# Euroopa Liidu C 314/4. s

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 314 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik4. september 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 314

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik4. september 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2023/C 314/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2023/C 314/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2023/C 314/02 | Kohtuasi C-156/23, Ararat: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Roermond (Madalmaad) 14. märtsil 2023 – K, L, M ja N versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid | 2 |
| 2023/C 314/03 | Kohtuasi C-280/23 P: Canai Technology Co. Ltd 1. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-25/22: Canai Technology versus EUIPO – Trend Fin (HE&ME) | 3 |
| 2023/C 314/04 | Kohtuasi C-331/23, Dranken Van Eetvelde: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, afdeling Gent (Belgia) 25. mail 2023 – Dranken Van Eetvelde NVversus Belgische Staat | 3 |
| 2023/C 314/05 | Kohtuasi C-339/23, Horyzont: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Siemianowicach Śląskich (Poola) 30. mail 2023– Horyzont Niestandaryzowany Sekurytyzacyjny Fundusz Inwestycyjny Zamknięty versus LC | 4 |
| 2023/C 314/06 | Kohtuasi C-352/23, Changu: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 7. juunil 2023 – LF versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite meti | 4 |
| 2023/C 314/07 | Kohtuasi C-354/23, Seberts: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 8. juunil 2023 – LM BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 5 |
| 2023/C 314/08 | Kohtuasi C-369/23, Vivacom Bulgaria: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 9. juunil 2023 – Vivacom Bulgaria EAD versus Varhoven administrativen sad, Natsionalna agentsia za prihodite | 6 |
| 2023/C 314/09 | Kohtuasi C-385/23, Finnair: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 22. juunil 2023 – Reisija A versus Finnair Oyj | 6 |
| 2023/C 314/10 | Kohtuasi C-412/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Slovaki Vabariik | 7 |
| 2023/C 314/11 | Kohtuasi C-430/23 P: SNi 12. juulil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 3. mai 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-249/21: SN versus parlament | 8 |
| | Üldkohus |
| 2023/C 314/12 | Kohtuasi T-487/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Multiópticas versus EUIPO – Nike Innovate (Kahe musta geomeetrilise kujundi kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Kahte musta geomeetrilist kujundit kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Varasem Euroopa Liidu ja riigisisene kujutismärk mó – Suhteline keeldumispõhjus – Maine kahjustamise puudumine – Tähiste sarnasuse puudumine – Määrus (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5) | 9 |
| 2023/C 314/13 | Kohtuasi T-348/23: 27. juunil 2023 esitatud hagi – Zalando versus komisjon | 9 |
| 2023/C 314/14 | Kohtuasi T-369/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo Vorarlberg Bank versus SRB | 11 |
| 2023/C 314/15 | Kohtuasi T-374/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Volkskreditbank versus SRB | 13 |
| 2023/C 314/16 | Kohtuasi T-386/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo-Bank Burgenland versus SRB | 14 |
| 2023/C 314/17 | Kohtuasi T-387/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Schelhammer Capital Bank versus SRB | 14 |
| 2023/C 314/18 | Kohtuasi T-390/23: 12. juuli 2023. aasta esitatud hagi – Barry’s Bootcamp versus EUIPO – Hummel (Kahe musta horisontaalse sarikmärgi kujutis) | 15 |
| 2023/C 314/19 | Kohtuasi T-391/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Imerys Aluminates Groupe versus komisjon | 16 |
| 2023/C 314/20 | Kohtuasi T-396/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Stada Arzneimittel versus EUIPO – Bioiberica (DAOgest) | 16 |
| 2023/C 314/21 | Kohtuasi T-398/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Bodegas Aguiuncho versus EUIPO – Mar de Frades (ALBARIÑO mar de ons) | 17 |
| 2023/C 314/22 | Kohtuasi T-400/23: 12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Group Bank versus SRB | 18 |
| 2023/C 314/23 | Kohtuasi T-401/23: 12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Bank der österreichischen Sparkassen versus SRB | 19 |
| 2023/C 314/24 | Kohtuasi T-402/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Steiermärkische Bank und Sparkasse versus SRB | 20 |
| 2023/C 314/25 | Kohtuasi T-403/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Dornbirner Sparkasse Bank versus SRB | 21 |
| 2023/C 314/26 | Kohtuasi T-404/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Kärntner Sparkasse versus SRB | 22 |
| 2023/C 314/27 | Kohtuasi T-405/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Niederösterreich Mitte West versus SRB | 23 |
| 2023/C 314/28 | Kohtuasi T-406/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Tiroler Sparkasse versus SRB | 23 |
| 2023/C 314/29 | Kohtuasi T-407/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Salzburger Sparkasse Bank versus SRB | 24 |
| 2023/C 314/30 | Kohtuasi T-408/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Oberösterreich Bank versus SRB | 25 |
| 2023/C 314/31 | Kohtuasi T-434/23: 26. juulil 2023 esitatud hagi – Essity Hygiene and Health AB versus EUIPO (Lehe kujutis) | 25 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2023/C 314/02

