråkratisk tröghet.

1.8.2   Eftersom förfarandena för Emas-certifiering möjliggör en mer skonsam behandling av miljön i alla avseenden bör registreringsavgifterna för Emas-certifiering avskaffas. Det gäller särskilt för organisationer som är verksamma i områden med stora ekologiska fotavtryck (1), det vill säga där produktions- och tillverkningskedjan innebär en större exploatering av miljön.

1

1.9   EESK anser att det är viktigt att Emas främjas i större utsträckning och får mer stöd på EU-nivå via ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2) och resurser från EIB och strukturfonderna. På nationell nivå kan detta ske med hjälp av offentlig upphandling, skattelättnader, begränsade avgifter för registrering och förnyande samt skattebefrielse för återinvesterade vinster.

2

1.10   EESK efterlyser en närmare koppling mellan den föreslagna lagstiftningen och alla befintliga miljöpolitiska instrument och regler som den måste samordnas med för att undvika överlappning och dubblering.

1.11   EESK är fast övertygad om att en utbredd Emas-certifiering med en erkänt hög miljökvalitet kan bidra avsevärt till att

| — | göra anställda, arbetsgivare och allmänheten mer miljömedvetna, |
| --- | --- |

—

göra anställda, arbetsgivare och allmänheten mer miljömedvetna,

| — | bidra till en hållbar produktion, |
| --- | --- |

—

bidra till en hållbar produktion,

| — | uppmuntra hållbar handel, |
| --- | --- |

—

uppmuntra hållbar handel,

| — | uppnå en hållbar konsumtion. |
| --- | --- |

—

uppnå en hållbar konsumtion.

1.12   Det är i detta sammanhang viktigt att stärka den roll som Emas-registrerade företag spelar för att marknadsföra och främja Emas-systemet bland kunder och leverantörer på EU:s inre marknad och därmed bana väg för en kultur och arbetsmetoder som bygger på hållbar utveckling.

1.13   Kommittén betonar vikten av den process för Emas-certifiering som lanserats för den egna webbplatsen, och uppmanar de övriga EU-institutionerna att göra detsamma och därmed föregå med gott exempel.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Utveckling av frivilliga instrument bör ses som en viktig del av EU:s miljöpolitik. Kommissionen medger också att dessa instrument har stor potential men inte har utvecklats till fullo (3). |
| --- | --- |

2.1

Utveckling av frivilliga instrument bör ses som en viktig del av EU:s miljöpolitik. Kommissionen medger också att dessa instrument har stor potential men inte har utvecklats till fullo (3).

3

| 2.2 | Frivilliga miljöinstrument kan innebära stora fördelar när de






  — | gör det möjligt att förankra värderingar knutna till företagens sociala ansvar, |
| --- | --- | --- |

2.2

Frivilliga miljöinstrument kan innebära stora fördelar när de

—

gör det möjligt att förankra värderingar knutna till företagens sociala ansvar,

| — | implicit erkänner skillnader mellan företag och mellan organisationer, |
| --- | --- |

—

implicit erkänner skillnader mellan företag och mellan organisationer,

| — | ger företag och organisationer större flexibilitet i uppnåendet av sina mål, |
| --- | --- |

—

ger företag och organisationer större flexibilitet i uppnåendet av sina mål,

| — | minskar deras totala kostnader för att följa reglerna, |
| --- | --- |

—

minskar deras totala kostnader för att följa reglerna,

| — | förenklar förfaranden och eliminerar byråkrati, utan att skapa eller kräva nya, komplexa förvaltnings- och tillsynsstrukturer, |
| --- | --- |

—

förenklar förfaranden och eliminerar byråkrati, utan att skapa eller kräva nya, komplexa förvaltnings- och tillsynsstrukturer,

| — | uppmuntrar företag och organisationer till teknisk innovation som både är miljövänlig och som maximerar konkurrenskraften, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar företag och organisationer till teknisk innovation som både är miljövänlig och som maximerar konkurrenskraften,

| — | ger marknaden, myndigheter och allmänheten ett tydligt budskap och en klar bild, |
| --- | --- |

—

ger marknaden, myndigheter och allmänheten ett tydligt budskap och en klar bild,

| — | minskar eller undanröjer övriga byråkratiska hinder på europeisk eller nationell nivå, |
| --- | --- |

—

minskar eller undanröjer övriga byråkratiska hinder på europeisk eller nationell nivå,

| — | är erkända på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

—

är erkända på de internationella marknaderna.

| 2.3 | Utöver Emas är det också värt att beakta följande frivilliga instrument som införts och vidareutvecklats av EU: miljömärket (4), miljövarudeklarationen (EPD – Environmental Product Declaration) och livscykelanalysen (LCA – Life Cycle Assessment), miljöanpassad offentlig upphandling (GPP – Green Public Procurement) (5), Energy Star-märket (6) och frivilliga avtal (7), agenda 21 och standarden EN ISO 14001. |
| --- | --- |

2.3

Utöver Emas är det också värt att beakta följande frivilliga instrument som införts och vidareutvecklats av EU: miljömärket (4), miljövarudeklarationen (EPD – Environmental Product Declaration) och livscykelanalysen (LCA – Life Cycle Assessment), miljöanpassad offentlig upphandling (GPP – Green Public Procurement) (5), Energy Star-märket (6) och frivilliga avtal (7), agenda 21 och standarden EN ISO 14001.

4

Environmental Product Declaration

Life Cycle Assessment

Green Public Procurement

5

6

7

| 2.4 | Samverkanseffekterna med andra miljöpolitiska instrument har blivit allt större. Ett exempel är det miljöledningssystem som definieras i ISO 14001 (8) – med 35 000 certifieringar – som grundas på ett betydande åtagande från företagsledningars sida att följa lagstiftningen, göra kontinuerliga förbättringar och förebygga föroreningar. |
| --- | --- |

2.4

Samverkanseffekterna med andra miljöpolitiska instrument har blivit allt större. Ett exempel är det miljöledningssystem som definieras i ISO 14001 (8) – med 35 000 certifieringar – som grundas på ett betydande åtagande från företagsledningars sida att följa lagstiftningen, göra kontinuerliga förbättringar och förebygga föroreningar.

8

| 2.5 | I samband med handlingsplanen för en hållbar konsumtion och produktion och för en hållbar industripolitik (9) – om vilken EESK håller på att utarbeta ett yttrande – framhålls dessutom att Emas är ett instrument som har samverkanseffekter med






  — | miljömärkningen, |
| --- | --- | --- |

2.5

I samband med handlingsplanen för en hållbar konsumtion och produktion och för en hållbar industripolitik (9) – om vilken EESK håller på att utarbeta ett yttrande – framhålls dessutom att Emas är ett instrument som har samverkanseffekter med

9

—

miljömärkningen,

| — | direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC), |
| --- | --- |

—

direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC),

| — | direktivet om handel med utsläppsrätter, |
| --- | --- |

—

direktivet om handel med utsläppsrätter,

| — | Seveso II-direktivet, |
| --- | --- |

—

Seveso II-direktivet,

| — | direktiv 2005/32/EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter, och sektorsdirektiv, som gäller särskilda produktkrav med system för miljödeklarationer och livscykelanalys (10). |
| --- | --- |

—

direktiv 2005/32/EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter, och sektorsdirektiv, som gäller särskilda produktkrav med system för miljödeklarationer och livscykelanalys (10).

10

| 2.6 | Sedan 1992 har EESK ansett att gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) spelar en viktig roll för att främja och stärka miljöskyddet och att den föreslagna «ordningen» bidrar till att förbättra miljöskyddet, särskilt eftersom de miljöpolitiska målen ska uppnås med företagens egna resurser, incitament för aktsamhet och förbättrad information med större spridning (11) samt genom att alla anställda involveras. |
| --- | --- |

2.6

Sedan 1992 har EESK ansett att gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) spelar en viktig roll för att främja och stärka miljöskyddet och att den föreslagna «ordningen» bidrar till att förbättra miljöskyddet, särskilt eftersom de miljöpolitiska målen ska uppnås med företagens egna resurser, incitament för aktsamhet och förbättrad information med större spridning (11) samt genom att alla anställda involveras.

11

| 2.7 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 ersatte förordningen från 1993, och utvidgade möjligheten till certifiering till alla «anläggningar» efter en översyn som genomförs «med hänsyn till att frivilliga instrument och de olika intressenternas ansvar för en hållbar utveckling blir allt viktigare i gemenskapens miljöpolitik» (12). EESK välkomnade detta i ett yttrande (13). |
| --- | --- |

2.7

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 ersatte förordningen från 1993, och utvidgade möjligheten till certifiering till alla «anläggningar» efter en översyn som genomförs «med hänsyn till att frivilliga instrument och de olika intressenternas ansvar för en hållbar utveckling blir allt viktigare i gemenskapens miljöpolitik» (12). EESK välkomnade detta i ett yttrande (13).

12

13

| 2.8 | EESK framhöll särskilt att grundläggande inslag i Emas bör vara






  — | frivilligt deltagande, |
| --- | --- | --- |

2.8

EESK framhöll särskilt att grundläggande inslag i Emas bör vara

—

frivilligt deltagande,

| — | gemensamt ansvar för miljöskydd, |
| --- | --- |

—

gemensamt ansvar för miljöskydd,

| — | kontinuerlig, effektiv hantering av miljökonsekvenser, |
| --- | --- |

—

kontinuerlig, effektiv hantering av miljökonsekvenser,

| — | trovärdiga resultat som är öppna för insyn, |
| --- | --- |

—

trovärdiga resultat som är öppna för insyn,

| — | att det kompletterar andra miljöpolitiska instrument inom ramen för främjandet av hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

att det kompletterar andra miljöpolitiska instrument inom ramen för främjandet av hållbar utveckling,

| — | största möjliga deltagande från alla anställda inom företag, organisationer och offentliga myndigheter, och även från allmänhetens sida. |
| --- | --- |

—

största möjliga deltagande från alla anställda inom företag, organisationer och offentliga myndigheter, och även från allmänhetens sida.

| 2.9 | Andra mål som Emas kan bidra till att uppnå är






  — | kostnadsminskning, särskilt när det gäller försörjningstjänster, genom ökad materialeffektivitet och energi- och vattenbesparing, |
| --- | --- | --- |

2.9

Andra mål som Emas kan bidra till att uppnå är

—

kostnadsminskning, särskilt när det gäller försörjningstjänster, genom ökad materialeffektivitet och energi- och vattenbesparing,

| — | lägre risker för anställda, med möjliga fördelar när det gäller försäkring och förtroende hos företagare och investerare, |
| --- | --- |

—

lägre risker för anställda, med möjliga fördelar när det gäller försäkring och förtroende hos företagare och investerare,

| — | möjliga positiva effekter på konkurrenskraften genom ökad acceptans från konsumenternas och marknadsaktörernas sida samt ökad efterfrågan på certifierade produkter, |
| --- | --- |

—

möjliga positiva effekter på konkurrenskraften genom ökad acceptans från konsumenternas och marknadsaktörernas sida samt ökad efterfrågan på certifierade produkter,

| — | större marknader för offentlig upphandling, särskilt genom höga tekniska miljöspecifikationer, |
| --- | --- |

—

större marknader för offentlig upphandling, särskilt genom höga tekniska miljöspecifikationer,

| — | större engagemang bland anställda och ökat deltagande i organisationsutvecklingen på medellång till lång sikt, och |
| --- | --- |

—

större engagemang bland anställda och ökat deltagande i organisationsutvecklingen på medellång till lång sikt, och

| — | ökad uppmärksamhet från kreditinstitutens sida och förmånlig behandling vid begäran om finansiering, särskilt genom kooperativ och garantisystem. |
| --- | --- |

—

ökad uppmärksamhet från kreditinstitutens sida och förmånlig behandling vid begäran om finansiering, särskilt genom kooperativ och garantisystem.

| 2.10 | EESK ser därför positivt på att kommissionen inleder en översyn av den befintliga lagstiftningen om frivilligt deltagande i Emas, så att ordningens potential kan utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

2.10

EESK ser därför positivt på att kommissionen inleder en översyn av den befintliga lagstiftningen om frivilligt deltagande i Emas, så att ordningens potential kan utnyttjas fullt ut.

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Den föreslagna översynen av gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) har – genom en ny förordning som upphäver förordning (EG) nr 761/2001 och beslut 2001/681/EG och beslut 2006/193/EG – till syfte att






  — | öka Emas positiva miljöpåverkan genom att förbättra resultatet inom organisationer som deltar i Emas och genom att öka systemets genomslag, |
| --- | --- | --- |

3.1

Den föreslagna översynen av gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) har – genom en ny förordning som upphäver förordning (EG) nr 761/2001 och beslut 2001/681/EG och beslut 2006/193/EG – till syfte att

—

öka Emas positiva miljöpåverkan genom att förbättra resultatet inom organisationer som deltar i Emas och genom att öka systemets genomslag,

| — | stärka skyldigheten för organisationer att följa alla gällande rättsliga miljökrav och att redovisa sina miljöresultat på grundval av kärnindikatorer, |
| --- | --- |

—

stärka skyldigheten för organisationer att följa alla gällande rättsliga miljökrav och att redovisa sina miljöresultat på grundval av kärnindikatorer,

| — | harmonisera förfaranden för auktorisering och kontroll, |
| --- | --- |

—

harmonisera förfaranden för auktorisering och kontroll,

| — | utvidga den geografiska utbredningen till organisationer från länder utanför EU, |
| --- | --- |

—

utvidga den geografiska utbredningen till organisationer från länder utanför EU,

| — | minska administrativa bördor och förenkla registreringsförfaranden, |
| --- | --- |

—

minska administrativa bördor och förenkla registreringsförfaranden,

| — | minska registreringsavgifter för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

minska registreringsavgifter för små och medelstora företag,

| — | uppnå avreglering, särskilt för förnyande av Emas-registreringar, |
| --- | --- |

—

uppnå avreglering, särskilt för förnyande av Emas-registreringar,

| — | ålägga medlemsstater att överväga incitament såsom skattelättnader, |
| --- | --- |

—

ålägga medlemsstater att överväga incitament såsom skattelättnader,

| — | förenkla reglerna för användande av Emas-logotypen, |
| --- | --- |

—

förenkla reglerna för användande av Emas-logotypen,

| — | främja Emas genom informationskampanjer på EU-nivå och nationell nivå och annan verksamhet, däribland inrättandet av en «Emas award», och |
| --- | --- |

—

främja Emas genom informationskampanjer på EU-nivå och nationell nivå och annan verksamhet, däribland inrättandet av en «Emas award», och

| — | utarbeta riktlinjer för bästa praxis inom miljöförvaltning. |
| --- | --- |

—

utarbeta riktlinjer för bästa praxis inom miljöförvaltning.

4.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

4.1   EESK anser att översynen av gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) utgör en välkommen möjlighet att nylansera detta frivilliga gemenskapssystem och se till att det verkligen etableras som ett riktmärke för hög miljöstandard och ett kommunikations- och marknadsföringsverktyg för organisationer, företag och produkters livscykler, fullt integrerat med andra miljöpolitiska instrument.

4.2   EESK anser att den föreslagna lagstiftningen fortfarande är alltför komplex och att man måste tänka mer kreativt dels för att skapa de villkor som krävs för att marknadens aktörer ska erkänna att Emas ger ett miljömässigt mervärde, dels för att offentliga myndigheter ska förenkla hela det administrativa ramverket, uppmuntra en miljövänligare produktutformning och införa nya skyddsformer, särskilt för små och medelstora företag.

4.3   Det behövs en ökad samordning mellan den föreslagna lagstiftningen och alla befintliga miljöpolitiska instrument och regler för att undvika överlappning och dubblering.

4.3.1   EESK anser att det bör införas ett nytt «skäl» i förslaget till förordning som anger de direktiv och förordningar för vilka Emas-registrering ska anses vara tillräckligt för att uppfylla kraven i dessa. Man måste dock undvika att skapa onödiga och kostsamma bördor och avgifter för organisationer och företag.

4.4   EESK betonar att ett kontinuerligt och systematiskt deltagande bland berörda aktörer på gemenskapsnivå samt nationell och regional nivå är en väsentlig förutsättning för att uppnå miljömålen. Detta deltagande måste förstås i vidaste bemärkelse och inkludera alla beslutsfattare i samtliga skeden av processen samt alla möjliga vägar och verktyg för att utbilda myndigheter, företag, fackföreningar, branschorganisationer och konsumenter samt övriga berörda personer.

4.4.1   EESK anser att en behandling av miljödimensionen som ett inneboende värde och en uppmuntran av miljöskyddsinitiativ kommer att leda till mer hållbar produktion och mer hållbara modeller.

4.5   I detta avseende anser kommittén att Emas bör främjas genom informations- och kommunikationskampanjer som riktar sig till olika intressegrupper, inklusive centrala och lokala offentliga organ och myndigheter, mindre företag och organisationer, allmänheten, konsumenter och alla nivåer inom utbildningssystemet.

4.6   Man bör uppmuntra organisationer, i synnerhet mindre organisationer, att delta i Emas genom att underlätta deras tillgång till information, finansiering, offentliga institutioner och «grön» offentlig upphandling, inrätta och främja tekniska stödåtgärder, förenkla förfaranden och mekanismer samt minska tekniska kostnader och krav när det gäller bedömning, registrering och förvaltning.

4.6.1   EESK anser att kommissionens förslag fortfarande har brister på denna punkt.

4.7   Enligt kommittén bör kostnaderna för bedömning, registrering och förvaltning inom ramen för Emas vara mycket lägre, särskilt för mindre organisationer och företag. Finansiering för detta ändamål bör finnas tillgänglig inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (genomförbarhetsprojekt), från EIB och/eller från Europeiska regionala utvecklingsfonden.

4.7.1   Organisationer och företag i högt industrialiserade områden eller områden med stora ekologiska fotavtryck bör uppmuntras att ansluta sig till Emas genom kostnadsfri registrering och förenklade administrativa förfaranden (14). De tekniska kontrollerna och tillsynsfaserna bör dock vara desamma.

14

4.8   EESK betonar vikten av att Emas erkänns som ett riktmärke för hög miljöstandard inom organisations- och näringslivet samt för en bedömning av produkterna på inre marknaden och världsmarknaden. Man bör i detta sammanhang även beakta förordningen om miljömärkning.

4.9   Kommittén ställer sig bakom ett tydligt individuellt ansvar för organisationer eller företag som frivilligt deltar i Emas, vare sig det handlar om att ta på sig förpliktelser och underkasta sig kontroller eller att åtnjuta eventuella förmåner.

4.10   EESK motsätter sig därför alla former av en kollektiv tilldelning av ansvar till en organisation för andra företags räkning som ingår i denna, eftersom ett sådant förfarande skulle sänka den höga miljöstandard som Emas måste upprätthålla. Däremot bör man uppmuntra att kluster och nätverk, särskilt gränsöverskridande, gör insatser för att främja, underlätta och stödja användningen av Emas.

4.11   Det är viktigt att kommissionen fastställer ett antal nyckelindikatorer som gäller faktorer såsom energieffektivitet och energibesparing, användning och bevarande av material, vatten och luft, utsläpp, avfallshantering och bevarande av biologisk mångfald, som bör backas upp av ett förstärkt men användarvänligt och kostnadseffektivt miljöredovisningssystem. Detta skulle kunna fungera på ett direkt sätt genom dataöverföring, med hjälp av en webbportal, för att hålla kostnader och bördor på låg nivå, särskilt för mindre organ (15).

15

4.12   EESK anser också att det är viktigt att Emas marknadsförs bättre och ges ökat stöd på EU-nivå via ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, EIB och strukturfonderna. På nationell nivå kan Emas främjas genom skattelättnader, skyldighet för upphandlande myndigheter att införa parametrar för miljöanpassad offentlig upphandling, sänkta avgifter för registrering och förnyande samt skattebefrielse för vinster som återinvesteras i Emas-relaterad teknisk förnyelse.

4.13   EESK är bekymrad över det alltför stora antalet nationella och regionala strukturer som inrättas i enlighet med medlemsstaternas behörighet:

| — | Behöriga registreringsorgan. |
| --- | --- |

—

Behöriga registreringsorgan.

| — | Auktoriseringsorgan. |
| --- | --- |

—

Auktoriseringsorgan.

| — | Tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Tillsynsmyndigheter.

| — | Miljökontrollanter. |
| --- | --- |

—

Miljökontrollanter.

EESK anser att det finns ett behov av EU-riktlinjer för att förenkla situationen i detta sammanhang.

4.14   Förutom att utnyttja behöriga strukturer som redan inrättats enligt bestämmelserna om marknadsföring av produkter på den inre marknaden (16), rekommenderar EESK att man använder befintliga mekanismer för teknisk standardisering enligt CEN-ISO och byggnaders energieffektivitet. Det är dock viktigt att undvika att inrätta nya, dyra tjänster och strukturer som skulle kunna bidra till att ytterligare öka avståndet mellan medborgarna och EU.

16

4.15   I alla händelser ser EESK ett påtagligt behov av dels en ökad EU-finansiering av utbildning och stöd till nationella och regionala myndigheter och potentiella Emas-användare, dels praktiska, användarvänliga handledningar, särskilt för mindre organisationer och företag.

4.16   EESK anser att spridningen och marknadsföringen av en Emas-certifiering som garanti för hög miljökvalitet genom ett utbrett och erkänt förfarande kommer att skapa stora, konkreta möjligheter att uppnå

| — | hållbar produktion, |
| --- | --- |

—

hållbar produktion,

| — | hållbar handel, |
| --- | --- |

—

hållbar handel,

| — | hållbar konsumtion. |
| --- | --- |

—

hållbar konsumtion.

4.17   EESK rekommenderar åtgärder för att stärka och stödja den roll som Emas-registrerade företag och organisationer spelar för att marknadsföra och främja en frivillig anslutning till gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning bland kunder och leverantörer inom horisontella och vertikala produktionskedjor på EU:s inre marknad. Detta skulle bana väg för en kultur och arbetsmetoder som bygger på hållbar utveckling.

4.18   EESK gör för närvarande en kraftfull satsning på att införa Emas-certifiering av sina egna lokaler och vill uppmuntra de övriga EU-institutionerna att göra detsamma för att föregå med exempel som är varaktiga och har ett symbolvärde gentemot alla aktörer i EU som kan vara intresserade av att erhålla Emas-certifiering.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Till exempel där industrins bruttoförädlingsvärde överstiger det nationella genomsnittet eller gemenskapsgenomsnittet med mer än 10 (?) procentandelar. I Italien har till exempel 16 av 100 provinser på NUTS III-nivå ett industriellt bruttoförädlingsvärde på över 35 procent, medan det nationella genomsnittet och gemenskapsgenomsnittet är 22 procent (uppgifter från Eurostat).

1

(2)  Särskilt inom dess första pelare, företagande.

2

(3)  Jfr KOM(2007) 225 slutlig. Halvtidsöversyn av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram.

3

(4)  Se rådets förordning (EEG) nr 880/92 och förordning (EG) nr 1980/2000.

4

(5)  Se kommissionens meddelande «Offentlig upphandling för en bättre miljö», KOM(2008) 400 slutlig, direktiv 2004/18/EG, direktiv 2004/15/EG.

5

(6)  Se förordning (EG) nr 106/2008 av den 15 januari 2008 om energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, medan Energy Star är ett frivilligt märke.

6

(7)  Se KOM(2002) 412 slutlig. I meddelandet anges de minimikrav som frivilliga avtal måste uppfylla för att vara i gemenskapens intresse.

7

(8)  1996 års version av standarden reviderades 2004. Den nya versionen EN ISO 14001 innehåller viktiga förbättringar och förändringar.

8

(9)  Se KOM(2008) 397/2008.

9

(10)  Life Cycle Assessment (LCA) och Environmental Product Declaration (EPD).

10

Life Cycle Assessment

Environmental Product Declaration

(11)  EGT C 332, 16.12.1992, s. 44.

11

(12)  EGT C 209, 22.7.1999, s. 14.

12

(13)  Se fotnot 3.

13

(14)  Till exempel, där den inte är nödvändig, flytta miljöredovisningen bakåt ett till tre år, undanta organisationen från de miljöredovisningar som krävs av lokala hälsonämnder och minska de krav som ställs av vissa organ för arbetsolyckor.

14

(15)  Programmet för e-förvaltning skulle kunna vara användbart i detta avseende.

15

(16)  Se beslut (EG) nr 768/2008 av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008.

16

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/65

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning”

KOM(2008) 553 slutlig – 2008/0180 CNS

2009/C 218/14

Den 19 november 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning”

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 28 januari 2009. Föredragande var Frank ALLEN.

Vid sin 451:a plenarsession den 25.–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 161 röster för, 5 emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

Slutsatser

| 1.1 | EESK välkomnar detta förslag till förordning från kommissionen. Förslaget utgör ett betydande steg i rätt riktning och innebär en möjlighet att förbättra djurskyddet under slaktprocessen. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar detta förslag till förordning från kommissionen. Förslaget utgör ett betydande steg i rätt riktning och innebär en möjlighet att förbättra djurskyddet under slaktprocessen.

| 1.2 | Kommittén välkomnar förslaget om att ge slakterierna fullt ansvar för djurens välbefinnande under slaktprocessen, inklusive kraven på att införa standardrutiner och kompetensbevis samt att utnämna en djurskyddsansvarig person på slakteriet. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén välkomnar förslaget om att ge slakterierna fullt ansvar för djurens välbefinnande under slaktprocessen, inklusive kraven på att införa standardrutiner och kompetensbevis samt att utnämna en djurskyddsansvarig person på slakteriet.

| 1.3 | Kommittén betonar att den officiella veterinären ska ha huvudansvaret för att kontrollera att djurskyddsförfarandena tillämpas fullt ut och på rätt sätt under slaktprocessen. Den officiella veterinären bör omedelbart informeras om eventuella förändringar beträffande standardrutinerna. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén betonar att den officiella veterinären ska ha huvudansvaret för att kontrollera att djurskyddsförfarandena tillämpas fullt ut och på rätt sätt under slaktprocessen. Den officiella veterinären bör omedelbart informeras om eventuella förändringar beträffande standardrutinerna.

| 1.4 | Den officiella veterinären bör i synnerhet ha ansvar för att regelbundet kontrollera att slaktförfarandena tillämpas på rätt sätt. |
| --- | --- |

1.4

Den officiella veterinären bör i synnerhet ha ansvar för att regelbundet kontrollera att slaktförfarandena tillämpas på rätt sätt.

| 1.5 | Förslaget om att tillåta undantag för rituell slakt är helt oförenligt med de målsättningar för djurens välbefinnande under slaktprocessen som finns upptagna i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

1.5

Förslaget om att tillåta undantag för rituell slakt är helt oförenligt med de målsättningar för djurens välbefinnande under slaktprocessen som finns upptagna i förslaget till förordning.

| 1.6 | Kommittén ställer sig mycket positiv till de nya förfarandena för utslaktning och nödavlivning. Särskilt betydelsefullt är kravet på att man, innan sådana åtgärder vidtas, ska utarbeta en handlingsplan för att garantera att bestämmelserna i denna förordning efterlevs. Kommittén är mycket nöjd med förslaget om att en utvärderingsrapport ska offentliggöras inom ett år från det att utslaktningen har avslutats. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén ställer sig mycket positiv till de nya förfarandena för utslaktning och nödavlivning. Särskilt betydelsefullt är kravet på att man, innan sådana åtgärder vidtas, ska utarbeta en handlingsplan för att garantera att bestämmelserna i denna förordning efterlevs. Kommittén är mycket nöjd med förslaget om att en utvärderingsrapport ska offentliggöras inom ett år från det att utslaktningen har avslutats.

2.   Bakgrund

Bakgrund

| 2.1 | Djurskyddets betydelse har ökat inom EU, och detta är viktigt i ett samhälle som gör anspråk på att vara väl utvecklat och civiliserat. |
| --- | --- |

2.1

Djurskyddets betydelse har ökat inom EU, och detta är viktigt i ett samhälle som gör anspråk på att vara väl utvecklat och civiliserat.

| 2.2 | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet rekommenderade i två olika vetenskapliga yttranden 2004 och 2006 en revidering av direktiv 93/119/EG. |
| --- | --- |

2.2

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet rekommenderade i två olika vetenskapliga yttranden 2004 och 2006 en revidering av direktiv 93/119/EG.

| 2.3 | Specifika problem med EU-lagstiftningen har identifierats, t.ex. bristen på enhetliga procedurer med avseende på nya bedövningsmetoder och bristen på klara ansvarsområden för slakteriernas drifts- och ledningsansvariga. Det föreligger även ett behov av lämplig utbildning av personal som arbetar med slakt. |
| --- | --- |

2.3

Specifika problem med EU-lagstiftningen har identifierats, t.ex. bristen på enhetliga procedurer med avseende på nya bedövningsmetoder och bristen på klara ansvarsområden för slakteriernas drifts- och ledningsansvariga. Det föreligger även ett behov av lämplig utbildning av personal som arbetar med slakt.

| 2.4 | Det finns ett behov av tydlighet i fråga om de djurskyddsvillkor som gäller för djur som avlivas i sjukdomsbekämpningssyfte. Djurskyddsbestämmelserna bör i möjligaste mån tillämpas i de fall där djur måste nödslaktas, i syfte att undvika förseningar och onödigt lidande för djuren. |
| --- | --- |

2.4

Det finns ett behov av tydlighet i fråga om de djurskyddsvillkor som gäller för djur som avlivas i sjukdomsbekämpningssyfte. Djurskyddsbestämmelserna bör i möjligaste mån tillämpas i de fall där djur måste nödslaktas, i syfte att undvika förseningar och onödigt lidande för djuren.

| 2.5 | Kännedomen om djurskyddsaspekterna måste förbättras och integreras i förberedelserna och i hanteringen av djuren före slakt. |
| --- | --- |

2.5

Kännedomen om djurskyddsaspekterna måste förbättras och integreras i förberedelserna och i hanteringen av djuren före slakt.

| 2.6 | Direktiv 93/119/EG kommer att upphävas och ersättas av den föreslagna förordningen, utan att räckvidden påverkas. |
| --- | --- |

2.6

Direktiv 93/119/EG kommer att upphävas och ersättas av den föreslagna förordningen, utan att räckvidden påverkas.

| 2.7 | Genom övergången från ett direktiv till en förordning möjliggör förslaget en enhetlig och samtidig tillämpning inom hela EU, vilket är i linje med den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.7

Genom övergången från ett direktiv till en förordning möjliggör förslaget en enhetlig och samtidig tillämpning inom hela EU, vilket är i linje med den inre marknaden.

3.   Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3.1 | Förordningen fastställer bestämmelser om avlivning av djur för produktion av livsmedel, ull, skinn, päls eller andra produkter och därmed sammanhängande verksamhet. |
| --- | --- |

3.1

Förordningen fastställer bestämmelser om avlivning av djur för produktion av livsmedel, ull, skinn, päls eller andra produkter och därmed sammanhängande verksamhet.

| 3.2 | Undantag kommer att tillåtas för nödavlivning, för att förhindra att onödig smärta och onödigt lidande tillfogas djuren, samt för fall där full efterlevnad av förordningen skulle resultera i en direkt risk för människors hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

3.2

Undantag kommer att tillåtas för nödavlivning, för att förhindra att onödig smärta och onödigt lidande tillfogas djuren, samt för fall där full efterlevnad av förordningen skulle resultera i en direkt risk för människors hälsa och säkerhet.

| 3.3 | Förordningen är inte tillämplig om djuren avlivas






  a) | under godkända vetenskapliga experiment, |
| --- | --- | --- |

3.3

Förordningen är inte tillämplig om djuren avlivas

a)

under godkända vetenskapliga experiment,

| b) | under jakt, |
| --- | --- |

b)

under jakt,

| c) | under kultur- eller sportevenemang, |
| --- | --- |

c)

under kultur- eller sportevenemang,

| d) | av en veterinär, som ett led i yrkesutövningen, |
| --- | --- |

d)

av en veterinär, som ett led i yrkesutövningen,

| e) | eller om fjäderfä, harar och kaniner avlivas av ägaren för egen konsumtion. |
| --- | --- |

e)

eller om fjäderfä, harar och kaniner avlivas av ägaren för egen konsumtion.

| 3.4 | Djur ska förskonas från alla former av smärta, plåga eller lidande som kan undvikas vid slakten och därmed sammanhängande verksamhet. Slakterierna måste vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att djuren omhändertas på tillbörligt sätt och utsätts för så lite stress som möjligt i hanteringen inför slakt. |
| --- | --- |

3.4

Djur ska förskonas från alla former av smärta, plåga eller lidande som kan undvikas vid slakten och därmed sammanhängande verksamhet. Slakterierna måste vidta alla åtgärder som behövs för att säkerställa att djuren omhändertas på tillbörligt sätt och utsätts för så lite stress som möjligt i hanteringen inför slakt.

| 3.5 | Enligt artikel 4.1 får djur avlivas endast med metoder som garanterar att djuren dör omedelbart eller efter bedövning. |
| --- | --- |

3.5

Enligt artikel 4.1 får djur avlivas endast med metoder som garanterar att djuren dör omedelbart eller efter bedövning.

| 3.6 | Om religiösa riter påbjuder sådana metoder får djur genom undantag avlivas utan bedövning före avlivningen, under förutsättning att avlivningen äger rum i ett slakteri. Medlemsstaterna kan dock välja att inte tillämpa detta undantag. |
| --- | --- |

3.6

Om religiösa riter påbjuder sådana metoder får djur genom undantag avlivas utan bedövning före avlivningen, under förutsättning att avlivningen äger rum i ett slakteri. Medlemsstaterna kan dock välja att inte tillämpa detta undantag.

| 3.7 | En förteckning över bedövningsmetoderna samt en detaljerad beskrivning av de tekniska specifikationerna återfinns i bilaga I. Bedövningen måste genomföras i enlighet med dessa metoder. Vid kontroll av bedövningsprocessens effektivitet ska ett tillräckligt representativt urval av djur användas för att säkerställa att processen fungerar på ett tillbörligt och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

3.7

En förteckning över bedövningsmetoderna samt en detaljerad beskrivning av de tekniska specifikationerna återfinns i bilaga I. Bedövningen måste genomföras i enlighet med dessa metoder. Vid kontroll av bedövningsprocessens effektivitet ska ett tillräckligt representativt urval av djur användas för att säkerställa att processen fungerar på ett tillbörligt och konsekvent sätt.

| 3.8 | Gemenskapens riktlinjer för god praxis för de bedövningsmetoder som anges i bilaga I får antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Detta förfarande inrättades genom ett rådsbeslut 1999, i vilket man fastställer att kommissionen kan utöva de tilldelade genomförandebefogenheterna genom en föreskrivande kommitté. Varje medlemsland kommer att ha en representant i kommittén, som ska ledas av en företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

3.8

Gemenskapens riktlinjer för god praxis för de bedövningsmetoder som anges i bilaga I får antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2. Detta förfarande inrättades genom ett rådsbeslut 1999, i vilket man fastställer att kommissionen kan utöva de tilldelade genomförandebefogenheterna genom en föreskrivande kommitté. Varje medlemsland kommer att ha en representant i kommittén, som ska ledas av en företrädare för kommissionen.

| 3.9 | Aktörerna ska fastställa och tillämpa sådana standardrutiner som garanterar att avlivning och därmed sammanhängande verksamhet utförs i enlighet med artikel 3.1. Dessa standardrutiner ska på begäran lämnas till den behöriga myndigheten. När det gäller bedövning ska standardrutinerna beakta tillverkarnas rekommendationer och instruktioner avseende användningen av utrustningen. Dessutom måste en backuplösning finnas direkt tillgänglig i händelse av problem med bedövningsutrustningen. |
| --- | --- |

3.9

Aktörerna ska fastställa och tillämpa sådana standardrutiner som garanterar att avlivning och därmed sammanhängande verksamhet utförs i enlighet med artikel 3.1. Dessa standardrutiner ska på begäran lämnas till den behöriga myndigheten. När det gäller bedövning ska standardrutinerna beakta tillverkarnas rekommendationer och instruktioner avseende användningen av utrustningen. Dessutom måste en backuplösning finnas direkt tillgänglig i händelse av problem med bedövningsutrustningen.

| 3.10 | Ett kompetensbevis kommer att krävas för personal som deltar i avlivning och därmed sammanhängande verksamhet:






  a) | Hantering och vård av djur innan de hålls fast. |
| --- | --- | --- |

3.10

Ett kompetensbevis kommer att krävas för personal som deltar i avlivning och därmed sammanhängande verksamhet:

a)

Hantering och vård av djur innan de hålls fast.

| b) | Fasthållning av djur för bedövning eller avlivning. |
| --- | --- |

b)

Fasthållning av djur för bedövning eller avlivning.

| c) | Bedövning av djur. |
| --- | --- |

c)

Bedövning av djur.

| d) | Bedöming av att bedövningen sker effektivt. |
| --- | --- |

d)

Bedöming av att bedövningen sker effektivt.

| e) | Fjättring eller upphängning av levande djur. |
| --- | --- |

e)

Fjättring eller upphängning av levande djur.

| f) | Avblodning av levande djur. |
| --- | --- |

f)

Avblodning av levande djur.

| g) | Avlivning av pälsdjur. |
| --- | --- |

g)

Avlivning av pälsdjur.

| 3.11 | Instruktioner för användning och underhåll måste åtfölja produkter som marknadsförs som fixerings- eller bedövningsutrustning, och de måste utformas på ett sätt som säkerställer ett optimalt djurskydd. I synnerhet bör djur- och viktkategori samt lämplig metod för att övervaka utrustningens effektivitet framgå. |
| --- | --- |

3.11

Instruktioner för användning och underhåll måste åtfölja produkter som marknadsförs som fixerings- eller bedövningsutrustning, och de måste utformas på ett sätt som säkerställer ett optimalt djurskydd. I synnerhet bör djur- och viktkategori samt lämplig metod för att övervaka utrustningens effektivitet framgå.

| 3.12 | I bilaga II anges tydligt vilka krav som gäller för konstruktion och utformning av samt utrustning i slakterier. Vid tillämpningen av denna förordning ska den behöriga myndigheten i medlemsstaten (som definieras i artikel 4 i förordning (EG) nr 853/2004) godkänna alla slakterier som uppfyller kriterierna ifråga. |
| --- | --- |

3.12

I bilaga II anges tydligt vilka krav som gäller för konstruktion och utformning av samt utrustning i slakterier. Vid tillämpningen av denna förordning ska den behöriga myndigheten i medlemsstaten (som definieras i artikel 4 i förordning (EG) nr 853/2004) godkänna alla slakterier som uppfyller kriterierna ifråga.

| 3.13 | Aktörerna ska se till att driftsbestämmelserna för slakterier i bilaga III följs. Trots artikel 3.1 är följande metoder för fasthållning förbjudna:






  a) | Upphängning eller upphissning av djur från fötter eller ben. |
| --- | --- | --- |

3.13

Aktörerna ska se till att driftsbestämmelserna för slakterier i bilaga III följs. Trots artikel 3.1 är följande metoder för fasthållning förbjudna:

a)

Upphängning eller upphissning av djur från fötter eller ben.

| b) | Mekanisk fastspänning av djurens fötter eller ben. |
| --- | --- |

b)

Mekanisk fastspänning av djurens fötter eller ben.

| c) | Bryta ben, skära av benligament eller göra djur blinda. |
| --- | --- |

c)

Bryta ben, skära av benligament eller göra djur blinda.

| d) | Skära ryggmärgen, t.ex. med en puntilla eller en dolk. |
| --- | --- |

d)

Skära ryggmärgen, t.ex. med en puntilla eller en dolk.

| e) | Användning av elektrisk ström om den inte bedövar eller dödar djuren under kontrollerade förhållanden, särskilt varje användning av elektrisk ström som inte omsluter djurets hjärna. |
| --- | --- |

e)

Användning av elektrisk ström om den inte bedövar eller dödar djuren under kontrollerade förhållanden, särskilt varje användning av elektrisk ström som inte omsluter djurets hjärna.

Punkterna a och b ska dock inte tillämpas på fjättring av fjäderfä.

| 3.14 | Aktörerna ska se till att slaktprocessen övervakas, för att verifiera och bekräfta att djur som ska avlivas bedövats effektivt under perioden mellan bedövningsprocessen och dödförklaringen. Namnet på den slaktansvarige måste framgå. Ett separat övervakningsförfarande ska införas på varje slaktlinje där olika bedövningsutrustning används. |
| --- | --- |

3.14

Aktörerna ska se till att slaktprocessen övervakas, för att verifiera och bekräfta att djur som ska avlivas bedövats effektivt under perioden mellan bedövningsprocessen och dödförklaringen. Namnet på den slaktansvarige måste framgå. Ett separat övervakningsförfarande ska införas på varje slaktlinje där olika bedövningsutrustning används.

| 3.15 | Aktörerna ska för varje slakteri utse en djurskyddsansvarig som ansvarar för att bestämmelserna i denna förordning följs. Detta ska inte gälla för slakterier med mindre än 1 000 djurenheter eller 150 000 fjäderfäenheter per år. |
| --- | --- |

3.15

Aktörerna ska för varje slakteri utse en djurskyddsansvarig som ansvarar för att bestämmelserna i denna förordning följs. Detta ska inte gälla för slakterier med mindre än 1 000 djurenheter eller 150 000 fjäderfäenheter per år.

| 3.16 | Förslaget syftar till att utöka djurskyddsansvaret för behöriga myndigheter som avlivar djur i sjukdomsbekämpningssyfte (t.ex. fågelinfluensa eller mul- och klövsjuka) gentemot allmänheten. Förslaget kommer i synnerhet att kräva bättre planering, tillsyn och rapportering. |
| --- | --- |

3.16

Förslaget syftar till att utöka djurskyddsansvaret för behöriga myndigheter som avlivar djur i sjukdomsbekämpningssyfte (t.ex. fågelinfluensa eller mul- och klövsjuka) gentemot allmänheten. Förslaget kommer i synnerhet att kräva bättre planering, tillsyn och rapportering.

| 3.17 | Vid nödavlivning ska den person som ansvarar för de berörda djuren vidta alla nödvändiga åtgärder för att avliva djuren så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

3.17

Vid nödavlivning ska den person som ansvarar för de berörda djuren vidta alla nödvändiga åtgärder för att avliva djuren så snabbt som möjligt.

| 3.18 | Varje medlemsstat ska utse ett nationellt referenscentrum, som bl.a. ska tillhandahålla kompetent stöd till officiella inspektörer samt teknisk och vetenskaplig expertis. |
| --- | --- |

3.18

Varje medlemsstat ska utse ett nationellt referenscentrum, som bl.a. ska tillhandahålla kompetent stöd till officiella inspektörer samt teknisk och vetenskaplig expertis.

4.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

| 4.1 | Undantaget för små slakterier i artikel 14 är befogat och nödvändigt för att säkerställa att de små slakterierna kan fortsätta sin verksamhet och betjäna de lokala marknaderna. |
| --- | --- |

4.1

Undantaget för små slakterier i artikel 14 är befogat och nödvändigt för att säkerställa att de små slakterierna kan fortsätta sin verksamhet och betjäna de lokala marknaderna.

| 4.2 | De officiella veterinärernas roll bör utvidgas till övervakning av att djurskyddsbestämmelserna i denna förordning följs, särskilt i fråga om kontroll av det arbete som utförs av den djurskyddsansvarige. Den officielle veterinären ska omedelbart delges eventuella förändringar avseende standardrutinerna. |
| --- | --- |

4.2

De officiella veterinärernas roll bör utvidgas till övervakning av att djurskyddsbestämmelserna i denna förordning följs, särskilt i fråga om kontroll av det arbete som utförs av den djurskyddsansvarige. Den officielle veterinären ska omedelbart delges eventuella förändringar avseende standardrutinerna.

| 4.3 | En vetenskaplig expertgrupp bör inrättas för att granska och utarbeta riktlinjer för god praxis angående de bedövningsmetoder som tas upp i bilaga I. |
| --- | --- |

4.3

En vetenskaplig expertgrupp bör inrättas för att granska och utarbeta riktlinjer för god praxis angående de bedövningsmetoder som tas upp i bilaga I.

| 4.4 | Förslaget i artikel 4.2 om att tillåta undantag för rituell slakt är oförenligt med det övergripande syftet med förordningen, dvs. att förbättra djurskyddet vid slakt. Innovativ teknik, t.ex. utrustning för att säkerställa bedövningens verkan (Stun Assurance Monitor), gör det möjligt för dem som önskar genomföra en slakt med elektrisk bedövning, i enlighet med reglerna för skäktning, att exakt kontrollera vilken elchock djuret ges. Härigenom säkerställer man att djuret är ordentligt bedövat men fortfarande lever vid tidpunkten för slakten. Utrustningen registrerar samtliga genomförda bedövningar samt vilken spänning som använts och kan på så sätt verkligen bidra till djurskyddet. Införandet av ett märkningssystem där slaktmetoden anges torde dessutom främja användningen av sådana övervakningsmonitorer. Det är viktigt att kommissionen aktivt stöder forskning kring system genom vilka religiösa grupper kan övertygas om att använda bedövning, för att på så sätt värna djurskyddet vid slakt. |
| --- | --- |

4.4

Förslaget i artikel 4.2 om att tillåta undantag för rituell slakt är oförenligt med det övergripande syftet med förordningen, dvs. att förbättra djurskyddet vid slakt. Innovativ teknik, t.ex. utrustning för att säkerställa bedövningens verkan (Stun Assurance Monitor), gör det möjligt för dem som önskar genomföra en slakt med elektrisk bedövning, i enlighet med reglerna för skäktning, att exakt kontrollera vilken elchock djuret ges. Härigenom säkerställer man att djuret är ordentligt bedövat men fortfarande lever vid tidpunkten för slakten. Utrustningen registrerar samtliga genomförda bedövningar samt vilken spänning som använts och kan på så sätt verkligen bidra till djurskyddet. Införandet av ett märkningssystem där slaktmetoden anges torde dessutom främja användningen av sådana övervakningsmonitorer. Det är viktigt att kommissionen aktivt stöder forskning kring system genom vilka religiösa grupper kan övertygas om att använda bedövning, för att på så sätt värna djurskyddet vid slakt.

| 4.5 | Det är viktigt att riktlinjer för god praxis utarbetas i samråd med de olika aktörerna och läggs fram för godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

4.5

Det är viktigt att riktlinjer för god praxis utarbetas i samråd med de olika aktörerna och läggs fram för godkännande av kommissionen.

| 4.6 | Små slakterier har på senare tid tvingats lägga stora belopp på att uppgradera verksamheten för att kunna uppfylla kraven i ”hygienpaketet”. För att verksamheterna ska kunna klara denna finansiella börda bör medel ställas till buds som kan bidra till att täcka de utgifter som förordningen innebär. |
| --- | --- |

4.6

Små slakterier har på senare tid tvingats lägga stora belopp på att uppgradera verksamheten för att kunna uppfylla kraven i ”hygienpaketet”. För att verksamheterna ska kunna klara denna finansiella börda bör medel ställas till buds som kan bidra till att täcka de utgifter som förordningen innebär.

| 4.7 | Inrättandet av referenscentrum bör vara förenligt med och kopplas till de existerande vetenskapliga och forskningsrelaterade instanserna i medlemsstaten. Det är viktigt att man undviker dubbelarbete och avsätter tillräckliga ekonomiska resurser för att systemet ska kunna fungera effektivt. Utbildningsprogrammen bör harmoniseras på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.7

Inrättandet av referenscentrum bör vara förenligt med och kopplas till de existerande vetenskapliga och forskningsrelaterade instanserna i medlemsstaten. Det är viktigt att man undviker dubbelarbete och avsätter tillräckliga ekonomiska resurser för att systemet ska kunna fungera effektivt. Utbildningsprogrammen bör harmoniseras på EU-nivå.

| 4.8 | Vid utarbetandet av riktlinjer för god praxis beträffande hantering och skötsel av djur bör hänsyn tas till åsikterna bland de yrkesverksamma som har åtminstone fem års oavbruten praktisk erfarenhet på området samt till den akademiska världens syn på hanteringen och skötseln av djur. Detta bör även uppmärksammas i kurser för kompetensbevis på området. |
| --- | --- |

4.8

Vid utarbetandet av riktlinjer för god praxis beträffande hantering och skötsel av djur bör hänsyn tas till åsikterna bland de yrkesverksamma som har åtminstone fem års oavbruten praktisk erfarenhet på området samt till den akademiska världens syn på hanteringen och skötseln av djur. Detta bör även uppmärksammas i kurser för kompetensbevis på området.

| 4.9 | Till och med den 31 december 2014 får medlemsstaterna, efter ett positivt utlåtande från den officielle veterinären, utfärda kompetensbevis utan avläggande av prov till personer som kan uppvisa fem års relevant oavbruten yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

4.9

Till och med den 31 december 2014 får medlemsstaterna, efter ett positivt utlåtande från den officielle veterinären, utfärda kompetensbevis utan avläggande av prov till personer som kan uppvisa fem års relevant oavbruten yrkeserfarenhet.

| 4.10 | Kommittén välkomnar speciellt artikel 4.1, som föreskriver att djur endast får avlivas med metoder som garanterar att djuren dör omedelbart eller efter bedövning, och menar att det är den viktigaste artikeln. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén välkomnar speciellt artikel 4.1, som föreskriver att djur endast får avlivas med metoder som garanterar att djuren dör omedelbart eller efter bedövning, och menar att det är den viktigaste artikeln.

| 4.11 | Kommittén ställer sig också positiv till förslaget i artikel 8 om att bedövningsutrustning inte får släppas ut på marknaden utan lämpliga anvisningar om användning och underhåll på ett sätt som garanterar optimala djurskyddsförhållanden. Forskning bör bedrivas för att ta fram ett automatiskt övervakningssystem. Förordningen specificerar inte vilken typ av licens som ska användas för att säkerställa att bedövningsutrustning som släpps ut på marknaden har kontrollerats av en oberoende instans i syfte att verifiera de av tillverkaren angivna egenskaperna. |
| --- | --- |

4.11

Kommittén ställer sig också positiv till förslaget i artikel 8 om att bedövningsutrustning inte får släppas ut på marknaden utan lämpliga anvisningar om användning och underhåll på ett sätt som garanterar optimala djurskyddsförhållanden. Forskning bör bedrivas för att ta fram ett automatiskt övervakningssystem. Förordningen specificerar inte vilken typ av licens som ska användas för att säkerställa att bedövningsutrustning som släpps ut på marknaden har kontrollerats av en oberoende instans i syfte att verifiera de av tillverkaren angivna egenskaperna.

| 4.12 | Kommittén anser att import från tredje länder bör uppfylla samma normer för att inte snedvrida konkurrensen. Denna fråga behandlas i artikel 10 men måste förstärkas och förtydligas. Det krävs även en avsiktsförklaring om att en sådan politik kommer att genomföras. |
| --- | --- |

4.12

Kommittén anser att import från tredje länder bör uppfylla samma normer för att inte snedvrida konkurrensen. Denna fråga behandlas i artikel 10 men måste förstärkas och förtydligas. Det krävs även en avsiktsförklaring om att en sådan politik kommer att genomföras.

| 4.13 | Kommittén stöder de viktigaste principerna i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.13

Kommittén stöder de viktigaste principerna i förslaget till förordning.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/69

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg”

KOM(2008) 359 slutlig

2009/C 218/15

Den 17 juni 2008 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 december 2008. Föredragande var Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS. Medföredragande var Ana BONTEA.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 130 röster för, 1 emot och 4 nedlagda röster.

1.   Slutsatser: Hantering av invandringen

Slutsatser: Hantering av invandringen

| 1.1 | EESK har föreslagit att Europeiska unionens råd vid beslut som gäller invandringspolitiken ska överge kravet på enhällighet och anta beslut med kvalificerad majoritet samt att medbeslutandeförfarandet med Europaparlamentet tillämpas. Kommittén rekommenderar att Lissabonfördraget inkluderar invandringslagstiftningen i det ordinarie förfarandet. Rådande omständigheter kan leda till att antagandet av Lissabonfördraget blir försenat. Därför vill kommittén upprepa sitt förslag till rådet om att anta övergångsförfarandet, så att systemet med kvalificerad majoritet och medbeslutandeförfarande kan träda i kraft snabbare. |
| --- | --- |

1.1

EESK har föreslagit att Europeiska unionens råd vid beslut som gäller invandringspolitiken ska överge kravet på enhällighet och anta beslut med kvalificerad majoritet samt att medbeslutandeförfarandet med Europaparlamentet tillämpas. Kommittén rekommenderar att Lissabonfördraget inkluderar invandringslagstiftningen i det ordinarie förfarandet. Rådande omständigheter kan leda till att antagandet av Lissabonfördraget blir försenat. Därför vill kommittén upprepa sitt förslag till rådet om att anta övergångsförfarandet, så att systemet med kvalificerad majoritet och medbeslutandeförfarande kan träda i kraft snabbare.

| 1.2 | I kommitténs yttranden pläderas för att man i invandringspolitiken och -lagstiftningen till fullo måste respektera mänskliga rättigheter för alla, lika behandling och icke-diskriminering. För att stärka detta mål föreslår EESK att två nya gemensamma principer införs, nämligen principen om de grundläggande rättigheterna samt principen om rättsstaten och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

1.2

I kommitténs yttranden pläderas för att man i invandringspolitiken och -lagstiftningen till fullo måste respektera mänskliga rättigheter för alla, lika behandling och icke-diskriminering. För att stärka detta mål föreslår EESK att två nya gemensamma principer införs, nämligen principen om de grundläggande rättigheterna samt principen om rättsstaten och de grundläggande friheterna.

mänskliga rättigheter

föreslår EESK att två nya gemensamma principer införs, nämligen principen om de grundläggande rättigheterna samt principen om rättsstaten och de grundläggande friheterna

| 1.3 | EESK understryker behovet av att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna upprättar och utvecklar en mekanism för samråd med alla berörda parter, först och främst med arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer), men även med det civila samhället, invandrarorganisationer, vetenskaplig expertis och internationella organisationer. För att strukturera denna medverkan och stärka EESK:s roll har kommittén antagit ett yttrande (1) om inrättande av ett europeiskt integrationsforum. |
| --- | --- |

1.3

EESK understryker behovet av att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna upprättar och utvecklar en mekanism för samråd med alla berörda parter, först och främst med arbetsmarknadens parter (fackföreningar och arbetsgivarorganisationer), men även med det civila samhället, invandrarorganisationer, vetenskaplig expertis och internationella organisationer. För att strukturera denna medverkan och stärka EESK:s roll har kommittén antagit ett yttrande (1) om inrättande av ett europeiskt integrationsforum.

samråd med alla berörda parter

1

europeiskt integrationsforum

| 1.4 | Det är flera år sedan kommissionen föreslog en öppen samordningsmetod. Förslaget fick stöd av EESK (2) och parlamentet men antogs inte av rådet. EESK stöder kommissionens förslag till en gemensam metod och ser det som ett första steg mot att inrätta en öppen samordningsmetod. Enligt kommittén bör de gemensamma principerna omvandlas till gemensamma målindikatorer som ska ingå i de nationella”invandringsprofilerna”. Varje medlemsstat utarbetar en årsrapport och kommissionen tar fram en samlad årsrapport som vidarebefordras till Europaparlamentet. I den här processen bör man också samråda med EESK. Vid Europeiska rådets vårmöte kan man göra en politisk bedömning utifrån kommissionens rapport och utarbeta rekommendationer. |
| --- | --- |

1.4

Det är flera år sedan kommissionen föreslog en öppen samordningsmetod. Förslaget fick stöd av EESK (2) och parlamentet men antogs inte av rådet. EESK stöder kommissionens förslag till en gemensam metod och ser det som ett första steg mot att inrätta en öppen samordningsmetod. Enligt kommittén bör de gemensamma principerna omvandlas till gemensamma målindikatorer som ska ingå i de nationella”invandringsprofilerna”. Varje medlemsstat utarbetar en årsrapport och kommissionen tar fram en samlad årsrapport som vidarebefordras till Europaparlamentet. I den här processen bör man också samråda med EESK. Vid Europeiska rådets vårmöte kan man göra en politisk bedömning utifrån kommissionens rapport och utarbeta rekommendationer.

öppen samordningsmetod

2

gemensam metod

öppen samordningsmetod

gemensamma målindikatorer

nationella

invandringsprofilerna

I den här processen bör man också samråda med EESK

Europeiska rådets vårmöte

| 1.5 | Arbetsmarknadsparterna, det civila samhällets organisationer och de nationella parlamenten kommer att involveras i arbetet med årsrapporter från respektive medlemsstat, i enlighet med den enskilda medlemsstatens förfaranden. EESK framhåller också att det är viktigt att offentliggöra, främja och öka medborgarnas kunskap om årsrapporten. |
| --- | --- |

1.5

Arbetsmarknadsparterna, det civila samhällets organisationer och de nationella parlamenten kommer att involveras i arbetet med årsrapporter från respektive medlemsstat, i enlighet med den enskilda medlemsstatens förfaranden. EESK framhåller också att det är viktigt att offentliggöra, främja och öka medborgarnas kunskap om årsrapporten.

| 1.6 | Kommittén anser att en öppen samordningsmetod är det lämpligaste sättet att se till att medlemsstaternas politik samordnas. Metoden bör användas för få medlemsstaterna att tillsammans uppnå de mål som fastställdes i Tammerfors och på så vis skapa ett Europa med frihet, säkerhet och rättvisa. Den öppna samordningsmetoden bör genomföras utan att det leder till en försening av den rättsliga ram som fastställdes i Lissabonfördraget och bekräftades vid rådets möten i Tammerfors och Haag. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén anser att en öppen samordningsmetod är det lämpligaste sättet att se till att medlemsstaternas politik samordnas. Metoden bör användas för få medlemsstaterna att tillsammans uppnå de mål som fastställdes i Tammerfors och på så vis skapa ett Europa med frihet, säkerhet och rättvisa. Den öppna samordningsmetoden bör genomföras utan att det leder till en försening av den rättsliga ram som fastställdes i Lissabonfördraget och bekräftades vid rådets möten i Tammerfors och Haag.

utan att det leder till en försening av den rättsliga ram

| 1.7 | Kommittén hoppas att EU kommer att få en adekvat, gemensam lagstiftning med en hög grad av harmonisering som syftar till att kanalisera invandringen med hjälp av rättsliga förfaranden som är flexibla och öppna, så att tredjelandsmedborgarna får en rättvis behandling, med rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén hoppas att EU kommer att få en adekvat, gemensam lagstiftning med en hög grad av harmonisering som syftar till att kanalisera invandringen med hjälp av rättsliga förfaranden som är flexibla och öppna, så att tredjelandsmedborgarna får en rättvis behandling, med rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas.

| 1.8 | Enligt kommitténs uppfattning skulle ett samarbete mellan myndigheter och arbetsmarknadsparter göra det möjligt för ett avsevärt antal personer som i dag arbetar olagligt att reglera sin situation ur administrativ synpunkt så att deras jobb blir lagliga. |
| --- | --- |

1.8

Enligt kommitténs uppfattning skulle ett samarbete mellan myndigheter och arbetsmarknadsparter göra det möjligt för ett avsevärt antal personer som i dag arbetar olagligt att reglera sin situation ur administrativ synpunkt så att deras jobb blir lagliga.

| 1.9 | Det är nödvändigt att förbättra samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna, där den finansiella aspekten spelar en betydande roll. Följaktligen bör man använda sig av de medel som finns i det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2007–2013)” för att dela bördan och komplettera medlemsstaternas budgetresurser. |
| --- | --- |

1.9

Det är nödvändigt att förbättra samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna, där den finansiella aspekten spelar en betydande roll. Följaktligen bör man använda sig av de medel som finns i det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2007–2013)” för att dela bördan och komplettera medlemsstaternas budgetresurser.

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Meddelandet syftar till att uppmuntra rådet att anta ett antal gemensamma politiska principer som vägledning i arbetet med att utveckla framtidens gemensamma invandringspolitik. Arbetet ingår i en omfattande politisk process, där man lägger den politiska grunden till det nya fleråriga politiska program för frihet, säkerhet och rättvisa som ska ersätta Haagprogrammet. Det nya programmet kommer att tas fram under det svenska ordförandeskapet andra halvåret 2009. |
| --- | --- |

2.1

Meddelandet syftar till att uppmuntra rådet att anta ett antal gemensamma politiska principer som vägledning i arbetet med att utveckla framtidens gemensamma invandringspolitik. Arbetet ingår i en omfattande politisk process, där man lägger den politiska grunden till det nya fleråriga politiska program för frihet, säkerhet och rättvisa som ska ersätta Haagprogrammet. Det nya programmet kommer att tas fram under det svenska ordförandeskapet andra halvåret 2009.

| 2.2 | Under det franska ordförandeskapet verkade man för att rådet skulle godkänna den europeiska pakten för invandring och asyl (3) för att ge ny politisk drivkraft åt denna politik och förbättra samarbetet mellan regeringarna. |
| --- | --- |

2.2

Under det franska ordförandeskapet verkade man för att rådet skulle godkänna den europeiska pakten för invandring och asyl (3) för att ge ny politisk drivkraft åt denna politik och förbättra samarbetet mellan regeringarna.

3

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar att kommissionen genom sitt meddelande försöker förbättra EU:s samarbete och samordning av invandringspolitiken och anser att det är viktigt att höja mervärdet av en gemensam invandringspolitik och förstärka den aktiva roll som kommissionen måste ha. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar att kommissionen genom sitt meddelande försöker förbättra EU:s samarbete och samordning av invandringspolitiken och anser att det är viktigt att höja mervärdet av en gemensam invandringspolitik och förstärka den aktiva roll som kommissionen måste ha.

| 3.2 | Kommittén borde ha rådfrågats av det franska ordförandeskapet om den europeiska pakten för invandring och asyl. EESK menar att tyngdpunkten i kommissionens strategi ligger på behovet av att stärka gemenskapens metod, och att tyngdpunkten i rådets slutsatser ligger på samarbetet mellan regeringarna. Kommittén välkomnar idén om ett närmare samarbete mellan regeringarna och föreslår att rådet stöder kommissionens initiativrätt samt ger parlamentet och EESK en aktivare roll i arbetet med att utforma invandringspolitiken. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén borde ha rådfrågats av det franska ordförandeskapet om den europeiska pakten för invandring och asyl. EESK menar att tyngdpunkten i kommissionens strategi ligger på behovet av att stärka gemenskapens metod, och att tyngdpunkten i rådets slutsatser ligger på samarbetet mellan regeringarna. Kommittén välkomnar idén om ett närmare samarbete mellan regeringarna och föreslår att rådet stöder kommissionens initiativrätt samt ger parlamentet och EESK en aktivare roll i arbetet med att utforma invandringspolitiken.

| 3.3 | I meddelandet noteras att en gemensam invandringspolitik är en av de viktigaste prioriteringarna för EU. Som vägledning för den här politiken bör man ha en samordnad och integrerad strategi såväl på gemenskapsnivå som på nationell och regional nivå, och den bör utformas i en anda av partnerskap och solidaritet mellan medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen föreslår ett antal politiskt bindande gemensamma principer som rådet ska enas om. Principerna ska sedan förverkligas med hjälp av specifika åtgärder, gemensamma metoder och en övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

3.3

I meddelandet noteras att en gemensam invandringspolitik är en av de viktigaste prioriteringarna för EU. Som vägledning för den här politiken bör man ha en samordnad och integrerad strategi såväl på gemenskapsnivå som på nationell och regional nivå, och den bör utformas i en anda av partnerskap och solidaritet mellan medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen föreslår ett antal politiskt bindande gemensamma principer som rådet ska enas om. Principerna ska sedan förverkligas med hjälp av specifika åtgärder, gemensamma metoder och en övervakningsmekanism.

politiskt bindande gemensamma principer

specifika åtgärder, gemensamma metoder och en övervakningsmekanism

| 3.4 | EESK stöder i huvudsak dessa mål. |
| --- | --- |

3.4

EESK stöder i huvudsak dessa mål.

| 3.5 | EESK har föreslagit (4) att Europeiska unionens råd ska överge kravet på enhällighet när det gäller invandringspolitiken och anta beslut med kvalificerad majoritet och genom medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

3.5

EESK har föreslagit (4) att Europeiska unionens råd ska överge kravet på enhällighet när det gäller invandringspolitiken och anta beslut med kvalificerad majoritet och genom medbeslutandeförfarandet.

4

| 3.6 | I sina yttranden har kommittén pläderat för att man i invandringspolitiken och -lagstiftningen till fullo måste respektera mänskliga rättigheter för alla, lika behandling och icke-diskriminering. Kommittén håller därför med kommissionen om att invandringspolitiken ”bör bygga på de universella värderingar vad gäller mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet som EU står för, och också till fullo respektera stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

3.6

I sina yttranden har kommittén pläderat för att man i invandringspolitiken och -lagstiftningen till fullo måste respektera mänskliga rättigheter för alla, lika behandling och icke-diskriminering. Kommittén håller därför med kommissionen om att invandringspolitiken ”bör bygga på de universella värderingar vad gäller mänsklig värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet som EU står för, och också till fullo respektera stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna”.

mänskliga rättigheter

universella värderingar

| 3.7 | När Lissabonfördraget träder i kraft är det första gången någonsin under den europeiska integrationen som man officiellt erkänner att stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna är rättsligt bindande för medlemsstaterna och EU:s institutioner när de ska anta och genomföra gemenskapslagstiftningen. Såväl EU:s institutioner som medlemsstaterna blir tvungna att se till att de grundläggande rättigheterna efterlevs inom alla politiska områden, inbegripet de som rör områdena frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

3.7

När Lissabonfördraget träder i kraft är det första gången någonsin under den europeiska integrationen som man officiellt erkänner att stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna är rättsligt bindande för medlemsstaterna och EU:s institutioner när de ska anta och genomföra gemenskapslagstiftningen. Såväl EU:s institutioner som medlemsstaterna blir tvungna att se till att de grundläggande rättigheterna efterlevs inom alla politiska områden, inbegripet de som rör områdena frihet, säkerhet och rättvisa.

| 3.8 | Enligt artikel 47 i fördraget om Europeiska unionen, såsom det anförs i Lissabonfördraget, ska unionen vara ”en juridisk person”. I sin nya egenskap av juridisk person ska unionen enligt artikel 6.2 i samma fördrag ”ansluta sig till europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna”. |
| --- | --- |

3.8

Enligt artikel 47 i fördraget om Europeiska unionen, såsom det anförs i Lissabonfördraget, ska unionen vara ”en juridisk person”. I sin nya egenskap av juridisk person ska unionen enligt artikel 6.2 i samma fördrag ”ansluta sig till europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna”.

| 3.9 | EESK har föreslagit (5) kommissionen, Europaparlamentet och rådet att utrikespolitiken ska främja en internationell ram för migration, baserad på den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, konventionen om civila och politiska rättigheter och konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Den internationella rättsliga ramen bör omfatta ILO:s viktigaste konventioner och FN:s internationella konvention om skydd av alla migrerande arbetares och deras familjers rättigheter. Denna har ännu inte ratificerats av EU:s medlemsstater trots att EESK i ett initiativyttrande (6) har föreslagit att den ska ratificeras. |
| --- | --- |

3.9

EESK har föreslagit (5) kommissionen, Europaparlamentet och rådet att utrikespolitiken ska främja en internationell ram för migration, baserad på den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, konventionen om civila och politiska rättigheter och konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Den internationella rättsliga ramen bör omfatta ILO:s viktigaste konventioner och FN:s internationella konvention om skydd av alla migrerande arbetares och deras familjers rättigheter. Denna har ännu inte ratificerats av EU:s medlemsstater trots att EESK i ett initiativyttrande (6) har föreslagit att den ska ratificeras.

5

en internationell ram för migration

6

| 3.10 | För att stärka detta mål föreslår EESK att två nya gemensamma principer införs, nämligen principen om de grundläggande rättigheterna och principen om rättsstaten och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

3.10

För att stärka detta mål föreslår EESK att två nya gemensamma principer införs, nämligen principen om de grundläggande rättigheterna och principen om rättsstaten och de grundläggande friheterna.

4.   Särskilda kommentarer om grundprinciperna

Särskilda kommentarer om grundprinciperna

| 4.1 | Kommissionen föreslår tio gemensamma principer som den gemensamma invandringspolitiken ska bygga på. Principerna grupperas kring de tre rubrikerna välstånd, solidaritet och säkerhet. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen föreslår tio gemensamma principer som den gemensamma invandringspolitiken ska bygga på. Principerna grupperas kring de tre rubrikerna välstånd, solidaritet och säkerhet.

tio gemensamma principer

välstånd, solidaritet

säkerhet

| 4.2 | EESK noterar dock att de principer som härrör från de grundläggande rättigheterna saknas. Eftersom EU och medlemsstaterna bör respektera mänsklig värdighet i sin invandringspolitik och -lagstiftning (om inresetillstånd, gränser, visum, återvändande, villkor för vistelse etc.), föreslår EESK att man inför en ny rubrik med titeln ”Mänskliga rättigheter”. Den ska inrymma de två nya principerna. |
| --- | --- |

4.2

EESK noterar dock att de principer som härrör från de grundläggande rättigheterna saknas. Eftersom EU och medlemsstaterna bör respektera mänsklig värdighet i sin invandringspolitik och -lagstiftning (om inresetillstånd, gränser, visum, återvändande, villkor för vistelse etc.), föreslår EESK att man inför en ny rubrik med titeln ”Mänskliga rättigheter”. Den ska inrymma de två nya principerna.

Mänskliga rättigheter

två nya principerna

Princip A:   De grundläggande rättigheterna

Princip A:

De grundläggande rättigheterna

| 4.3 | I invandringspolitiken bör EU och medlemsstaterna respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna för att motverka rasism och diskriminering samt stärka principen om likabehandling. Respekten för dessa principer bör utgöra grunden för utformningen av gemenskapens lagstiftning om invandring. |
| --- | --- |

4.3

I invandringspolitiken bör EU och medlemsstaterna respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna för att motverka rasism och diskriminering samt stärka principen om likabehandling. Respekten för dessa principer bör utgöra grunden för utformningen av gemenskapens lagstiftning om invandring.

| 4.4 | I ett nyligen antaget yttrande (7) påpekade EESK att man i framtidens gemensamma invandringslagstiftning mycket väl skulle kunna utgå ifrån de rättigheter och skyldigheter som tredjelandsmedborgarna får enligt förslaget till direktiv om ett enda ansökningsförfarande (KOM(2007) 638 slutlig), när det gäller likabehandling i fråga om lön, arbetsvillkor, föreningsfrihet, yrkesutbildning och annan utbildning. |
| --- | --- |

4.4

I ett nyligen antaget yttrande (7) påpekade EESK att man i framtidens gemensamma invandringslagstiftning mycket väl skulle kunna utgå ifrån de rättigheter och skyldigheter som tredjelandsmedborgarna får enligt förslaget till direktiv om ett enda ansökningsförfarande (KOM(2007) 638 slutlig), när det gäller likabehandling i fråga om lön, arbetsvillkor, föreningsfrihet, yrkesutbildning och annan utbildning.

7

Princip B:   Rättsstaten och de grundläggande friheterna

Princip B:

Rättsstaten och de grundläggande friheterna

| 4.5 | Medlemsstaterna har enats om att EU ska skriva under den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Mot bakgrund av detta menar EESK att de rättsliga garantier som denna konvention innehåller också bör ingå i de gemensamma principerna för invandringspolitiken. På så vis kan man säkerställa att alla invandrare får de rättigheter och garantier som föreskrivs enligt rättsstaten när de bor i EU. |
| --- | --- |

4.5

Medlemsstaterna har enats om att EU ska skriva under den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Mot bakgrund av detta menar EESK att de rättsliga garantier som denna konvention innehåller också bör ingå i de gemensamma principerna för invandringspolitiken. På så vis kan man säkerställa att alla invandrare får de rättigheter och garantier som föreskrivs enligt rättsstaten när de bor i EU.

5.   De gemensamma grundprinciperna för den framtida utformningen av den gemensamma invandringspolitiken (Europeiska kommissionens förslag)

De gemensamma grundprinciperna för den framtida utformningen av den gemensamma invandringspolitiken

| 5.1 | Välstånd: den lagliga invandringens bidrag till EU:s socioekonomiska utveckling |
| --- | --- |

5.1

Välstånd: den lagliga invandringens bidrag till EU:s socioekonomiska utveckling

Välstånd:

| 5.2 | Kommissionen framhåller att den lagliga invandringen har bidragit till EU:s socioekonomiska utveckling. EESK har upprepade gånger uttalat sig om invandringens positiva effekter på samhället i de europeiska värdländerna med hänsyn till utmaningarna i Lissabonstrategin. Kommittén hoppas därför att de övergångsbestämmelser som gäller medborgare i de nya medlemsstaterna snart ska upphöra. |
| --- | --- |

5.2

Kommissionen framhåller att den lagliga invandringen har bidragit till EU:s socioekonomiska utveckling. EESK har upprepade gånger uttalat sig om invandringens positiva effekter på samhället i de europeiska värdländerna med hänsyn till utmaningarna i Lissabonstrategin. Kommittén hoppas därför att de övergångsbestämmelser som gäller medborgare i de nya medlemsstaterna snart ska upphöra.

| 5.3 | Avsnittet om välstånd innehåller följande tre principer. |
| --- | --- |

5.3

Avsnittet om välstånd innehåller följande tre principer.

välstånd

Princip 1:   Tydliga regler och lika villkor

Princip 1:

Tydliga regler och lika villkor

| 5.4 | Kommittén hoppas att EU kommer att få en adekvat, gemensam lagstiftning med en hög grad av harmonisering som syftar till att kanalisera invandringen med hjälp av rättsliga förfaranden som är flexibla och öppna, så att tredjelandsmedborgarna får en rättvis behandling, med rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén hoppas att EU kommer att få en adekvat, gemensam lagstiftning med en hög grad av harmonisering som syftar till att kanalisera invandringen med hjälp av rättsliga förfaranden som är flexibla och öppna, så att tredjelandsmedborgarna får en rättvis behandling, med rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas.

| 5.5 | EU måste samarbeta med ursprungsländerna för att kunna hantera migrationsströmmarna. EESK antog nyligen två yttranden (8) som innehåller förslag om att förbättra samarbetet mellan ursprungsländerna och de europeiska värdländerna. |
| --- | --- |

5.5

EU måste samarbeta med ursprungsländerna för att kunna hantera migrationsströmmarna. EESK antog nyligen två yttranden (8) som innehåller förslag om att förbättra samarbetet mellan ursprungsländerna och de europeiska värdländerna.

8

| 5.6 | Den gemensamma viseringspolitiken bör tillämpas mer flexibelt, eftersom den ofta är ett hinder i hanteringen av lagliga migrationsströmmar. |
| --- | --- |

5.6

Den gemensamma viseringspolitiken bör tillämpas mer flexibelt, eftersom den ofta är ett hinder i hanteringen av lagliga migrationsströmmar.

Princip 2:   Matcha kompetens och behov

Princip 2:

Matcha kompetens och behov

| 5.7 | Mot bakgrund av Lissabonstrategin bör invandring av ekonomiska skäl matcha en gemensam behovsbaserad bedömning av EU:s arbetsmarknader på alla nivåer och inom alla sektorer för att stärka principen om gemenskapspreferens. |
| --- | --- |

5.7

Mot bakgrund av Lissabonstrategin bör invandring av ekonomiska skäl matcha en gemensam behovsbaserad bedömning av EU:s arbetsmarknader på alla nivåer och inom alla sektorer för att stärka principen om gemenskapspreferens.

| 5.8 | När det gäller utvärderingen av behovet av kvalificerad arbetskraft i EU och medlemsstaterna fram till 2020 framförde EESK i ett yttrande (9) för en kort tid sedan ett antal förslag med anknytning till direktivet om blått kort. |
| --- | --- |

5.8

När det gäller utvärderingen av behovet av kvalificerad arbetskraft i EU och medlemsstaterna fram till 2020 framförde EESK i ett yttrande (9) för en kort tid sedan ett antal förslag med anknytning till direktivet om blått kort.

9

| 5.9 | Kommissionen föreslår att man ska upprätta ”invandringsprofiler” som ger information om invandrarnas deltagande på den nationella arbetsmarknaden. Kommittén anser att nationella uppgifter och EU-uppgifter om migrationsströmmar och arbetsmarknader bör förbättras. Konceptet invandringsprofiler bör dock vara flexibelt och man bör ta hänsyn till arbetstagarens förutsättningar att anpassa sig. |
| --- | --- |

5.9

Kommissionen föreslår att man ska upprätta ”invandringsprofiler” som ger information om invandrarnas deltagande på den nationella arbetsmarknaden. Kommittén anser att nationella uppgifter och EU-uppgifter om migrationsströmmar och arbetsmarknader bör förbättras. Konceptet invandringsprofiler bör dock vara flexibelt och man bör ta hänsyn till arbetstagarens förutsättningar att anpassa sig.

| 5.10 | EESK vill poängtera vikten av språkkunskaper och yrkesutbildning för invandrande arbetstagare. Detta är avgörande för att de ska kunna få arbete och ha lättare att anpassa sig till förändringar på arbetsmarknaden. Dessutom är det viktigt att erkänna yrkeskvalifikationer som förvärvats utanför EU. |
| --- | --- |

5.10

EESK vill poängtera vikten av språkkunskaper och yrkesutbildning för invandrande arbetstagare. Detta är avgörande för att de ska kunna få arbete och ha lättare att anpassa sig till förändringar på arbetsmarknaden. Dessutom är det viktigt att erkänna yrkeskvalifikationer som förvärvats utanför EU.

| 5.11 | EESK stöder kommissionens mål att främja entreprenörskap bland invandrare. För att kunna nå detta mål måste man dock undanröja de hinder som fortfarande finns i den nationella lagstiftningen om invandring. |
| --- | --- |

5.11

EESK stöder kommissionens mål att främja entreprenörskap bland invandrare. För att kunna nå detta mål måste man dock undanröja de hinder som fortfarande finns i den nationella lagstiftningen om invandring.

| 5.12 | Eftersom det är arbetstagare med invandrarbakgrund som löper störst risk att förlora sina jobb, behövs det åtgärder som gör att fler får sysselsättning. Åtgärderna bör särskilt inriktas på kvinnor och personer med särskilda svårigheter. |
| --- | --- |

5.12

Eftersom det är arbetstagare med invandrarbakgrund som löper störst risk att förlora sina jobb, behövs det åtgärder som gör att fler får sysselsättning. Åtgärderna bör särskilt inriktas på kvinnor och personer med särskilda svårigheter.

| 5.13 | I direktivet om sanktioner mot arbetsgivare föreskrivs åtgärder för att bekämpa illegal sysselsättning. EESK anser att åtgärderna bör kombineras med incitament och en aktiv politik för att reglera och legalisera anställning av invandrare. För att man ska uppnå detta måste både den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen bli mer flexibla och knytas närmare utvecklingen på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att utveckla och stärka samrådet med arbetsmarknadens parter och föra en verklig social dialog. |
| --- | --- |

5.13

I direktivet om sanktioner mot arbetsgivare föreskrivs åtgärder för att bekämpa illegal sysselsättning. EESK anser att åtgärderna bör kombineras med incitament och en aktiv politik för att reglera och legalisera anställning av invandrare. För att man ska uppnå detta måste både den nationella lagstiftningen och gemenskapslagstiftningen bli mer flexibla och knytas närmare utvecklingen på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att utveckla och stärka samrådet med arbetsmarknadens parter och föra en verklig social dialog.

| 5.14 | Man måste se till att utvecklingen följer de bestämmelser som antagits av Internationella arbetsorganisationen (ILO), särskilt ILO:s konventioner om migrerande arbetstagare (C 97 och C 143). |
| --- | --- |

5.14

Man måste se till att utvecklingen följer de bestämmelser som antagits av Internationella arbetsorganisationen (ILO), särskilt ILO:s konventioner om migrerande arbetstagare (C 97 och C 143).

Princip 3:   Integration är nyckeln till lyckad invandring

Princip 3:

Integration är nyckeln till lyckad invandring

| 5.15 | EESK har utarbetat ett antal yttranden (10) i syfte att främja integrationspolitiken, och kommittén är därför nöjd med att integration är en av de principer som bär upp invandringspolitiken. De gemensamma grundprinciper som antogs av rådet 2004 bör utgöra grunden i integrationspolitiken. Den första principen går ut på att integration är en ömsesidig process mellan invandrarna och värdsamhället. Kommittén delar kommissionens uppfattning att man ”bör förbättra sin kapacitet att hantera invandringsrelaterad mångfald och stärka den sociala sammanhållningen” i medlemsstaternas samhällen. |
| --- | --- |

5.15

EESK har utarbetat ett antal yttranden (10) i syfte att främja integrationspolitiken, och kommittén är därför nöjd med att integration är en av de principer som bär upp invandringspolitiken. De gemensamma grundprinciper som antogs av rådet 2004 bör utgöra grunden i integrationspolitiken. Den första principen går ut på att integration är en ömsesidig process mellan invandrarna och värdsamhället. Kommittén delar kommissionens uppfattning att man ”bör förbättra sin kapacitet att hantera invandringsrelaterad mångfald och stärka den sociala sammanhållningen” i medlemsstaternas samhällen.

10

gemensamma grundprinciper

bör förbättra sin kapacitet att hantera invandringsrelaterad mångfald och stärka den sociala sammanhållningen

| 5.16 | Kommittén stöder kommissionens förslag och anser att det krävs ny politisk drivkraft från rådet för att man ska lyckas stärka EU:s ramar för integration. EESK har föreslagit konceptet ”medborgarintegration” som bygger på att ”invandrare gradvis skall jämställas med resten av befolkningen, både när det gäller rättigheter och skyldigheter och även när det gäller tillgång till varor och tjänster och medborgarinflytande på lika villkor” (11). Därför måste man se till att invandrare engagerar sig mer socialt och politiskt på lokal och nationell nivå samt EU-nivå. Inför Europeiska konventet lade EESK fram ett yttrande (12) där man föreslog att medborgare från tredjeländer som bor långfristigt i EU ska garanteras EU-medborgarskap. |
| --- | --- |

5.16

Kommittén stöder kommissionens förslag och anser att det krävs ny politisk drivkraft från rådet för att man ska lyckas stärka EU:s ramar för integration. EESK har föreslagit konceptet ”medborgarintegration” som bygger på att ”invandrare gradvis skall jämställas med resten av befolkningen, både när det gäller rättigheter och skyldigheter och även när det gäller tillgång till varor och tjänster och medborgarinflytande på lika villkor” (11). Därför måste man se till att invandrare engagerar sig mer socialt och politiskt på lokal och nationell nivå samt EU-nivå. Inför Europeiska konventet lade EESK fram ett yttrande (12) där man föreslog att medborgare från tredjeländer som bor långfristigt i EU ska garanteras EU-medborgarskap.

invandrare gradvis skall jämställas med resten av befolkningen, både när det gäller rättigheter och skyldigheter och även när det gäller tillgång till varor och tjänster och medborgarinflytande på lika villkor

11

12

EU-medborgarskap

| 5.17 | Kommissionen arbetar för närvarande med att samordna ett nationellt nätverk av kontaktpunkter, vilket har visat sig vara mycket positivt. EESK betonar vikten av att man utbyter och analyserar erfarenheter och god praxis i medlemsstaternas myndigheter samt att rådet inrättar en öppen samordningsmetod, vilket kräver att man utvecklar tillräcklig statistisk kapacitet och gemensamma indikatorer som medlemsstaterna kan använda för att utvärdera resultaten av integrationspolitiken. |
| --- | --- |

5.17

Kommissionen arbetar för närvarande med att samordna ett nationellt nätverk av kontaktpunkter, vilket har visat sig vara mycket positivt. EESK betonar vikten av att man utbyter och analyserar erfarenheter och god praxis i medlemsstaternas myndigheter samt att rådet inrättar en öppen samordningsmetod, vilket kräver att man utvecklar tillräcklig statistisk kapacitet och gemensamma indikatorer som medlemsstaterna kan använda för att utvärdera resultaten av integrationspolitiken.

öppen samordningsmetod

statistisk kapacitet och gemensamma indikatorer

| 5.18 | Integrationsprogram för nyanlända invandrare måste utarbetas. Programmen ska innehålla en lingvistisk del (att lära sig språket), en kulturell och medborgarinriktad del (engagemanget för grundläggande europeiska värden) och ligga inom ramen för särskilda nationella förfaranden, som t.ex.”integrationsprogram, uttryckliga åtaganden om integration, välkomstprogram, nationella planer för medborgarskap och integration, samhällsintroduktion eller orienteringskurser”. |
| --- | --- |

5.18

Integrationsprogram för nyanlända invandrare måste utarbetas. Programmen ska innehålla en lingvistisk del (att lära sig språket), en kulturell och medborgarinriktad del (engagemanget för grundläggande europeiska värden) och ligga inom ramen för särskilda nationella förfaranden, som t.ex.”integrationsprogram, uttryckliga åtaganden om integration, välkomstprogram, nationella planer för medborgarskap och integration, samhällsintroduktion eller orienteringskurser”.

särskilda nationella förfaranden, som t.ex.

integrationsprogram, uttryckliga åtaganden om integration, välkomstprogram, nationella planer för medborgarskap och integration, samhällsintroduktion eller orienteringskurser

| 5.19 | Kommittén har i samarbete med Dublinfonden och arbetsmarknadsparterna undersökt arbetsförhållandena för arbetstagare med invandrarbakgrund (13). Slutsatserna är att heterogenitet på arbetsplatsen ökar möjligheterna både för företag och arbetstagare och att samarbete med arbetsmarknadsparterna bör utgöra ett komplement till lagstiftning och offentlig policy på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

5.19

Kommittén har i samarbete med Dublinfonden och arbetsmarknadsparterna undersökt arbetsförhållandena för arbetstagare med invandrarbakgrund (13). Slutsatserna är att heterogenitet på arbetsplatsen ökar möjligheterna både för företag och arbetstagare och att samarbete med arbetsmarknadsparterna bör utgöra ett komplement till lagstiftning och offentlig policy på arbetsplatsen.

13

| 5.20 | I flera yttranden har kommittén föreslagit att invandrares rättigheter ska ingå i gemenskapslagstiftningen och att invandrare ska bli informerade om sina rättigheter och skyldigheter enligt värdlandets lag. |
| --- | --- |

5.20

I flera yttranden har kommittén föreslagit att invandrares rättigheter ska ingå i gemenskapslagstiftningen och att invandrare ska bli informerade om sina rättigheter och skyldigheter enligt värdlandets lag.

| 5.21 | Med tanke på att vissa rättigheter i medlemsstaterna är beroende av hur länge invandrarna har bott i landet håller EESK med kommissionen om att invandrare helt och fullt bör få tillgång till hälso- och sjukvård, socialt skydd, socialförsäkring och pensionsrättigheter. I den europeiska pakten för invandring och asyl uppges också att vissa rättigheter borde garanteras, som t.ex. tillgång till utbildning, arbete, säkerhet samt offentliga och sociala tjänster. |
| --- | --- |

5.21

Med tanke på att vissa rättigheter i medlemsstaterna är beroende av hur länge invandrarna har bott i landet håller EESK med kommissionen om att invandrare helt och fullt bör få tillgång till hälso- och sjukvård, socialt skydd, socialförsäkring och pensionsrättigheter. I den europeiska pakten för invandring och asyl uppges också att vissa rättigheter borde garanteras, som t.ex. tillgång till utbildning, arbete, säkerhet samt offentliga och sociala tjänster.

tillgång till utbildning, arbete, säkerhet samt offentliga och sociala tjänster

| 5.22 | I sitt yttrande om kommissionens grönbok föreslår kommittén att man erkänner de olika rättigheterna (14). |
| --- | --- |

5.22

I sitt yttrande om kommissionens grönbok föreslår kommittén att man erkänner de olika rättigheterna (14).

14

| 5.23 | EESK har i ett antal yttranden (15) föreslagit att man borde ändra direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening, eftersom det är ytterst restriktivt, inte beaktar de grundläggande rättigheterna och utgör ett hinder för integration. |
| --- | --- |

5.23

EESK har i ett antal yttranden (15) föreslagit att man borde ändra direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening, eftersom det är ytterst restriktivt, inte beaktar de grundläggande rättigheterna och utgör ett hinder för integration.

15

| 5.24 | Vidare bör man – senast i mars 2009 – inrätta ett europeiskt integrationsforum enligt EESK:s förslag (16). Detta förordades också vid den förberedande konferensen i april 2008. Medlemsstaterna bör underlätta medlemmarnas deltagande i forumet. |
| --- | --- |

5.24

Vidare bör man – senast i mars 2009 – inrätta ett europeiskt integrationsforum enligt EESK:s förslag (16). Detta förordades också vid den förberedande konferensen i april 2008. Medlemsstaterna bör underlätta medlemmarnas deltagande i forumet.

europeiskt integrationsforum

16

| 5.25 | Solidaritet: samordning mellan medlemsstaterna och samarbete med tredjeländer |
| --- | --- |

5.25

Solidaritet: samordning mellan medlemsstaterna och samarbete med tredjeländer

Solidaritet:

| 5.26 | Kommissionen föreslår att den politiska solidariteten ska förbättras. Det avsnitt som ägnas åt solidaritet och invandring bygger på följande tre principer: |
| --- | --- |

5.26

Kommissionen föreslår att den politiska solidariteten ska förbättras. Det avsnitt som ägnas åt solidaritet och invandring bygger på följande tre principer:

Princip 4:   Öppenhet, tillit och samarbete

Princip 4:

Öppenhet, tillit och samarbete

| 5.27 | Den gemensamma invandringspolitiken bör bygga på en hög grad av politisk och praktisk solidaritet, ömsesidigt förtroende, öppenhet, delat ansvar och gemensamma insatser från Europeiska unionen och dess medlemsstater. EESK uppmuntrar dessa principer och understryker behovet av att man går utanför samarbetet regeringar emellan för att se till att EU:s institutioner blir delaktiga i den gemensamma invandringspolitiken. |
| --- | --- |

5.27

Den gemensamma invandringspolitiken bör bygga på en hög grad av politisk och praktisk solidaritet, ömsesidigt förtroende, öppenhet, delat ansvar och gemensamma insatser från Europeiska unionen och dess medlemsstater. EESK uppmuntrar dessa principer och understryker behovet av att man går utanför samarbetet regeringar emellan för att se till att EU:s institutioner blir delaktiga i den gemensamma invandringspolitiken.

| 5.28 | Informationsutbytet och det ömsesidiga förtroendet behöver bli bättre. Man behöver också anta samordnade strategier, kontrollera vilka effekter de nationella åtgärderna får utanför nationsgränserna och utveckla interoperabla system som kan hantera verksamheten i det europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur). |
| --- | --- |

5.28

Informationsutbytet och det ömsesidiga förtroendet behöver bli bättre. Man behöver också anta samordnade strategier, kontrollera vilka effekter de nationella åtgärderna får utanför nationsgränserna och utveckla interoperabla system som kan hantera verksamheten i det europeiska gränsövervakningssystemet (Eurosur).

| 5.29 | I ett yttrande nyligen (17) gav EESK sitt stöd till kommissionens initiativ för att få medlemsstaterna att förbättra sin invandringsstatistik. |
| --- | --- |

5.29

I ett yttrande nyligen (17) gav EESK sitt stöd till kommissionens initiativ för att få medlemsstaterna att förbättra sin invandringsstatistik.

17

Princip 5:   Effektiv och konsekvent användning av tillgängliga medel

Princip 5:

Effektiv och konsekvent användning av tillgängliga medel

| 5.30 | I begreppet solidaritet bör ingå ett starkt ekonomiskt inslag med hänsyn till den speciella situationen vid vissa medlemsstaters yttre gränser. Följaktligen bör man använda sig av de medel som finns i det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2007–2013)” för att dela bördan och fylla ut medlemsstaternas budgetresurser. |
| --- | --- |

5.30

I begreppet solidaritet bör ingå ett starkt ekonomiskt inslag med hänsyn till den speciella situationen vid vissa medlemsstaters yttre gränser. Följaktligen bör man använda sig av de medel som finns i det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (2007–2013)” för att dela bördan och fylla ut medlemsstaternas budgetresurser.

| 5.31 | I ett av sina yttranden (18) kritiserar EESK den strategi som antagits för politiken om hantering av migrationsströmmar och föreslår en strategi där man först och främst tar hänsyn till individerna och deras grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.31

I ett av sina yttranden (18) kritiserar EESK den strategi som antagits för politiken om hantering av migrationsströmmar och föreslår en strategi där man först och främst tar hänsyn till individerna och deras grundläggande mänskliga rättigheter.

18

| 5.32 | Man bör särskilt ta hänsyn till de överhängande behoven, t.ex. sådana som orsakats av en massiv tillströmning av invandrare. Kommittén vill också påpeka att det kan uppstå humanitära nödsituationer då det krävs solidaritet från EU:s sida. |
| --- | --- |

5.32

Man bör särskilt ta hänsyn till de överhängande behoven, t.ex. sådana som orsakats av en massiv tillströmning av invandrare. Kommittén vill också påpeka att det kan uppstå humanitära nödsituationer då det krävs solidaritet från EU:s sida.

| 5.33 | EESK ser positivt på att Europaparlamentets budgetutskott har antagit ett ändringsförslag till EU:s budget för 2009, för att anslå finansiella medel för inrättandet av en solidaritetsmekanism för att dela bördorna mellan EU:s medlemsstater. Detta innefattar tilldelning av medel till Europeiska flyktingfonden, främjande av andra vidarebosättningsprogram och anslag till EU-byrån Frontex så att denna permanent kan utvidga sin verksamhet till sjöss i Sydeuropa från och med januari nästa år. |
| --- | --- |

5.33

EESK ser positivt på att Europaparlamentets budgetutskott har antagit ett ändringsförslag till EU:s budget för 2009, för att anslå finansiella medel för inrättandet av en solidaritetsmekanism för att dela bördorna mellan EU:s medlemsstater. Detta innefattar tilldelning av medel till Europeiska flyktingfonden, främjande av andra vidarebosättningsprogram och anslag till EU-byrån Frontex så att denna permanent kan utvidga sin verksamhet till sjöss i Sydeuropa från och med januari nästa år.

Princip 6:   Partnerskap med tredjeländer

Princip 6:

Partnerskap med tredjeländer

| 5.34 | EESK har i två yttranden (19) föreslagit en ny strategi för gemenskapspolitiken, nämligen att invandringspolitiken bör styras i samarbete med ursprungsländerna, för att göra migrationen till en utvecklingsfaktor i de länderna. Det skulle innebära att man omformulerar många sidor av denna politik, bland annat de som rör villkor för inrese- eller uppehållstillstånd och invandrares möjlighet att resa mellan länder. |
| --- | --- |

5.34

EESK har i två yttranden (19) föreslagit en ny strategi för gemenskapspolitiken, nämligen att invandringspolitiken bör styras i samarbete med ursprungsländerna, för att göra migrationen till en utvecklingsfaktor i de länderna. Det skulle innebära att man omformulerar många sidor av denna politik, bland annat de som rör villkor för inrese- eller uppehållstillstånd och invandrares möjlighet att resa mellan länder.

19

| 5.35 | Kommittén välkomnar därför den här principen. Det krävs partnerskap och samarbete med tredjeländer för att man ska kunna hantera migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

5.35

Kommittén välkomnar därför den här principen. Det krävs partnerskap och samarbete med tredjeländer för att man ska kunna hantera migrationsströmmarna.

| 5.36 | Man måste se till att begränsa kompetensflykten, förbättra utbildningen och stärka de lokala arbetsmarknadernas ställning. Man måste främja anständigt arbete, förverkliga den utvecklingspotential som finns i migranternas penningöverföringar till hemlandet och förhindra olaglig invandring. |
| --- | --- |

5.36

Man måste se till att begränsa kompetensflykten, förbättra utbildningen och stärka de lokala arbetsmarknadernas ställning. Man måste främja anständigt arbete, förverkliga den utvecklingspotential som finns i migranternas penningöverföringar till hemlandet och förhindra olaglig invandring.

| 5.37 | Tillsammans med de medlemsstater som är intresserade bör det ingås ”partnerskap för rörlighet” med tredjeländer för att på så vis bana väg för laglig invandring till EU. |
| --- | --- |

5.37

Tillsammans med de medlemsstater som är intresserade bör det ingås ”partnerskap för rörlighet” med tredjeländer för att på så vis bana väg för laglig invandring till EU.

| 5.38 | Man bör ge möjlighet till cirkulär migration genom lagstiftningsmässiga och praktiska åtgärder som ger lagliga invandrare rätt att bli prioriterade när det gäller ytterligare laglig vistelse i EU. |
| --- | --- |

5.38

Man bör ge möjlighet till cirkulär migration genom lagstiftningsmässiga och praktiska åtgärder som ger lagliga invandrare rätt att bli prioriterade när det gäller ytterligare laglig vistelse i EU.

| 5.39 | Associeringsavtalen ska innehålla bestämmelser om sociala trygghetssystem och täcka bland annat möjligheten att överföra de sociala rättigheter som en person har i ett land till ursprungslandet, framför allt pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

5.39

Associeringsavtalen ska innehålla bestämmelser om sociala trygghetssystem och täcka bland annat möjligheten att överföra de sociala rättigheter som en person har i ett land till ursprungslandet, framför allt pensionsrättigheter.

| 5.40 | Säkerhet: att bekämpa olaglig invandring på ett effektivt sätt |
| --- | --- |

5.40

Säkerhet: att bekämpa olaglig invandring på ett effektivt sätt

Säkerhet:

| 5.41 | I tidigare yttranden (20) har EESK varnat för att ”uttrycket ’olaglig invandring’ (...) kräver en viss precisering när man talar om personer som utvandrar. Även om det inte är lagligt att resa in i ett land utan giltiga handlingar och tillstånd så är dessa personer inga brottslingar. Invandrare som saknar giltiga handlingar är inga brottslingar, även om deras ställning inte är legal”. Det är de som sysslar med människohandel och som utnyttjar olagliga invandrare som är de verkligt kriminella. |
| --- | --- |

5.41

I tidigare yttranden (20) har EESK varnat för att ”uttrycket ’olaglig invandring’ (...) kräver en viss precisering när man talar om personer som utvandrar. Även om det inte är lagligt att resa in i ett land utan giltiga handlingar och tillstånd så är dessa personer inga brottslingar. Invandrare som saknar giltiga handlingar är inga brottslingar, även om deras ställning inte är legal”. Det är de som sysslar med människohandel och som utnyttjar olagliga invandrare som är de verkligt kriminella.

20

| 5.42 | Avsnittet om säkerhet innehåller följande fyra principer: |
| --- | --- |

5.42

Avsnittet om säkerhet innehåller följande fyra principer:

säkerhet

Princip 7:   En viseringspolitik i EU:s och dess partnerländers intresse

Princip 7:

En viseringspolitik i EU:s och dess partnerländers intresse

| 5.43 | EESK vill veta om kommissionen har tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma hur effektiv viseringspolitiken är när det gäller att minska den olagliga invandringen. Kravet på korttidsvisum för personer i vissa tredjeländer kan minska den olagliga invandringen från dessa länder, men det kan också öka antalet personer som blir offer för människohandel och människosmuggling. Dessutom kan viseringspolitiken bli starkt diskriminerande som en följd av att rörligheten begränsas. Konsulaten måste därför hantera frågan omsorgsfullt, agera snabbt på ett sätt som tillåter insyn och se till att korruption omöjliggörs. |
| --- | --- |

5.43

EESK vill veta om kommissionen har tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma hur effektiv viseringspolitiken är när det gäller att minska den olagliga invandringen. Kravet på korttidsvisum för personer i vissa tredjeländer kan minska den olagliga invandringen från dessa länder, men det kan också öka antalet personer som blir offer för människohandel och människosmuggling. Dessutom kan viseringspolitiken bli starkt diskriminerande som en följd av att rörligheten begränsas. Konsulaten måste därför hantera frågan omsorgsfullt, agera snabbt på ett sätt som tillåter insyn och se till att korruption omöjliggörs.

| 5.44 | Kommittén håller med om att man bör införa enhetliga europeiska Schengenviseringar och att man skulle kunna inrätta gemensamma konsulat som företräder flera medlemsstater. |
| --- | --- |

5.44

Kommittén håller med om att man bör införa enhetliga europeiska Schengenviseringar och att man skulle kunna inrätta gemensamma konsulat som företräder flera medlemsstater.

Princip 8:   Integrerad gränsförvaltning

Princip 8:

Integrerad gränsförvaltning

| 5.45 | När det gäller hur integriteten för Schengenområdet ska bevaras utan personkontroller vid de inre gränserna, föreslår kommissionen att man stärker och utvecklar den ”integrerade förvaltningen” av strategier för gränskontroller vid EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

5.45

När det gäller hur integriteten för Schengenområdet ska bevaras utan personkontroller vid de inre gränserna, föreslår kommissionen att man stärker och utvecklar den ”integrerade förvaltningen” av strategier för gränskontroller vid EU:s yttre gränser.

| 5.46 | Frontex insatser bör stärkas, ett integrerat system för gränskontroll med hjälp av ny teknik bör utvecklas och Europeiska kommissionens sjunde ramprogram bör förverkligas. Det är av central betydelse att Frontex utvecklas och ytterligare stärker sin samordnande och stödjande roll med avseende på gemensamma insatser liksom sin förmåga att reagera snabbt på medlemsstaternas behov vid de yttre gränserna. I framtiden bör EU fatta beslut om Frontex operativa ledning och kontroll med hänsyn till de rättsliga konsekvenserna i förhållande till både nationell och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

5.46

Frontex insatser bör stärkas, ett integrerat system för gränskontroll med hjälp av ny teknik bör utvecklas och Europeiska kommissionens sjunde ramprogram bör förverkligas. Det är av central betydelse att Frontex utvecklas och ytterligare stärker sin samordnande och stödjande roll med avseende på gemensamma insatser liksom sin förmåga att reagera snabbt på medlemsstaternas behov vid de yttre gränserna. I framtiden bör EU fatta beslut om Frontex operativa ledning och kontroll med hänsyn till de rättsliga konsekvenserna i förhållande till både nationell och internationell lagstiftning.

| 5.47 | Man behöver bygga upp ett samarbete med tredjeländer och stödja utvecklingen av deras migrationshantering och kontrollkapacitet. |
| --- | --- |

5.47

Man behöver bygga upp ett samarbete med tredjeländer och stödja utvecklingen av deras migrationshantering och kontrollkapacitet.

| 5.48 | När det gäller hanteringen av EU:s yttre gränser vill kommittén peka på behovet av att bevara Schengenområdet utan interna gränskontroller och stärka samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.48

När det gäller hanteringen av EU:s yttre gränser vill kommittén peka på behovet av att bevara Schengenområdet utan interna gränskontroller och stärka samarbetet och solidariteten mellan medlemsstaterna.

| 5.49 | EESK stöder också idén om att ha ett system vid landgränserna som gör att varje resenär bara kontrolleras en enda gång av en enda myndighet. |
| --- | --- |

5.49

EESK stöder också idén om att ha ett system vid landgränserna som gör att varje resenär bara kontrolleras en enda gång av en enda myndighet.

| 5.50 | När det kommer en omfattande och konstant ström av invandrare till en viss region i EU är detta först och främst ett humanitärt problem som de nationella myndigheterna inte kan hantera utan hjälp och stöd från EU. Vissa regioner i Europa, som t.ex. öarna i söder (Malta, Lampedusa, Kanarieöarna etc.), står inför särskilda problem, eftersom de utgör mellanstationer för olaglig invandring och ibland får ta emot fler invandrare än de klarar av. Därför är det absolut nödvändigt att systemet i EU präglas av solidaritet, och genom att slå samman nationella och europeiska resurser bör man dela de bördor som i praktiken uppstår till följd av att vissa medlemsstater periodvis ställs inför en massiv tillströmning av olagliga invandrare. |
| --- | --- |

5.50

När det kommer en omfattande och konstant ström av invandrare till en viss region i EU är detta först och främst ett humanitärt problem som de nationella myndigheterna inte kan hantera utan hjälp och stöd från EU. Vissa regioner i Europa, som t.ex. öarna i söder (Malta, Lampedusa, Kanarieöarna etc.), står inför särskilda problem, eftersom de utgör mellanstationer för olaglig invandring och ibland får ta emot fler invandrare än de klarar av. Därför är det absolut nödvändigt att systemet i EU präglas av solidaritet, och genom att slå samman nationella och europeiska resurser bör man dela de bördor som i praktiken uppstår till följd av att vissa medlemsstater periodvis ställs inför en massiv tillströmning av olagliga invandrare.

humanitärt problem

| 5.51 | EESK vill se effektiva gränskontroller samtidigt som rätten till asyl efterlevs, eftersom många människor som behöver internationellt skydd når EU:s gränser på olaglig väg. EESK kommer att anta ytterligare ett yttrande (21) om det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

5.51

EESK vill se effektiva gränskontroller samtidigt som rätten till asyl efterlevs, eftersom många människor som behöver internationellt skydd når EU:s gränser på olaglig väg. EESK kommer att anta ytterligare ett yttrande (21) om det gemensamma europeiska asylsystemet.

21

| 5.52 | EESK har uttryckt sitt stöd (22) för inrättandet av Frontex och för att man i framtiden inrättar en europeisk gränskontrollfunktion och en europeisk skola för gränskontroll. Det är viktigt eftersom gränskontrollerna bör utföras av tjänstemän som är utbildade i att bemöta människor och har avsevärda tekniska kunskaper. |
| --- | --- |

5.52

EESK har uttryckt sitt stöd (22) för inrättandet av Frontex och för att man i framtiden inrättar en europeisk gränskontrollfunktion och en europeisk skola för gränskontroll. Det är viktigt eftersom gränskontrollerna bör utföras av tjänstemän som är utbildade i att bemöta människor och har avsevärda tekniska kunskaper.

22

| 5.53 | Det ska ingå i byråns uppgifter att samordna räddningsinsatser, särskilt till havs, för att förhindra att riskabla invandringsnätverk används och för att hjälpa människor som råkat i fara på grund av att de använt sig av sådana nätverk. |
| --- | --- |

5.53

Det ska ingå i byråns uppgifter att samordna räddningsinsatser, särskilt till havs, för att förhindra att riskabla invandringsnätverk används och för att hjälpa människor som råkat i fara på grund av att de använt sig av sådana nätverk.

Princip 9:   Skärpt bekämpning av olaglig invandring och nolltolerans för människohandel

Princip 9:

Skärpt bekämpning av olaglig invandring och nolltolerans för människohandel

| 5.54 | Kommissionen föreslår att svart arbete och olaglig sysselsättning ska bekämpas genom förebyggande åtgärder, tillämpning av lagar och påföljder. Man bör stärka skyddet och stödet till människor som fallit offer för människohandel och förbättra samarbetet med ursprungs- och transitländerna. |
| --- | --- |

5.54

Kommissionen föreslår att svart arbete och olaglig sysselsättning ska bekämpas genom förebyggande åtgärder, tillämpning av lagar och påföljder. Man bör stärka skyddet och stödet till människor som fallit offer för människohandel och förbättra samarbetet med ursprungs- och transitländerna.

| 5.55 | Kommittén anser att det inte bara är vid gränskontrollen som man ska bekämpa den olagliga invandringen. Det ska också ske på EU:s arbetsmarknader, där olagliga invandrare blir erbjudna svart arbete i vissa sektorer och vissa länder. Kommittén antog nyligen ett yttrande (23) i vilket den välkomnar kommissionens direktiv om påföljder för arbetsgivare som anställer olagliga invandrare och betonar arbetsmarknadsparternas viktiga roll och betydelsen av invandrarnas arbetsvillkor. |
| --- | --- |

5.55

Kommittén anser att det inte bara är vid gränskontrollen som man ska bekämpa den olagliga invandringen. Det ska också ske på EU:s arbetsmarknader, där olagliga invandrare blir erbjudna svart arbete i vissa sektorer och vissa länder. Kommittén antog nyligen ett yttrande (23) i vilket den välkomnar kommissionens direktiv om påföljder för arbetsgivare som anställer olagliga invandrare och betonar arbetsmarknadsparternas viktiga roll och betydelsen av invandrarnas arbetsvillkor.

23

| 5.56 | Invandringen kommer också att minska när EU och medlemsstaterna får öppnare och mer flexibla lagstiftningar för inrese- och uppehållstillstånd för nya invandrare, något som EESK föreslagit i flera yttranden. |
| --- | --- |

5.56

Invandringen kommer också att minska när EU och medlemsstaterna får öppnare och mer flexibla lagstiftningar för inrese- och uppehållstillstånd för nya invandrare, något som EESK föreslagit i flera yttranden.

| 5.57 | Kommittén stöder kommissionens avsikt att säkerställa att tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU har tillgång till tjänster som är avgörande för att garantera grundläggande mänskliga rättigheter (t.ex. skolgång, framför allt för barn, och grundläggande hälso- och sjukvård). |
| --- | --- |

5.57

Kommittén stöder kommissionens avsikt att säkerställa att tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU har tillgång till tjänster som är avgörande för att garantera grundläggande mänskliga rättigheter (t.ex. skolgång, framför allt för barn, och grundläggande hälso- och sjukvård).

| 5.58 | EESK anser att det är ett problem för EU och medlemsstaterna att hundratusentals olagliga invandrare vistas i unionen. Obligatoriskt återvändande kan inte vara den enda lösningen. Man måste alltid kunna garantera att människor behandlas värdigt och humant. En politik för obligatoriskt återvändande är inte heller ekonomiskt hållbar. Kommittén har därför föreslagit följande i andra yttranden (24): ”Kommissionen bör inom ramen för samordningen av politiken föreslå medlemsstaterna legaliseringsåtgärder för att undvika risken att illegal invandring betraktas som en bakdörr till legal invandring. Vid legalisering av ställningen för berörda personer måste man ta hänsyn till graden av etablering i samhället och på arbetsmarknaden.” Enligt kommitténs uppfattning skulle ett samarbete mellan myndigheter och arbetsmarknadsparter göra det möjligt för ett avsevärt antal personer som i dag arbetar olagligt att reglera sin situation ur administrativ synpunkt så att deras jobb blir lagliga. |
| --- | --- |

5.58

EESK anser att det är ett problem för EU och medlemsstaterna att hundratusentals olagliga invandrare vistas i unionen. Obligatoriskt återvändande kan inte vara den enda lösningen. Man måste alltid kunna garantera att människor behandlas värdigt och humant. En politik för obligatoriskt återvändande är inte heller ekonomiskt hållbar. Kommittén har därför föreslagit följande i andra yttranden (24): ”Kommissionen bör inom ramen för samordningen av politiken föreslå medlemsstaterna legaliseringsåtgärder för att undvika risken att illegal invandring betraktas som en bakdörr till legal invandring. Vid legalisering av ställningen för berörda personer måste man ta hänsyn till graden av etablering i samhället och på arbetsmarknaden.” Enligt kommitténs uppfattning skulle ett samarbete mellan myndigheter och arbetsmarknadsparter göra det möjligt för ett avsevärt antal personer som i dag arbetar olagligt att reglera sin situation ur administrativ synpunkt så att deras jobb blir lagliga.

24

Kommissionen bör inom ramen för samordningen av politiken föreslå medlemsstaterna legaliseringsåtgärder för att undvika risken att illegal invandring betraktas som en bakdörr till legal invandring. Vid legalisering av ställningen för berörda personer måste man ta hänsyn till graden av etablering i samhället och på arbetsmarknaden

| 5.59 | Bristen på effektiv kontroll vid de yttre gränserna utnyttjas ofta av kriminella nätverk som bedriver människohandel och inte har några skrupler när det gäller att riskera människors liv för att höja den olagliga ekonomiska vinsten. I ett annat yttrande (25) har EESK påpekat att myndigheterna måste skydda offren, särskilt de som är mest sårbara, såsom barn och offer för människohandel och sexuellt utnyttjande, med samma kraft som de bekämpar de kriminella nätverken som bedriver handel med och exploaterar människor. |
| --- | --- |

5.59

Bristen på effektiv kontroll vid de yttre gränserna utnyttjas ofta av kriminella nätverk som bedriver människohandel och inte har några skrupler när det gäller att riskera människors liv för att höja den olagliga ekonomiska vinsten. I ett annat yttrande (25) har EESK påpekat att myndigheterna måste skydda offren, särskilt de som är mest sårbara, såsom barn och offer för människohandel och sexuellt utnyttjande, med samma kraft som de bekämpar de kriminella nätverken som bedriver handel med och exploaterar människor.

25

| 5.60 | Kommittén är mycket oroad över tillämpningen av biometriska system som kan användas i ett diskriminerande syfte och kränka individernas rättigheter. |
| --- | --- |

5.60

Kommittén är mycket oroad över tillämpningen av biometriska system som kan användas i ett diskriminerande syfte och kränka individernas rättigheter.

Princip 10:   En effektiv och hållbar återvändandepolitik

Princip 10:

En effektiv och hållbar återvändandepolitik

| 5.61 | Kommissionen menar att återvändandepolitiken är en oumbärlig del av EU:s politik vad gäller olaglig invandring. Vidare anför kommissionen att ”godtycklig masslegalisering av personer som uppehåller sig olagligt bör undvikas parallellt med att möjligheten till enskilda legaliseringar på grundval av rättvisa och tydliga kriterier hålls öppen”. |
| --- | --- |

5.61

Kommissionen menar att återvändandepolitiken är en oumbärlig del av EU:s politik vad gäller olaglig invandring. Vidare anför kommissionen att ”godtycklig masslegalisering av personer som uppehåller sig olagligt bör undvikas parallellt med att möjligheten till enskilda legaliseringar på grundval av rättvisa och tydliga kriterier hålls öppen”.

godtycklig masslegalisering av personer som uppehåller sig olagligt bör undvikas parallellt med att möjligheten till enskilda legaliseringar på grundval av rättvisa och tydliga kriterier hålls öppen

| 5.62 | Kommissionen föreslår att man ska ge återvändandepolitiken en verkligt europeisk dimension genom att se till att beslut om återsändande till fullo erkänns av båda sidor. I ett av sina yttranden (26) påpekar EESK att det ömsesidiga erkännandet av beslut om återsändande är ett stort problem så länge det inte finns någon gemensam invandrings- och asyllagstiftning, om man ska kunna garantera respekten för de grundläggande rättigheterna enligt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

5.62

Kommissionen föreslår att man ska ge återvändandepolitiken en verkligt europeisk dimension genom att se till att beslut om återsändande till fullo erkänns av båda sidor. I ett av sina yttranden (26) påpekar EESK att det ömsesidiga erkännandet av beslut om återsändande är ett stort problem så länge det inte finns någon gemensam invandrings- och asyllagstiftning, om man ska kunna garantera respekten för de grundläggande rättigheterna enligt rättsstatsprincipen.

26

| 5.63 | I samma yttrande framhöll kommittén att politiken för frivilligt återvändande skulle bli mer framgångsrik med hjälp av lämpliga incitament som skulle regleras i samarbete med Internationella organisationen för migration (IOM) och specialiserade icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

5.63

I samma yttrande framhöll kommittén att politiken för frivilligt återvändande skulle bli mer framgångsrik med hjälp av lämpliga incitament som skulle regleras i samarbete med Internationella organisationen för migration (IOM) och specialiserade icke-statliga organisationer.

| 5.64 | EESK rådfrågades aldrig när direktivet om återvändande utformades, men kommittén håller med de människorättsorganisationer som hävdar att vissa av bestämmelserna i direktivet (t.ex. tidsperioden för frihetsberövande, bristen på rättsskydd, den olämpliga behandlingen av underåriga etc.) inte är förenliga med de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

5.64

EESK rådfrågades aldrig när direktivet om återvändande utformades, men kommittén håller med de människorättsorganisationer som hävdar att vissa av bestämmelserna i direktivet (t.ex. tidsperioden för frihetsberövande, bristen på rättsskydd, den olämpliga behandlingen av underåriga etc.) inte är förenliga med de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen.

inte är förenliga med de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen

| 5.65 | Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att ursprungsländerna återtar sina medborgare, vilket de ska göra i enlighet med internationella konventioner. Befintliga återtagandeavtal måste utvärderas i syfte att förbättra genomförandet av dem och dra lärdomar inför förhandlingar om framtida avtal. |
| --- | --- |

5.65

Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att ursprungsländerna återtar sina medborgare, vilket de ska göra i enlighet med internationella konventioner. Befintliga återtagandeavtal måste utvärderas i syfte att förbättra genomförandet av dem och dra lärdomar inför förhandlingar om framtida avtal.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Beståndsdelar i struktur, organisation och funktionssätt för en plattform för ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att främja politiken för integrering av tredjelandsmedborgare på EU-nivå”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

1

(2)  EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandringspolitik” (KOM(2001)0387) och ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en gemensam asylpolitik för Europeiska unionen och införandet av en öppen samordningsmetod”, föredragande: Soscha zu Eulenburg (EGT C 221, 17.9.2002).

2

(3)  Se Europeiska rådets slutsatser, dok. nr 14368/08.

3

(4)  EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 65, 17.3.2006).

4

(5)  EESK:s yttrande om ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008).

5

(6)  EESK:s yttrande om ”Internationella konventionen om migrerande arbetstagare”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 302, 7.12.2004).

6

(7)  EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

7

(8)  Se följande EESK-yttranden:

8

| — | Yttrande om ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008).

| — | Yttrande om ”Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar”, föredragande: Sukhdev Sharma (EUT C 120, 16.5.2008). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar”, föredragande: Sukhdev Sharma (EUT C 120, 16.5.2008).

(9)  EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

9

(10)  Se följande EESK-yttranden:

10

| — | Yttrande om ”Beståndsdelar i struktur, organisation och funktionssätt för en plattform för ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att främja politiken för integrering av tredjelandsmedborgare på EU-nivå”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”Beståndsdelar i struktur, organisation och funktionssätt för en plattform för ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att främja politiken för integrering av tredjelandsmedborgare på EU-nivå”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

| — | Yttrande om ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 125, 27.5.2002). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 125, 27.5.2002).

| — | EESK:s yttrande om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 80, 30.3.2004). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 80, 30.3.2004).

| — | Yttrande om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”, föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro och Miguel Ángel Cabra de Luna (EU C 318, 23.12.2006). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”, föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro och Miguel Ángel Cabra de Luna (EU C 318, 23.12.2006).

(11)  Yttrande om ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños, medföredragande: Vitor Melícias (EGT C 125, 27.5.2002).

11

(12)  EESK:s yttrande om ”Införande av EU-medborgarskap”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 208, 3.9.2003).

12

(13)  EESK:s yttrande om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer”, Luis Miguel Pariza Castaños Castaños (EUT C 318, 23.12.2006).

13

(14)  Rätt till social trygghet, inklusive hälsovård.

14

| — | Rätt till tillgång till varor och tjänster, inklusive bostäder, på samma villkor som landets medborgare. |
| --- | --- |

—

Rätt till tillgång till varor och tjänster, inklusive bostäder, på samma villkor som landets medborgare.

| — | Rätt till utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Rätt till utbildning och yrkesutbildning.

| — | Erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis inom ramen för gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis inom ramen för gemenskapslagstiftningen.

| — | Rätt till undervisning för minderåriga, inklusive studiestöd och stipendier. |
| --- | --- |

—

Rätt till undervisning för minderåriga, inklusive studiestöd och stipendier.

| — | Rätt att undervisa eller bedriva forskning i enlighet med förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

—

Rätt att undervisa eller bedriva forskning i enlighet med förslaget till direktiv.

| — | Rätt till gratis juridisk hjälp vid behov. |
| --- | --- |

—

Rätt till gratis juridisk hjälp vid behov.

| — | Rätt till kostnadsfri arbetsförmedling. |
| --- | --- |

—

Rätt till kostnadsfri arbetsförmedling.

| — | Rätt till undervisning i mottagarlandets språk. |
| --- | --- |

—

Rätt till undervisning i mottagarlandets språk.

| — | Respekt för den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

—

Respekt för den kulturella mångfalden.

| — | Rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i medlemsstaten.

(15)  Se följande yttranden:

15

| — | EESK:s yttrande om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 80, 30.3.2004). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 80, 30.3.2004).

| — | EESK:s yttrande om ”Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 286, 17.11.2005). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 286, 17.11.2005).

| — | EESK:s yttrande om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer”, Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 318, 23.12.2006). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer”, Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 318, 23.12.2006).

| — | EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

(16)  EESK:s yttrande om ”Beståndsdelar i struktur, organisation och funktionssätt för en plattform för ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att främja politiken för integrering av tredjelandsmedborgare på EU-nivå”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009).

16

(17)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd”, föredragande: Sylvia Sciberras (EUT C 185, 8.8.2006).

17

(18)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar, Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar, Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare under perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar, Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 88, 11.4.2006).

18

(19)  Se följande yttranden:

19

| — | EESK:s yttrande om ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008).

| — | Yttrande om ”Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar”, föredragande: Sukhdev Sharma (EUT C 120, 16.5.2008). |
| --- | --- |

—

Yttrande om ”Migration och utveckling: möjligheter och utmaningar”, föredragande: Sukhdev Sharma (EUT C 120, 16.5.2008).

(20)  Se särskilt EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en gemensam politik om olaglig invandring”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 149, 21.6.2002).

20

(21)  EESK:s yttrande av den 25 februari 2009 om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: strategisk plan för asylpolitiken – ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños, medföredragande: Ana Bontea (Ännu ej offentliggjort i EUT).

21

(22)  EESK:s yttrande om ”Förslag till rådet förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 108, 30.4.2004).

22

(23)  EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om påföljder för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU”, föredragande: Metka Roksandić, medföredragande: Pedro Almeida Freire (EUT C 204, 9.8.2008).

23

(24)  Se särskilt EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en gemenskapspolitik för återvändande av personer som vistats olagligt”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 61, 14.3.2003).

24

(25)  EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 221, 17.9.2002).

25

(26)  ”Förslag till rådets beslut om fastställande av kriterier och närmare föreskrifter för ersättning för finansiella obalanser som uppstår till följd av tillämpningen av rådets direktiv 2001/40/EG om ömsesidigt erkännande av beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land”, Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 220, 16.9.2003).

26

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/78 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitiken: ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU”

KOM(2008) 360 slutlig

2009/C 218/16

Den 17 juni 2008 beslutade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategisk plan för asylpolitiken: ett integrerat grepp på skyddsfrågor över hela EU”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 december 2008. Föredragande var Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS och medföredragande var Ana BONTEA.

Vid sin 451:a plenarsession den 25 och 26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 134 röster för, 1 röst emot och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

Slutsatser

| 1.1 | EESK ställer sig bakom de allmänna mål som föreslagits av kommissionen, men vill framhålla gapet mellan dessa mål och EU:s lagstiftning, samt i nationell lagstiftning och praxis. |
| --- | --- |

1.1

EESK ställer sig bakom de allmänna mål som föreslagits av kommissionen, men vill framhålla gapet mellan dessa mål och EU:s lagstiftning, samt i nationell lagstiftning och praxis.

| 1.2 | Kommittén anser att man i detta fall, liksom i annan EU-politik, har reducerat ambitioner och värderingar till retorik, och att det alltför ofta finns en konflikt mellan praxis och lagstiftning å ena sidan och värderingar å andra sidan. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén anser att man i detta fall, liksom i annan EU-politik, har reducerat ambitioner och värderingar till retorik, och att det alltför ofta finns en konflikt mellan praxis och lagstiftning å ena sidan och värderingar å andra sidan.

| 1.3 | EESK anser att man i den andra etappen i konstruktionen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör rätta till bristerna i den första etappen. En kritisk granskning av den första etappen bör därför göras innan den andra etappen inleds. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att man i den andra etappen i konstruktionen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör rätta till bristerna i den första etappen. En kritisk granskning av den första etappen bör därför göras innan den andra etappen inleds.

| 1.4 | Med tanke på att rådet under den andra etappen i utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet fattar beslut enligt det ordinarie förfarandet och genom medbeslutande med Europaparlamentet, hoppas EESK innerligt att framstegen ska gå snabbare och lagstiftningen hålla högre kvalitet. Kommittén välkomnar att kommissionen i detta meddelande åtar sig att i framtiden ta ett antal politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

1.4

Med tanke på att rådet under den andra etappen i utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet fattar beslut enligt det ordinarie förfarandet och genom medbeslutande med Europaparlamentet, hoppas EESK innerligt att framstegen ska gå snabbare och lagstiftningen hålla högre kvalitet. Kommittén välkomnar att kommissionen i detta meddelande åtar sig att i framtiden ta ett antal politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ.

| 1.5 | EESK anser att EU:s asylpolitik bör harmoniseras och att det gemensamma europeiska asylsystemet bör slutföras på ett sätt som garanterar en hög kvalitet, utan att det medför att internationella skyddsnivåer sänks. Harmoniseringen kommer alltid att medge en viss handlingsfrihet inom nationell lagstiftning, men den får aldrig användas för att sänka de nuvarande skyddsnivåerna i medlemsstaterna. Harmoniseringen bör i stället tjäna till att förbättra lagstiftningen i de medlemsstater där skyddet är otillräckligt. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att EU:s asylpolitik bör harmoniseras och att det gemensamma europeiska asylsystemet bör slutföras på ett sätt som garanterar en hög kvalitet, utan att det medför att internationella skyddsnivåer sänks. Harmoniseringen kommer alltid att medge en viss handlingsfrihet inom nationell lagstiftning, men den får aldrig användas för att sänka de nuvarande skyddsnivåerna i medlemsstaterna. Harmoniseringen bör i stället tjäna till att förbättra lagstiftningen i de medlemsstater där skyddet är otillräckligt.

| 1.6 | Den nya lagstiftningen bör ge asylsökande tillgång till arbetsmarknad och utbildning. |
| --- | --- |

1.6

Den nya lagstiftningen bör ge asylsökande tillgång till arbetsmarknad och utbildning.

| 1.7 | EESK begär att de icke-statliga organisationernas roll när det gäller asyl och flyktingskydd ska erkännas och att de ska ges fullt tillträde till alla förfaranden och forum som rör deras verksamhet. |
| --- | --- |

1.7

EESK begär att de icke-statliga organisationernas roll när det gäller asyl och flyktingskydd ska erkännas och att de ska ges fullt tillträde till alla förfaranden och forum som rör deras verksamhet.

| 1.8 | Kommittén ser positivt på att den europeiska pakten för invandring och asyl (1) har gett nya impulser för utvecklingen av ett gemensamt asylsystem. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén ser positivt på att den europeiska pakten för invandring och asyl (1) har gett nya impulser för utvecklingen av ett gemensamt asylsystem.

1

2.   Inledning

Inledning

| 2.1 | Det gemensamma europeiska asylsystemet har utvecklats i två olika etapper. Den första etappen inleddes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors (1999) efter antagandet av Amsterdamfördraget, som gav invandrings- och asylpolitiken en EU-dimension. Denna första etapp avslutades 2005. |
| --- | --- |

2.1

Det gemensamma europeiska asylsystemet har utvecklats i två olika etapper. Den första etappen inleddes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors (1999) efter antagandet av Amsterdamfördraget, som gav invandrings- och asylpolitiken en EU-dimension. Denna första etapp avslutades 2005.

Europeiska rådets möte i Tammerfors

| 2.2 | Under den första etappen gjordes framsteg genom ett antal asyldirektiv, ökat samarbete mellan medlemsstaterna och i fråga om vissa aspekter av den externa dimensionen av asyl. |
| --- | --- |

2.2

Under den första etappen gjordes framsteg genom ett antal asyldirektiv, ökat samarbete mellan medlemsstaterna och i fråga om vissa aspekter av den externa dimensionen av asyl.

den första etappen

| 2.3 | De tre viktigaste rättsakterna är följande: direktiv 2005/85 om förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, direktiv 2003/9 om villkor för mottagande av asylsökande samt direktiv 2004/83 om normer för kvalificering och status som flykting och innehållet i det skydd som beviljas. Rättsliga framsteg har också gjorts på andra områden, till exempel när det gäller att avgöra vilken stat som är ansvarig för att utreda en ansökan (Dublinkonventionen och Dublinförordningen), Eurodac och direktiv 2001/55 om tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

2.3

De tre viktigaste rättsakterna är följande: direktiv 2005/85 om förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus, direktiv 2003/9 om villkor för mottagande av asylsökande samt direktiv 2004/83 om normer för kvalificering och status som flykting och innehållet i det skydd som beviljas. Rättsliga framsteg har också gjorts på andra områden, till exempel när det gäller att avgöra vilken stat som är ansvarig för att utreda en ansökan (Dublinkonventionen och Dublinförordningen), Eurodac och direktiv 2001/55 om tillfälligt skydd.

| 2.4 | Samarbetet mellan medlemsstaterna har resulterat i en rad åtgärder som genomförs av Eurasil, en grupp med nationella experter under ledning av kommissionen. Ett ekonomiskt solidaritetsprogram har också skapats genom inrättandet och förnyandet av Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

2.4

Samarbetet mellan medlemsstaterna har resulterat i en rad åtgärder som genomförs av Eurasil, en grupp med nationella experter under ledning av kommissionen. Ett ekonomiskt solidaritetsprogram har också skapats genom inrättandet och förnyandet av Europeiska flyktingfonden.

| 2.5 | Inom asylfrågornas externa dimension har framsteg gjorts när det gäller stöd till tredjeländer med ett stort antal flyktingar (de regionala skyddsprogrammen är särskilt viktiga) och vidarebosättning för flyktingar inom EU. |
| --- | --- |

2.5

Inom asylfrågornas externa dimension har framsteg gjorts när det gäller stöd till tredjeländer med ett stort antal flyktingar (de regionala skyddsprogrammen är särskilt viktiga) och vidarebosättning för flyktingar inom EU.

| 2.6 | Den andra etappen i utarbetandet av det gemensamma europeiska asylsystemet inleddes med Haagprogrammet (som antogs i november 2004), där 2010 sätts som tidsfrist för att uppnå de huvudsakliga målen för det gemensamma europeiska asylsystemet:






  — | Införande av ett gemensamt asylförfarande. |
| --- | --- | --- |

2.6

Den andra etappen i utarbetandet av det gemensamma europeiska asylsystemet inleddes med Haagprogrammet (som antogs i november 2004), där 2010 sätts som tidsfrist för att uppnå de huvudsakliga målen för det gemensamma europeiska asylsystemet:

andra etappen

Haagprogrammet

—

Införande av ett gemensamt asylförfarande.

| — | Utveckling av en enhetlig status. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en enhetlig status.

| — | Förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna.

| — | Att ge den europeiska asylpolitiken en extern dimension. |
| --- | --- |

—

Att ge den europeiska asylpolitiken en extern dimension.

| 2.7 | I samband med planeringen av nya initiativ lade kommissionen 2007 fram en grönbok
   (2) för att inleda en debatt mellan de olika institutionerna, medlemsstaterna och civilsamhället. |
| --- | --- |

2.7

I samband med planeringen av nya initiativ lade kommissionen 2007 fram en grönbok
   (2) för att inleda en debatt mellan de olika institutionerna, medlemsstaterna och civilsamhället.

grönbok

2

| 2.8 | EESK lade fram ett viktigt yttrande (3) om grönboken som besvarade kommissionens frågor och inkluderade flera förslag om utveckling av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

2.8

EESK lade fram ett viktigt yttrande (3) om grönboken som besvarade kommissionens frågor och inkluderade flera förslag om utveckling av det gemensamma europeiska asylsystemet.

3

| 2.9 | Kommissionen har använt kommentarerna om grönboken för att utarbeta den strategiska planen för asylpolitiken. Det här yttrandet ska därför ses som ett komplement till kommitténs yttrande om grönboken. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen har använt kommentarerna om grönboken för att utarbeta den strategiska planen för asylpolitiken. Det här yttrandet ska därför ses som ett komplement till kommitténs yttrande om grönboken.

planen för asylpolitiken

3.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 3.1 | Meddelandet om asyl lades fram av kommissionen samtidigt som meddelandet om invandring. Kommittén ser positivt på att kommissionens generaldirektorat för rättvisa, frihet och säkerhet sedan några månader tillbaka är uppdelat på mindre enheter, vilket möjliggör större specialisering med beaktande av att lagstiftning och internationella konventioner på asylområdet är bindande för EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1

Meddelandet om asyl lades fram av kommissionen samtidigt som meddelandet om invandring. Kommittén ser positivt på att kommissionens generaldirektorat för rättvisa, frihet och säkerhet sedan några månader tillbaka är uppdelat på mindre enheter, vilket möjliggör större specialisering med beaktande av att lagstiftning och internationella konventioner på asylområdet är bindande för EU:s medlemsstater.

| 3.2 | EESK anser att man i den andra etappen i konstruktionen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör rätta till bristerna i den första etappen. En kritisk granskning av den första etappen bör därför göras innan den andra etappen inleds. Kommittén delar kommissionens kritiska uppfattning, men anser att även Europeiska rådet och medlemsstaterna bör medge felen och åtgärda bristerna i den första etappen. |
| --- | --- |

3.2

EESK anser att man i den andra etappen i konstruktionen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör rätta till bristerna i den första etappen. En kritisk granskning av den första etappen bör därför göras innan den andra etappen inleds. Kommittén delar kommissionens kritiska uppfattning, men anser att även Europeiska rådet och medlemsstaterna bör medge felen och åtgärda bristerna i den första etappen.

| 3.3 | Huvudproblemet med den första etappen var att de lagstiftningsåtgärder som antogs lämnade alltför stort utrymme för tolkning i den nationella lagstiftningen. Därför finns det stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas politik och lagstiftning. Den nödvändiga graden av harmonisering har således inte uppnåtts. |
| --- | --- |

3.3

Huvudproblemet med den första etappen var att de lagstiftningsåtgärder som antogs lämnade alltför stort utrymme för tolkning i den nationella lagstiftningen. Därför finns det stora skillnader mellan de olika medlemsstaternas politik och lagstiftning. Den nödvändiga graden av harmonisering har således inte uppnåtts.

| 3.4 | Medlemsstaternas myndigheter avgör om asylansökningar ska beviljas eller avslås utifrån nationell lagstiftning som inte är harmoniserad; de har kvar sin varierande praxis inom asylpolitiken och bedömer situationen i ursprungsländerna på olika sätt. Det saknas följaktligen en gemensam europeisk praxis. Skyddsnivåerna i de olika medlemsstaterna skiljer sig därför kraftigt åt, vilket är anledningen till att det fortfarande förekommer sekundära migrationsrörelser när det gäller flyktingar inom EU. |
| --- | --- |

3.4

Medlemsstaternas myndigheter avgör om asylansökningar ska beviljas eller avslås utifrån nationell lagstiftning som inte är harmoniserad; de har kvar sin varierande praxis inom asylpolitiken och bedömer situationen i ursprungsländerna på olika sätt. Det saknas följaktligen en gemensam europeisk praxis. Skyddsnivåerna i de olika medlemsstaterna skiljer sig därför kraftigt åt, vilket är anledningen till att det fortfarande förekommer sekundära migrationsrörelser när det gäller flyktingar inom EU.

| 3.5 | Kommissionen noterar att ”de överenskomna gemensamma miniminormerna inte har skapat de önskade gemensamma spelreglerna” (4). EESK anser att det är regeln om enhällighet, som rådet har tillämpat fram till nyligen, som har lett till denna nedslående situation. Kommittén anser att det ordinarie förfarandet och medbeslutandeförfarandet, bör tillämpas inom den gemensamma asylpolitiken för att övervinna fördragets restriktioner. Förhoppningsvis kommer större harmoniseringsframsteg att göras under den andra etappen. |
| --- | --- |

3.5

Kommissionen noterar att ”de överenskomna gemensamma miniminormerna inte har skapat de önskade gemensamma spelreglerna” (4). EESK anser att det är regeln om enhällighet, som rådet har tillämpat fram till nyligen, som har lett till denna nedslående situation. Kommittén anser att det ordinarie förfarandet och medbeslutandeförfarandet, bör tillämpas inom den gemensamma asylpolitiken för att övervinna fördragets restriktioner. Förhoppningsvis kommer större harmoniseringsframsteg att göras under den andra etappen.

4

| 3.6 | EESK noterar att kvaliteten på det skydd som tillhandahålls av EU måste förbättras. I yttrandet om grönboken angavs att utformningen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör styras av ”syftet (...) att göra Europeiska unionen till ett enda område när det gäller skydd av flyktingar, baserat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen och på de humanitära värderingar som delas av alla medlemsstater” (5). |
| --- | --- |

3.6

EESK noterar att kvaliteten på det skydd som tillhandahålls av EU måste förbättras. I yttrandet om grönboken angavs att utformningen av det gemensamma europeiska asylsystemet bör styras av ”syftet (...) att göra Europeiska unionen till ett enda område när det gäller skydd av flyktingar, baserat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen och på de humanitära värderingar som delas av alla medlemsstater” (5).

5

| 3.7 | Kommittén anser därför att harmoniseringen av den europeiska asylpolitiken och inrättandet av det gemensamma europeiska asylsystemet bör genomföras utan att man sänker eller försvagar internationella skyddsnormer. EU bör utveckla en gemensam lagstiftning utan att på något sätt göra avkall på skyddsnormerna, så att det är medlemsstater med otillräckliga skyddsnivåer som blir tvungna att ändra sin lagstiftning. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén anser därför att harmoniseringen av den europeiska asylpolitiken och inrättandet av det gemensamma europeiska asylsystemet bör genomföras utan att man sänker eller försvagar internationella skyddsnormer. EU bör utveckla en gemensam lagstiftning utan att på något sätt göra avkall på skyddsnormerna, så att det är medlemsstater med otillräckliga skyddsnivåer som blir tvungna att ändra sin lagstiftning.

| 3.8 | Medlemsstaterna kommer alltid att ha en viss grad av handlingsfrihet när de genomför EU:s asyllagstiftning, men EESK kommer bara att stödja EU-lagstiftning som ger en hög skyddsnivå och minskar det tolkningsutrymme som i dag förhindrar att lagstiftningen tillämpas korrekt. Lagstiftningsinstrumenten under den andra etappen av byggandet av det gemensamma europeiska asylsystemet bör fastställa höga skyddsnormer som säkerställer Genèvekonventionens principer och ett asylsystem som är tillgängligt för alla som behöver det. |
| --- | --- |

3.8

Medlemsstaterna kommer alltid att ha en viss grad av handlingsfrihet när de genomför EU:s asyllagstiftning, men EESK kommer bara att stödja EU-lagstiftning som ger en hög skyddsnivå och minskar det tolkningsutrymme som i dag förhindrar att lagstiftningen tillämpas korrekt. Lagstiftningsinstrumenten under den andra etappen av byggandet av det gemensamma europeiska asylsystemet bör fastställa höga skyddsnormer som säkerställer Genèvekonventionens principer och ett asylsystem som är tillgängligt för alla som behöver det.

4.   Särskilda kommentarer om de nya lagstiftningsinstrumenten

Särskilda kommentarer om de nya lagstiftningsinstrumenten

4.1   Direktivet om mottagningsvillkor

Direktivet om mottagningsvillkor

| 4.1.1 | Det nu gällande direktivet om mottagningsvillkor ger, som kommissionen noterar, medlemsstaterna en betydande handlingsfrihet på viktiga områden. Detta innebär att mottagningsvillkoren inom EU skiljer sig kraftigt åt. |
| --- | --- |

4.1.1

Det nu gällande direktivet om mottagningsvillkor ger, som kommissionen noterar, medlemsstaterna en betydande handlingsfrihet på viktiga områden. Detta innebär att mottagningsvillkoren inom EU skiljer sig kraftigt åt.

| 4.1.2 | EESK stöder kommissionens förslag om en större harmonisering för att undvika sekundära migrationsrörelser. Kommittén behandlar dessa förslag mer ingående i sitt yttrande om grönboken. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK stöder kommissionens förslag om en större harmonisering för att undvika sekundära migrationsrörelser. Kommittén behandlar dessa förslag mer ingående i sitt yttrande om grönboken.

| 4.1.3 | Kommittén välkomnar också att det nya direktivet inkluderar mottagningsvillkor för personer som söker subsidiärt skydd, att det innehåller procedurmässiga skyddsgarantier gällande frihetsberövande, samt att det gör det lättare att identifiera och möta utsatta personers behov. EU bör särskilt skydda dem, ofta kvinnor och barn, som har utsatts för tortyr, våldtäkt, misshandel eller andra typer av våld. |
| --- | --- |

4.1.3

Kommittén välkomnar också att det nya direktivet inkluderar mottagningsvillkor för personer som söker subsidiärt skydd, att det innehåller procedurmässiga skyddsgarantier gällande frihetsberövande, samt att det gör det lättare att identifiera och möta utsatta personers behov. EU bör särskilt skydda dem, ofta kvinnor och barn, som har utsatts för tortyr, våldtäkt, misshandel eller andra typer av våld.

| 4.1.4 | EESK har i olika yttranden (6) framhållit att den nya lagstiftningen bör göra det möjligt för asylsökande att få tillgång till arbetsmarknaden och till utbildning. EESK har betonat att det måste bli enklare att utifrån mer harmoniserade regler komma in på arbetsmarknaden och att möjligheten att få ett arbete inte får hindras av nya onödiga administrativa hinder, dock utan att det inkräktar på medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

4.1.4

EESK har i olika yttranden (6) framhållit att den nya lagstiftningen bör göra det möjligt för asylsökande att få tillgång till arbetsmarknaden och till utbildning. EESK har betonat att det måste bli enklare att utifrån mer harmoniserade regler komma in på arbetsmarknaden och att möjligheten att få ett arbete inte får hindras av nya onödiga administrativa hinder, dock utan att det inkräktar på medlemsstaternas befogenheter.

6

| 4.1.5 | Arbetsmarknadens parter skulle också kunna samarbeta med flyktingar och asylsökande för att hjälpa dem att få jobb och utbildning. Kooperativ och andra organisationer inom den sociala ekonomin samt utbildningsinstitut och specialiserade icke-statliga organisationer kan också medverka. |
| --- | --- |

4.1.5

Arbetsmarknadens parter skulle också kunna samarbeta med flyktingar och asylsökande för att hjälpa dem att få jobb och utbildning. Kooperativ och andra organisationer inom den sociala ekonomin samt utbildningsinstitut och specialiserade icke-statliga organisationer kan också medverka.

| 4.1.6 | Kommittén har även rekommenderat förändringar som skulle garantera familjeåterförening, förbättra villkoren för utbildning, särskilt för barn, och ge full tillgång till hälso- och sjukvård (7). |
| --- | --- |

4.1.6

Kommittén har även rekommenderat förändringar som skulle garantera familjeåterförening, förbättra villkoren för utbildning, särskilt för barn, och ge full tillgång till hälso- och sjukvård (7).

7

| 4.1.7 | Direktivet bör slutligen göra klart att villkoren för mottagande måste garanteras i samma utsträckning för alla asylsökande, oavsett om de befinner sig på en flyktingförläggning eller inte. |
| --- | --- |

4.1.7

Direktivet bör slutligen göra klart att villkoren för mottagande måste garanteras i samma utsträckning för alla asylsökande, oavsett om de befinner sig på en flyktingförläggning eller inte.

4.2   Direktivet om asylförfaranden

Direktivet om asylförfaranden

| 4.2.1 | Kommissionen har angett att den kommer att föreslå ändringar i direktivet om asylförfaranden, eftersom man inte har uppnått den önskade graden av harmonisering mellan medlemsstaterna. EESK stöder införandet av ett enda gemensamt asylförfarande som, med kommissionens ord, ”inte lämnar något utrymme för olikartad uppläggning av förfarandena i medlemsstaterna” (8). Kommittén stöder också fastställandet av obligatoriska rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen har angett att den kommer att föreslå ändringar i direktivet om asylförfaranden, eftersom man inte har uppnått den önskade graden av harmonisering mellan medlemsstaterna. EESK stöder införandet av ett enda gemensamt asylförfarande som, med kommissionens ord, ”inte lämnar något utrymme för olikartad uppläggning av förfarandena i medlemsstaterna” (8). Kommittén stöder också fastställandet av obligatoriska rättssäkerhetsgarantier.

8

| 4.2.2 | EESK anser dock att ändringarna av direktivet om asylförfaranden måste vara mycket djupgående. Detta är ett av de direktiv som lämnar störst utrymme åt medlemsstaterna, som godkände det med den tydliga avsikten att var och en skulle behålla sina befintliga system. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK anser dock att ändringarna av direktivet om asylförfaranden måste vara mycket djupgående. Detta är ett av de direktiv som lämnar störst utrymme åt medlemsstaterna, som godkände det med den tydliga avsikten att var och en skulle behålla sina befintliga system.

| 4.2.3 | Inrättandet av det gemensamma europeiska asylsystemet kräver en processrättslagstiftning som är smidigare, ger bättre garantier, säkrar att beslut är rättvisa och ökar säkerheten under överklagandeförfaranden. |
| --- | --- |

4.2.3

Inrättandet av det gemensamma europeiska asylsystemet kräver en processrättslagstiftning som är smidigare, ger bättre garantier, säkrar att beslut är rättvisa och ökar säkerheten under överklagandeförfaranden.

| 4.2.4 | EESK upprepar sina synpunkter i yttrandet om grönboken (9), nämligen att






  — | asylsökande måste ha tillgång till en tolk och till |
| --- | --- | --- |

4.2.4

EESK upprepar sina synpunkter i yttrandet om grönboken (9), nämligen att

9

—

asylsökande måste ha tillgång till en tolk och till

| — | gratis rättshjälp vid behov, |
| --- | --- |

—

gratis rättshjälp vid behov,

| — | motiveringar måste ges för administrativa beslut, |
| --- | --- |

—

motiveringar måste ges för administrativa beslut,

| — | överklaganden av beslut om avvisning måste alltid ha en uppskjutande verkan, för att garantera att asylsökande inte utvisas under ett administrativt eller rättsligt förfarande för överklagande, och att |
| --- | --- |

—

överklaganden av beslut om avvisning måste alltid ha en uppskjutande verkan, för att garantera att asylsökande inte utvisas under ett administrativt eller rättsligt förfarande för överklagande, och att

| — | icke-statliga organisationer kan stödja asylsökande utan några begränsningar, i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

—

icke-statliga organisationer kan stödja asylsökande utan några begränsningar, i alla skeden av förfarandet.

| 4.2.5 | Asylsökande hålls fortfarande i förvarsenheter i ett antal medlemsstater, trots reservationer från kommitténs sida och protester från icke-statliga organisationer. EESK upprepar sitt motstånd till kvarhållande av asylsökande, något som endast får ske i undantagsfall. Asylsökande och deras familjer måste ha möjlighet att leva på ett anständigt sätt i en lämplig social miljö. Kommittén efterlyser större öppenhet när det gäller förvarsenheter. |
| --- | --- |

4.2.5

Asylsökande hålls fortfarande i förvarsenheter i ett antal medlemsstater, trots reservationer från kommitténs sida och protester från icke-statliga organisationer. EESK upprepar sitt motstånd till kvarhållande av asylsökande, något som endast får ske i undantagsfall. Asylsökande och deras familjer måste ha möjlighet att leva på ett anständigt sätt i en lämplig social miljö. Kommittén efterlyser större öppenhet när det gäller förvarsenheter.

| 4.2.6 | Kommittén kräver också att FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) informeras om förhållandena i dessa center och om frihetsberövade personer, som måste kunna få stöd från icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

4.2.6

Kommittén kräver också att FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) informeras om förhållandena i dessa center och om frihetsberövade personer, som måste kunna få stöd från icke-statliga organisationer.

| 4.2.7 | I Genèvekonventionen garanteras rätten att söka asyl, och kommittén har därför avrått från användning av listor över ”säkra länder” och ”säkra tredjeländer” som kan begränsa möjligheten att behandla varje ansökan individuellt. |
| --- | --- |

4.2.7

I Genèvekonventionen garanteras rätten att söka asyl, och kommittén har därför avrått från användning av listor över ”säkra länder” och ”säkra tredjeländer” som kan begränsa möjligheten att behandla varje ansökan individuellt.

| 4.2.8 | EESK noterar åter att de som söker asyl vid gränserna måste ges samma behandling och garantier som asylsökande som gör en ansökan på en medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

4.2.8

EESK noterar åter att de som söker asyl vid gränserna måste ges samma behandling och garantier som asylsökande som gör en ansökan på en medlemsstats territorium.

4.3   Direktivet om miniminormer för flyktingstatus

Direktivet om miniminormer för flyktingstatus

| 4.3.1 | Inte heller direktivet om miniminormer har lett till harmonisering av beslut och skyddsnivån. Det finns fortfarande stora skillnader inom EU, vilket innebär att vissa personer, i samma omständigheter, kan accepteras som flyktingar i vissa medlemsstater och avvisas i andra. Samma sak gäller subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

4.3.1

Inte heller direktivet om miniminormer har lett till harmonisering av beslut och skyddsnivån. Det finns fortfarande stora skillnader inom EU, vilket innebär att vissa personer, i samma omständigheter, kan accepteras som flyktingar i vissa medlemsstater och avvisas i andra. Samma sak gäller subsidiärt skydd.

| 4.3.2 | Subsidiärt skydd håller på att ersätta beviljandet av flyktingstatus. Kommittén anser att ett enskilt förfarande aldrig får innebära att subsidiärt skydd undergräver flyktingstatusen enligt Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

4.3.2

Subsidiärt skydd håller på att ersätta beviljandet av flyktingstatus. Kommittén anser att ett enskilt förfarande aldrig får innebära att subsidiärt skydd undergräver flyktingstatusen enligt Genèvekonventionen.

| 4.3.3 | EESK anser att ett system med en ”one-stop shop” skulle kunna effektivisera förfarandena. Om det föreligger behov bör beviljande av flyktingstatus övervägas först, först därefter subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK anser att ett system med en ”one-stop shop” skulle kunna effektivisera förfarandena. Om det föreligger behov bör beviljande av flyktingstatus övervägas först, först därefter subsidiärt skydd.

| 4.3.4 | Kommittén rekommenderar att man inför miniminormer inom EU för flyktingstatus och subsidiärt skydd, för att säkra en lägsta skyddsnivå i alla medlemsstater och minska de nuvarande skillnaderna. |
| --- | --- |

4.3.4

Kommittén rekommenderar att man inför miniminormer inom EU för flyktingstatus och subsidiärt skydd, för att säkra en lägsta skyddsnivå i alla medlemsstater och minska de nuvarande skillnaderna.

| 4.3.5 | Det subsidiära skyddet kompletterar flyktingstatusen, men graden av rättigheter bör vara densamma. Kommittén instämmer därför i att man måste respektera rätten till familjeåterförening samt tillgång till arbetsmarknaden och ekonomiska förmåner. |
| --- | --- |

4.3.5

Det subsidiära skyddet kompletterar flyktingstatusen, men graden av rättigheter bör vara densamma. Kommittén instämmer därför i att man måste respektera rätten till familjeåterförening samt tillgång till arbetsmarknaden och ekonomiska förmåner.

| 4.3.6 | Regelverken måste vara enhetliga i hela EU för att minska medlemsstaternas utrymme för egen bedömning. Villkoren för beviljande av subsidiärt skydd måste därför förtydligas, som kommissionen föreslår, så att samma kriterier för beviljande av den ena eller den andra statusen tillämpas inom hela EU. Kommittén anser att man bör harmonisera till högsta nivån, och inte får sänka nivån i de medlemsstater som har den starkaste humanitära traditionen. |
| --- | --- |

4.3.6

Regelverken måste vara enhetliga i hela EU för att minska medlemsstaternas utrymme för egen bedömning. Villkoren för beviljande av subsidiärt skydd måste därför förtydligas, som kommissionen föreslår, så att samma kriterier för beviljande av den ena eller den andra statusen tillämpas inom hela EU. Kommittén anser att man bör harmonisera till högsta nivån, och inte får sänka nivån i de medlemsstater som har den starkaste humanitära traditionen.

| 4.3.7 | EESK betonar också vikten av att klarare definiera lagstiftningsåtgärderna för att stödja utsatta personer. Förfarandena måste därför anpassas så att dessa personers behov omedelbart kan identifieras, så att de kan få stöd snabbare och garantier om rättshjälp och hjälp från specialiserade icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

4.3.7

EESK betonar också vikten av att klarare definiera lagstiftningsåtgärderna för att stödja utsatta personer. Förfarandena måste därför anpassas så att dessa personers behov omedelbart kan identifieras, så att de kan få stöd snabbare och garantier om rättshjälp och hjälp från specialiserade icke-statliga organisationer.

| 4.3.8 | EESK ställer sig tveksam till möjligheten att icke-statliga parter ses som ansvariga för skyddet. Medlemsstaterna får inte undvika detta ansvar eller delegera det. Icke-statliga aktörers insatser och stöd bör tillhandahållas under medlemsstaternas tillsyn och ansvar. |
| --- | --- |

4.3.8

EESK ställer sig tveksam till möjligheten att icke-statliga parter ses som ansvariga för skyddet. Medlemsstaterna får inte undvika detta ansvar eller delegera det. Icke-statliga aktörers insatser och stöd bör tillhandahållas under medlemsstaternas tillsyn och ansvar.

| 4.3.9 | Inte desto mindre bör det arbete som specialiserade icke-statliga organisationer och andra samhällsaktörer utför för att hjälpa flyktingar och deras familjer erkännas och få det stöd som krävs från offentliga institutioner. EESK begär att de icke-statliga organisationernas roll när det gäller asyl och flyktingskydd ska erkännas och att de ska ges fullt tillträde till alla förfaranden och forum som rör deras verksamhet. |
| --- | --- |

4.3.9

Inte desto mindre bör det arbete som specialiserade icke-statliga organisationer och andra samhällsaktörer utför för att hjälpa flyktingar och deras familjer erkännas och få det stöd som krävs från offentliga institutioner. EESK begär att de icke-statliga organisationernas roll när det gäller asyl och flyktingskydd ska erkännas och att de ska ges fullt tillträde till alla förfaranden och forum som rör deras verksamhet.

5.   Att lösa svårigheter

Att lösa svårigheter

| 5.1 | En faktisk tillgång till möjligheten att söka asyl nämns av kommissionen, både i grönboken och i meddelandet om den strategiska planen för asylpolitiken. EESK anser att detta är en fråga av största betydelse. Man måste garantera att personer som behöver internationellt skydd kan lämna in en asylansökan i en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

5.1

En faktisk tillgång till möjligheten att söka asyl nämns av kommissionen, både i grönboken och i meddelandet om den strategiska planen för asylpolitiken. EESK anser att detta är en fråga av största betydelse. Man måste garantera att personer som behöver internationellt skydd kan lämna in en asylansökan i en EU-medlemsstat.

| 5.2 | I sitt meddelande nämner kommissionen att mängden asylansökningar ligger på en historiskt låg nivå. Enligt kommittén beror denna minskning inte på färre konflikter i världen och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, utan snarare på att EU har skapat större hinder för människor som behöver internationellt skydd att ta sig till EU:s territorium. |
| --- | --- |

5.2

I sitt meddelande nämner kommissionen att mängden asylansökningar ligger på en historiskt låg nivå. Enligt kommittén beror denna minskning inte på färre konflikter i världen och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, utan snarare på att EU har skapat större hinder för människor som behöver internationellt skydd att ta sig till EU:s territorium.

| 5.3 | Kommittén uppmanar EU att göra ett större åtagande i kampen mot kriminella nätverk som bedriver människohandel, men påpekar att vissa åtgärder för att ”bekämpa olaglig invandring” ger upphov till en allvarlig asylkris i Europa. Eurodac-viseringssystemet, Frontex, påföljder för transportföretag, återtagandeavtal med tredjeländer och samarbetsavtal om kamp mot olaglig invandring gör det svårare för personer som behöver skydd att lämna in en asylansökan. EESK har i flera yttranden (10) framhållit att kampen mot olaglig invandring inte får skapa nya problem på asylområdet, och att tjänstemän med ansvar för gränskontroll måste få lämplig utbildning så att asylrätten garanteras. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén uppmanar EU att göra ett större åtagande i kampen mot kriminella nätverk som bedriver människohandel, men påpekar att vissa åtgärder för att ”bekämpa olaglig invandring” ger upphov till en allvarlig asylkris i Europa. Eurodac-viseringssystemet, Frontex, påföljder för transportföretag, återtagandeavtal med tredjeländer och samarbetsavtal om kamp mot olaglig invandring gör det svårare för personer som behöver skydd att lämna in en asylansökan. EESK har i flera yttranden (10) framhållit att kampen mot olaglig invandring inte får skapa nya problem på asylområdet, och att tjänstemän med ansvar för gränskontroll måste få lämplig utbildning så att asylrätten garanteras.

10

| 5.4 | EESK stöder de förslag som framförts av FN:s flyktingkommissariat (UNCHR) om att asylexpertteam ska inrättas för att bistå vid alla gränskontrollåtgärder inom EU. |
| --- | --- |

5.4

EESK stöder de förslag som framförts av FN:s flyktingkommissariat (UNCHR) om att asylexpertteam ska inrättas för att bistå vid alla gränskontrollåtgärder inom EU.

| 5.5 | EESK motsätter sig att EU eller medlemsstaterna sluter avtal om återtagande eller gränskontroller med länder som inte har undertecknat de viktigaste internationella rättsliga konventionerna som värnar om asylrätten. Kommittén motsätter sig också alla åtgärder för återsändande eller återvändande som inte genomförs under helt säkra och värdiga villkor. |
| --- | --- |

5.5

EESK motsätter sig att EU eller medlemsstaterna sluter avtal om återtagande eller gränskontroller med länder som inte har undertecknat de viktigaste internationella rättsliga konventionerna som värnar om asylrätten. Kommittén motsätter sig också alla åtgärder för återsändande eller återvändande som inte genomförs under helt säkra och värdiga villkor.

| 5.6 | Personer vars skyddsbehov inte har prövats av en medlemsstat får inte återsändas eller utvisas om det inte finns någon garanti för att deras behov kommer att utredas i tredjeland genom ett rättvist förfarande som bygger på internationella skyddsnormer. |
| --- | --- |

5.6

Personer vars skyddsbehov inte har prövats av en medlemsstat får inte återsändas eller utvisas om det inte finns någon garanti för att deras behov kommer att utredas i tredjeland genom ett rättvist förfarande som bygger på internationella skyddsnormer.

6.   Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor

Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor

| 6.1 | För att det gemensamma europeiska asylsystemet ska kunna upprättas, måste den rättsliga harmoniseringen åtföljas av ett nära samarbete mellan medlemsstaterna. Detta praktiska samarbete kommer att fördjupas genom inrättandet av den europeiska byrå för stöd till samarbete i asylfrågor som föreslagits av kommissionen, och som EESK stöder. |
| --- | --- |

6.1

För att det gemensamma europeiska asylsystemet ska kunna upprättas, måste den rättsliga harmoniseringen åtföljas av ett nära samarbete mellan medlemsstaterna. Detta praktiska samarbete kommer att fördjupas genom inrättandet av den europeiska byrå för stöd till samarbete i asylfrågor som föreslagits av kommissionen, och som EESK stöder.

europeiska byrå för stöd till samarbete i asylfrågor

| 6.2 | Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor måste ha kapacitet att klart identifiera skillnaderna mellan medlemsstaternas praxis i asylfrågor samt skillnaderna i deras lagstiftning, och föreslå nödvändiga förändringar. Den måste också ha befogenhet att ta fram gemensamma riktlinjer för tolkning och tillämpning av olika aspekter av förfarandena och innehållet i gemenskapens regelverk för asyl, såsom kommissionen föreslog i sin grönbok. |
| --- | --- |

6.2

Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor måste ha kapacitet att klart identifiera skillnaderna mellan medlemsstaternas praxis i asylfrågor samt skillnaderna i deras lagstiftning, och föreslå nödvändiga förändringar. Den måste också ha befogenhet att ta fram gemensamma riktlinjer för tolkning och tillämpning av olika aspekter av förfarandena och innehållet i gemenskapens regelverk för asyl, såsom kommissionen föreslog i sin grönbok.

| 6.3 | Byrån skulle kunna bli ett viktigt centrum för utbyte av god praxis och för utveckling av utbildningsinsatser i asylfrågor, särskilt för gränstjänstemän. Den skulle också kunna vara ett centrum för övervakning och analys av resultaten av de nya åtgärder som EU utvecklar på asylområdet. Den skulle dessutom kunna ansvara för inrättandet och administrationen av de gemensamma expertgrupperna för asylfrågor. |
| --- | --- |

6.3

Byrån skulle kunna bli ett viktigt centrum för utbyte av god praxis och för utveckling av utbildningsinsatser i asylfrågor, särskilt för gränstjänstemän. Den skulle också kunna vara ett centrum för övervakning och analys av resultaten av de nya åtgärder som EU utvecklar på asylområdet. Den skulle dessutom kunna ansvara för inrättandet och administrationen av de gemensamma expertgrupperna för asylfrågor.

| 6.4 | Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor kommer att behöva bedriva nätverksarbete, samarbeta med Eurasil samt ha en nära koppling till UNHCR och specialiserade icke-statliga organisationer. Europaparlamentet och EESK måste informeras och rådfrågas om verksamheten inom den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor. |
| --- | --- |

6.4

Europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor kommer att behöva bedriva nätverksarbete, samarbeta med Eurasil samt ha en nära koppling till UNHCR och specialiserade icke-statliga organisationer. Europaparlamentet och EESK måste informeras och rådfrågas om verksamheten inom den europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor.

7.   Solidaritet mellan medlemsstaterna och den externa dimensionen

Solidaritet mellan medlemsstaterna och den externa dimensionen

7.1   Solidaritet mellan medlemsstaterna

Solidaritet mellan medlemsstaterna

| 7.1.1 | I Haagprogrammet anges att ett av målen med det gemensamma europeiska asylsystemet är att stödja de medlemsstater vars asylsystem är hårdare belastade, vilket innebär att man förbättrar samarbets- och solidaritetsmekanismerna. Kommissionen föreslår också vissa förändringar, både av Dublin II-förordningen och av Eurodac. Det är nödvändigt att förbättra balansen i asylansökningarna och minska sekundära migrationsrörelser. |
| --- | --- |

7.1.1

I Haagprogrammet anges att ett av målen med det gemensamma europeiska asylsystemet är att stödja de medlemsstater vars asylsystem är hårdare belastade, vilket innebär att man förbättrar samarbets- och solidaritetsmekanismerna. Kommissionen föreslår också vissa förändringar, både av Dublin II-förordningen och av Eurodac. Det är nödvändigt att förbättra balansen i asylansökningarna och minska sekundära migrationsrörelser.

| 7.1.2 | EESK noterar att Dublinförordningen utformades utifrån antagandet att medlemsstaternas asylsystem är likartade, vilket ännu inte är fallet. Det är oacceptabelt att flytta asylsökande från ett land med bättre garantier för förfarandet till ett land med sämre garantier. I sitt yttrande om grönboken (11) noterar kommittén att ”den asylsökande själv ska få välja det land som ska handlägga asylansökan och anmodar därför medlemsstaterna att tillämpa de humanitära bestämmelser som anges i artikel 15.1 i förordningen”. |
| --- | --- |

7.1.2

EESK noterar att Dublinförordningen utformades utifrån antagandet att medlemsstaternas asylsystem är likartade, vilket ännu inte är fallet. Det är oacceptabelt att flytta asylsökande från ett land med bättre garantier för förfarandet till ett land med sämre garantier. I sitt yttrande om grönboken (11) noterar kommittén att ”den asylsökande själv ska få välja det land som ska handlägga asylansökan och anmodar därför medlemsstaterna att tillämpa de humanitära bestämmelser som anges i artikel 15.1 i förordningen”.

11

| 7.1.3 | I enlighet med en rekommendation från UNHCR, bör Dublinförordningen innehålla nya bestämmelser om definition av familjemedlemmar, ansökningars suspensiva verkan och tidsgränser för förflyttningar. Dessutom måste den tidsgräns inom vilken asylsökande kan kvarhållas i väntan på förflyttning minskas kraftigt. |
| --- | --- |

7.1.3

I enlighet med en rekommendation från UNHCR, bör Dublinförordningen innehålla nya bestämmelser om definition av familjemedlemmar, ansökningars suspensiva verkan och tidsgränser för förflyttningar. Dessutom måste den tidsgräns inom vilken asylsökande kan kvarhållas i väntan på förflyttning minskas kraftigt.

| 7.1.4 | Kommittén har vissa reservationer när det gäller kommissionens rekommendation i samband med Eurodac-systemet om att nationella myndigheters uppgifter om flyktingar inte ska vara spärrade. Detta skulle kunna stå i konflikt med rätten till privatlivet och minska det skydd som många personer behöver. |
| --- | --- |

7.1.4

Kommittén har vissa reservationer när det gäller kommissionens rekommendation i samband med Eurodac-systemet om att nationella myndigheters uppgifter om flyktingar inte ska vara spärrade. Detta skulle kunna stå i konflikt med rätten till privatlivet och minska det skydd som många personer behöver.

| 7.1.5 | EESK stöder kommissionens förslag om att inrätta asylexpertteam som skulle kunna ge tillfälligt stöd till medlemsstaterna under vissa omständigheter och sköta ärendehantering när medlemsstaternas asylsystem är överbelastade. |
| --- | --- |

7.1.5

EESK stöder kommissionens förslag om att inrätta asylexpertteam som skulle kunna ge tillfälligt stöd till medlemsstaterna under vissa omständigheter och sköta ärendehantering när medlemsstaternas asylsystem är överbelastade.

| 7.1.6 | Europeiska flyktingfonden måste användas för att förbättra det finansiella stöd som ges av EU till medlemsstater som har en hård belastning i form av olovlig invandring och asylsökande. |
| --- | --- |

7.1.6

Europeiska flyktingfonden måste användas för att förbättra det finansiella stöd som ges av EU till medlemsstater som har en hård belastning i form av olovlig invandring och asylsökande.

| 7.1.7 | Solidariteten mellan EU-medlemsstaterna bör förbättras, med hänsyn till små stater såsom Malta, som får fler asylsökande än de kan hantera. |
| --- | --- |

7.1.7

Solidariteten mellan EU-medlemsstaterna bör förbättras, med hänsyn till små stater såsom Malta, som får fler asylsökande än de kan hantera.

| 7.1.8 | Solidaritet kan visas genom en politik för att omfördela flyktingar mellan EU:s medlemsstater, genom samarbete med europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor och genom det sätt på vilket Europeiska flyktingfonden administreras. |
| --- | --- |

7.1.8

Solidaritet kan visas genom en politik för att omfördela flyktingar mellan EU:s medlemsstater, genom samarbete med europeiska byrån för stöd till samarbete i asylfrågor och genom det sätt på vilket Europeiska flyktingfonden administreras.

| 7.1.9 | EESK stöder de pilotprojekt som Europaparlamentet presenterat för att främja frivillig omfördelning av flyktingar och asylsökande inom EU. |
| --- | --- |

7.1.9

EESK stöder de pilotprojekt som Europaparlamentet presenterat för att främja frivillig omfördelning av flyktingar och asylsökande inom EU.

7.2   Den externa dimensionen

Den externa dimensionen

| 7.2.1 | Det stora flertalet flyktingar lever i utvecklingsländer (av de 8,7 miljoner flyktingar som erkänns av UNHCR lever 6,5 miljoner i utvecklingsländer). EESK vill att EU tar ett nytt ansvar för att stödja och hjälpa utvecklingsländer och förbättra deras kapacitet att skydda människor. |
| --- | --- |

7.2.1

Det stora flertalet flyktingar lever i utvecklingsländer (av de 8,7 miljoner flyktingar som erkänns av UNHCR lever 6,5 miljoner i utvecklingsländer). EESK vill att EU tar ett nytt ansvar för att stödja och hjälpa utvecklingsländer och förbättra deras kapacitet att skydda människor.

| 7.2.2 | De regionala skyddsprogrammen är ett alternativ som EESK överväger, men det finns bara några få av dessa och de befinner sig i en försöksfas. Utvärderingen av dessa program bör leda till nya förslag om att utvidga och omforma dessa till nya mekanismer med vilka EU kan vidta åtgärder för att förbättra situationen för flyktingar över hela världen. I sitt yttrande om grönboken ”ställer sig [kommittén] frågande till om det verkligen är lämpligt att skapa mottagningscentrum i vissa länder som nyligen blivit självständiga (Ukraina, Moldavien, Vitryssland), eftersom dessa länder tycks långt ifrån förmögna att ge de garantier som krävs för mottagningen av asylsökande”. Vidare anser kommittén ”att dessa program inte tycks syfta till att förbättra flyktingsskyddet utan snarare genomförs för att motverka att asylsökande söker sig till Europeiska unionens gränser”. |
| --- | --- |

7.2.2

De regionala skyddsprogrammen är ett alternativ som EESK överväger, men det finns bara några få av dessa och de befinner sig i en försöksfas. Utvärderingen av dessa program bör leda till nya förslag om att utvidga och omforma dessa till nya mekanismer med vilka EU kan vidta åtgärder för att förbättra situationen för flyktingar över hela världen. I sitt yttrande om grönboken ”ställer sig [kommittén] frågande till om det verkligen är lämpligt att skapa mottagningscentrum i vissa länder som nyligen blivit självständiga (Ukraina, Moldavien, Vitryssland), eftersom dessa länder tycks långt ifrån förmögna att ge de garantier som krävs för mottagningen av asylsökande”. Vidare anser kommittén ”att dessa program inte tycks syfta till att förbättra flyktingsskyddet utan snarare genomförs för att motverka att asylsökande söker sig till Europeiska unionens gränser”.

regionala skyddsprogrammen

| 7.2.3 | En annan viktig mekanism som EU måste använda för att visa sitt engagemang är vidarebosättning av flyktingar. Vidarebosättning innebär att man erbjuder personer som har beviljats flyktingstatus av tredjeländer att bli permanent bosatta i en EU-medlemsstat. Vidarebosättning förespråkades först av EU vid Europeiska rådets möte i november 2004, och sedan dess har några, men mycket få, program för vidarebosättning genomförts. UNHCR har påpekat att bara 5 procent av de platser för vidarebosättning som tillhandahölls 2007 låg inom EU och att bara sju medlemsstater hade program för vidarebosättning. |
| --- | --- |

7.2.3

En annan viktig mekanism som EU måste använda för att visa sitt engagemang är vidarebosättning av flyktingar. Vidarebosättning innebär att man erbjuder personer som har beviljats flyktingstatus av tredjeländer att bli permanent bosatta i en EU-medlemsstat. Vidarebosättning förespråkades först av EU vid Europeiska rådets möte i november 2004, och sedan dess har några, men mycket få, program för vidarebosättning genomförts. UNHCR har påpekat att bara 5 procent av de platser för vidarebosättning som tillhandahölls 2007 låg inom EU och att bara sju medlemsstater hade program för vidarebosättning.

vidarebosättning av flyktingar

| 7.2.4 | EESK uppmanar alla medlemsstater att aktivt delta i utvecklingen av program för vidarebosättning, och stöder införandet av ett gemensamt program så att vidarebosättningen av flyktingar inom EU inte är en symbolisk handling utan blir tillräckligt omfattande för att vara en effektiv mekanism för omfördelning av flyktingar i världen. Europeiska program för vidarebosättning kommer att behöva utvecklas i samarbete med UNHCR och specialiserade icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

7.2.4

EESK uppmanar alla medlemsstater att aktivt delta i utvecklingen av program för vidarebosättning, och stöder införandet av ett gemensamt program så att vidarebosättningen av flyktingar inom EU inte är en symbolisk handling utan blir tillräckligt omfattande för att vara en effektiv mekanism för omfördelning av flyktingar i världen. Europeiska program för vidarebosättning kommer att behöva utvecklas i samarbete med UNHCR och specialiserade icke-statliga organisationer.

| 7.2.5 | Kommittén instämmer i att det är nödvändigt att underlätta inträde i EU för personer som behöver skydd, men gränskontrollsystem måste vara utformade så att asylrätten efterlevs och viseringssystemet tillämpas på ett flexibelt sätt. |
| --- | --- |

7.2.5

Kommittén instämmer i att det är nödvändigt att underlätta inträde i EU för personer som behöver skydd, men gränskontrollsystem måste vara utformade så att asylrätten efterlevs och viseringssystemet tillämpas på ett flexibelt sätt.

| 7.2.6 | Kommittén noterar att den gemensamma handläggningen av asylansökningar utanför EU, vid medlemsstaternas ambassader och konsulat, i själva verket skulle kunna ge ett positivt resultat, eftersom den skulle kunna innebära ett stöd i kampen mot människosmuggling och förhindra förlust av människoliv till sjöss i samband med denna smuggling. Även om man inte förväntar sig att den gemensamma handläggningen skulle leda till sänkta krav vid behandlingen av asylansökningar, bör behovet av att undanröja alla risker för detta tas på största allvar. |
| --- | --- |

7.2.6

Kommittén noterar att den gemensamma handläggningen av asylansökningar utanför EU, vid medlemsstaternas ambassader och konsulat, i själva verket skulle kunna ge ett positivt resultat, eftersom den skulle kunna innebära ett stöd i kampen mot människosmuggling och förhindra förlust av människoliv till sjöss i samband med denna smuggling. Även om man inte förväntar sig att den gemensamma handläggningen skulle leda till sänkta krav vid behandlingen av asylansökningar, bör behovet av att undanröja alla risker för detta tas på största allvar.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Se rådets dokument 13440/08.

1

(2)  KOM(2007) 301 slutlig, framlagt den 6 juni 2007.

2

(3)  Se EESK:s yttrande om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008).

3

(4)  Strategisk plan för asylpolitiken, punkt 3.

4

(5)  Se EESK:s yttrande om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008), punkt 1.1.

5

(6)  Se EESK:s yttranden

6

| — | om ”Förslag till rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna”, föredragande: Dario Mengozzi, medföredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 48, 21.2.2002), |
| --- | --- |

—

om ”Förslag till rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna”, föredragande: Dario Mengozzi, medföredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 48, 21.2.2002),

| — | om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”, föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro, Luis Miguel Pariza Castaños och Miguel Ángel Cabra de Luna (EUT C 318, 23.12.2006), |
| --- | --- |

—

om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”, föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro, Luis Miguel Pariza Castaños och Miguel Ángel Cabra de Luna (EUT C 318, 23.12.2006),

| — | om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008). |
| --- | --- |

—

om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008).

(7)  Se EESK:s yttrande om ”Hälsa och migration”, föredragande: Ágnes Cser (EUT C 256, 27.10.2007).

7

(8)  Strategisk plan för asylpolitiken, punkt 3.2.

8

(9)  Se EESK:s yttrande om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008).

9

(10)  Se EESK:s yttranden

10

| — | om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandringspolitik”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 221, 17.9.2002), |
| --- | --- |

—

om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandringspolitik”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 221, 17.9.2002),

| — | om ”Förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna”, huvudföredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 108, 30.4.2004), |
| --- | --- |

—

om ”Förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna”, huvudföredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 108, 30.4.2004),

| — | om ”Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2002/463/EG om antagande av ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, visering, asyl och invandring (Argoprogrammet)”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 120, 20.5.2005), |
| --- | --- |

—

om ”Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2002/463/EG om antagande av ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, visering, asyl och invandring (Argoprogrammet)”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 120, 20.5.2005),

| — | om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008). |
| --- | --- |

—

om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: An Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008).

(11)  Se EESK:s yttrande om ”Grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet”, föredragande: Le Nouail-Marlière (EUT C 204, 9.8.2008).

11

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/85

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok — Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem”

KOM(2008) 423 slutlig

2009/C 218/17

Den 3 juli 2008 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Grönbok — Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 december 2008. Föredragande var Mário SOARES.

Vid sin 451:a plenarsession den 25 – 26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 142 röster för, 1 röst emot och 6 nedlagda röster:

1.   Inledning

Inledning

| 1.1 | Grönboken ”Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem” (KOM(2008) 423 slutlig) behandlar en viktig utmaning som utbildningssystemen står inför i dag. Det rör sig om en utmaning som inte är helt ny, men som de senaste åren har fått allt större omfattning och blivit mer allmän, nämligen det stora antalet skolbarn med invandrarbakgrund som befinner sig i en svår socioekonomisk situation. |
| --- | --- |

1.1

Grönboken ”Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem” (KOM(2008) 423 slutlig) behandlar en viktig utmaning som utbildningssystemen står inför i dag. Det rör sig om en utmaning som inte är helt ny, men som de senaste åren har fått allt större omfattning och blivit mer allmän, nämligen det stora antalet skolbarn med invandrarbakgrund som befinner sig i en svår socioekonomisk situation.

| 1.2 | Kommissionen anser att det skulle vara värdefullt att genomföra ett samråd med berörda parter om utbildningspolitik som rör barn med invandrarbakgrund. De berörda parterna inbjuds att lämna synpunkter i följande frågor:






  — | Vari består de politiska utmaningarna? |
| --- | --- | --- |

1.2

Kommissionen anser att det skulle vara värdefullt att genomföra ett samråd med berörda parter om utbildningspolitik som rör barn med invandrarbakgrund. De berörda parterna inbjuds att lämna synpunkter i följande frågor:

—

Vari består de politiska utmaningarna?

| — | Vilka goda politiska lösningar står att finna på denna utmaning? |
| --- | --- |

—

Vilka goda politiska lösningar står att finna på denna utmaning?

| — | Vilken roll kan Europeiska unionen eventuellt spela för att stödja medlemsstaterna när de försöker möta dessa utmaningar? |
| --- | --- |

—

Vilken roll kan Europeiska unionen eventuellt spela för att stödja medlemsstaterna när de försöker möta dessa utmaningar?

| — | Hur ser de på framtiden för direktiv 77/486/EEG? |
| --- | --- |

—

Hur ser de på framtiden för direktiv 77/486/EEG?

| 1.3 | Kommittén anser att detta är ett komplicerat och krävande ämne som kan behandlas med hjälp av flera olika angreppssätt, vilka alla är relevanta och viktiga. Trots detta, och på grund av den arbetsmetod som används, kommer vi bara att försöka svara på de fem frågorna och ge några allmänna kommentarer. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att detta är ett komplicerat och krävande ämne som kan behandlas med hjälp av flera olika angreppssätt, vilka alla är relevanta och viktiga. Trots detta, och på grund av den arbetsmetod som används, kommer vi bara att försöka svara på de fem frågorna och ge några allmänna kommentarer.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK instämmer fullständigt i grönbokens inledning, där det stora antalet elever med invandrarbakgrund i skolorna beskrivs som en utmaning och inte som ett problem, och där man ställer en korrekt diagnos och konkret går in på alla aspekter. |
| --- | --- |

2.1

EESK instämmer fullständigt i grönbokens inledning, där det stora antalet elever med invandrarbakgrund i skolorna beskrivs som en utmaning och inte som ett problem, och där man ställer en korrekt diagnos och konkret går in på alla aspekter.

| 2.2 | När man använder vida definitioner som ”barn med invandrarbakgrund”, ”barn till invandrare” och ”invandrarelever”, och inbegriper både barn med ursprung i tredje land och med ursprung i ett annat EU-land än det de bor i, riskerar man dock att framställa ett mångfasetterat fenomen som enhetligt. |
| --- | --- |

2.2

När man använder vida definitioner som ”barn med invandrarbakgrund”, ”barn till invandrare” och ”invandrarelever”, och inbegriper både barn med ursprung i tredje land och med ursprung i ett annat EU-land än det de bor i, riskerar man dock att framställa ett mångfasetterat fenomen som enhetligt.

| 2.3 | I själva verket inser alla att det inte är samma sak att komma från ett europeiskt land som från ett tredjeland. Kommissionen inser själv risken med att använda denna definition och påpekar att europeiska medborgare till skillnad från tredjelandsmedborgare kan röra sig fritt inom EU. Ändå verkar det som att kommissionen rättfärdigar sitt val genom att acceptera de kriterier som de två statistikkällorna (PIRLS e PISA) använder (1). |
| --- | --- |

2.3

I själva verket inser alla att det inte är samma sak att komma från ett europeiskt land som från ett tredjeland. Kommissionen inser själv risken med att använda denna definition och påpekar att europeiska medborgare till skillnad från tredjelandsmedborgare kan röra sig fritt inom EU. Ändå verkar det som att kommissionen rättfärdigar sitt val genom att acceptera de kriterier som de två statistikkällorna (PIRLS e PISA) använder (1).

1

| 2.4 | EESK förstår varför kommissionen väljer att inbegripa alla barn med föräldrar som kommer från ett annat land än det de bor i, eftersom de alla behöver särskilt stöd, men vi skulle föredra att frågan fick två parallella behandlingar, på så sätt så att man ägnade sig dels åt barn till Europamedborgare, dels åt barn till tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

2.4

EESK förstår varför kommissionen väljer att inbegripa alla barn med föräldrar som kommer från ett annat land än det de bor i, eftersom de alla behöver särskilt stöd, men vi skulle föredra att frågan fick två parallella behandlingar, på så sätt så att man ägnade sig dels åt barn till Europamedborgare, dels åt barn till tredjelandsmedborgare.

| 2.5 | I detta yttrande behandlar vi inte specifikt invandring, utan främst utbildningssystemens roll när det gäller att förbättra integrationen av invandrare och i synnerhet invandrares barn. Vi har dock beaktat olika EESK-yttranden som handlar om invandring och utgör en viktig teoretisk grund (2) |
| --- | --- |

2.5

I detta yttrande behandlar vi inte specifikt invandring, utan främst utbildningssystemens roll när det gäller att förbättra integrationen av invandrare och i synnerhet invandrares barn. Vi har dock beaktat olika EESK-yttranden som handlar om invandring och utgör en viktig teoretisk grund (2)

2

| 2.6 | Det finns ett nära samband mellan invandring med fungerande integration, den utbildning som invandrarbarn får tillgång till och deras skolresultat. Detta samband är odiskutabelt och kan vara avgörande för att gemenskapens politik för social sammanhållning lyckas, för att våra demokratier ska förbli stabila och till och med för den ekonomiska utvecklingen på lång sikt. |
| --- | --- |

2.6

Det finns ett nära samband mellan invandring med fungerande integration, den utbildning som invandrarbarn får tillgång till och deras skolresultat. Detta samband är odiskutabelt och kan vara avgörande för att gemenskapens politik för social sammanhållning lyckas, för att våra demokratier ska förbli stabila och till och med för den ekonomiska utvecklingen på lång sikt.

| 2.7 | Ju tidigare och bättre barn och ungdomar med invandrarbakgrund integreras i skolan, desto bättre blir deras skolresultat. Därför måste det framhållas att förskolan är viktig för att ge de redskap som är nödvändiga för goda skolresultat och social integration. |
| --- | --- |

2.7

Ju tidigare och bättre barn och ungdomar med invandrarbakgrund integreras i skolan, desto bättre blir deras skolresultat. Därför måste det framhållas att förskolan är viktig för att ge de redskap som är nödvändiga för goda skolresultat och social integration.

| 2.8 | Även om det tydligt visar sig att invandrarelever som tidigt integreras i utbildningssystemet får betydligt bättre resultat, innebär detta inte att de får bättre tillgång till universitetsutbildning eller lättare får ett bra jobb. |
| --- | --- |

2.8

Även om det tydligt visar sig att invandrarelever som tidigt integreras i utbildningssystemet får betydligt bättre resultat, innebär detta inte att de får bättre tillgång till universitetsutbildning eller lättare får ett bra jobb.

| 2.9 | Å andra sidan blir de sociala, ekonomiska och politiska resultaten bättre, ju friare och medvetnare ungdomarna är i sitt val av yrkesbana och ju mer det investeras i att uppnå goda skolresultat för barn och ungdomar med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

2.9

Å andra sidan blir de sociala, ekonomiska och politiska resultaten bättre, ju friare och medvetnare ungdomarna är i sitt val av yrkesbana och ju mer det investeras i att uppnå goda skolresultat för barn och ungdomar med invandrarbakgrund.

| 2.10 | Skolan är den viktigaste platsen för integration, eftersom det är den främsta platsen för socialisering utanför familjen. Om skolan inte bidrar till att mildra eventuella negativa effekter av invandrarfamiljers socioekonomiska bakgrund, utan i stället fungerar avvisande, diskriminerande eller segregerande, kan integrationen knappast lyckas och hela samhället får betala kostnaden för detta. |
| --- | --- |

2.10

Skolan är den viktigaste platsen för integration, eftersom det är den främsta platsen för socialisering utanför familjen. Om skolan inte bidrar till att mildra eventuella negativa effekter av invandrarfamiljers socioekonomiska bakgrund, utan i stället fungerar avvisande, diskriminerande eller segregerande, kan integrationen knappast lyckas och hela samhället får betala kostnaden för detta.

| 2.11 | Därför är det inte lämpligt att skolor till övervägande del eller enbart har invandrarelever, hur ädla motiven än kan verka vid första anblicken. Skolan bör återspegla samhällets sociala sammansättning och inte bli ett getto för någon grupp. Att elever med invandrarbakgrund segregeras fysiskt och socialt i skolor som är särskilt utformade för dem går ofta hand i hand med eller är en följd av segregerat boende. |
| --- | --- |

2.11

Därför är det inte lämpligt att skolor till övervägande del eller enbart har invandrarelever, hur ädla motiven än kan verka vid första anblicken. Skolan bör återspegla samhällets sociala sammansättning och inte bli ett getto för någon grupp. Att elever med invandrarbakgrund segregeras fysiskt och socialt i skolor som är särskilt utformade för dem går ofta hand i hand med eller är en följd av segregerat boende.

| 2.12 | Lärarna är grundläggande aktörer i utbildningsprocessen, och eftersom de har ett direkt ansvar för elevernas skolresultat bör de få särskild uppmärksamhet från de myndigheter som ansvarar för utbildningssystemen. Attraktiva karriärmöjligheter, rimlig lön och framför allt en grund- och vidareutbildning som tar hänsyn till de nya förhållandena är en förutsättning för positiva resultat (3). |
| --- | --- |

2.12

Lärarna är grundläggande aktörer i utbildningsprocessen, och eftersom de har ett direkt ansvar för elevernas skolresultat bör de få särskild uppmärksamhet från de myndigheter som ansvarar för utbildningssystemen. Attraktiva karriärmöjligheter, rimlig lön och framför allt en grund- och vidareutbildning som tar hänsyn till de nya förhållandena är en förutsättning för positiva resultat (3).

3

| 2.13 | I detta sammanhang vore det intressant att satsa på fler lärare med olika etnisk och kulturell bakgrund, eftersom de kan tjäna som förebild, stimulera eleverna och hjälpa dem till bättre självförtroende. Man bör därför se över kriterierna och förfarandena för lärarrekrytering och avsätta resurser för detta. |
| --- | --- |

2.13

I detta sammanhang vore det intressant att satsa på fler lärare med olika etnisk och kulturell bakgrund, eftersom de kan tjäna som förebild, stimulera eleverna och hjälpa dem till bättre självförtroende. Man bör därför se över kriterierna och förfarandena för lärarrekrytering och avsätta resurser för detta.

| 2.14 | Kunskaper i landets språk är en av de viktigaste förutsättningarna för goda skolresultat. Denna fråga har inte behandlats på något tillfredsställande sätt, eftersom man har förväxlat kommunikationsförmåga med språkkunskaper. Särskilt stöd på detta område, så tidig integration som möjligt i förskole- och skolmiljö (redan från småbarnsåldern) och samverkan mellan skola och föräldrar så att dessa också ska kunna gå kurser i landets språk är några strategier för att lösa detta problem, som tillhör de mest komplicerade. |
| --- | --- |

2.14

Kunskaper i landets språk är en av de viktigaste förutsättningarna för goda skolresultat. Denna fråga har inte behandlats på något tillfredsställande sätt, eftersom man har förväxlat kommunikationsförmåga med språkkunskaper. Särskilt stöd på detta område, så tidig integration som möjligt i förskole- och skolmiljö (redan från småbarnsåldern) och samverkan mellan skola och föräldrar så att dessa också ska kunna gå kurser i landets språk är några strategier för att lösa detta problem, som tillhör de mest komplicerade.

| 2.15 | Att föräldrar med invandrarbakgrund involveras i hela utbildningsprocessen, att de interagerar med infödda familjer och att deras kunskap och erfarenhet värdesätts är faktorer som bidrar både till elevers och allmänt sett invandrargruppers integration i skola och samhälle. För detta ändamål behövs skolpersonal för stödfunktioner och kulturförmedlare (4). |
| --- | --- |

2.15

Att föräldrar med invandrarbakgrund involveras i hela utbildningsprocessen, att de interagerar med infödda familjer och att deras kunskap och erfarenhet värdesätts är faktorer som bidrar både till elevers och allmänt sett invandrargruppers integration i skola och samhälle. För detta ändamål behövs skolpersonal för stödfunktioner och kulturförmedlare (4).

4

3.   EESK:s bidrag

EESK:s bidrag

3.1   I grönboken behandlas fyra teman för diskussion. Följande frågor ställs:

”A.   
  Vari består de politiska utmaningarna?

Vilka viktiga politiska utmaningar finner man när det gäller tillhandahållandet av god utbildning till barn med invandrarbakgrund? Förutom de utmaningar som kartläggs i detta dokument, finns det andra som bör tas i beaktande?

B.   
  Politiska åtgärder:

Hur ser de politiska lösningarna på dessa utmaningar ut? Finns det andra politiska åtgärder och angreppssätt som bör beaktas, förutom de som anges i detta dokument?

C.   
  Europeiska unionens roll:

Vilka insatser skulle kunna vidtas via EU-program och ge positiv inverkan på utbildningen av barn med invandrarbakgrund? Hur bör dessa frågor behandlas inom den öppna samordningsmetoden för allmän och yrkesinriktad utbildning?

Känner du att man bör utforska möjliga indikatorer och/eller riktmärken som ett sätt att ge den politiska insatsen en starkare inriktning på att fylla igen de luckor som finns i fråga om utbildningsresultat?

D.   
  Framtiden för direktiv 77/486/EEG?

Hur kan direktiv 77/486/EEG spela en roll för att stödja medlemsstaternas politik i dessa frågor, mot bakgrund av dels rättsaktens genomförandehistoria, dels det sätt på vilket migrationsflödena ändrats sedan den antogs? Skulle ni rekommendera att direktivet bibehålls som det är, att det anpassas eller upphävs? Skulle ni föreslå alternativa angreppssätt för att stödja medlemsstaternas politik i de frågor som berörs? ”

3.2   Vari består de politiska utmaningarna?

Vari består de politiska utmaningarna?

| 3.2.1 | I dag består den största politiska utmaningen på europeisk nivå antagligen i att utveckla en skola för alla i ett samhälle som i allt mindre grad är öppet för alla, vare sig det beror på en ökad klyfta mellan rika och fattiga och därmed större social marginalisering eller, när det gäller invandring, på att invandringspolitiken generellt sett har stramats åt. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt den socioekonomiska situation som invandrare befinner sig i, eftersom utbildningsmöjligheterna också i stor utsträckning avgörs av huruvida de är socialt missgynnade. |
| --- | --- |

3.2.1

I dag består den största politiska utmaningen på europeisk nivå antagligen i att utveckla en skola för alla i ett samhälle som i allt mindre grad är öppet för alla, vare sig det beror på en ökad klyfta mellan rika och fattiga och därmed större social marginalisering eller, när det gäller invandring, på att invandringspolitiken generellt sett har stramats åt. Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt den socioekonomiska situation som invandrare befinner sig i, eftersom utbildningsmöjligheterna också i stor utsträckning avgörs av huruvida de är socialt missgynnade.

| 3.2.2 | Man kan inte analysera den enorma uppgiften att integrera miljontals invandrare genom skolan utan att ta hänsyn till exempelvis följande aspekter: de utländska medborgarnas rättsliga ställning, som påverkar tillgången till det allmänna, obligatoriska utbildningssystemet (5), legaliseringsprocesserna för ”papperslösa”, hindren för familjeåterförening och de viseringskriterier som innebär en kränkning av grundläggande individuella rättigheter (kravet på DNA-prov för att bevisa släktskap). |
| --- | --- |

3.2.2

Man kan inte analysera den enorma uppgiften att integrera miljontals invandrare genom skolan utan att ta hänsyn till exempelvis följande aspekter: de utländska medborgarnas rättsliga ställning, som påverkar tillgången till det allmänna, obligatoriska utbildningssystemet (5), legaliseringsprocesserna för ”papperslösa”, hindren för familjeåterförening och de viseringskriterier som innebär en kränkning av grundläggande individuella rättigheter (kravet på DNA-prov för att bevisa släktskap).

5

| 3.2.3 | När man fattar utbildningspolitiska beslut som rör miljontals barn och ungdomar med invandrarbakgrund får man inte bortse från dessa globala frågor. Skolan varken uppstår eller utvecklas isolerad från det sociala sammanhang som den ingår i. Den återspeglar samhället, även om den också i hög grad kan bidra till att förändra det. |
| --- | --- |

3.2.3

När man fattar utbildningspolitiska beslut som rör miljontals barn och ungdomar med invandrarbakgrund får man inte bortse från dessa globala frågor. Skolan varken uppstår eller utvecklas isolerad från det sociala sammanhang som den ingår i. Den återspeglar samhället, även om den också i hög grad kan bidra till att förändra det.

| 3.2.4 | De utbildningsreformer där man behandlar utbildning som vilken kommersiell verksamhet som helst, använder en kommersiell terminologi (eleverna och föräldrarna ses som ”konsumenter/användare” och lärarna som ”tillhandahållare av tjänster”) och endast grundar bedömningen på elevernas individuella prestationer bidrar inte till lyckad integration. Man måste återigen se utbildning främst som en grundläggande mänsklig rättighet för alla barn och ungdomar. |
| --- | --- |

3.2.4

De utbildningsreformer där man behandlar utbildning som vilken kommersiell verksamhet som helst, använder en kommersiell terminologi (eleverna och föräldrarna ses som ”konsumenter/användare” och lärarna som ”tillhandahållare av tjänster”) och endast grundar bedömningen på elevernas individuella prestationer bidrar inte till lyckad integration. Man måste återigen se utbildning främst som en grundläggande mänsklig rättighet för alla barn och ungdomar.

| 3.2.5 | Med tanke på att utbildning fortfarande är ett nationellt ansvarsområde blir det en stor utmaning för EU att i praktiken samordna den politik som behövs för att uppnå största möjliga integration. Att invandringen får följder på gemenskapsnivå samtidigt som migrationspolitiken utformas på nationell nivå är en paradox som kan lösas endast om det finns en politisk vilja att gå längre i samordningen av denna politik. |
| --- | --- |

3.2.5

Med tanke på att utbildning fortfarande är ett nationellt ansvarsområde blir det en stor utmaning för EU att i praktiken samordna den politik som behövs för att uppnå största möjliga integration. Att invandringen får följder på gemenskapsnivå samtidigt som migrationspolitiken utformas på nationell nivå är en paradox som kan lösas endast om det finns en politisk vilja att gå längre i samordningen av denna politik.

| 3.2.6 | EU måste nu inse att svårigheterna med att hantera massiv invandring knappast kan lösas på mellanstatlig nivå, och att det är nödvändigt att införa de politiska instrument som krävs för att klara av ett ökat antal elever och studenter från tredjeland i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

3.2.6

EU måste nu inse att svårigheterna med att hantera massiv invandring knappast kan lösas på mellanstatlig nivå, och att det är nödvändigt att införa de politiska instrument som krävs för att klara av ett ökat antal elever och studenter från tredjeland i utbildningssystemen.

| 3.2.7 | Den ofördelaktiga situation som personer med invandrarbakgrund befinner sig i är ett problem också inom vuxenutbildningen. Sådana personer vidareutbildar sig i mindre utsträckning, och de kurser som de erbjuds är till stor del språkkurser. Vuxenutbildningen bör bli öppnare för hela den befolkningsgrupp den vänder sig till. Personer med invandrarbakgrund måste omfattas av hela kursutbudet. I detta sammanhang är det viktigt att utvidga vuxenutbildningen till att även omfatta kultur, politik och familjeplanering liksom hälsa, social kompetens etc. |
| --- | --- |

3.2.7

Den ofördelaktiga situation som personer med invandrarbakgrund befinner sig i är ett problem också inom vuxenutbildningen. Sådana personer vidareutbildar sig i mindre utsträckning, och de kurser som de erbjuds är till stor del språkkurser. Vuxenutbildningen bör bli öppnare för hela den befolkningsgrupp den vänder sig till. Personer med invandrarbakgrund måste omfattas av hela kursutbudet. I detta sammanhang är det viktigt att utvidga vuxenutbildningen till att även omfatta kultur, politik och familjeplanering liksom hälsa, social kompetens etc.

| 3.2.8 | En annan politisk utmaning som kan påverka alla typer av beslut är den nuvarande ekonomiska krisen. Ökad arbetslöshet och problem som rör socialförsäkringssystemen och i vissa länder äventyrar modellerna för social trygghet kan leda till rasism och främlingsfientlighet som går stick i stäv med de värden som utmärker ett demokratiskt Europa. Både skolan och det samhälle som den ingår i bör vara uppmärksamma på dessa fenomen, inte bara i förebyggande syfte utan också för att man ska kunna vidta åtgärder om och när det blir nödvändigt. |
| --- | --- |

3.2.8

En annan politisk utmaning som kan påverka alla typer av beslut är den nuvarande ekonomiska krisen. Ökad arbetslöshet och problem som rör socialförsäkringssystemen och i vissa länder äventyrar modellerna för social trygghet kan leda till rasism och främlingsfientlighet som går stick i stäv med de värden som utmärker ett demokratiskt Europa. Både skolan och det samhälle som den ingår i bör vara uppmärksamma på dessa fenomen, inte bara i förebyggande syfte utan också för att man ska kunna vidta åtgärder om och när det blir nödvändigt.

3.3   Politiska åtgärder

Politiska åtgärder

| 3.3.1 | Medlemsstaterna har ett grundläggande ansvar för att deras invandrare verkligen integreras. När det gäller barn och ungdomar innebär det inte bara att säkerställa att alla får tillgång till utbildningssystemet och se till att det inte förekommer något urval på grund av social status. Man måste också verka för att goda skolresultat ska betraktas som en rättighet för elever med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

3.3.1

Medlemsstaterna har ett grundläggande ansvar för att deras invandrare verkligen integreras. När det gäller barn och ungdomar innebär det inte bara att säkerställa att alla får tillgång till utbildningssystemet och se till att det inte förekommer något urval på grund av social status. Man måste också verka för att goda skolresultat ska betraktas som en rättighet för elever med invandrarbakgrund.

| 3.3.2 | Utbildningsåtgärderna måste därför bygga på följande:






  — | En högkvalitativ skola som är öppen för alla och kostnadsfri. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Utbildningsåtgärderna måste därför bygga på följande:

—

En högkvalitativ skola som är öppen för alla och kostnadsfri.

| — | En politik som bland annat respekterar etiska, sociokulturella och ekonomiska skillnader samt könsskillnader, och som kan utnyttja den potential som finns. |
| --- | --- |

—

En politik som bland annat respekterar etiska, sociokulturella och ekonomiska skillnader samt könsskillnader, och som kan utnyttja den potential som finns.

| — | Respekt för varje invandrargrupps särdrag, som bör beaktas vid utformningen av utbildningsplaner för att göra skolorna mer interkulturella. |
| --- | --- |

—

Respekt för varje invandrargrupps särdrag, som bör beaktas vid utformningen av utbildningsplaner för att göra skolorna mer interkulturella.

| — | En lärarkår som kan tillgodose invandrarelevers behov, som får det stöd och den vidareutbildning som krävs för att uppnå utbildningsmålen och som bistås av personal för stödfunktioner med kunskaper i elevernas olika språk och kulturer. I detta sammanhang vore det värdefullt att öka antalet arbetsgrupper som arbetar tvärs över ämnesgränserna i skolorna (t.ex. genom ett omfattande socialt skolprogram). |
| --- | --- |

—

En lärarkår som kan tillgodose invandrarelevers behov, som får det stöd och den vidareutbildning som krävs för att uppnå utbildningsmålen och som bistås av personal för stödfunktioner med kunskaper i elevernas olika språk och kulturer. I detta sammanhang vore det värdefullt att öka antalet arbetsgrupper som arbetar tvärs över ämnesgränserna i skolorna (t.ex. genom ett omfattande socialt skolprogram).

| — | Bättre tillgång till internet som en stödfunktion i invandrarbarns utbildning, eftersom detta redskap är avgörande för att man ska lyckas med studierna i EU. För detta ändamål skulle man kunna inrätta ungdomslokaler och gemenskapscentrum med internetuppkoppling och inleda samarbete med lokala bibliotek med stöd av kommunerna eller samarbete med företag som är beredda att skänka äldre datorutrustning etc. |
| --- | --- |

—

Bättre tillgång till internet som en stödfunktion i invandrarbarns utbildning, eftersom detta redskap är avgörande för att man ska lyckas med studierna i EU. För detta ändamål skulle man kunna inrätta ungdomslokaler och gemenskapscentrum med internetuppkoppling och inleda samarbete med lokala bibliotek med stöd av kommunerna eller samarbete med företag som är beredda att skänka äldre datorutrustning etc.

| — | ”Hållbar” utbildning: Språkfrämjande får inte begränsas till småbarnsåren eller förskolan. Det måste fortsätta under hela skolgången och får inte begränsas till mottagarlandets språk. Inlärning av ett tekniskt och yrkesrelaterat språk kräver att man arbetar över ämnesgränserna och att lärare i alla olika ämnen får en lämplig utbildning. Parallellt med undervisningen i mottagarlandets språk bör man erbjuda kurser i de språk som talas i elevernas familjer. Bevarande och främjande av mångspråkighet bör ingå i varje skolas grundläggande kursutbud. |
| --- | --- |

—

”Hållbar” utbildning: Språkfrämjande får inte begränsas till småbarnsåren eller förskolan. Det måste fortsätta under hela skolgången och får inte begränsas till mottagarlandets språk. Inlärning av ett tekniskt och yrkesrelaterat språk kräver att man arbetar över ämnesgränserna och att lärare i alla olika ämnen får en lämplig utbildning. Parallellt med undervisningen i mottagarlandets språk bör man erbjuda kurser i de språk som talas i elevernas familjer. Bevarande och främjande av mångspråkighet bör ingå i varje skolas grundläggande kursutbud.

| — | Främjande av ett ”mentors- eller kompisprogram” som ger eleverna möjlighet att lära känna en äldre och mer erfaren elev. |
| --- | --- |

—

Främjande av ett ”mentors- eller kompisprogram” som ger eleverna möjlighet att lära känna en äldre och mer erfaren elev.

| — | Inrättande av ett forum för dialog mellan invandrarbarn och infödda barn, för att motverka fördomar och stärka integrationen. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett forum för dialog mellan invandrarbarn och infödda barn, för att motverka fördomar och stärka integrationen.

| — | Medverkan av invandrarbarnens föräldrar. Föräldrarna har en särskild roll och bör därför få större kunskap om skolsystemet och möjligheterna till yrkesutbildning och även få komma med synpunkter. |
| --- | --- |

—

Medverkan av invandrarbarnens föräldrar. Föräldrarna har en särskild roll och bör därför få större kunskap om skolsystemet och möjligheterna till yrkesutbildning och även få komma med synpunkter.

| — | Ett komplett utbud av vuxenutbildning för personer med invandrarbakgrund, oavsett om de har barn i skolåldern eller inte, av skäl som anges ovan (6). |
| --- | --- |

—

Ett komplett utbud av vuxenutbildning för personer med invandrarbakgrund, oavsett om de har barn i skolåldern eller inte, av skäl som anges ovan (6).

6

| — | Främjande av ”interkulturell” kompetens, vilket omfattar stipendier och bidrag för att förbättra situationen för dem som missgynnas i utbildningshänseende (åtgärder som inte bör begränsas till elever med invandrarbakgrund). |
| --- | --- |

—

Främjande av ”interkulturell” kompetens, vilket omfattar stipendier och bidrag för att förbättra situationen för dem som missgynnas i utbildningshänseende (åtgärder som inte bör begränsas till elever med invandrarbakgrund).

| 3.3.3 | Förutom allmänna åtgärder som vidtas med hänsyn till invandrarnas särdrag, t.ex. rörande tillgång till hälsovårdssystem och arbetsmarknad och ett bra boende, är det nödvändigt att vidta olika åtgärder på utbildningsområdet, t.ex. en översyn av läromedel för att se till att bilden av invandrare inte är ensidigt negativ, integrationsfrämjande fritidsaktiviteter, tillgång till utbildningssystemet från tidig ålder samt tillräckliga resurser för lärares grundutbildning och vidareutbildning och för anställning av kvalificerade lärare som i möjligaste mån kommer från samma länder som sina elever etc. |
| --- | --- |

3.3.3

Förutom allmänna åtgärder som vidtas med hänsyn till invandrarnas särdrag, t.ex. rörande tillgång till hälsovårdssystem och arbetsmarknad och ett bra boende, är det nödvändigt att vidta olika åtgärder på utbildningsområdet, t.ex. en översyn av läromedel för att se till att bilden av invandrare inte är ensidigt negativ, integrationsfrämjande fritidsaktiviteter, tillgång till utbildningssystemet från tidig ålder samt tillräckliga resurser för lärares grundutbildning och vidareutbildning och för anställning av kvalificerade lärare som i möjligaste mån kommer från samma länder som sina elever etc.

| 3.3.4 | Det civila samhällets medverkan är inte bara önskvärd, utan är också ett tillförlitligt mått på social och utbildningsmässig demokrati och en viktig faktor för invandrares integration. Föräldraföreningar och sociala aktörer som är knutna till utbildningen kan bidra till ett samhälle och ett medborgarskap som i högre grad är öppna för alla och präglas av respekt för skillnader och medvetenhet om vikten av stark social sammanhållning.
  Den politik som i flera länder antagits för att ge lagliga invandrare rösträtt i kommunalval bör stödjas och uppmuntras, eftersom den innebär ett erkännande av invandrares integration i mottagarsamhället och stärker känslan av tillhörighet. |
| --- | --- |

3.3.4

Det civila samhällets medverkan är inte bara önskvärd, utan är också ett tillförlitligt mått på social och utbildningsmässig demokrati och en viktig faktor för invandrares integration. Föräldraföreningar och sociala aktörer som är knutna till utbildningen kan bidra till ett samhälle och ett medborgarskap som i högre grad är öppna för alla och präglas av respekt för skillnader och medvetenhet om vikten av stark social sammanhållning.

Den politik som i flera länder antagits för att ge lagliga invandrare rösträtt i kommunalval bör stödjas och uppmuntras, eftersom den innebär ett erkännande av invandrares integration i mottagarsamhället och stärker känslan av tillhörighet.

3.4   Europeiska unionens roll

Europeiska unionens roll

| 3.4.1 | I processen för antagande och tillämpning av det nya Lissabonfördraget bör EU säkerställa att medlemsstaterna också i fortsättningen garanterar integrationspolitik för invandrare. Denna politik bör särskilt innefatta rätten till utbildning och modersmålsundervisning samt rätten för invandrarelevers föräldrar att medverka och bidra till att förbättra sina färdigheter och stödja barnen i deras läroprocesser och beslut. |
| --- | --- |

3.4.1

I processen för antagande och tillämpning av det nya Lissabonfördraget bör EU säkerställa att medlemsstaterna också i fortsättningen garanterar integrationspolitik för invandrare. Denna politik bör särskilt innefatta rätten till utbildning och modersmålsundervisning samt rätten för invandrarelevers föräldrar att medverka och bidra till att förbättra sina färdigheter och stödja barnen i deras läroprocesser och beslut.

| 3.4.2 | EU skulle kunna uppmuntra medlemsstaterna att använda den öppna samordningsmetoden och i samband med detta genomföra jämförande studier och forskningsprogram som bidrar till att samla och sprida välfungerande metoder samt stödja innovativa initiativ rörande viktiga frågor på gemenskapsnivå som ibland är svårare att upptäcka enbart på nationell nivå. I de följande punkterna kommer några konkreta förslag i denna riktning. |
| --- | --- |

3.4.2

EU skulle kunna uppmuntra medlemsstaterna att använda den öppna samordningsmetoden och i samband med detta genomföra jämförande studier och forskningsprogram som bidrar till att samla och sprida välfungerande metoder samt stödja innovativa initiativ rörande viktiga frågor på gemenskapsnivå som ibland är svårare att upptäcka enbart på nationell nivå. I de följande punkterna kommer några konkreta förslag i denna riktning.

| 3.4.3 | En särskilt viktig politisk åtgärd kan vara att fastställa indikatorer och riktmärken för att motverka att elever misslyckas i skolan, men också för att komma till rätta med objektiva svårigheter som invandrarelever stöter på i sina specifika situationer. För att undvika att elever slutar skolan i förtid eller skolkar behövs det först och främst program som gör det möjligt att erbjuda sociala aktiviteter i skolan. |
| --- | --- |

3.4.3

En särskilt viktig politisk åtgärd kan vara att fastställa indikatorer och riktmärken för att motverka att elever misslyckas i skolan, men också för att komma till rätta med objektiva svårigheter som invandrarelever stöter på i sina specifika situationer. För att undvika att elever slutar skolan i förtid eller skolkar behövs det först och främst program som gör det möjligt att erbjuda sociala aktiviteter i skolan.

| 3.4.4 | Följande riktmärken kulle kunna användas inom den öppna samordningsmetoden: elevernas socioekonomiska status, oavsett om de har invandrarbakgrund eller inte, slutförande av (den obligatoriska) utbildningen, oavsett om eleverna har invandrarbakgrund eller inte, andelen lärare med invandrarbakgrund, lärarnas interkulturella kompetens, den sociala rörligheten inom utbildningssystemen, främjande av mångspråkighet i det offentliga utbildningssystemet, den utsträckning i vilken skolsystemen är öppna för alla barn och ungdomar etc. |
| --- | --- |

3.4.4

Följande riktmärken kulle kunna användas inom den öppna samordningsmetoden: elevernas socioekonomiska status, oavsett om de har invandrarbakgrund eller inte, slutförande av (den obligatoriska) utbildningen, oavsett om eleverna har invandrarbakgrund eller inte, andelen lärare med invandrarbakgrund, lärarnas interkulturella kompetens, den sociala rörligheten inom utbildningssystemen, främjande av mångspråkighet i det offentliga utbildningssystemet, den utsträckning i vilken skolsystemen är öppna för alla barn och ungdomar etc.

| 3.4.5 | Det är också mycket viktigt att direkt involvera Europaparlamentet i utformningen, uppföljningen och utvärderingen av förslag och åtgärder som ska garantera att utestängning och marginalisering inte accepteras inom EU. |
| --- | --- |

3.4.5

Det är också mycket viktigt att direkt involvera Europaparlamentet i utformningen, uppföljningen och utvärderingen av förslag och åtgärder som ska garantera att utestängning och marginalisering inte accepteras inom EU.

3.5   Framtiden för direktiv 77/486/EEG

Framtiden för direktiv 77/486/EEG

| 3.5.1 | Direktiv 77/486/EEG innebar ett viktigt steg för att säkerställa att rätten till utbildning för alla invandrarbarn kommer upp på den politiska dagordningen. Men även om detta är riktigt – vilket måste erkännas – är det också riktigt att direktivet enbart syftar på barn till Europamedborgare, och att integrationen uteslutande grundar sig på språkanvändning. Dessutom har tillämpningen varit ojämn, och 30 år efter ikraftträdandet har direktivet ännu inte införlivats fullständigt i de nuvarande EU-ländernas lagstiftning. |
| --- | --- |

3.5.1

Direktiv 77/486/EEG innebar ett viktigt steg för att säkerställa att rätten till utbildning för alla invandrarbarn kommer upp på den politiska dagordningen. Men även om detta är riktigt – vilket måste erkännas – är det också riktigt att direktivet enbart syftar på barn till Europamedborgare, och att integrationen uteslutande grundar sig på språkanvändning. Dessutom har tillämpningen varit ojämn, och 30 år efter ikraftträdandet har direktivet ännu inte införlivats fullständigt i de nuvarande EU-ländernas lagstiftning.

| 3.5.2 | Eftersom direktiv 77/486/EEG är historiskt och politiskt föråldrat och inte uppfyller de nuvarande integrationskraven bör det bli föremål för en genomgripande ändring mot bakgrund av hur migrationen har utvecklats. EU och medlemsstaterna bör även i fortsättningen lägga stor vikt vid språkinlärningsfrågan, men kommittén anser att ett direktiv på detta område måste gå mycket längre och omfatta andra dimensioner om det ska bli ett instrument för social, ekonomisk och politisk integration av invandrare och deras barn. |
| --- | --- |

3.5.2

Eftersom direktiv 77/486/EEG är historiskt och politiskt föråldrat och inte uppfyller de nuvarande integrationskraven bör det bli föremål för en genomgripande ändring mot bakgrund av hur migrationen har utvecklats. EU och medlemsstaterna bör även i fortsättningen lägga stor vikt vid språkinlärningsfrågan, men kommittén anser att ett direktiv på detta område måste gå mycket längre och omfatta andra dimensioner om det ska bli ett instrument för social, ekonomisk och politisk integration av invandrare och deras barn.

| 3.5.3 | I det framtida direktivet måste man beakta att integrationen av invandrare i mottagarsamhällena är mycket mer komplex än integrationen av deras barn i utbildningssystemen, men den sistnämnda är en viktig förutsättning för att den förstnämnda ska lyckas. |
| --- | --- |

3.5.3

I det framtida direktivet måste man beakta att integrationen av invandrare i mottagarsamhällena är mycket mer komplex än integrationen av deras barn i utbildningssystemen, men den sistnämnda är en viktig förutsättning för att den förstnämnda ska lyckas.

| 3.5.4 | Därför bör det framtida direktivet inte bara ta upp språkproblematiken (som fortfarande är en central fråga), utan även behandla barns och ungdomars integration i utbildningssystemen på ett mer övergripande och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

3.5.4

Därför bör det framtida direktivet inte bara ta upp språkproblematiken (som fortfarande är en central fråga), utan även behandla barns och ungdomars integration i utbildningssystemen på ett mer övergripande och konsekvent sätt.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  PIRLS: ”Progress in Internacional Reading Literacy Study”, en studie av International Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA). PISA: ”Programme for International Student Assessment” (internationellt program för utvärdering av elever), studie som samordnats av OECD.

1

(2)  Bland de över 50 yttranden som EESK utarbetat på detta tema vill vi särskilt framhålla följande: ”Meddelande om en öppen samordningsmetod för gemenskapens invandrings- och asylpolitik”, föredragande: Soscha Eulenburg (EGT C 221, 17.9.2002), ”Villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, yrkesutbildning eller volontärarbete”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EGT C 133, 6.6.2003), ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredjeländer i fråga om migration och asyl”, föredragande: Giacomina Cassina (EUT C 32 5.2.2004), ”Meddelande om invandring, integration och sysselsättning”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 80, 30.3.2004), ”Införande av EU-medborgarskap” (initiativyttrande), föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 208, 3.9.2003), ”Internationella konventionen om migrerande arbetstagare” (initiativyttrande), föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 302, 7.12.2004), ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer” (initiativyttrande), föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 318, 23.12.2006), ”EU:s invandringspolitik och utvecklingssamarbete med ursprungsländerna” (initiativyttrande), föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 44, 16.2.2008), ”Beståndsdelar i struktur, organisation och funktionssätt för en plattform för ökat deltagande från det civila samhällets sida när det gäller att främja politiken för integrering av tredjelandsmedborgare på EU-nivå” (förberedande yttrande), föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños (EUT C 27, 3.2.2009), ”Integration av minoriteter – romer”, föredragande: A-M Sigmund, medföredragande: M. Sharma (EUT C 27, 3.2.2009), ”En gemensam invandringspolitik för Europa: principer, åtgärder och verktyg”, föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños CESE 342/2009, 25.2.2009 (Ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Se EESK:s yttrande om ”Bättre utbildning för lärare”, föredragande: Mário Soares (EUT C 151, 17.6.2008).

3

(4)  De här och andra idéer återfinns i en rapport från april 2008 med titeln ”Education and Migration - Strategies for integrating migrant children in European schools and societies. A synthesis of research findings for policy-makers” från expertnätverket NESSE (som samlar experter på social- och utbildningsfrågor och stöds av Europeiska kommissionen) (http://www.nesse.fr-nesse-nesse_top-activites-education-and-migration).

4

(5)  I Tyskland innebär statusen ”utländsk medborgare” ofta att man inte omfattas av den allmänna skolplikten. I enlighet med artikel 14 i EU:s stadga om grundläggande rättigheter har dock ” [v]ar och en (...) rätt till utbildning och (...) att (...) följa den obligatoriska undervisningen”.

5

(6)  Se punkt 3.2.7 ovan.

6

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/91

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar”

KOM(2008) 726 slutlig – 2008/0218 (CNS)

2009/C 218/18

Den 28 november 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets rekommendation om en EU-satsning avseende sällsynta sjukdomar”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2009. Föredragande var Ágnes CSER.

Vid sin 451:a plenarsession den 25 – 26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 162 röster för, 4 röster emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar rådets förslag till rekommendation och stöder den samordnade europeiska insatsen på området för sällsynta sjukdomar med kartläggning, definition och klassificering av dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar rådets förslag till rekommendation och stöder den samordnade europeiska insatsen på området för sällsynta sjukdomar med kartläggning, definition och klassificering av dessa sjukdomar.

| 1.2 | EESK ser positivt på förslaget att man ska utse nationella och regionala kunskapscentrum med avseende på sällsynta sjukdomar och främja deras medverkan i europeiska referensnätverk. |
| --- | --- |

1.2

EESK ser positivt på förslaget att man ska utse nationella och regionala kunskapscentrum med avseende på sällsynta sjukdomar och främja deras medverkan i europeiska referensnätverk.

| 1.3 | EESK ställer sig bakom det stöd som ges åt pågående samordnad forskning på området sällsynta sjukdomar och de främjande insatser som denna forskning är föremål för. EESK stöder även främjandet av samordningsprojekt som syftar till ett optimalt utnyttjande av de blygsamma resurser som finns tillgängliga, liksom ett intensivare internationellt samarbete. |
| --- | --- |

1.3

EESK ställer sig bakom det stöd som ges åt pågående samordnad forskning på området sällsynta sjukdomar och de främjande insatser som denna forskning är föremål för. EESK stöder även främjandet av samordningsprojekt som syftar till ett optimalt utnyttjande av de blygsamma resurser som finns tillgängliga, liksom ett intensivare internationellt samarbete.

| 1.4 | När det gäller frågan om att sammanföra sakkunskapen på området för sällsynta sjukdomar på EU-nivå, rekommenderar EESK att man tar hänsyn till de immateriella rättigheterna och att man föreslår lämpliga garantier. |
| --- | --- |

1.4

När det gäller frågan om att sammanföra sakkunskapen på området för sällsynta sjukdomar på EU-nivå, rekommenderar EESK att man tar hänsyn till de immateriella rättigheterna och att man föreslår lämpliga garantier.

| 1.5 | EESK stöder utarbetandet av nationella planer, men anser att tidsgränsen 2011 är för tidig för att man ska kunna utarbeta dessa planer med den noggrannhet som krävs. |
| --- | --- |

1.5

EESK stöder utarbetandet av nationella planer, men anser att tidsgränsen 2011 är för tidig för att man ska kunna utarbeta dessa planer med den noggrannhet som krävs.

| 1.6 | EESK ser mycket positivt på att man till slutet av 2011 ska identifiera nationella och regionala kunskapscentrum, men en förutsättning för detta är att adekvata nationella planer utarbetas. |
| --- | --- |

1.6

EESK ser mycket positivt på att man till slutet av 2011 ska identifiera nationella och regionala kunskapscentrum, men en förutsättning för detta är att adekvata nationella planer utarbetas.

| 1.7 | EESK rekommenderar att man inrättar ett samordnings- och informationssystem på EU-nivå samt att man utarbetar en gemensam teknisk och datorstödd terminologi. Vi rekommenderar även att man utarbetar praktiska anvisningar för en dialog mellan olika yrkeskulturer med hänsyn till de olika sektorernas särdrag. |
| --- | --- |

1.7

EESK rekommenderar att man inrättar ett samordnings- och informationssystem på EU-nivå samt att man utarbetar en gemensam teknisk och datorstödd terminologi. Vi rekommenderar även att man utarbetar praktiska anvisningar för en dialog mellan olika yrkeskulturer med hänsyn till de olika sektorernas särdrag.

| 1.8 | EESK rekommenderar att det utvecklas ett särskilt kommunikations- och signaleringssystem; målsättningen är att inrätta att referensnätverk och en mobil tjänst så att berörda personer kan få tillgång till relevant information. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar att det utvecklas ett särskilt kommunikations- och signaleringssystem; målsättningen är att inrätta att referensnätverk och en mobil tjänst så att berörda personer kan få tillgång till relevant information.

| 1.9 | EESK ser positivt på att man även låter social forskning spela en roll i kartläggningen av behoven på området sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

1.9

EESK ser positivt på att man även låter social forskning spela en roll i kartläggningen av behoven på området sällsynta sjukdomar.

| 1.10 | EESK rekommenderar att samtliga medlemsstater inrättar egna centrum för sällsynta sjukdomar. Dessa centrum skulle kunna bedriva samordningsverksamhet mellan å ena sidan forsknings-, vård- och hälsoinstitut och å andra sidan de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

1.10

EESK rekommenderar att samtliga medlemsstater inrättar egna centrum för sällsynta sjukdomar. Dessa centrum skulle kunna bedriva samordningsverksamhet mellan å ena sidan forsknings-, vård- och hälsoinstitut och å andra sidan de offentliga myndigheterna.

| 1.11 | EESK anser att medlemsstaternas centrum för sällsynta sjukdomar bör svara för insamling av uppgifter, ackreditering och metoder samt för samordning. |
| --- | --- |

1.11

EESK anser att medlemsstaternas centrum för sällsynta sjukdomar bör svara för insamling av uppgifter, ackreditering och metoder samt för samordning.

| 1.12 | EESK rekommenderar att de nationella strategierna avseende sällsynta sjukdomar ska ingå som en naturlig del av de nationella hälso- och sjukvårdsprogrammen och medlemsstaternas hälsofrämjande program. |
| --- | --- |

1.12

EESK rekommenderar att de nationella strategierna avseende sällsynta sjukdomar ska ingå som en naturlig del av de nationella hälso- och sjukvårdsprogrammen och medlemsstaternas hälsofrämjande program.

| 1.13 | I stället för att finansiera olika projekt bör man utveckla en finansiering på lång sikt som syftar till en effektiv och lönsammare resursanvändning och ett effektivt utövande av patienternas rättigheter. |
| --- | --- |

1.13

I stället för att finansiera olika projekt bör man utveckla en finansiering på lång sikt som syftar till en effektiv och lönsammare resursanvändning och ett effektivt utövande av patienternas rättigheter.

| 1.14 | EESK rekommenderar att man granskar medverkan av patientorganisationer, yrkesorganisationer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter samt att man analyserar och utvärderar användbarheten av befintliga referenscentrum i andra medlemsstater samtidigt som man tar hänsyn till patienternas intressen och rättigheter. |
| --- | --- |

1.14

EESK rekommenderar att man granskar medverkan av patientorganisationer, yrkesorganisationer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter samt att man analyserar och utvärderar användbarheten av befintliga referenscentrum i andra medlemsstater samtidigt som man tar hänsyn till patienternas intressen och rättigheter.

| 1.15 | Det är angeläget att man gör en noggrann analys av hälsovårdspersonalens förpliktelser och verksamhet på området och att man involverar branschorganisationerna, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter eftersom målet är att kunna erbjuda lämpliga garantier. |
| --- | --- |

1.15

Det är angeläget att man gör en noggrann analys av hälsovårdspersonalens förpliktelser och verksamhet på området och att man involverar branschorganisationerna, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter eftersom målet är att kunna erbjuda lämpliga garantier.

| 1.16 | I syfte att minska ojämlikheterna på hälsovårdsområdet rekommenderar EESK att man undersöker vilka förhållanden som möjliggör en proportionerlig resursanvändning, eftersom rekommendationen syftar till att ge alla patienter som lider av sällsynta sjukdomar tillgång till vård. |
| --- | --- |

1.16

I syfte att minska ojämlikheterna på hälsovårdsområdet rekommenderar EESK att man undersöker vilka förhållanden som möjliggör en proportionerlig resursanvändning, eftersom rekommendationen syftar till att ge alla patienter som lider av sällsynta sjukdomar tillgång till vård.

| 1.17 | EESK ställer sig bakom inrättandet av EU:s rådgivande kommitté för sällsynta sjukdomar och rekommenderar att man förutom företrädare för medlemsstaterna även involverar företrädare för vårdbranschen, patientorganisationer och sakkunniga, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets övriga organisationer. Utan dem kan det inte utarbetas några nationella strategier, vilket är ett av villkoren för att rekommendationen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

1.17

EESK ställer sig bakom inrättandet av EU:s rådgivande kommitté för sällsynta sjukdomar och rekommenderar att man förutom företrädare för medlemsstaterna även involverar företrädare för vårdbranschen, patientorganisationer och sakkunniga, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets övriga organisationer. Utan dem kan det inte utarbetas några nationella strategier, vilket är ett av villkoren för att rekommendationen ska kunna genomföras.

| 1.18 | EESK anser att evenemanget med en europeisk dag för sällsynta sjukdomar bör stödjas av den internationella hälsovårdspolitiken genom att det inrättas en internationell dag för sådana sjukdomar. |
| --- | --- |

1.18

EESK anser att evenemanget med en europeisk dag för sällsynta sjukdomar bör stödjas av den internationella hälsovårdspolitiken genom att det inrättas en internationell dag för sådana sjukdomar.

| 1.19 | EESK stöder utarbetandet av en rapport om genomförandet av rekommendationen fem år efter det att den antagits, samtidigt som vi anser att det är viktigt att se till att nödvändiga ändringar görs under genomförandet och att man tar hänsyn till patienternas rättigheter. EESK vill gärna delta i den fortlöpande utvärderingen av genomförandet. |
| --- | --- |

1.19

EESK stöder utarbetandet av en rapport om genomförandet av rekommendationen fem år efter det att den antagits, samtidigt som vi anser att det är viktigt att se till att nödvändiga ändringar görs under genomförandet och att man tar hänsyn till patienternas rättigheter. EESK vill gärna delta i den fortlöpande utvärderingen av genomförandet.

2.   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

2.1   Bakgrund

| 2.1.1 | Sällsynta sjukdomar – inklusive genetiska sjukdomar – är föremål för ett gemenskapsprogram som omfattar perioden från den 1 januari 1999 till den 31 december 2003 [Europaparlamentets och rådets beslut nr 1295/1999/EG av den 29 april 1999 om att anta ett åtgärdsprogram för gemenskapen avseende sällsynta sjukdomar inom ramen för åtgärderna på folkhälsoområdet (1999-2003)], enligt vilket en sällsynt sjukdom är en sjukdom som drabbar högst 5 av 10 000 personer i Europeiska unionen. På denna definition grundar sig även Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel. |
| --- | --- |

2.1.1

Sällsynta sjukdomar – inklusive genetiska sjukdomar – är föremål för ett gemenskapsprogram som omfattar perioden från den 1 januari 1999 till den 31 december 2003 [Europaparlamentets och rådets beslut nr 1295/1999/EG av den 29 april 1999 om att anta ett åtgärdsprogram för gemenskapen avseende sällsynta sjukdomar inom ramen för åtgärderna på folkhälsoområdet (1999-2003)], enligt vilket en sällsynt sjukdom är en sjukdom som drabbar högst 5 av 10 000 personer i Europeiska unionen. På denna definition grundar sig även Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel.

| 2.1.2 | På grund av den låga prevalensen och sin specificitet, och för att förbättra de drabbades livskvalitet och socioekonomiska potential, kräver de sällsynta sjukdomarna en övergripande ansats grundad på särskilda och samordnade ansträngningar för att förhindra hög sjuklighet eller förtida dödlighet som kan undvikas. |
| --- | --- |

2.1.2

På grund av den låga prevalensen och sin specificitet, och för att förbättra de drabbades livskvalitet och socioekonomiska potential, kräver de sällsynta sjukdomarna en övergripande ansats grundad på särskilda och samordnade ansträngningar för att förhindra hög sjuklighet eller förtida dödlighet som kan undvikas.

| 2.1.3 | Arbetsgruppen om referensnätverk för sällsynta sjukdomar, inrättad av Europeiska kommissionen, har till uppgift att fastställa grundläggande principer och behandlingar samt de kriterier som de europeiska referenscentrumen ska svara mot. Dessa frågor omfattas även av det sjätte och sjunde europeiska ramprogrammet för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

2.1.3

Arbetsgruppen om referensnätverk för sällsynta sjukdomar, inrättad av Europeiska kommissionen, har till uppgift att fastställa grundläggande principer och behandlingar samt de kriterier som de europeiska referenscentrumen ska svara mot. Dessa frågor omfattas även av det sjätte och sjunde europeiska ramprogrammet för forskning och utveckling.

| 2.1.4 | Världshälsoorganisationen (WHO) förbereder inför 2014 den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen, som även omfattar sällsynta sjukdomar. EU:s arbetsgrupp för sällsynta sjukdomar har av WHO utnämnts till rådgivande grupp kring sällsynta sjukdomar som i samband med revideringen ska lägga fram förslag till kodning och klassificering av sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

2.1.4

Världshälsoorganisationen (WHO) förbereder inför 2014 den elfte versionen av den internationella sjukdomsklassifikationen, som även omfattar sällsynta sjukdomar. EU:s arbetsgrupp för sällsynta sjukdomar har av WHO utnämnts till rådgivande grupp kring sällsynta sjukdomar som i samband med revideringen ska lägga fram förslag till kodning och klassificering av sällsynta sjukdomar.

| 2.1.5 | Att införa en gemensam definition av sällsynta sjukdomar i alla medlemsstater skulle stärka Europeiska unionens bidrag avsevärt inom ramen för samarbetet mellan EU och WHO, och det skulle göra det möjligt för EU att spela en mer framträdande roll utanför unionens gränser när det gäller att lösa internationella hälsoproblem. |
| --- | --- |

2.1.5

Att införa en gemensam definition av sällsynta sjukdomar i alla medlemsstater skulle stärka Europeiska unionens bidrag avsevärt inom ramen för samarbetet mellan EU och WHO, och det skulle göra det möjligt för EU att spela en mer framträdande roll utanför unionens gränser när det gäller att lösa internationella hälsoproblem.

| 2.1.6 | Garantin för att personer som lider av en sällsynt sjukdom ska kunna få tillgång till diagnos, behandling och information av god kvalitet hör till de stora prioriteringarna i den europeiska hälsovårdsstrategi som antogs 2007. |
| --- | --- |

2.1.6

Garantin för att personer som lider av en sällsynt sjukdom ska kunna få tillgång till diagnos, behandling och information av god kvalitet hör till de stora prioriteringarna i den europeiska hälsovårdsstrategi som antogs 2007.

3.   Särskilda kommentarer

Särskilda kommentarer

3.1   Avseende definitionen och prevalensen av sällsynta sjukdomar:

| 3.1.1 | De sällsynta sjukdomarna kräver en övergripande ansats grundad på särskilda och samordnade ansträngningar för att förhindra hög sjuklighet eller förtida dödlighet som kan undvikas, och för att förbättra de drabbades livskvalitet och socioekonomiska potential. |
| --- | --- |

3.1.1

De sällsynta sjukdomarna kräver en övergripande ansats grundad på särskilda och samordnade ansträngningar för att förhindra hög sjuklighet eller förtida dödlighet som kan undvikas, och för att förbättra de drabbades livskvalitet och socioekonomiska potential.

| 3.1.2 | Uppgifter om dessa sjukdomars prevalens visar att mellan 5 000 och 8 000 sällsynta sjukdomar drabbar cirka 6 % av hela EU:s befolkning, vilket innebär att 27–36 miljoner medborgare lider av eller kommer att drabbas av en sällsynt sjukdom under sitt liv. |
| --- | --- |

3.1.2

Uppgifter om dessa sjukdomars prevalens visar att mellan 5 000 och 8 000 sällsynta sjukdomar drabbar cirka 6 % av hela EU:s befolkning, vilket innebär att 27–36 miljoner medborgare lider av eller kommer att drabbas av en sällsynt sjukdom under sitt liv.

| 3.1.3 | De flesta av de sällsynta sjukdomarna är mycket sällan förekommande och drabbar endast en person på 100 000. Patienter som lider av mycket sällsynta sjukdomar är liksom deras familjer mycket utsatta och sårbara. |
| --- | --- |

3.1.3

De flesta av de sällsynta sjukdomarna är mycket sällan förekommande och drabbar endast en person på 100 000. Patienter som lider av mycket sällsynta sjukdomar är liksom deras familjer mycket utsatta och sårbara.

| 3.1.4 | När det gäller dessa sjukdomar uppträder de första symptomen vid mycket olika ålder: Hälften av de sällsynta sjukdomarna uppträder vid födseln eller under barndomen medan den andra hälften uppträder först vid vuxen ålder. De flesta sällsynta sjukdomar är genetiska sjukdomar, men det kan även finnas koppling till exponering för miljöagenser under graviditeten eller senare, ofta i samverkan med en genetisk disposition. I vissa fall rör det sig om sällsynta former eller komplikationer av vanliga sjukdomar. |
| --- | --- |

3.1.4

När det gäller dessa sjukdomar uppträder de första symptomen vid mycket olika ålder: Hälften av de sällsynta sjukdomarna uppträder vid födseln eller under barndomen medan den andra hälften uppträder först vid vuxen ålder. De flesta sällsynta sjukdomar är genetiska sjukdomar, men det kan även finnas koppling till exponering för miljöagenser under graviditeten eller senare, ofta i samverkan med en genetisk disposition. I vissa fall rör det sig om sällsynta former eller komplikationer av vanliga sjukdomar.

3.2   Sällsynta sjukdomar erkänns och synliggörs inte:

| 3.2.1 | Sällsynta sjukdomar skiljer sig även kraftigt åt beroende på hur allvarliga de är och vilka uttryck de tar sig. Livslängden hos patienter som lider av sällsynta sjukdomar är betydligt förkortad. Vissa av sjukdomarna är komplexa, degenerativa och medför kroniska skador, medan andra går att förena med en normal livsstil – under förutsättning att de diagnostiseras i tid och att de behandlas på lämpligt sätt. Ofta förekommer flera sorters funktionsnedsättning på samma gång, vilket ger upphov till många praktiska problem. Funktionsnedsättningen stärker känslan av isolering, kan utgöra en orsak till diskriminering och minska möjligheterna till utbildning, yrkesverksamhet och ett socialt liv. |
| --- | --- |

3.2.1

Sällsynta sjukdomar skiljer sig även kraftigt åt beroende på hur allvarliga de är och vilka uttryck de tar sig. Livslängden hos patienter som lider av sällsynta sjukdomar är betydligt förkortad. Vissa av sjukdomarna är komplexa, degenerativa och medför kroniska skador, medan andra går att förena med en normal livsstil – under förutsättning att de diagnostiseras i tid och att de behandlas på lämpligt sätt. Ofta förekommer flera sorters funktionsnedsättning på samma gång, vilket ger upphov till många praktiska problem. Funktionsnedsättningen stärker känslan av isolering, kan utgöra en orsak till diskriminering och minska möjligheterna till utbildning, yrkesverksamhet och ett socialt liv.

3.3   Avsaknad av politiska strategier med avseende på sällsynta sjukdomar i medlemsstaterna:

| 3.3.1 | De sällsynta sjukdomarna bidrar i stor utsträckning till sjuklighet och dödlighet, men eftersom det inte finns några lämpliga kodnings- och klassificeringssystem finns de inte med i hälsoinformationssystemen. Avsaknaden av en specifik hälsovårdspolitik med inriktning på dessa sjukdomar och bristen på sakkunskap återspeglas i försenade diagnoser och svårigheter att få tillgång till vård. Viktiga skillnader råder mellan medlemsstaterna i fråga om screening av dessa sjukdomar liksom när det gäller behandling och rehabilitering av patienter. Medborgarna i olika medlemsstater och/eller i olika regioner i en och samma medlemsstat har inte lika tillgång till specialistvård och särläkemedel. |
| --- | --- |

3.3.1

De sällsynta sjukdomarna bidrar i stor utsträckning till sjuklighet och dödlighet, men eftersom det inte finns några lämpliga kodnings- och klassificeringssystem finns de inte med i hälsoinformationssystemen. Avsaknaden av en specifik hälsovårdspolitik med inriktning på dessa sjukdomar och bristen på sakkunskap återspeglas i försenade diagnoser och svårigheter att få tillgång till vård. Viktiga skillnader råder mellan medlemsstaterna i fråga om screening av dessa sjukdomar liksom när det gäller behandling och rehabilitering av patienter. Medborgarna i olika medlemsstater och/eller i olika regioner i en och samma medlemsstat har inte lika tillgång till specialistvård och särläkemedel.

| 3.3.2 | De resurser som avsätts till forskning, screening och behandling av sällsynta sjukdomar varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, och den bristande resurskoncentrationen leder till minskad effektivitet, vilket medför förseningar i behandlingarna eller till och med total avsaknad av behandling för många patienter. |
| --- | --- |

3.3.2

De resurser som avsätts till forskning, screening och behandling av sällsynta sjukdomar varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, och den bristande resurskoncentrationen leder till minskad effektivitet, vilket medför förseningar i behandlingarna eller till och med total avsaknad av behandling för många patienter.

| 3.3.3 | Screening och behandling av sjukdomar kräver specifik planering. Till följd av resursbristen är skillnaderna stora, och många patienter blir lidande av konsekvenserna av felställda eller ofullständiga diagnoser. |
| --- | --- |

3.3.3

Screening och behandling av sjukdomar kräver specifik planering. Till följd av resursbristen är skillnaderna stora, och många patienter blir lidande av konsekvenserna av felställda eller ofullständiga diagnoser.

| 3.3.4 | På grund av de egenskaper som utmärker sällsynta sjukdomar – begränsat antal patienter och brist på kunskap och expertis – krävs det ett internationellt samarbete som skulle kunna skapa mervärde. Det finns förmodligen inget annat hälsovårdsområde där ett samarbete som förenar de 27 nationella tillvägagångssätten skulle vara så effektivt och värdefullt som detta område. Detta har erkänts av de politiska beslutsfattarna både på nationell nivå och på EU-nivå liksom av alla berörda parter. Att slå samman de begränsade tillgängliga resurserna skulle möjliggöra bättre resultat. Praxis när det gäller insamling av uppgifter – typ av insamling och tidsplan – samt bestämmelserna om anmälningsskyldighet skiljer sig åt mellan de olika medlemsstaterna. Anmälningsskyldighet tillämpas på vissa håll för hela befolkningen, på andra håll sker en sporadisk uppgiftsinsamling. Att förfoga över enhetliga uppgifter och information är av grundläggande betydelse för att man ska kunna utarbeta och tillämpa en hälsovårdspolitik som är både förebyggande och mer lönsam, och för att man ska kunna bedriva forskning i medlemsstaterna och i EU. Att berörda personer får tillgång till lämpliga uppgifter och information är även det viktigt. |
| --- | --- |

3.3.4

På grund av de egenskaper som utmärker sällsynta sjukdomar – begränsat antal patienter och brist på kunskap och expertis – krävs det ett internationellt samarbete som skulle kunna skapa mervärde. Det finns förmodligen inget annat hälsovårdsområde där ett samarbete som förenar de 27 nationella tillvägagångssätten skulle vara så effektivt och värdefullt som detta område. Detta har erkänts av de politiska beslutsfattarna både på nationell nivå och på EU-nivå liksom av alla berörda parter. Att slå samman de begränsade tillgängliga resurserna skulle möjliggöra bättre resultat. Praxis när det gäller insamling av uppgifter – typ av insamling och tidsplan – samt bestämmelserna om anmälningsskyldighet skiljer sig åt mellan de olika medlemsstaterna. Anmälningsskyldighet tillämpas på vissa håll för hela befolkningen, på andra håll sker en sporadisk uppgiftsinsamling. Att förfoga över enhetliga uppgifter och information är av grundläggande betydelse för att man ska kunna utarbeta och tillämpa en hälsovårdspolitik som är både förebyggande och mer lönsam, och för att man ska kunna bedriva forskning i medlemsstaterna och i EU. Att berörda personer får tillgång till lämpliga uppgifter och information är även det viktigt.

| 3.3.5 | Framför allt är det angeläget att förbättra livskvaliteten för patienter som lider av allvarliga sjukdomar och se till att de integreras i samhället och yrkeslivet. Det är även viktigt att tänka på deras familjer. Deras liv är en ständig kamp mot att vara annorlunda och mot fysiska och psykiska prövningar. |
| --- | --- |

3.3.5

Framför allt är det angeläget att förbättra livskvaliteten för patienter som lider av allvarliga sjukdomar och se till att de integreras i samhället och yrkeslivet. Det är även viktigt att tänka på deras familjer. Deras liv är en ständig kamp mot att vara annorlunda och mot fysiska och psykiska prövningar.

| 3.3.6 | I EU:s medlemsstater finns det många icke-statliga organisationer och initiativ från det civila samhället som verkar för information till patienter med en sällsynt sjukdom, spridning av befintlig vetenskaplig och klinisk kunskap, bättre tillgång till medicinsk behandling och lämpliga läkemedel till rimliga priser, dvs. för en socioekonomisk integration av dessa patienter. Dessa initiativ från det civila samhället lider av bristande resurser och saknar ett samordnat och harmoniserat stöd av regeringarna liksom ett samordnat nätverk, vilket påverkar patienträttigheterna negativt. Något systematiskt samarbete mellan patienter, deras familjer, det civila samhällets organisationer, specialister och arbetsmarknadsparterna har inte etablerats. Stora ojämlikheter kan konstateras liksom en anhopning av svårigheter på vårdområdet och när det gäller tillgången till vård. |
| --- | --- |

3.3.6

I EU:s medlemsstater finns det många icke-statliga organisationer och initiativ från det civila samhället som verkar för information till patienter med en sällsynt sjukdom, spridning av befintlig vetenskaplig och klinisk kunskap, bättre tillgång till medicinsk behandling och lämpliga läkemedel till rimliga priser, dvs. för en socioekonomisk integration av dessa patienter. Dessa initiativ från det civila samhället lider av bristande resurser och saknar ett samordnat och harmoniserat stöd av regeringarna liksom ett samordnat nätverk, vilket påverkar patienträttigheterna negativt. Något systematiskt samarbete mellan patienter, deras familjer, det civila samhällets organisationer, specialister och arbetsmarknadsparterna har inte etablerats. Stora ojämlikheter kan konstateras liksom en anhopning av svårigheter på vårdområdet och när det gäller tillgången till vård.

| 3.3.7 | Screening och behandling av sällsynta sjukdomar är mycket kostsamma. När det krävs tillgång till ny teknik och nya behandlingar av sällsynta sjukdomar som innebär stora specifika kostnader är det nödvändigt att varje medlemsstat fastställer och tillämpar högsta möjliga tröskelvärde. |
| --- | --- |

3.3.7

Screening och behandling av sällsynta sjukdomar är mycket kostsamma. När det krävs tillgång till ny teknik och nya behandlingar av sällsynta sjukdomar som innebär stora specifika kostnader är det nödvändigt att varje medlemsstat fastställer och tillämpar högsta möjliga tröskelvärde.

| 3.3.8 | Europeiska kommissionen offentliggjorde 2008 ett meddelande om sällsynta sjukdomar och genomförde i anslutning till att meddelandet utarbetades ett brett offentligt samråd som avslutades i februari samma år. |
| --- | --- |

3.3.8

Europeiska kommissionen offentliggjorde 2008 ett meddelande om sällsynta sjukdomar och genomförde i anslutning till att meddelandet utarbetades ett brett offentligt samråd som avslutades i februari samma år.

| 3.3.9 | Bidragen från detta samråd bekräftade behovet av att vidta åtgärder på EU-nivå. Rådets förslag till rekommendation fokuserar i huvudsak på tre områden:






  — | Inventering och kodning av sällsynta sjukdomar samt inrättande av ett europeiskt kodnings- och klassificeringssystem för sällsynta sjukdomar som kan bidra till att varje sjukdom erkänns. I anslutning till att den nya versionen utarbetas samarbetar Europeiska kommissionen med WHO eftersom det jämfört med världen i stort är i EU som de olika sällsynta sjukdomarna har störst möjlighet att identifieras. |
| --- | --- | --- |

3.3.9

Bidragen från detta samråd bekräftade behovet av att vidta åtgärder på EU-nivå. Rådets förslag till rekommendation fokuserar i huvudsak på tre områden:

—

Inventering och kodning av sällsynta sjukdomar samt inrättande av ett europeiskt kodnings- och klassificeringssystem för sällsynta sjukdomar som kan bidra till att varje sjukdom erkänns. I anslutning till att den nya versionen utarbetas samarbetar Europeiska kommissionen med WHO eftersom det jämfört med världen i stort är i EU som de olika sällsynta sjukdomarna har störst möjlighet att identifieras.

| — | Definition av grundläggande principer och riktlinjer på detta område med tanke på de nationella handlingsplaner som ska utarbetas. Uppmuntran och stöd till medlemsstaterna i utformningen av den nationella hälsovårdspolitik som avser sällsynta sjukdomar och som syftar till att garantera drabbade personer lika tillgång till förebyggande vård, screening, behandling och rehabilitering och mer allmänt större tillgång till dessa tjänster. |
| --- | --- |

—

Definition av grundläggande principer och riktlinjer på detta område med tanke på de nationella handlingsplaner som ska utarbetas. Uppmuntran och stöd till medlemsstaterna i utformningen av den nationella hälsovårdspolitik som avser sällsynta sjukdomar och som syftar till att garantera drabbade personer lika tillgång till förebyggande vård, screening, behandling och rehabilitering och mer allmänt större tillgång till dessa tjänster.

| — | I den rekommendation från rådet som meddelandet avser anges följande:






  — | Medlemsstaterna bör utarbeta nationella planer med avseende på sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- | --- |

—

I den rekommendation från rådet som meddelandet avser anges följande:

—

Medlemsstaterna bör utarbeta nationella planer med avseende på sällsynta sjukdomar.

| — | De bör dessutom inrätta nödvändiga mekanismer för att definiera, koda och klassificera sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

—

De bör dessutom inrätta nödvändiga mekanismer för att definiera, koda och klassificera sällsynta sjukdomar.

| — | Forskning om sällsynta sjukdomar bör uppmuntras, även i form av gränsöverskridande samarbete, och unionens möjligheter till forskningssamarbete bör utnyttjas maximalt. |
| --- | --- |

—

Forskning om sällsynta sjukdomar bör uppmuntras, även i form av gränsöverskridande samarbete, och unionens möjligheter till forskningssamarbete bör utnyttjas maximalt.

| — | Kunskapscentrum ska identifieras och deras medverkan i de europeiska referensnätverken främjas. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum ska identifieras och deras medverkan i de europeiska referensnätverken främjas.

| — | Det är viktigt att man i medlemsstaterna förfogar över sammanställningar av uppgifter om sällsynta sjukdomar som etablerats av sakkunniga. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att man i medlemsstaterna förfogar över sammanställningar av uppgifter om sällsynta sjukdomar som etablerats av sakkunniga.

| — | Åtgärder som syftar till att säkerställa patienternas och patientorganisationernas medverkan bör vidtas. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som syftar till att säkerställa patienternas och patientorganisationernas medverkan bör vidtas.

| — | Det finns anledning att stärka samarbetet på alla de områden där verksamhet på gemenskapsnivå kan ge ett mervärde åt insatser för att säkerställa större, gemensamma politiska riktlinjer och ett ömsesidigt erkännande av dessa på EU-nivå. Det kan röra sig om specifika åtgärder på forskningsområdet, referenscentrum, tillgång till information, incitament för utveckling av särläkemedel, screening osv., dvs. faktorer för en gemensam minimistrategi som fokuserar på sällsynta sjukdomar (exempelvis pilotprogram, forskning och utveckling, uppföljning av genomförandet av förordning (EG) 141/2000 om särläkemedel). |
| --- | --- |

—

Det finns anledning att stärka samarbetet på alla de områden där verksamhet på gemenskapsnivå kan ge ett mervärde åt insatser för att säkerställa större, gemensamma politiska riktlinjer och ett ömsesidigt erkännande av dessa på EU-nivå. Det kan röra sig om specifika åtgärder på forskningsområdet, referenscentrum, tillgång till information, incitament för utveckling av särläkemedel, screening osv., dvs. faktorer för en gemensam minimistrategi som fokuserar på sällsynta sjukdomar (exempelvis pilotprogram, forskning och utveckling, uppföljning av genomförandet av förordning (EG) 141/2000 om särläkemedel).

| 3.3.10 | Syftet med meddelandet är att se till att det utarbetas en övergripande gemensam europeisk strategi som inbegriper erkännande, förebyggande åtgärder, effektiv screening och behandling av sällsynta sjukdomar samt fruktbar forskning på detta område. Målsättningen är vidare att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och att stödja den verksamhet som bedrivs av de europeiska informationsnätverken och patientföreningarna. När EU:s politik och verksamhet fastställs och genomförs är det viktigt att man säkerställer en hög hälsoskyddsnivå. Samtliga insatser ska bidra till att uppfylla det allmänna målet att förbättra hälsoläget och öka antalet friska levnadsår, en central indikator i Lissabonstrategin. I detta syfte är det emellertid viktigt att stärka samstämmigheten mellan olika gemenskapsprogram och -initiativ såsom EU:s hälsovårdsprogram, ramprogrammen för forskning och utveckling, strategin avseende särläkemedel, direktivet om gränsöverskridande hälsovård och annan redan pågående eller kommande verksamhet i EU eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.3.10

Syftet med meddelandet är att se till att det utarbetas en övergripande gemensam europeisk strategi som inbegriper erkännande, förebyggande åtgärder, effektiv screening och behandling av sällsynta sjukdomar samt fruktbar forskning på detta område. Målsättningen är vidare att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna och att stödja den verksamhet som bedrivs av de europeiska informationsnätverken och patientföreningarna. När EU:s politik och verksamhet fastställs och genomförs är det viktigt att man säkerställer en hög hälsoskyddsnivå. Samtliga insatser ska bidra till att uppfylla det allmänna målet att förbättra hälsoläget och öka antalet friska levnadsår, en central indikator i Lissabonstrategin. I detta syfte är det emellertid viktigt att stärka samstämmigheten mellan olika gemenskapsprogram och -initiativ såsom EU:s hälsovårdsprogram, ramprogrammen för forskning och utveckling, strategin avseende särläkemedel, direktivet om gränsöverskridande hälsovård och annan redan pågående eller kommande verksamhet i EU eller medlemsstaterna.

| 3.3.11 | I rådets förslag till rekommendation anser man det nödvändigt att medlemsstaterna fram till år 2011 utarbetar övergripande och integrerade nationella strategier på området sällsynta sjukdomar och att man säkerställer samråd med patienter och patientrepresentanter i samtliga led i policyprocesserna och beslutsfattandet på området. Deras verksamhet bör främjas och stödjas aktivt, även finansiellt. |
| --- | --- |

3.3.11

I rådets förslag till rekommendation anser man det nödvändigt att medlemsstaterna fram till år 2011 utarbetar övergripande och integrerade nationella strategier på området sällsynta sjukdomar och att man säkerställer samråd med patienter och patientrepresentanter i samtliga led i policyprocesserna och beslutsfattandet på området. Deras verksamhet bör främjas och stödjas aktivt, även finansiellt.

| 3.3.12 | EESK stöder utarbetandet av övergripande och integrerade nationella strategier, men anser däremot att man bör ändra tidsplanen ifall man i den övergripande strategin ska kunna ta hänsyn till patienternas intressen. I detta syfte bör man i medlemsstaterna inrätta centrum för sällsynta sjukdomar som svarar för metodologi, insamling av uppgifter, ackreditering och samordning. |
| --- | --- |

3.3.12

EESK stöder utarbetandet av övergripande och integrerade nationella strategier, men anser däremot att man bör ändra tidsplanen ifall man i den övergripande strategin ska kunna ta hänsyn till patienternas intressen. I detta syfte bör man i medlemsstaterna inrätta centrum för sällsynta sjukdomar som svarar för metodologi, insamling av uppgifter, ackreditering och samordning.

| 3.3.13 | Informationsflödet inom EU, forskning och inrättande och utnämning av referenscentrum kräver att man definierar och antar en teknisk terminologi och gemensamma och unika diagnos- och terapiprotokoll. Ett sådant erkännande ligger inte bara i patienternas intresse utan är även av betydelse för de yrkesverksamma inom hälsovårdssektorn och tjänsteleverantörerna inom denna sektor. Av denna anledning vore det lämpligt att utarbeta korta sektorsvisa sammanfattningar, praktiska anvisningar för en dialog mellan olika yrkeskulturer på temat sällsynta sjukdomar, screening och behandling. |
| --- | --- |

3.3.13

Informationsflödet inom EU, forskning och inrättande och utnämning av referenscentrum kräver att man definierar och antar en teknisk terminologi och gemensamma och unika diagnos- och terapiprotokoll. Ett sådant erkännande ligger inte bara i patienternas intresse utan är även av betydelse för de yrkesverksamma inom hälsovårdssektorn och tjänsteleverantörerna inom denna sektor. Av denna anledning vore det lämpligt att utarbeta korta sektorsvisa sammanfattningar, praktiska anvisningar för en dialog mellan olika yrkeskulturer på temat sällsynta sjukdomar, screening och behandling.

| 3.3.14 | Utvecklingen av ett europeiskt referensnätverk, dess identifiering och tillhandahållandet av en mobil tjänst kräver särskilda kommunikationsinsatser samt att det inrättas ett signaleringssystem så att alla verkligen får tillgång till information. |
| --- | --- |

3.3.14

Utvecklingen av ett europeiskt referensnätverk, dess identifiering och tillhandahållandet av en mobil tjänst kräver särskilda kommunikationsinsatser samt att det inrättas ett signaleringssystem så att alla verkligen får tillgång till information.

| 3.3.15 | Med hänsyn till att inrättandet av denna nya sorts forskningsstrukturer och tjänster förmodligen kommer att leda till att det skapas intellektuella produkter, är det viktigt att vidta nödvändiga åtgärder när det gäller rättsskydd på detta område. |
| --- | --- |

3.3.15

Med hänsyn till att inrättandet av denna nya sorts forskningsstrukturer och tjänster förmodligen kommer att leda till att det skapas intellektuella produkter, är det viktigt att vidta nödvändiga åtgärder när det gäller rättsskydd på detta område.

| 3.3.16 | EESK ställer sig positiv till att man för första gången den 29 februari 2008 anordnade en europeisk dag för sällsynta sjukdomar, och vi stöder initiativet att införa en internationell dag för sällsynta sjukdomar. Detta initiativ skulle göra det möjligt att sätta igång en internationell rörelse som på ett betydande sätt skulle bidra till bättre forskning och behandling. Enligt EESK:s uppfattning är det absolut nödvändigt att säkerställa en adekvat kommunikation, att främja den interkulturella dialogen och bland annat undanröja språkhindren och rätta till tekniska problem så att de berörda (patienter, närstående, tjänsteleverantörer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadsparterna) kan få tillgång till tillräcklig och korrekt information. |
| --- | --- |

3.3.16

EESK ställer sig positiv till att man för första gången den 29 februari 2008 anordnade en europeisk dag för sällsynta sjukdomar, och vi stöder initiativet att införa en internationell dag för sällsynta sjukdomar. Detta initiativ skulle göra det möjligt att sätta igång en internationell rörelse som på ett betydande sätt skulle bidra till bättre forskning och behandling. Enligt EESK:s uppfattning är det absolut nödvändigt att säkerställa en adekvat kommunikation, att främja den interkulturella dialogen och bland annat undanröja språkhindren och rätta till tekniska problem så att de berörda (patienter, närstående, tjänsteleverantörer, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadsparterna) kan få tillgång till tillräcklig och korrekt information.

| 3.3.17 | I flera tidigare yttranden har kommittén uppmärksammat den viktiga roll som det civila samhället och arbetsmarknadsparterna spelar när det gäller att bevara gemensamma värden och genomföra dem i syfte att få till stånd ett verkligt mervärde. Av denna anledning är det viktigt att det organiserade civila samhällets aktörer och arbetsmarknadsparterna kan spela en lämplig roll när det gäller att uppfylla kommunikationsmålen med avseende på sällsynta sjukdomar. Eftersom det är samhället och arbetsmarknadens aktörer som tillhandahåller nödvändiga resurser på hälsovårdsområdet bör de kunna spela en strategisk roll i fördelningen av dessa resurser. |
| --- | --- |

3.3.17

I flera tidigare yttranden har kommittén uppmärksammat den viktiga roll som det civila samhället och arbetsmarknadsparterna spelar när det gäller att bevara gemensamma värden och genomföra dem i syfte att få till stånd ett verkligt mervärde. Av denna anledning är det viktigt att det organiserade civila samhällets aktörer och arbetsmarknadsparterna kan spela en lämplig roll när det gäller att uppfylla kommunikationsmålen med avseende på sällsynta sjukdomar. Eftersom det är samhället och arbetsmarknadens aktörer som tillhandahåller nödvändiga resurser på hälsovårdsområdet bör de kunna spela en strategisk roll i fördelningen av dessa resurser.

| 3.3.18 | I syfte att minska ojämlikheterna på hälsovårdsområdet rekommenderar EESK att man – med hänsyn till de höga kostnaderna – undersöker möjligheterna till en proportionerlig resursanvändning, eftersom rekommendationen syftar till att ge alla patienter som lider av sällsynta sjukdomar tillgång till vård. Tillgängliga resurser varierar från en medlemsstat till en annan, och det råder stora skillnader mellan antalet personer som borde kunna få tillgång till behandling och dem som verkligen får det. |
| --- | --- |

3.3.18

I syfte att minska ojämlikheterna på hälsovårdsområdet rekommenderar EESK att man – med hänsyn till de höga kostnaderna – undersöker möjligheterna till en proportionerlig resursanvändning, eftersom rekommendationen syftar till att ge alla patienter som lider av sällsynta sjukdomar tillgång till vård. Tillgängliga resurser varierar från en medlemsstat till en annan, och det råder stora skillnader mellan antalet personer som borde kunna få tillgång till behandling och dem som verkligen får det.

| 3.3.19 | EESK stöder organisationen av samordnade forskningsinsatser och ser positivt på att man inrättar och utser referenscentrum eftersom det kan utgöra ett exceptionellt tillfälle för EU att bidra till att lösa problemen på hälsovårdsområdet på olika håll i världen. Det är i linje med den målsättning som formuleras i vitboken ”Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013”, dvs. att EU ska spela en effektivare internationell roll. |
| --- | --- |

3.3.19

EESK stöder organisationen av samordnade forskningsinsatser och ser positivt på att man inrättar och utser referenscentrum eftersom det kan utgöra ett exceptionellt tillfälle för EU att bidra till att lösa problemen på hälsovårdsområdet på olika håll i världen. Det är i linje med den målsättning som formuleras i vitboken ”Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013”, dvs. att EU ska spela en effektivare internationell roll.

| 3.3.20 | Inrättandet av EU:s rådgivande kommitté för sällsynta sjukdomar innebär ett viktigt framsteg när det gäller att uppfylla målen. EESK rekommenderar att det civila samhällets företrädare och arbetsmarknadsparterna fortlöpande ska delta i den rådgivande kommitténs arbete tillsammans med medlemsstaternas företrädare, sakkunniga, patientorganisationerna och industriaktörerna. Utan deras medverkan är det inte möjligt att utarbeta en nationell strategi, vilket är en av förutsättningarna för att rekommendationen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

3.3.20

Inrättandet av EU:s rådgivande kommitté för sällsynta sjukdomar innebär ett viktigt framsteg när det gäller att uppfylla målen. EESK rekommenderar att det civila samhällets företrädare och arbetsmarknadsparterna fortlöpande ska delta i den rådgivande kommitténs arbete tillsammans med medlemsstaternas företrädare, sakkunniga, patientorganisationerna och industriaktörerna. Utan deras medverkan är det inte möjligt att utarbeta en nationell strategi, vilket är en av förutsättningarna för att rekommendationen ska kunna genomföras.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/96

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG i fråga om reducerade mervärdesskattesatser”

KOM(2008) 428 slutlig – 2008/0143 (CNS)

2009/C 218/19

Den 28 augusti 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG i fråga om reducerade mervärdesskattesatser”

Facksektionen för ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2009. Föredragande var Sergio SANTILLÁN CABEZA.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 171 röster för och 7 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar de i många fall nödvändiga tekniska ändringar som införs i direktiv 2006/112/EG genom förslaget till direktiv. Kommittén beklagar dock förslagets begränsade omfattning som är ett resultat av bristande politisk konsensus. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar de i många fall nödvändiga tekniska ändringar som införs i direktiv 2006/112/EG genom förslaget till direktiv. Kommittén beklagar dock förslagets begränsade omfattning som är ett resultat av bristande politisk konsensus.

| 1.2 | En fråga som måste övervägas och som tidigare påpekats är mervärdesskatt på energisparande och miljövänliga material och tjänster. |
| --- | --- |

1.2

En fråga som måste övervägas och som tidigare påpekats är mervärdesskatt på energisparande och miljövänliga material och tjänster.

| 1.3 | EESK ifrågasätter huruvida det är lämpligt att ta bort hänvisningen till ”sociala” bostäder när det gäller reducerad mervärdesskatt på tillhandahållande av renoverings-, reparations-, ombyggnads-, underhålls- och rengöringstjänster för bostäder. Eftersom det inte är obligatoriskt att tillämpa lägre skattesatser är detta emellertid en fråga som varje enskild medlemsstat måste besluta om. |
| --- | --- |

1.3

EESK ifrågasätter huruvida det är lämpligt att ta bort hänvisningen till ”sociala” bostäder när det gäller reducerad mervärdesskatt på tillhandahållande av renoverings-, reparations-, ombyggnads-, underhålls- och rengöringstjänster för bostäder. Eftersom det inte är obligatoriskt att tillämpa lägre skattesatser är detta emellertid en fråga som varje enskild medlemsstat måste besluta om.

| 1.4 | Införandet av möjligheten för alla medlemsstater att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster – något som en del medlemsstater avvisar – har till syfte att skapa lika villkor, eftersom risken för snedvriden konkurrens med de nuvarande bestämmelserna är liten. EESK välkomnar att alkoholhaltiga drycker undantas från tillämpningen av den lägre skattesatsen. |
| --- | --- |

1.4

Införandet av möjligheten för alla medlemsstater att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster – något som en del medlemsstater avvisar – har till syfte att skapa lika villkor, eftersom risken för snedvriden konkurrens med de nuvarande bestämmelserna är liten. EESK välkomnar att alkoholhaltiga drycker undantas från tillämpningen av den lägre skattesatsen.

| 1.5 | Vad gäller ”mindre reparationer av materiell lös egendom” bör medlemsstaternas lagstiftning ange vilka tjänster som omfattas av den lägre skattesatsen, med tanke på den vida formulering som används. |
| --- | --- |

1.5

Vad gäller ”mindre reparationer av materiell lös egendom” bör medlemsstaternas lagstiftning ange vilka tjänster som omfattas av den lägre skattesatsen, med tanke på den vida formulering som används.

| 1.6 | EESK föreslår att dietprodukter som är lämpliga för särskilda sjukdomar bör vara undantagna mervärdesbeskattning (se punkt 4.8.6 i yttrandet). |
| --- | --- |

1.6

EESK föreslår att dietprodukter som är lämpliga för särskilda sjukdomar bör vara undantagna mervärdesbeskattning (se punkt 4.8.6 i yttrandet).

| 1.7 | EESK föreslår att man ändrar utgångspunkten för förslaget och låter bilaga III omfatta även reparation och underhåll av fordon i enlighet med kommentarerna i punkt 4.8.5.1 i föreliggande yttrande. |
| --- | --- |

1.7

EESK föreslår att man ändrar utgångspunkten för förslaget och låter bilaga III omfatta även reparation och underhåll av fordon i enlighet med kommentarerna i punkt 4.8.5.1 i föreliggande yttrande.

| 1.8 | EESK stöder tillämpningen av lägre skattesatser på bredare kategorier av varor och tjänster i den mån som det är förenligt med de enskilda medlemsstaternas budgetresurser, ekonomiska situation och intressen på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

1.8

EESK stöder tillämpningen av lägre skattesatser på bredare kategorier av varor och tjänster i den mån som det är förenligt med de enskilda medlemsstaternas budgetresurser, ekonomiska situation och intressen på den inhemska marknaden.

| 1.9 | EESK välkomnar kommissionens strävan att fullständigt harmonisera mervärdesskatterna, men beklagar samtidigt att Europeiska unionens råd inte fattat något politiskt beslut i frågan. |
| --- | --- |

1.9

EESK välkomnar kommissionens strävan att fullständigt harmonisera mervärdesskatterna, men beklagar samtidigt att Europeiska unionens råd inte fattat något politiskt beslut i frågan.

2.   Inledning

Inledning

2.1   Det förslag till direktiv som behandlas i föreliggande yttrande utgörs av tekniska ändringar och tillägg till 2006 års direktiv, hädanefter kallat ”momsdirektivet” (1).

tekniska ändringar och tillägg

1

2.2   Enligt kommissionen är syftet att göra ett antal brådskande ändringar för att lösa ”rättsliga och politiska problem, antingen föranledda av olika tolkningar av direktivet eller bristen på lika möjligheter för alla medlemsstater att tillämpa lägre skattesatser på de områden där den inre marknadens funktion inte berörs”.

2.3   Syftet med direktivet är att ge medlemsstaterna både större självständighet och förutsägbarhet samt att säkerställa likabehandling.

2.3.1   Även om direktivet inte uteslutande riktar sig till små och medelstora företag, som är ett av Lissabonstrategins prioriterade åtgärdsområden, kommer det att påverka dessa positivt. Det finns många små och medelstora företag inom de berörda sektorerna och förslaget kommer rättsligt att säkerställa fortsatt tillämpning av lägre mervärdesskattesatser inom dessa sektorer.

2.4   Fyra typer av ändringar görs i momsdirektivet:

| — | Lokalt tillhandahållna tjänster utvidgas i direktivet. Dessutom införs permanenta, uppdaterade bestämmelser för de arbetsintensiva tjänster som anges i bilaga IV, vilken upphör att gälla den 31 december 2010. Denna bilaga ska följaktligen strykas. |
| --- | --- |

—

Lokalt tillhandahållna tjänster utvidgas i direktivet. Dessutom införs permanenta, uppdaterade bestämmelser för de arbetsintensiva tjänster som anges i bilaga IV, vilken upphör att gälla den 31 december 2010. Denna bilaga ska följaktligen strykas.

| — | Artiklar eller punkter av tillfällig karaktär eller som avser särskilda förhållanden i medlemsstaterna som inte längre är aktuella utgår. |
| --- | --- |

—

Artiklar eller punkter av tillfällig karaktär eller som avser särskilda förhållanden i medlemsstaterna som inte längre är aktuella utgår.

| — | Utformningen förbättras. |
| --- | --- |

—

Utformningen förbättras.

| — | Bilaga III, som innehåller ”förteckningar över varor och tjänster på vilka de reducerade skattesatserna enligt artikel 98 får tillämpas”, ges en ändrad utformning. |
| --- | --- |

—

Bilaga III, som innehåller ”förteckningar över varor och tjänster på vilka de reducerade skattesatserna enligt artikel 98 får tillämpas”, ges en ändrad utformning.

3.   Ny bilaga III

Ny bilaga III

3.1   Ändringar i utformning eller tillägg inom några särskilda kategorier

3.1.1   Kategori 3: farmaceutiska produkter. Tillägg av ”samt absorberande hygienprodukter”, vilket täcker både intimskydd och barnblöjor.

farmaceutiska produkter

3.1.2   Kategori 4: utrustning för funktionshindrade. Tillägg av ”apparater och [...] elektrisk, elektronisk eller annan utrustning och transportmedel... inbegripet leasing, förhyrning ...”. Förslaget inbegriper nu även utrustning eller apparater som speciellt utformats för eller anpassats till funktionshindrade (exempelvis tangentbord med blindalfabet, handikappanpassade bilar).

utrustning för funktionshindrade

3.1.3   Kategori 6: böcker. Tillägg av ”ljudböcker, [...] cd-romskivor eller andra fysiska medier ...”. Utvidgning till böcker på cd-skivor, cd-romskivor eller andra liknande fysiska medier som i huvudsak har samma informationsinnehåll som tryckta böcker.

böcker

3.1.4   Kategori 8: radio- och TV-sändningstjänster. Förtydligande om att det är tillhandahållandet av dessa tjänster som är beskattningsbar, inte mottagningen.

radio- och TV-sändningstjänster

3.1.5   Kategori 9: tillhandahållande av tjänster av författare etc. Förtydligande om att kategorin även täcker ”tjänster arvoderade genom royaltyer till dessa”. Ordalydelsen ändras, eftersom royaltyer inte är tjänster ur mervärdesskattesynpunkt utan ersättning för vissa tjänster.

tillhandahållande av tjänster av författare etc

3.1.6   Kategori 16: begravnings- eller krematorietjänster. Avsikten med den nya ordalydelsen är att skilja föremålet för den lägre skattesatsen från typen av leverantör.

begravnings- eller krematorietjänster

3.1.7   Kategori 18: gaturenhållning, avfallshantering etc. Inkonsekvenser tas bort genom att den reducerade skattesatsen medges för ytterligare tre tjänster som inte innefattas i den nuvarande ordalydelsen: ”rening och återvinning av avloppsvatten”, ”avloppshantering” och ”avfallsåtervinning och tjänster som leder till återanvändning”.

gaturenhållning, avfallshantering etc

3.2   Utvidgning av tjänster avseende bostadssektorn och vissa byggnader som inte används till affärsverksamhet

bostadssektorn och vissa byggnader som inte används till affärsverksamhet

3.2.1   Avsikten med ändringen av kategori 10 och tillägget av den nya kategorin 10a är att

| — | ge medlemsstaterna större handlingsutrymme genom att stryka hänvisningen till ”bostäder som ett led i socialpolitiken”, |
| --- | --- |

—

ge medlemsstaterna större handlingsutrymme genom att stryka hänvisningen till ”bostäder som ett led i socialpolitiken”,

| — | lägga till ”renovering, reparation och städning av bostäder” (för närvarande i bilaga IV) samt underhåll, |
| --- | --- |

—

lägga till ”renovering, reparation och städning av bostäder” (för närvarande i bilaga IV) samt underhåll,

| — | utvidga möjligheten att tillämpa de lägre skattesatserna på tjänster i form av renovering, reparation, ändring, underhåll och städning i ”gudstjänstlokaler, lokaler med anknytning till kulturarvet eller historiska monument”. |
| --- | --- |

—

utvidga möjligheten att tillämpa de lägre skattesatserna på tjänster i form av renovering, reparation, ändring, underhåll och städning i ”gudstjänstlokaler, lokaler med anknytning till kulturarvet eller historiska monument”.

3.3   Införande av två nya kategorier

3.3.1   Restaurang- och cateringtjänster

3.3.2   Kategori 12 i nuvarande bilaga III (som inte har ändrats) täcker:

”Logi som tillhandahålls av hotell och liknande anläggningar, inbegripet tillhandahållande av semesterlogi och uthyrning av campingplatser och platser för husvagnsparkering”.

3.3.3   Den nya kategorin (12a) täcker:

”Restaurang- och cateringtjänster, med undantag av tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker”.

3.3.3.1   Det finns två skäl till detta tillägg: a) att alla medlemsstater ska behandlas lika och b) att dessa tjänster uppfyller samma kriterier som andra lokalt tillhandahållna tjänster som lagts till.

3.3.4   Lokalt tillhandahållna tjänster

3.3.4.1   Dessa nya kategorier täcker fem olika fall:

| ”19) | Tillhandahållande av trädgårds- eller trädgårdsanläggningstjänster och underhåll av trädgårdar. |
| --- | --- |

”19)

Tillhandahållande av trädgårds- eller trädgårdsanläggningstjänster och underhåll av trädgårdar.

| 20) | Mindre reparationer av materiell lös egendom, inbegripet alla typer av cyklar och trehjulingar dock med undantag av övriga transportmedel. |
| --- | --- |

20)

Mindre reparationer av materiell lös egendom, inbegripet alla typer av cyklar och trehjulingar dock med undantag av övriga transportmedel.

| 21) | Tjänster rörande rengöring och underhåll av materiell lös egendom. |
| --- | --- |

21)

Tjänster rörande rengöring och underhåll av materiell lös egendom.

| 22) | Tillhandahållande av hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

22)

Tillhandahållande av hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionshinder.

| 23) | Kroppsvård av den typ som tillhandahålls på frisörsalonger och skönhetssalonger.” |
| --- | --- |

23)

Kroppsvård av den typ som tillhandahålls på frisörsalonger och skönhetssalonger.”

3.3.4.2   Dessa kategorier omfattar tjänster som redan förekommer i nuvarande bilaga IV – vilken fastställer tillfälliga bestämmelser till och med den 31 december 2010 – men även några nya och liknande tjänster.

4.   Kommentarer

Kommentarer

4.1   Kommittén behandlade ingående ämnet för föreliggande yttrande i sin granskning av kommissionens meddelande från 2007 om andra mervärdesskattesatser än standardsatserna för mervärdesskatt (2), vilket i sin tur utgick från en studie som presenterats av Copenhagen Economics den 5 juli 2007.

2

4.2   EESK betonade följande aspekter i sitt yttrande (3):

3

| — | Medlemsstaterna använder uteslutande mervärdesskatten för att uppnå skattemässiga mål. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna använder uteslutande mervärdesskatten för att uppnå skattemässiga mål.

| — | Reducerade skattesatser uppfyller politiska och sociala kriterier. |
| --- | --- |

—

Reducerade skattesatser uppfyller politiska och sociala kriterier.

| — | Harmoniseringen av mervärdesskatten är orealistisk och man bör därför (i enlighet med kommissionens strävan) försöka harmonisera mervärdesskatten för de verksamheter som har en gränsöverskridande effekt eller uppfyller godtagna gemenskapspolitiska kriterier. |
| --- | --- |

—

Harmoniseringen av mervärdesskatten är orealistisk och man bör därför (i enlighet med kommissionens strävan) försöka harmonisera mervärdesskatten för de verksamheter som har en gränsöverskridande effekt eller uppfyller godtagna gemenskapspolitiska kriterier.

| — | Man måste försäkra sig om att alla reduceringar av mervärdesskattesatser verkligen utgår från sociala kriterier. |
| --- | --- |

—

Man måste försäkra sig om att alla reduceringar av mervärdesskattesatser verkligen utgår från sociala kriterier.

verkligen

| — | Förenkling och insyn underlättar företagens verksamhet och myndigheternas kontroll. |
| --- | --- |

—

Förenkling och insyn underlättar företagens verksamhet och myndigheternas kontroll.

| — | Eftersom ”illusionen” om ett slutgiltigt system är ställd på framtiden, måste medlemsstaterna ges större frihet när det gäller reducerade skattesatser för lokala tjänster. |
| --- | --- |

—

Eftersom ”illusionen” om ett slutgiltigt system är ställd på framtiden, måste medlemsstaterna ges större frihet när det gäller reducerade skattesatser för lokala tjänster.

lokala tjänster

4.2.1   Kommentarerna i det yttrandet är fortfarande helt giltiga.

4.3   Direktivförslaget innebär endast delvisa och akuta ändringar av nuvarande bestämmelser. Kommissionen förklarar att den inte har för avsikt att göra en omfattande översyn av det gällande direktivet eftersom debatten om detta ”bara har börjat”. Frågor av social och ekonomisk betydelse tas dock upp i förslaget, till exempel mervärdesskatt för restauranger, arbetsintensiva sektorer och lokalt tillhandahållna tjänster.

4.4   Tekniska ändringar

EESK stöder i allmänhet de rent tekniska ändringarna i den mån de är nödvändiga, förbättrar utformningen och klargör kontroversiella aspekter.

4.5   Ändringar avseende bostadssektorn

4.5.1   Tillhandahållande och byggande av bostäder

4.5.1.1   En permanent tillämpning av lägre moms på alla typer av bostäder – inte bara de som omfattas av ”socialpolitiken” i enlighet med nuvarande kategori 10 – utvidgar omfattningen av reducerade mervärdesskattesatser betydligt. Denna ändring stöds av argumentet att medlemsstaterna har tolkat innebörden av ”socialpolitik” på olika sätt. Ändringen motiveras även av de regler om platsen för beskattning av tillhandahållna tjänster som innebär att beskattning ska ske på den plats där egendomen är belägen.

4.5.1.2   Även om man uppnår en harmonisering på detta sätt, kan man fråga sig om ändringen inte går för långt med tanke på den inverkan som den kommer att få (4). Är det möjligt att genom en reducerad skattesats för alla bostäder, oavsett pris och ändamål, uppnå det sociala och ekonomiska mål som eftersträvas?

4

4.6   Reparationer av bostäder och andra byggnader

4.6.1   Renovering och reparation av bostäder ingår redan i bilaga III som ett inslag i socialpolitiken och i bilaga IV under renovering och reparation av privata bostäder samt städning i privata hushåll. Tillägget av ”gudstjänstlokaler, lokaler med anknytning till kulturarvet eller historiska monument” är därför helt motiverat.

4.6.2   Dessutom upphävs undantaget för ”material som utgör en betydande del av den tillhandahållna tjänstens värde”. Förslaget ska därför göra det möjligt för alla att låta sådana tillhandahållna tjänster omfattas av den reducerade skattesatsen om varorna utgör en del av den tillhandahållna tjänsten.

4.6.2.1   EESK anser att dessa båda ändringar är rimliga.

4.7   Reducerad mervärdesskattesats för restaurang- och cateringtjänster

4.7.1   Reducerad mervärdesskattesats för restaurang- och cateringsektorn är en känslig fråga som länge har diskuterats och som några medlemsstater fortfarande har invändningar emot.

4.7.2   Enligt kommissionens konsekvensanalys (5) utgör sektorn för barer, restauranger och cateringtjänster 6,1 procent av den privata konsumtionen (6) och 1,9 procent av mervärdesskatten. Sektorn står även för 3,3 procent av den totala sysselsättningen (7). Branschorganisationen Hotrec påpekar att sektorn består av 1 600 000 inrättningar (8).

5

6

7

8

4.7.3   EESK har redan framhållit att den skattesats som tillämpas inom sektorn avser en i huvudsak lokal tjänst, men att skattesatsen även påverkar turismens fördelning mellan medlemsstaterna. Denna situation, samt det faktum att mervärdesskatten för restauranger utgör en viktig intäktskälla, försvårar införandet av ett enda kriterium inom EU och enighet om ett sådant kriterium har ännu inte uppnåtts (9).

9

4.7.3.1   Vad gäller turismen kommer medlemsstaterna troligen att påverkas på olika sätt. Kommissionen känner dessutom inte till någon momsrelaterad konkurrenssnedvridning inom hotellsektorn (som betraktad utifrån den inre marknaden är jämförbar med restaurangtjänsterna), som för närvarande kan beläggas med reducerade mervärdesskattesatser. Vidare förefaller restaurangkostnader inte utgöra någon viktig post i ett semesterpaket.

4.7.4   De nuvarande reglerna, som grundar sig på tillfälliga bestämmelser i direktiv 2006/112/EG, uppvisar stora olikheter: 11 medlemsstater tillämpar redan lägre skattesatser på grund av särskilda undantag (10), medan de övriga 16 staterna har förkastat denna möjlighet. Den föreslagna ändringen syftar därför till att skapa lika villkor på detta område.

10

4.7.5   Undantaget för alkoholhaltiga drycker är nödvändigt för enhetlighetens skull med tanke på gällande regler för försäljning av sådana drycker i inrättningar för senare konsumtion (11).

11

4.7.6   Man bör emellertid komma ihåg att det inte är obligatoriskt att tillämpa reducerade skattesatser utan att detta är en möjlighet som står till buds för medlemsstaterna.

4.8   Lokalt tillhandahållna tjänster (12)

12

4.8.1   De nya kategorierna 19 till 23 täcker många olika sorters tjänster av vilka några redan omfattas av tillfälliga bestämmelser i det nuvarande direktivet. Om texten inte ändras kommer de alltså att beläggas med den normala mervärdesskattesatsen från och med den 1 januari 2011.

4.8.2   Generellt sett finns det ingen risk för snedvriden konkurrens när det gäller denna typ av tjänster, som sysselsätter ett stort antal personer.

4.8.3   Införandet av trädgårdstjänster och liknande tjänster förefaller vara berättigat, eftersom de uppvisar samma egenskaper som de andra tjänsterna.

4.8.4   Reparationer av ”materiell lös egendom”:

| a) | Kriteriet för ”mindre” reparationer bibehålls. |
| --- | --- |

a)

Kriteriet för ”mindre” reparationer bibehålls.

| b) | Genom att införa en viktig begreppsförändring väljer man dock en allmän definition i stället för att specificera särskilda varor (såsom cyklar, skor etc.). Lös egendom är sådant som kan transporteras från en plats till en annan (enligt definitionen i den spanska civillagstiftningen) och tolkningen av materiell egendom är den som fastställs i åtskilliga rättssystem i Europa. Den nya kategorin är mycket bred, så de olika typer av egendom för vilka direktivet ska tillämpas kommer att behöva preciseras i nationell lagstiftning och i enlighet med varje lands regelverk. EESK rekommenderar dock att man inte inför några restriktioner för de olika formerna av tjänster. |
| --- | --- |

b)

Genom att införa en viktig begreppsförändring väljer man dock en allmän definition i stället för att specificera särskilda varor (såsom cyklar, skor etc.). Lös egendom är sådant som kan transporteras från en plats till en annan (enligt definitionen i den spanska civillagstiftningen) och tolkningen av materiell egendom är den som fastställs i åtskilliga rättssystem i Europa. Den nya kategorin är mycket bred, så de olika typer av egendom för vilka direktivet ska tillämpas kommer att behöva preciseras i nationell lagstiftning och i enlighet med varje lands regelverk. EESK rekommenderar dock att man inte inför några restriktioner för de olika formerna av tjänster.

Lös egendom

materiell egendom

4.8.5   Reparation och underhåll av motofordon:

| — | Med hänsyn till EU:s och medlemsstaternas omfattande ekonomiska insatser till stöd för fordonsindustrin förefaller det nödvändigt att inbegripa reparation och underhåll av motorfordon bland lokalt tillhandahållna tjänster. Det skulle bidra till att öka fordonsägarnas köpkraft, förbättra fordonens kvalitet och säkerhet samt bevara sysselsättningen i denna sektor. |
| --- | --- |

—

Med hänsyn till EU:s och medlemsstaternas omfattande ekonomiska insatser till stöd för fordonsindustrin förefaller det nödvändigt att inbegripa reparation och underhåll av motorfordon bland lokalt tillhandahållna tjänster. Det skulle bidra till att öka fordonsägarnas köpkraft, förbättra fordonens kvalitet och säkerhet samt bevara sysselsättningen i denna sektor.

4.8.5.1   Kommittén föreslår därför följande ändringar i bilaga III kommissionens förslag:

| — | (8) 20. Efter ”... och trehjulingar” ersätt ”dock med undantag av övriga transportmedel” med ”samt motorfordon för personligt bruk och nyttofordon”. |
| --- | --- |

—

(8) 20. Efter ”... och trehjulingar” ersätt ”dock med undantag av övriga transportmedel” med ”samt motorfordon för personligt bruk och nyttofordon”.

| — | (8) 21. Efter ”materiell lös egendom” lägg till ”inklusive tjänster som rör motorfordon för personligt bruk och nyttofordon”. |
| --- | --- |

—

(8) 21. Efter ”materiell lös egendom” lägg till ”inklusive tjänster som rör motorfordon för personligt bruk och nyttofordon”.

4.8.6   Specialkost i samband med vissa sjukdomar:

| — | Dietprodukter som är lämpliga vid vissa sjukdomar, däribland fenylketonuri och celiaki, bör vara undantagna mervärdesbeskattning. |
| --- | --- |

—

Dietprodukter som är lämpliga vid vissa sjukdomar, däribland fenylketonuri och celiaki, bör vara undantagna mervärdesbeskattning.

4.9   Arbetsintensiva tjänster

| 4.9.1 | Dessa tjänster ingår redan i de lokalt tillhandahållna tjänsterna (punkt 4.8). |
| --- | --- |

4.9.1

Dessa tjänster ingår redan i de lokalt tillhandahållna tjänsterna (punkt 4.8).

| 4.9.2 | De arbetsintensiva tjänsterna utförs i allmänhet av en större andel lågt kvalificerade män och kvinnor med tillfällig anställning än inom den övriga ekonomin. En mer gynnsam skattemässig behandling skulle kunna främja bättre sysselsättningsstabilitet för dessa grupper. |
| --- | --- |

4.9.2

De arbetsintensiva tjänsterna utförs i allmänhet av en större andel lågt kvalificerade män och kvinnor med tillfällig anställning än inom den övriga ekonomin. En mer gynnsam skattemässig behandling skulle kunna främja bättre sysselsättningsstabilitet för dessa grupper.

| 4.9.3 | Vad gäller effekterna, har Copenhagen Economics tagit fram uppgifter om att BNP förväntas öka vid en reducerad mervärdesskatt på lokalt tillhandahållna tjänster och restaurangtjänster, vilket beror på att den svarta ekonomin och gör-det-självarbete då övergår till den formella ekonomin. |
| --- | --- |

4.9.3

Vad gäller effekterna, har Copenhagen Economics tagit fram uppgifter om att BNP förväntas öka vid en reducerad mervärdesskatt på lokalt tillhandahållna tjänster och restaurangtjänster, vilket beror på att den svarta ekonomin och gör-det-självarbete då övergår till den formella ekonomin.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

(1)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

1

(2)  KOM(2007) 380 slutlig av den 5 juli 2007.

2

(3)  EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om andra mervärdesskattesatser än standardsatserna för mervärdesskatt”, EUT C 211, 19.8.2008, s. 67.

3

(4)  Totalt svarar byggnadssektorn för 6,2 procent av mervärdesskatten (EU-27), varav husbyggen står för halva denna procentandel, alltså 3,1 procent.

4

(5)  SEK(2008) 2190, Bryssel den 7 juli 2008.

5

(6)  EU-25 (alla medlemsstater förutom Bulgarien och Rumänien).

6

(7)  EU-27. Om hotellen räknas med, svarar sektorn för 4,4 procent av den totala sysselsättningen.

7

(8)  Hotels, Restaurants and Cafés in Europe. Siffrorna gäller för alla tre sektorerna. Hotrec uppskattar att antalet anställda inom dessa sektorer är minst 9 000 000.

8

(9)  Medan vissa medlemsstater, till exempel Frankrike, accepterar den reducerade skattesats som redan gäller i andra länder, så är bland annat Tyskland motståndare till detta samt till all slags utvidgning av omfattningen av reducerade mervärdesskattesatser.

9

(10)  Dessa länder är Grekland, Spanien, Irland, Italien, Cypern, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal och Slovenien.

10

(11)  Direktiv 2006/112/EG, bilaga III, kategori 1, ”livsmedel (inklusive drycker men exklusive alkoholhaltiga drycker) ...”.

11

exklusive alkoholhaltiga drycker

(12)  De lokala tjänsterna – inklusive en stor del av de arbetsintensiva tjänsterna – utgör 4,8 procent av den privata konsumtionen (EU-25, exklusive Bulgarien och Rumänien) och 2,1 procent av mervärdet. Förutom när det gäller reparationer av byggnader anses de vara av liten ekonomisk betydelse.

12

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/101 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/101

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna”

KOM(2008) 384 slutlig

2009/C 218/20

Den 13 juni 2008 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 93 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Åtgärder för att bemöta de stigande oljepriserna”

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2009. Föredragande var Carmelo CEDRONE.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 162 röster för, 6 röster emot och 12 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK delar kommissionens oro över oljeprisernas omedelbara och oroväckande effekter på vissa sektorer och för de mest utsatta befolkningsgrupperna. Högre oljepriser har en direkt påverkan på uppvärmningskostnaderna och transportkostnaderna och indirekt påverkan på livsmedelskostnaderna, det vill säga kostnader som utgör största delen av de fattigaste hushållens utgifter. |
| --- | --- |

1.1

EESK delar kommissionens oro över oljeprisernas omedelbara och oroväckande effekter på vissa sektorer och för de mest utsatta befolkningsgrupperna. Högre oljepriser har en direkt påverkan på uppvärmningskostnaderna och transportkostnaderna och indirekt påverkan på livsmedelskostnaderna, det vill säga kostnader som utgör största delen av de fattigaste hushållens utgifter.

| 1.2 | Problemet kräver rejäla och snabba åtgärder, men det uppstår också en komplicerad, allmän fråga. Stödet till fattiga hushåll bör absolut utformas som ett direkt inkomststöd, och inte som exempelvis skatteåtgärder (t.ex. skattesänkning på oljeprodukter) som påverkar marknadspriserna genom att lindra effekterna av höjda oljepriser. |
| --- | --- |

1.2

Problemet kräver rejäla och snabba åtgärder, men det uppstår också en komplicerad, allmän fråga. Stödet till fattiga hushåll bör absolut utformas som ett direkt inkomststöd, och inte som exempelvis skatteåtgärder (t.ex. skattesänkning på oljeprodukter) som påverkar marknadspriserna genom att lindra effekterna av höjda oljepriser.

| 1.3 | Det är enligt vår uppfattning mycket viktigt att marknaden kan fungera som det är tänkt, det vill säga återspegla de höjda oljepriserna och reagera på situationen på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

1.3

Det är enligt vår uppfattning mycket viktigt att marknaden kan fungera som det är tänkt, det vill säga återspegla de höjda oljepriserna och reagera på situationen på ett lämpligt sätt.

| 1.4 | Prisökningarna bör få alla aktörer att i lämplig utsträckning dra in på det som har blivit dyrt genom att ersätta dyrare varor med billigare och kombinera produktion och konsumtion på ett sätt som möjliggör besparingar när detta är tekniskt möjligt. Man bör som sagt värna om de fattigaste hushållen, men enbart genom direkt stöd och utan att snedvrida marknadens signaler som måste få fylla sin naturliga, balansskapande funktion. |
| --- | --- |

1.4

Prisökningarna bör få alla aktörer att i lämplig utsträckning dra in på det som har blivit dyrt genom att ersätta dyrare varor med billigare och kombinera produktion och konsumtion på ett sätt som möjliggör besparingar när detta är tekniskt möjligt. Man bör som sagt värna om de fattigaste hushållen, men enbart genom direkt stöd och utan att snedvrida marknadens signaler som måste få fylla sin naturliga, balansskapande funktion.

| 1.5 | Liksom kommissionen hävdar bör liknande strategiska åtgärder vidtas även till förmån för de produktionssektorer som särskilt drabbas av högre oljepriser. Det gäller i synnerhet fiskerinäringen, och i allmänhet alla näringar som tillgodoser befolkningens livsmedelsbehov samt transportsektorn. |
| --- | --- |

1.5

Liksom kommissionen hävdar bör liknande strategiska åtgärder vidtas även till förmån för de produktionssektorer som särskilt drabbas av högre oljepriser. Det gäller i synnerhet fiskerinäringen, och i allmänhet alla näringar som tillgodoser befolkningens livsmedelsbehov samt transportsektorn.

| 1.6 | De åtgärder som krävs för att undvika att prisökningen slår alltför hårt mot produktionsekonomin bör också i dessa fall ta formen av direktstöd i stället för skatteåtgärder (skattesänkning), som på ett artificiellt sätt skulle sänka priserna när det tvärtom är nödvändigt att återspegla situationen med knappa oljeresurser. |
| --- | --- |

1.6

De åtgärder som krävs för att undvika att prisökningen slår alltför hårt mot produktionsekonomin bör också i dessa fall ta formen av direktstöd i stället för skatteåtgärder (skattesänkning), som på ett artificiellt sätt skulle sänka priserna när det tvärtom är nödvändigt att återspegla situationen med knappa oljeresurser.

| 1.7 | När det gäller de makroekonomiska effekterna för utvecklingsländer bör man däremot utarbeta omfattande stödplaner, främst för de fattigaste ekonomierna och framför allt genom finansiering av energibesparingspolitik. Än en gång behövs ordentliga stödåtgärder, som dock inte syftar till att förvränga de signaler som marknaderna under alla omständigheter måste vara fria att följa. |
| --- | --- |

1.7

När det gäller de makroekonomiska effekterna för utvecklingsländer bör man däremot utarbeta omfattande stödplaner, främst för de fattigaste ekonomierna och framför allt genom finansiering av energibesparingspolitik. Än en gång behövs ordentliga stödåtgärder, som dock inte syftar till att förvränga de signaler som marknaderna under alla omständigheter måste vara fria att följa.

| 1.8 | Kommittén anser att det krävs tydliga politiska reaktioner från EU. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén anser att det krävs tydliga politiska reaktioner från EU.

| 1.9 | För det första kan EU, som representerar en femtedel av världens produktion, här liksomi andra fall få tyngd och spela en mycket framträdande roll om unionen agerar på ett enhetligt sätt. Tydliga och gemensamt formulerade förslag från en så viktig internationell aktör kan inte förbises i första taget. Helt annorlunda blir det om de europeiska initiativen tas på olika håll och kanske till och med blir inbördes motstridiga. |
| --- | --- |

1.9

För det första kan EU, som representerar en femtedel av världens produktion, här liksomi andra fall få tyngd och spela en mycket framträdande roll om unionen agerar på ett enhetligt sätt. Tydliga och gemensamt formulerade förslag från en så viktig internationell aktör kan inte förbises i första taget. Helt annorlunda blir det om de europeiska initiativen tas på olika håll och kanske till och med blir inbördes motstridiga.

| 1.10 | När det som nu händer att priset för en grundläggande råvara kan komma att öka kraftigt, blir samråd och dialog mellan alla viktiga aktörer en förutsättning för varje annat initiativ. Man kan tänka sig en internationell konferens med producent- och konsumentländer. |
| --- | --- |

1.10

När det som nu händer att priset för en grundläggande råvara kan komma att öka kraftigt, blir samråd och dialog mellan alla viktiga aktörer en förutsättning för varje annat initiativ. Man kan tänka sig en internationell konferens med producent- och konsumentländer.

| 1.11 | För det andra bör man beslutsamt gå in för att fullborda en gemensam europeisk energimarknad. Europa har byggts upp med stora gemensamma marknader som grundval. Först gällde det kol och stål, atomenergi och jordbruk, från och med 1993 varor, tjänster och kapital, och från och med 1999 den gemensamma valutan. Nu är det dags att göra en särskild insats för energimarknaden. |
| --- | --- |

1.11

För det andra bör man beslutsamt gå in för att fullborda en gemensam europeisk energimarknad. Europa har byggts upp med stora gemensamma marknader som grundval. Först gällde det kol och stål, atomenergi och jordbruk, från och med 1993 varor, tjänster och kapital, och från och med 1999 den gemensamma valutan. Nu är det dags att göra en särskild insats för energimarknaden.

| 1.12 | På så sätt skulle man även undandra denna viktiga sektor från destruktiva spekulationer. Som bekant fyller spekulationer en väsentlig marknadsreglerande funktion inom vissa gränser, men när dessa gränser överträds uppstår fullständig oordning och osäkerhet. |
| --- | --- |

1.12

På så sätt skulle man även undandra denna viktiga sektor från destruktiva spekulationer. Som bekant fyller spekulationer en väsentlig marknadsreglerande funktion inom vissa gränser, men när dessa gränser överträds uppstår fullständig oordning och osäkerhet.

| 1.13 | Den europeiska energimarknaden bör bli öppen och möjlig att kontrollera för de ansvariga myndigheterna, och prisvolatiliteten bör minska ordentligt. Detta kan ske genom tillräcklig information och reglering av strategiska lager. Om en så viktig marknad som den europeiska regleras på lämpligt sätt, kommer detta att få mycket stora effekter på hela världsmarknaden. |
| --- | --- |

1.13

Den europeiska energimarknaden bör bli öppen och möjlig att kontrollera för de ansvariga myndigheterna, och prisvolatiliteten bör minska ordentligt. Detta kan ske genom tillräcklig information och reglering av strategiska lager. Om en så viktig marknad som den europeiska regleras på lämpligt sätt, kommer detta att få mycket stora effekter på hela världsmarknaden.

2.   Förslag

Förslag

| 2.1 | Därför bör EU i traditionell anda (som unionen gav prov på i EKSG- och Euratom-fördragen) fullborda en inre energimarknad, något som har blivit alltmer nödvändigt för att undvika risker och konsekvenser både i ekonomiskt och socialt avseende och i andra avseenden. |
| --- | --- |

2.1

Därför bör EU i traditionell anda (som unionen gav prov på i EKSG- och Euratom-fördragen) fullborda en inre energimarknad, något som har blivit alltmer nödvändigt för att undvika risker och konsekvenser både i ekonomiskt och socialt avseende och i andra avseenden.

inre energimarknad

| 2.2 | EU bör skaffa lämpliga beslutsinstrument (”institutionalisera” det förfarande som det franska ordförandeskapet nyligen införde på grund av finanskrisen). Syftet är att styra den interna energipolitiken och tala med en röst i de internationella forum där sådana politiska beslut fattas, även beslut som rör olja, och därvid utgå från leveranspriset och skydda detta mot spekulation. |
| --- | --- |

2.2

EU bör skaffa lämpliga beslutsinstrument (”institutionalisera” det förfarande som det franska ordförandeskapet nyligen införde på grund av finanskrisen). Syftet är att styra den interna energipolitiken och tala med en röst i de internationella forum där sådana politiska beslut fattas, även beslut som rör olja, och därvid utgå från leveranspriset och skydda detta mot spekulation.

| 2.3 | EU bör utforma en gemensam och öppen politik för de befintliga oljelagren i de olika medlemsländerna, och även göra försörjningspolitiken säkrare. |
| --- | --- |

2.3

EU bör utforma en gemensam och öppen politik för de befintliga oljelagren i de olika medlemsländerna, och även göra försörjningspolitiken säkrare.

| 2.4 | Unionen bör utarbeta gemensamma åtgärder, t.ex. harmoniserade skatteåtgärder för oljeprodukter, för att begränsa de negativa effekterna på de hårdast drabbade näringarna och nå överenskommelser om direkta inkomststöd till konsumenterna, framför allt i de mest utsatta grupperna. En del av företagens vinster kan också användas till detta. |
| --- | --- |

2.4

Unionen bör utarbeta gemensamma åtgärder, t.ex. harmoniserade skatteåtgärder för oljeprodukter, för att begränsa de negativa effekterna på de hårdast drabbade näringarna och nå överenskommelser om direkta inkomststöd till konsumenterna, framför allt i de mest utsatta grupperna. En del av företagens vinster kan också användas till detta.

| 2.5 | EU måste agera mer beslutsamt för att reglera konkurrensen inom sektorn (för närvarande förekommer det knappast någon konkurrens eftersom marknaden fungerar som ett oligopol) och undersöka möjligheten att tillämpa reglerade priser, åtminstone under större kriser, eller åtgärder för att minska den ofta oberättigade skillnaden mellan producentpriser och konsumentpriser. I denna situation är konsumenten maktlös och försvarslös. |
| --- | --- |

2.5

EU måste agera mer beslutsamt för att reglera konkurrensen inom sektorn (för närvarande förekommer det knappast någon konkurrens eftersom marknaden fungerar som ett oligopol) och undersöka möjligheten att tillämpa reglerade priser, åtminstone under större kriser, eller åtgärder för att minska den ofta oberättigade skillnaden mellan producentpriser och konsumentpriser. I denna situation är konsumenten maktlös och försvarslös.

| 2.6 | EU bör främja och genom en gemensam fond finansiera forskning och utveckling av alternativa energikällor, för att minska oljeberoendet inom framför allt transportsektorn och då koncentrera sig på biltransporterna genom en rejäl ökning av investeringarna på detta område. Exempelvis skulle investeringarna kunna undantas från skatt och oljebolagen skulle kunna åläggas att avsätta en del av sin vinst för detta ändamål. |
| --- | --- |

2.6

EU bör främja och genom en gemensam fond finansiera forskning och utveckling av alternativa energikällor, för att minska oljeberoendet inom framför allt transportsektorn och då koncentrera sig på biltransporterna genom en rejäl ökning av investeringarna på detta område. Exempelvis skulle investeringarna kunna undantas från skatt och oljebolagen skulle kunna åläggas att avsätta en del av sin vinst för detta ändamål.

| 2.7 | Man måste förhindra att den deflation som följer av lägre råoljepriser och tillbakagång får ännu mer negativa ekonomiska effekter än inflationen. På grund av tröghet (eller kanske brister hos marknaden) har inflationen fortsatt även efter råoljans prisfall, så att det blir svårare att skönja en eventuell deflation. |
| --- | --- |

2.7

Man måste förhindra att den deflation som följer av lägre råoljepriser och tillbakagång får ännu mer negativa ekonomiska effekter än inflationen. På grund av tröghet (eller kanske brister hos marknaden) har inflationen fortsatt även efter råoljans prisfall, så att det blir svårare att skönja en eventuell deflation.

3.   Inledning

Inledning

| 3.1 | Kommissionen har slutligen beslutat att behandla frågan om högre oljepriser, eller snarare dessa prisers fluktuationer, mot bakgrund av de senaste månadernas händelser i samband med de finansiella spekulationerna och börsfallet. Prisökningen har i EU lett till ett inflationstryck som ECB och amerikanska centralbanken Federal Reserve snabbt reagerat på. Motåtgärderna har mildrat inflationstrycket men bromsat den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen har slutligen beslutat att behandla frågan om högre oljepriser, eller snarare dessa prisers fluktuationer, mot bakgrund av de senaste månadernas händelser i samband med de finansiella spekulationerna och börsfallet. Prisökningen har i EU lett till ett inflationstryck som ECB och amerikanska centralbanken Federal Reserve snabbt reagerat på. Motåtgärderna har mildrat inflationstrycket men bromsat den ekonomiska tillväxten.

| 3.2 | Först nyligen har man sett över de restriktiva monetära strategierna för att kunna tackla den internationella finanskrisen. Ändå har finanskrisen skapat ett klimat med ordentlig tillbakagång som inte har något med oljan att göra, och det inflationstryck som oljan orsakat har därför minskat avsevärt. Drivkraften för en oljeprisökning försvinner därför. |
| --- | --- |

3.2

Först nyligen har man sett över de restriktiva monetära strategierna för att kunna tackla den internationella finanskrisen. Ändå har finanskrisen skapat ett klimat med ordentlig tillbakagång som inte har något med oljan att göra, och det inflationstryck som oljan orsakat har därför minskat avsevärt. Drivkraften för en oljeprisökning försvinner därför.

| 3.3 | Den andra betydande konsekvensen är att köpkraften flyttat från konsumentländerna till producentländerna, något som kan kompenseras genom att konsumentländerna ökar sin import från dessa länder (mellan 2002 och 2007 ökade denna import med i genomsnitt 26 % per år, det vill säga mycket mer än den internationella importen generellt). |
| --- | --- |

3.3

Den andra betydande konsekvensen är att köpkraften flyttat från konsumentländerna till producentländerna, något som kan kompenseras genom att konsumentländerna ökar sin import från dessa länder (mellan 2002 och 2007 ökade denna import med i genomsnitt 26 % per år, det vill säga mycket mer än den internationella importen generellt).

| 3.4 | Som vi tydligare visar i sammanfattningen tar kommissionen upp vissa aspekter på denna fråga, medan andra praktiskt taget ignoreras eller försummas (t.ex. effekterna av spekulationer, förekomsten i sektorn av oligopolformer som lätt omvandlas till ”karteller” och konsekvenserna av detta etc.). |
| --- | --- |

3.4

Som vi tydligare visar i sammanfattningen tar kommissionen upp vissa aspekter på denna fråga, medan andra praktiskt taget ignoreras eller försummas (t.ex. effekterna av spekulationer, förekomsten i sektorn av oligopolformer som lätt omvandlas till ”karteller” och konsekvenserna av detta etc.).

| 3.5 | EESK behöver därför göra en uppriktig och objektiv bedömning av meddelandet, och framhålla både positiva och negativa aspekter, för att kunna formulera rekommendationer och förslag i syfte att minska inflationseffekterna på priser och produktionskostnader. |
| --- | --- |

3.5

EESK behöver därför göra en uppriktig och objektiv bedömning av meddelandet, och framhålla både positiva och negativa aspekter, för att kunna formulera rekommendationer och förslag i syfte att minska inflationseffekterna på priser och produktionskostnader.

| 3.6 | Dessutom bör kommittén även lyfta fram EU:s politiska brister, de internationella svagheterna och splittringen när det gäller de främsta orsakerna till bristen på kontroll av ”oljemarknaden” och spekulationerna på denna marknad. |
| --- | --- |

3.6

Dessutom bör kommittén även lyfta fram EU:s politiska brister, de internationella svagheterna och splittringen när det gäller de främsta orsakerna till bristen på kontroll av ”oljemarknaden” och spekulationerna på denna marknad.

| 3.7 | En annan kommentar är nödvändig: Mot bakgrund av oljeprisets utveckling – ett kraftigt fall alltsedan juli 2008 – bör man ändra kommissionsdokumentets titel. Detta yttrande har utformats med hänsyn till oljeprisets fluktuationer och inte enbart till pristopparna. |
| --- | --- |

3.7

En annan kommentar är nödvändig: Mot bakgrund av oljeprisets utveckling – ett kraftigt fall alltsedan juli 2008 – bör man ändra kommissionsdokumentets titel. Detta yttrande har utformats med hänsyn till oljeprisets fluktuationer och inte enbart till pristopparna.

4.   Sammanfattning av meddelandet

Sammanfattning av meddelandet

4.1   Orsakerna till prisökningen

Orsakerna till prisökningen

| 4.1.1 | Kommissionen anser att de senaste månadernas rekordartade ökning av oljepriserna endast kan jämföras med prisökningen på 1970-talet, att konsumentpriserna ligger i linje med råoljepriserna och att de nuvarande nivåerna är högre än i början av 1980-talet. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen anser att de senaste månadernas rekordartade ökning av oljepriserna endast kan jämföras med prisökningen på 1970-talet, att konsumentpriserna ligger i linje med råoljepriserna och att de nuvarande nivåerna är högre än i början av 1980-talet.

rekordartade ökning av oljepriserna

| 4.1.2 | Kommissionen anser dessutom att de nuvarande höga priserna främst beror på den stora strukturella förändringen av efterfrågan och utbudet till följd av ökad förbrukning (framför allt i Kina och Indien), det minskande antalet oljefält, bristen på reaktionsförmåga hos OPEC-ländernas statliga företag, den låga raffineringskapaciteten i vissa länder, försvagningen av dollarn, högre inflation etc. |
| --- | --- |

4.1.2

Kommissionen anser dessutom att de nuvarande höga priserna främst beror på den stora strukturella förändringen av efterfrågan och utbudet till följd av ökad förbrukning (framför allt i Kina och Indien), det minskande antalet oljefält, bristen på reaktionsförmåga hos OPEC-ländernas statliga företag, den låga raffineringskapaciteten i vissa länder, försvagningen av dollarn, högre inflation etc.

höga priserna

4.2   Inverkan på EU:s ekonomi

Inverkan på EU:s ekonomi

| 4.2.1 | Till de allvarligaste effekterna kan man räkna högre inflation och dominoeffekten på energipriserna. Det händer mycket ofta att konsumentpriserna inte minskar trots att råvarupriserna gör det. |
| --- | --- |

4.2.1

Till de allvarligaste effekterna kan man räkna högre inflation och dominoeffekten på energipriserna. Det händer mycket ofta att konsumentpriserna inte minskar trots att råvarupriserna gör det.

| 4.2.2 | Allvarligast blir följderna för hushållen, i synnerhet låginkomsthushållen, även om de drabbas i olika grad i olika europeiska länder. Detta leder till större skillnader i inkomster och köpkraft, och därmed till större fattigdom. |
| --- | --- |

4.2.2

Allvarligast blir följderna för hushållen, i synnerhet låginkomsthushållen, även om de drabbas i olika grad i olika europeiska länder. Detta leder till större skillnader i inkomster och köpkraft, och därmed till större fattigdom.

| 4.2.3 | Även företagen och tillväxten påverkas mycket negativt. Kommissionen anser att de hårdast drabbade näringarna är jordbruket, transportsektorn och fisket. Förhoppningen är att detta ska leda till att de förnybara energikällorna ökar, liksom intresset för forskning på detta område. |
| --- | --- |

4.2.3

Även företagen och tillväxten påverkas mycket negativt. Kommissionen anser att de hårdast drabbade näringarna är jordbruket, transportsektorn och fisket. Förhoppningen är att detta ska leda till att de förnybara energikällorna ökar, liksom intresset för forskning på detta område.

4.3   Makroekonomiska effekter i utvecklingsländer

Makroekonomiska effekter i utvecklingsländer

| 4.3.1 | Även i de utvecklingsländer som importerar olja kommer följderna att förvärras både för medborgarna och företagen på grund av högre inflation. |
| --- | --- |

4.3.1

Även i de utvecklingsländer som importerar olja kommer följderna att förvärras både för medborgarna och företagen på grund av högre inflation.

| 4.3.2 | I dessa länder är följderna ännu värre på grund av att livsmedelspriserna, de offentliga finanserna etc. påverkas, medan det i oljeexporterande utvecklingsländer finns ett samlat kapital som ställer den makroekonomiska politiken inför utmaningar eftersom oljeinkomsterna ofta förvaltas på ett mycket bristfälligt sätt. |
| --- | --- |

4.3.2

I dessa länder är följderna ännu värre på grund av att livsmedelspriserna, de offentliga finanserna etc. påverkas, medan det i oljeexporterande utvecklingsländer finns ett samlat kapital som ställer den makroekonomiska politiken inför utmaningar eftersom oljeinkomsterna ofta förvaltas på ett mycket bristfälligt sätt.

4.4   Politiska åtgärder från EU:s sida

Politiska åtgärder från EU:s sida

| 4.4.1 | EU:s åtgärder bygger på förutsättningen att priserna kommer att förbli höga på medellång och lång sikt. Därför krävs lämpliga åtgärder, såsom de som ingår i åtgärdspaket rörande klimatförändringar och förnybar energi och de åtgärder som behövs för fullbordandet av en verklig gemensam energimarknad. |
| --- | --- |

4.4.1

EU:s åtgärder bygger på förutsättningen att priserna kommer att förbli höga på medellång och lång sikt. Därför krävs lämpliga åtgärder, såsom de som ingår i åtgärdspaket rörande klimatförändringar och förnybar energi och de åtgärder som behövs för fullbordandet av en verklig gemensam energimarknad.

| 4.4.2 | Det behövs omedelbara insatser för att minska följderna för konsumenterna, i synnerhet de fattigaste hushållen. Förslagen spänner från skattesystem för oljeprodukter till ett toppmöte för producent- och konsumentländer och kompletterande leveranser till oljeimporterande länder. |
| --- | --- |

4.4.2

Det behövs omedelbara insatser för att minska följderna för konsumenterna, i synnerhet de fattigaste hushållen. Förslagen spänner från skattesystem för oljeprodukter till ett toppmöte för producent- och konsumentländer och kompletterande leveranser till oljeimporterande länder.

| 4.4.3 | Som strukturåtgärder på medellång sikt föreslås att man ska intensifiera dialogen med de främsta producentländerna, övervaka den nuvarande ”konkurrensen” inom sektorn, bedöma insynen i oljelagren, se över den gällande gemenskapslagstiftningen på området (för lagren), undersöka skatteåtgärder till förmån för energikällor med låga koldioxidutsläpp, använda utvinningsindustrins vinster till investeringar och eventuellt beskatta dessa vinster samt främja dialog mellan EU och utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

4.4.3

Som strukturåtgärder på medellång sikt föreslås att man ska intensifiera dialogen med de främsta producentländerna, övervaka den nuvarande ”konkurrensen” inom sektorn, bedöma insynen i oljelagren, se över den gällande gemenskapslagstiftningen på området (för lagren), undersöka skatteåtgärder till förmån för energikällor med låga koldioxidutsläpp, använda utvinningsindustrins vinster till investeringar och eventuellt beskatta dessa vinster samt främja dialog mellan EU och utvecklingsländerna.

på medellång sikt

| 4.4.4 | Som långsiktiga strukturåtgärder föreslås däremot att avtal om klimatförändringar och förnybar energi ska slutas mellan EU-länderna, att energieffektiviteten ska förbättras, att strukturförändringar ska göra transportsektorn och fisket effektivare, att direkta skattelättnader eller subventioner ska uppmuntra till energibesparingar i hushållen och att EU:s energiförsörjning ska diversifieras i mycket högre grad. |
| --- | --- |

4.4.4

Som långsiktiga strukturåtgärder föreslås däremot att avtal om klimatförändringar och förnybar energi ska slutas mellan EU-länderna, att energieffektiviteten ska förbättras, att strukturförändringar ska göra transportsektorn och fisket effektivare, att direkta skattelättnader eller subventioner ska uppmuntra till energibesparingar i hushållen och att EU:s energiförsörjning ska diversifieras i mycket högre grad.

5.   Synpunkter och kommentarer

Synpunkter och kommentarer

| 5.1 | Kommissionens meddelande utformades under den oroväckande topp som oljepriset nådde i somras. Man bör dock komma ihåg att den moderna ekonomin har gjort oss vana vid stora och oväntade perspektivförändringar som också kan ske mycket hastigt. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionens meddelande utformades under den oroväckande topp som oljepriset nådde i somras. Man bör dock komma ihåg att den moderna ekonomin har gjort oss vana vid stora och oväntade perspektivförändringar som också kan ske mycket hastigt.

| 5.2 | Till skillnad från för några månader sedan präglas världsekonomin nu av en oroväckande tillbakagång som enligt Internationella valutafondens (IMF) preliminära beräkningar också kommer att omfatta alla länder med ekonomier på frammarsch, som på senare år (mer eller mindre de senaste 30 åren, efter det som kallats den moderna kapitalismens guldålder) har fått en stabil tillväxt som gått snabbare än i de mer utvecklade länderna. |
| --- | --- |

5.2

Till skillnad från för några månader sedan präglas världsekonomin nu av en oroväckande tillbakagång som enligt Internationella valutafondens (IMF) preliminära beräkningar också kommer att omfatta alla länder med ekonomier på frammarsch, som på senare år (mer eller mindre de senaste 30 åren, efter det som kallats den moderna kapitalismens guldålder) har fått en stabil tillväxt som gått snabbare än i de mer utvecklade länderna.

| 5.3 | I detta sammanhang kan oljeprisets fall från den högsta punkt som nåddes i juli 2008 (och som saknade tidigare motstycke både i nominella och reella termer) till den lägsta punkten i november 2008, när det inflationsrensade priset hade sjunkit till nivåerna för 25 år sedan, inte vara en engångsföreteelse. Ekonomernas största farhågor gäller nu en deflation som självklart inte skulle skona oljemarknaden. |
| --- | --- |

5.3

I detta sammanhang kan oljeprisets fall från den högsta punkt som nåddes i juli 2008 (och som saknade tidigare motstycke både i nominella och reella termer) till den lägsta punkten i november 2008, när det inflationsrensade priset hade sjunkit till nivåerna för 25 år sedan, inte vara en engångsföreteelse. Ekonomernas största farhågor gäller nu en deflation som självklart inte skulle skona oljemarknaden.

| 5.4 | Det vore bra att undvika långsiktiga prognoser för eventuell uttömning av underjordiska tillgångar. De farhågor som framförts under årtionden kan visa sig vara ogrundade. Nyligen konstaterade man i tidskriften The Economist (den 21 juni 2008) att de kända oljereserverna med dagens produktionstakt skulle kunna räcka i 42 år. (Och detta är ingen kort tid. Vad skulle inte kunna hända på 42 år, framför allt inom innovation och teknik?) Det konstaterades också att reserverna i Mellanöstern har varit lika stora i många år, och enligt tidskriften kan man av detta dra slutsatsen att de nya fyndigheterna har en tendens att kompensera den producerade och förbrukade oljan, eller att beräkningarna för reserverna inte är särskilt exakta. Det bör dock framhållas att beräkningarna grundar sig på dagens produktionstakt. Problemet ligger emellertid inte främst i att reserverna uttöms på lång sikt, utan snarare i en möjlig framtida kris som uppstår till följd av en obalans på kort sikt mellan utbud och efterfrågan, särskilt till följd av eventuella produktionsavbrott i strategiska områden. |
| --- | --- |

5.4

Det vore bra att undvika långsiktiga prognoser för eventuell uttömning av underjordiska tillgångar. De farhågor som framförts under årtionden kan visa sig vara ogrundade. Nyligen konstaterade man i tidskriften The Economist (den 21 juni 2008) att de kända oljereserverna med dagens produktionstakt skulle kunna räcka i 42 år. (Och detta är ingen kort tid. Vad skulle inte kunna hända på 42 år, framför allt inom innovation och teknik?) Det konstaterades också att reserverna i Mellanöstern har varit lika stora i många år, och enligt tidskriften kan man av detta dra slutsatsen att de nya fyndigheterna har en tendens att kompensera den producerade och förbrukade oljan, eller att beräkningarna för reserverna inte är särskilt exakta. Det bör dock framhållas att beräkningarna grundar sig på dagens produktionstakt. Problemet ligger emellertid inte främst i att reserverna uttöms på lång sikt, utan snarare i en möjlig framtida kris som uppstår till följd av en obalans på kort sikt mellan utbud och efterfrågan, särskilt till följd av eventuella produktionsavbrott i strategiska områden.

The Economist

| 5.5 | Sökandet efter nya reserver och nya energikällor är och bör vara en kontinuerlig process. Ett typiskt exempel som lämpar sig för vårt ändamål är en av de viktigaste händelserna under förra århundradet, oljechockerna under 1970-talet. Dessa chocker berodde på producentländernas restriktioner för utbudet och var inga marknadsfenomen som uppträdde spontant, vilket den nuvarande obalansen verkar vara. I vilket fall som helst ledde den enorma prisökningen då till att man sökte nya energikällor och började använda innovativa produktionsmetoder. |
| --- | --- |

5.5

Sökandet efter nya reserver och nya energikällor är och bör vara en kontinuerlig process. Ett typiskt exempel som lämpar sig för vårt ändamål är en av de viktigaste händelserna under förra århundradet, oljechockerna under 1970-talet. Dessa chocker berodde på producentländernas restriktioner för utbudet och var inga marknadsfenomen som uppträdde spontant, vilket den nuvarande obalansen verkar vara. I vilket fall som helst ledde den enorma prisökningen då till att man sökte nya energikällor och började använda innovativa produktionsmetoder.

| 5.6 | Man bör i högre grad uppmärksamma varje utveckling på marknaderna till följd av en obalans mellan efterfrågan och utbud. |
| --- | --- |

5.6

Man bör i högre grad uppmärksamma varje utveckling på marknaderna till följd av en obalans mellan efterfrågan och utbud.

| 5.7 | Den drastiska valutapolitik som i början av 1980-talet fördes av framför allt Ronald Reagans regering i USA och Margret Thatchers i Storbritannien, och som grundade sig på teorier från Milton Friedman-skolan i Chicago, gick hand i hand med kraftigt höjda räntor. Följden blev att de som hade oljetillgångar ändrade sina prioriteringar och betraktade det som ofördelaktigt att behålla de tillgängliga underjordiska tillgångarna, eftersom vinsten minskade så mycket. Höjda räntor var en viktig orsak till att 1980-talets oljekartell bröt samman. |
| --- | --- |

5.7

Den drastiska valutapolitik som i början av 1980-talet fördes av framför allt Ronald Reagans regering i USA och Margret Thatchers i Storbritannien, och som grundade sig på teorier från Milton Friedman-skolan i Chicago, gick hand i hand med kraftigt höjda räntor. Följden blev att de som hade oljetillgångar ändrade sina prioriteringar och betraktade det som ofördelaktigt att behålla de tillgängliga underjordiska tillgångarna, eftersom vinsten minskade så mycket. Höjda räntor var en viktig orsak till att 1980-talets oljekartell bröt samman.

| 5.8 | I en fullständig analys bör man inte bara ta hänsyn till den information som geologiska och tekniska kunskaper i allmänhet kan ge, utan också till slutsatserna från den ekonomiska analysen. Om knappa resurser och en alltför stor efterfrågan leder till högre priser, får priserna ofta återverkan på tillgången till resurser och bidrar på så vis till att minska obalansen. I dessa fall bör man tänka på att jakten på nya oljereserver kan omfatta områden som är ytterst känsliga i miljöhänseende (t.ex. Nordpolen). Denna situation bör undvikas genom att man undersöker alternativa energikällor. |
| --- | --- |

5.8

I en fullständig analys bör man inte bara ta hänsyn till den information som geologiska och tekniska kunskaper i allmänhet kan ge, utan också till slutsatserna från den ekonomiska analysen. Om knappa resurser och en alltför stor efterfrågan leder till högre priser, får priserna ofta återverkan på tillgången till resurser och bidrar på så vis till att minska obalansen. I dessa fall bör man tänka på att jakten på nya oljereserver kan omfatta områden som är ytterst känsliga i miljöhänseende (t.ex. Nordpolen). Denna situation bör undvikas genom att man undersöker alternativa energikällor.

| 5.9 | En kommentar rörande metoder är på sin plats när man ska undersöka orsakerna till den senaste tidens prisökningar. En förutsättning för varje strategi är naturligtvis att man vet så mycket som möjligt om den situation som ska hanteras. En framstående italiensk ekonom, Luigi Einaudi, förklarade att man ”behöver kunskap för att kunna fatta beslut”. |
| --- | --- |

5.9

En kommentar rörande metoder är på sin plats när man ska undersöka orsakerna till den senaste tidens prisökningar. En förutsättning för varje strategi är naturligtvis att man vet så mycket som möjligt om den situation som ska hanteras. En framstående italiensk ekonom, Luigi Einaudi, förklarade att man ”behöver kunskap för att kunna fatta beslut”.

| 5.10 | EESK ser det som ytterst önskvärt att kunskapen om hur oljemarknaden fungerar är så exakt som möjligt. De farhågor som är kopplade till de våldsamma fluktuationerna i oljepriserna har sin grund i statistiska uppgifter som främst grundar sig på de olika dagspriserna på marknaderna. En av de mest kända metoderna är till exempel IMF:s metod för att beräkna den så kallade APSP (average petroleum spot price, ett oviktat genomsnitt av Brent, Dubai och WTI, det vill säga det amerikanska priset). |
| --- | --- |

5.10

EESK ser det som ytterst önskvärt att kunskapen om hur oljemarknaden fungerar är så exakt som möjligt. De farhågor som är kopplade till de våldsamma fluktuationerna i oljepriserna har sin grund i statistiska uppgifter som främst grundar sig på de olika dagspriserna på marknaderna. En av de mest kända metoderna är till exempel IMF:s metod för att beräkna den så kallade APSP (average petroleum spot price, ett oviktat genomsnitt av Brent, Dubai och WTI, det vill säga det amerikanska priset).

average petroleum spot price

| 5.11 | Det kunde vara bra att räkna ut värdet av den genomsnittliga råoljeimporten, vilket framgår av uppgifterna över de främsta importländernas utrikeshandel. Troligen skulle man då få mer tillförlitlig kunskap om villkoren för råoljeförsörjning än om man utgår från dagspriserna på marknaden. |
| --- | --- |

5.11

Det kunde vara bra att räkna ut värdet av den genomsnittliga råoljeimporten, vilket framgår av uppgifterna över de främsta importländernas utrikeshandel. Troligen skulle man då få mer tillförlitlig kunskap om villkoren för råoljeförsörjning än om man utgår från dagspriserna på marknaden.

| 5.12 | Det är enligt vår åsikt en korrekt uppfattning att man måste utgå från de grundläggande tendenserna i världsekonomin när man analyserar den sista tidens mycket kraftiga oljeprisökning och det dramatiska prisfallet därefter. |
| --- | --- |

5.12

Det är enligt vår åsikt en korrekt uppfattning att man måste utgå från de grundläggande tendenserna i världsekonomin när man analyserar den sista tidens mycket kraftiga oljeprisökning och det dramatiska prisfallet därefter.

| 5.13 | Vi anser dock att man i meddelandet underlåter att nämna att det starka spekulationstrycket säkert har haft stor betydelse för oljeprisernas okontrollerade ökning. Utan detta tryck skulle priset knappast ha gått upp till 147 dollar per fat i juli och ner till cirka 60 dollar i oktober 2008. |
| --- | --- |

5.13

Vi anser dock att man i meddelandet underlåter att nämna att det starka spekulationstrycket säkert har haft stor betydelse för oljeprisernas okontrollerade ökning. Utan detta tryck skulle priset knappast ha gått upp till 147 dollar per fat i juli och ner till cirka 60 dollar i oktober 2008.

| 5.14 | Om man stöder sig på grundläggande strukturella data kan man dock konstatera att den internationella energiförbrukningen nu gott och väl har överskridit 10 miljarder ton oljeekvivalenter, och denna tillväxt underblåses ytterligare av en internationell BNP-ökning som saknar motstycke om man ser till den absoluta omfattningen, men även till den relativa intensiteten. |
| --- | --- |

5.14

Om man stöder sig på grundläggande strukturella data kan man dock konstatera att den internationella energiförbrukningen nu gott och väl har överskridit 10 miljarder ton oljeekvivalenter, och denna tillväxt underblåses ytterligare av en internationell BNP-ökning som saknar motstycke om man ser till den absoluta omfattningen, men även till den relativa intensiteten.

| 5.15 | Man bör dock undersöka hur sannolikt det är att en tillbakagång följer i spåren av de internationella finansmarknadernas kris. Men under alla omständigheter får man inte underskatta det faktum att världsproduktionen har ökat med 5 % per år under fyraårsperioden 2004–2007, en utveckling som framför allt drivits på av ekonomierna på frammarsch, främst men inte uteslutande Kina och Indien. Afrika har också fått upp farten, med en ökning på 6–7 % per år, Ryssland håller åter på att bli den framträdande internationella aktör som landet tidigare var och det sker många andra förändringar på världsscenen. |
| --- | --- |

5.15

Man bör dock undersöka hur sannolikt det är att en tillbakagång följer i spåren av de internationella finansmarknadernas kris. Men under alla omständigheter får man inte underskatta det faktum att världsproduktionen har ökat med 5 % per år under fyraårsperioden 2004–2007, en utveckling som framför allt drivits på av ekonomierna på frammarsch, främst men inte uteslutande Kina och Indien. Afrika har också fått upp farten, med en ökning på 6–7 % per år, Ryssland håller åter på att bli den framträdande internationella aktör som landet tidigare var och det sker många andra förändringar på världsscenen.

| 5.16 | Den internationella bruttonationalprodukten, beräknad i reella termer utifrån 2007 års priser, har ökat från 53 biljoner dollar 2003 (ett belopp som räknats ut på det sätt vi anser vara korrekt, nämligen i termer av köpkraft eller PPP, Purchasing Power Parities, samt på grundval av växelkurserna på marknaden) till 65 biljoner 2007, det vill säga en ökning med 12 biljoner dollar. Det är som om en ekonomi motsvarande USA:s skulle ha gjort sitt inträde i världsekonomin på fyra år. |
| --- | --- |

5.16

Den internationella bruttonationalprodukten, beräknad i reella termer utifrån 2007 års priser, har ökat från 53 biljoner dollar 2003 (ett belopp som räknats ut på det sätt vi anser vara korrekt, nämligen i termer av köpkraft eller PPP, Purchasing Power Parities, samt på grundval av växelkurserna på marknaden) till 65 biljoner 2007, det vill säga en ökning med 12 biljoner dollar. Det är som om en ekonomi motsvarande USA:s skulle ha gjort sitt inträde i världsekonomin på fyra år.

Purchasing Power Parities

| 5.17 | En ökning med 5 % per år innebär att världsproduktionen med bibehållen tillväxttakt (något som inte nödvändigtvis är omöjligt) skulle kunna fördubblas på 14 år och fyrdubblas på 28 år, under en generation. Detta framtidsperspektiv verkar otroligt, men det visar att vi är på väg in i en helt ny fas av ekonomins historia. |
| --- | --- |

5.17

En ökning med 5 % per år innebär att världsproduktionen med bibehållen tillväxttakt (något som inte nödvändigtvis är omöjligt) skulle kunna fördubblas på 14 år och fyrdubblas på 28 år, under en generation. Detta framtidsperspektiv verkar otroligt, men det visar att vi är på väg in i en helt ny fas av ekonomins historia.

| 5.18 | I meddelandet erinrar kommissionen med rätta om att energin har en viktig plats i den ekonomiska tillväxten, nu liksom under alla historiska skeden. En av de främsta effekterna av den nuvarande starka ekonomiska utvecklingen är därför ett hårt tryck på energikällorna. |
| --- | --- |

5.18

I meddelandet erinrar kommissionen med rätta om att energin har en viktig plats i den ekonomiska tillväxten, nu liksom under alla historiska skeden. En av de främsta effekterna av den nuvarande starka ekonomiska utvecklingen är därför ett hårt tryck på energikällorna.

| 5.19 | Som tidigare sagts bör man framhålla effekterna av de omfattande spekulationerna på oljemarknaden. De förstärker vissa rörelser som dock utan tvivel har strukturella orsaker. |
| --- | --- |

5.19

Som tidigare sagts bör man framhålla effekterna av de omfattande spekulationerna på oljemarknaden. De förstärker vissa rörelser som dock utan tvivel har strukturella orsaker.

| 5.20 | För att förstå prisfluktuationerna måste man inse att för närvarande kommer en tredjedel av den energi som förbrukas från olja! |
| --- | --- |

5.20

För att förstå prisfluktuationerna måste man inse att för närvarande kommer en tredjedel av den energi som förbrukas från olja!

| 5.21 | Om man noga undersöker tillgängliga uppgifter om priserna på oljemarknaden kommer man till ett häpnadsväckande resultat som inte sammanfaller med kommissionens (källa: inflationdata.com/inflation/inflation_Rate/Historical_Oil_Prices_Table.asp del Financial Trend Forecaster). |
| --- | --- |

5.21

Om man noga undersöker tillgängliga uppgifter om priserna på oljemarknaden kommer man till ett häpnadsväckande resultat som inte sammanfaller med kommissionens (källa: inflationdata.com/inflation/inflation_Rate/Historical_Oil_Prices_Table.asp del Financial Trend Forecaster).

| 5.22 | En analys av uppgifterna möjliggör följande konstaterande: Från slutet av 1940-talet till mitten av 1970-talet låg oljepriset i reella termer, det vill säga rensat från den allmänna inflation som påverkar den totala prisutvecklingen, praktiskt taget ständigt på lite mer än 20 dollar fatet! Detta framgår av alla relevanta källor. |
| --- | --- |

5.22

En analys av uppgifterna möjliggör följande konstaterande: Från slutet av 1940-talet till mitten av 1970-talet låg oljepriset i reella termer, det vill säga rensat från den allmänna inflation som påverkar den totala prisutvecklingen, praktiskt taget ständigt på lite mer än 20 dollar fatet! Detta framgår av alla relevanta källor.

| 5.23 | Under nästan 30 år (den period som kommit att kallas den moderna kapitalismens guldålder, och om vilken historikern Eric Hobsbawn har sagt att det är den intensivaste storskaliga ekonomiska utvecklingsfasen i mänsklighetens hela historia) bromsades den starka internationella ekonomiska utvecklingen inte av brist på energitillgångar. Utbudet räckte tydligen till för en exceptionellt snabbt växande efterfrågan. |
| --- | --- |

5.23

Under nästan 30 år (den period som kommit att kallas den moderna kapitalismens guldålder, och om vilken historikern Eric Hobsbawn har sagt att det är den intensivaste storskaliga ekonomiska utvecklingsfasen i mänsklighetens hela historia) bromsades den starka internationella ekonomiska utvecklingen inte av brist på energitillgångar. Utbudet räckte tydligen till för en exceptionellt snabbt växande efterfrågan.

| 5.24 | Som bekant uppstod det i stället enorma prisökningar till följd av oljechockerna under 1970-talet, den första i samband med Yom Kippur-kriget i oktober 1973 och den andra i samband med Khomeinis revolution i Iran. Enligt kommissionen berodde prisökningarna på att OPEC-kartellen lyckades ta kontroll över produktionen. |
| --- | --- |

5.24

Som bekant uppstod det i stället enorma prisökningar till följd av oljechockerna under 1970-talet, den första i samband med Yom Kippur-kriget i oktober 1973 och den andra i samband med Khomeinis revolution i Iran. Enligt kommissionen berodde prisökningarna på att OPEC-kartellen lyckades ta kontroll över produktionen.

| 5.25 | EESK anser däremot att även andra faktorer spelade roll för krisen och den plötsliga prisökningen, framför allt den omfattande valutaturbulens som kulminerade i augusti 1971 när det förklarades att dollarn inte var konvertibel. Denna oreda berodde på de alltför stora underskotten i USA:s bytesbalans, vilka gjorde det omöjligt att bibehålla Bretton Woods-systemet med stabila växelkurser. Dollarkrisen ledde till ett starkt inflationstryck som till slut fick omfattande återverkningar på oljemarknaden. Slutligen bör man erinra om att världskonjunkturen i början av 1970-talet präglades av ett kraftigt uppsving i produktionen som ledde till stor efterfrågan på hela råvarumarknaden. |
| --- | --- |

5.25

EESK anser däremot att även andra faktorer spelade roll för krisen och den plötsliga prisökningen, framför allt den omfattande valutaturbulens som kulminerade i augusti 1971 när det förklarades att dollarn inte var konvertibel. Denna oreda berodde på de alltför stora underskotten i USA:s bytesbalans, vilka gjorde det omöjligt att bibehålla Bretton Woods-systemet med stabila växelkurser. Dollarkrisen ledde till ett starkt inflationstryck som till slut fick omfattande återverkningar på oljemarknaden. Slutligen bör man erinra om att världskonjunkturen i början av 1970-talet präglades av ett kraftigt uppsving i produktionen som ledde till stor efterfrågan på hela råvarumarknaden.

| 5.26 | När man jämför med den nuvarande situationen är skillnaderna större än likheterna. Den enda gemensamma faktorn är en stark tillväxt inom världsekonomin. Däremot kan man inte se någon betydande manipulation av marknaden, förutom spekulationerna som dock är något helt annat än de som gjordes av OPEC-kartellen, som officiellt deltog i internationella konferenser. |
| --- | --- |

5.26

När man jämför med den nuvarande situationen är skillnaderna större än likheterna. Den enda gemensamma faktorn är en stark tillväxt inom världsekonomin. Däremot kan man inte se någon betydande manipulation av marknaden, förutom spekulationerna som dock är något helt annat än de som gjordes av OPEC-kartellen, som officiellt deltog i internationella konferenser.

| 5.27 | EESK anser dock att den nuvarande ackumuleringen av dollarreserver, framför allt i Kina och Japan, har mycket gemensamt med ökningen av liknande valutareserver i slutet av 1960-talet och början av 1970-talet. Kina och Japan aktar sig noga för att slänga ut sina enorma dollarreserver på marknaden alltför plötsligt eller oöverlagt. |
| --- | --- |

5.27

EESK anser dock att den nuvarande ackumuleringen av dollarreserver, framför allt i Kina och Japan, har mycket gemensamt med ökningen av liknande valutareserver i slutet av 1960-talet och början av 1970-talet. Kina och Japan aktar sig noga för att slänga ut sina enorma dollarreserver på marknaden alltför plötsligt eller oöverlagt.

| 5.28 | Att de stora länderna i väst förde en mycket hård valutapolitik, framför allt från 1986, ledde till en priskollaps. Det är intressant att framhålla att genomsnittet av priserna under sjuårsperioden 1993–1999 var 23 dollar per fat, vilket exakt motsvarar genomsnittet 50 år tidigare (1953–1959), efter en kraftig tillväxt i världsekonomin och efterfrågan på olja. |
| --- | --- |

5.28

Att de stora länderna i väst förde en mycket hård valutapolitik, framför allt från 1986, ledde till en priskollaps. Det är intressant att framhålla att genomsnittet av priserna under sjuårsperioden 1993–1999 var 23 dollar per fat, vilket exakt motsvarar genomsnittet 50 år tidigare (1953–1959), efter en kraftig tillväxt i världsekonomin och efterfrågan på olja.

| 5.29 | Kommittén håller med kommissionen om att världsekonomins snabba tillväxttakt inte är mindre betydande för att dess epicentrum har flyttat från de utvecklade ekonomierna till ekonomier på frammarsch. Denna utveckling förefaller ha lett till tendensen att både de nominella och de reella priserna har ökat, från det måttliga priset 30 dollar per fat 2003 (det år då den ”starka” världskonjunkturen inleddes) till dagens pris på över 60 dollar, det vill säga en fördubbling. Dollarn förlorade förvisso en fjärdedel av sitt värde i förhållande till euron under perioden 2003–2007, så oljepriserna i euro har inte fördubblats. Men de har ändå ökat med 50 %. |
| --- | --- |

5.29

Kommittén håller med kommissionen om att världsekonomins snabba tillväxttakt inte är mindre betydande för att dess epicentrum har flyttat från de utvecklade ekonomierna till ekonomier på frammarsch. Denna utveckling förefaller ha lett till tendensen att både de nominella och de reella priserna har ökat, från det måttliga priset 30 dollar per fat 2003 (det år då den ”starka” världskonjunkturen inleddes) till dagens pris på över 60 dollar, det vill säga en fördubbling. Dollarn förlorade förvisso en fjärdedel av sitt värde i förhållande till euron under perioden 2003–2007, så oljepriserna i euro har inte fördubblats. Men de har ändå ökat med 50 %.

| 5.30 | Detta gäller även om den toppunkt på 147 dollar som nåddes i juli 2008 beror på en spekulationsbubbla. Om så är fallet kan vi inom en nära framtid, när de som spekulerar sedan börjar köpa olja som anses vara billig, vänta oss att priserna ökar igen. De viktigaste aktörerna inom den internationella oljeindustrin, vars makt att påverka bör minskas och synliggöras så mycket som möjligt, anser i dag att ett pris på cirka 80 dollar per fat är ”naturligt”, det vill säga ligger på en märkbart högre nivå än priserna i början av återhämtningsfasen (cirka 30 dollar under 2002–2003). |
| --- | --- |

5.30

Detta gäller även om den toppunkt på 147 dollar som nåddes i juli 2008 beror på en spekulationsbubbla. Om så är fallet kan vi inom en nära framtid, när de som spekulerar sedan börjar köpa olja som anses vara billig, vänta oss att priserna ökar igen. De viktigaste aktörerna inom den internationella oljeindustrin, vars makt att påverka bör minskas och synliggöras så mycket som möjligt, anser i dag att ett pris på cirka 80 dollar per fat är ”naturligt”, det vill säga ligger på en märkbart högre nivå än priserna i början av återhämtningsfasen (cirka 30 dollar under 2002–2003).

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---

| 11.9.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 218/107 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 218/107

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen”

KOM(2008) 803 slutlig – 2008/233 (AVC)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder”

KOM(2008) 838 slutlig – 2008/0245 (COD)

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden”

KOM(2008) 813 slutlig – 2008/0232 (COD)

2009/C 218/21

Den 9 och den 15 december 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden i fråga om vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen”

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1080/2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden vad gäller stödberättigande för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi i bostäder”

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1081/2006 om Europeiska socialfonden för att utöka typerna av utgifter som berättigar till stöd från fonden”

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 2 februari 2009. Föredragande var Carmelo CEDRONE.

Vid sin 451:a plenarsession den 25–26 februari 2009 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 164 röster för, 2 röster emot och 14 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning och slutsatser

Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | EESK tar del av de tre ovan nämnda förslagen, som kommissionen lagt fram mot bakgrund av den aktuella finanskrisen och som har som syfte att stimulera den reala ekonomin under denna konjunkturdämpning genom att anpassa och förenkla vissa bestämmelser rörande strukturfonderna. |
| --- | --- |

1.1

EESK tar del av de tre ovan nämnda förslagen, som kommissionen lagt fram mot bakgrund av den aktuella finanskrisen och som har som syfte att stimulera den reala ekonomin under denna konjunkturdämpning genom att anpassa och förenkla vissa bestämmelser rörande strukturfonderna.

| 1.2 | EESK instämmer i dessa förslag och har följande kommentarer. |
| --- | --- |

1.2

EESK instämmer i dessa förslag och har följande kommentarer.

2.   Motivering

Motivering

| 2.1 | Sedan många år har EESK starkt förespråkat en administrativ förenkling av gemenskapslagstiftningen och en anpassning av denna till de verkliga behoven på fältet. Kommittén ställer sig därför positiv till kommissionens förslag, som kommer att göra det möjligt för EU:s strukturfonder att på ett mer adekvat sätt reagera på de utmaningar som den aktuella finansiella och ekonomiska krisen innebär. |
| --- | --- |

2.1

Sedan många år har EESK starkt förespråkat en administrativ förenkling av gemenskapslagstiftningen och en anpassning av denna till de verkliga behoven på fältet. Kommittén ställer sig därför positiv till kommissionens förslag, som kommer att göra det möjligt för EU:s strukturfonder att på ett mer adekvat sätt reagera på de utmaningar som den aktuella finansiella och ekonomiska krisen innebär.

| 2.2 | EESK påminner om att det finns andra administrativa och finansiella problem med förvaltningen av strukturfonderna. Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att lösa dessa problem, som har att göra med nivån på förhandsfinansieringen av projekten, de alldeles för långa betalningsfristerna, hållbarheten hos de projekt som föreslås och reglerna om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

2.2

EESK påminner om att det finns andra administrativa och finansiella problem med förvaltningen av strukturfonderna. Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att lösa dessa problem, som har att göra med nivån på förhandsfinansieringen av projekten, de alldeles för långa betalningsfristerna, hållbarheten hos de projekt som föreslås och reglerna om stöd av mindre betydelse.

| 2.3 | EESK understryker att den administrativa förenkling som eftersträvas verkligen måste leda till att tillgängliga medel snabbt frigörs, så att det får en positiv och omedelbar effekt på den reala ekonomins återhämtning. |
| --- | --- |

2.3

EESK understryker att den administrativa förenkling som eftersträvas verkligen måste leda till att tillgängliga medel snabbt frigörs, så att det får en positiv och omedelbar effekt på den reala ekonomins återhämtning.

| 2.4 | EESK vill också framföra sin önskan om att de medel som frigörs genom dessa åtgärder i möjligaste mån (framför allt) ska beviljas små och medelstora företag (t.ex. små och medelstora företag inom byggnadssektorn när det gäller förslaget om energieffektivitet i bostäder) och organisationer inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.4

EESK vill också framföra sin önskan om att de medel som frigörs genom dessa åtgärder i möjligaste mån (framför allt) ska beviljas små och medelstora företag (t.ex. små och medelstora företag inom byggnadssektorn när det gäller förslaget om energieffektivitet i bostäder) och organisationer inom den sociala ekonomin.

| 2.5 | EESK uppmanar slutligen kommissionen att så snabbt som möjligt slutföra diskussionerna om förenklingen av strukturfonderna så att sammanhållningspolitiken så snabbt som möjligt kan reagera på den aktuella ekonomiska krisen och andra problem bortom själva krisen. |
| --- | --- |

2.5

EESK uppmanar slutligen kommissionen att så snabbt som möjligt slutföra diskussionerna om förenklingen av strukturfonderna så att sammanhållningspolitiken så snabbt som möjligt kan reagera på den aktuella ekonomiska krisen och andra problem bortom själva krisen.

Bryssel den 25 februari 2009

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

Mario SEPI

Ordförande

---