Kohtuasi C-156/23, Ararat: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Roermond (Madalmaad) 14. märtsil 2023 – K, L, M ja N versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

versus

2

2023/C 314/03

Kohtuasi C-280/23 P: Canai Technology Co. Ltd 1. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-25/22: Canai Technology versus EUIPO – Trend Fin (HE&ME)

versus

3

2023/C 314/04

Kohtuasi C-331/23, Dranken Van Eetvelde: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, afdeling Gent (Belgia) 25. mail 2023 – Dranken Van Eetvelde NVversus Belgische Staat

versus

3

2023/C 314/05

Kohtuasi C-339/23, Horyzont: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Siemianowicach Śląskich (Poola) 30. mail 2023– Horyzont Niestandaryzowany Sekurytyzacyjny Fundusz Inwestycyjny Zamknięty versus LC

versus

4

2023/C 314/06

Kohtuasi C-352/23, Changu: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 7. juunil 2023 – LF versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite meti

versus

4

2023/C 314/07

Kohtuasi C-354/23, Seberts: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 8. juunil 2023 – LM BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

versus

5

2023/C 314/08

Kohtuasi C-369/23, Vivacom Bulgaria: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 9. juunil 2023 – Vivacom Bulgaria EAD versus Varhoven administrativen sad, Natsionalna agentsia za prihodite

versus

6

2023/C 314/09

Kohtuasi C-385/23, Finnair: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 22. juunil 2023 – Reisija A versus Finnair Oyj

versus

6

2023/C 314/10

Kohtuasi C-412/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Slovaki Vabariik

versus

7

2023/C 314/11

Kohtuasi C-430/23 P: SNi 12. juulil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 3. mai 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-249/21: SN versus parlament

versus

8

Üldkohus

2023/C 314/12

Kohtuasi T-487/22: Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Multiópticas versus EUIPO – Nike Innovate (Kahe musta geomeetrilise kujundi kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Kahte musta geomeetrilist kujundit kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Varasem Euroopa Liidu ja riigisisene kujutismärk mó – Suhteline keeldumispõhjus – Maine kahjustamise puudumine – Tähiste sarnasuse puudumine – Määrus (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5)

versus

9

2023/C 314/13

Kohtuasi T-348/23: 27. juunil 2023 esitatud hagi – Zalando versus komisjon

versus

9

2023/C 314/14

Kohtuasi T-369/23: 5. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo Vorarlberg Bank versus SRB

versus

11

2023/C 314/15

Kohtuasi T-374/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Volkskreditbank versus SRB

versus

13

2023/C 314/16

Kohtuasi T-386/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo-Bank Burgenland versus SRB

versus

14

2023/C 314/17

Kohtuasi T-387/23: 6. juulil 2023 esitatud hagi – Schelhammer Capital Bank versus SRB

versus

14

2023/C 314/18

Kohtuasi T-390/23: 12. juuli 2023. aasta esitatud hagi – Barry’s Bootcamp versus EUIPO – Hummel (Kahe musta horisontaalse sarikmärgi kujutis)

versus

15

2023/C 314/19

Kohtuasi T-391/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Imerys Aluminates Groupe versus komisjon

versus

16

2023/C 314/20

Kohtuasi T-396/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Stada Arzneimittel versus EUIPO – Bioiberica (DAOgest)

versus

16

2023/C 314/21

Kohtuasi T-398/23: 14. juulil 2023 esitatud hagi – Bodegas Aguiuncho versus EUIPO – Mar de Frades (ALBARIÑO mar de ons)

versus

17

2023/C 314/22

Kohtuasi T-400/23: 12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Group Bank versus SRB

versus

18

2023/C 314/23

Kohtuasi T-401/23: 12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Bank der österreichischen Sparkassen versus SRB

versus

19

2023/C 314/24

Kohtuasi T-402/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Steiermärkische Bank und Sparkasse versus SRB

versus

20

2023/C 314/25

Kohtuasi T-403/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Dornbirner Sparkasse Bank versus SRB

versus

21

2023/C 314/26

Kohtuasi T-404/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Kärntner Sparkasse versus SRB

versus

22

2023/C 314/27

Kohtuasi T-405/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Niederösterreich Mitte West versus SRB

versus

23

2023/C 314/28

Kohtuasi T-406/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Tiroler Sparkasse versus SRB

versus

23

2023/C 314/29

Kohtuasi T-407/23: 13. juulil 2023 esitatud hagi – Salzburger Sparkasse Bank versus SRB

versus

24

2023/C 314/30

Kohtuasi T-408/23: 17. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Oberösterreich Bank versus SRB

versus

25

2023/C 314/31

Kohtuasi T-434/23: 26. juulil 2023 esitatud hagi – Essity Hygiene and Health AB versus EUIPO (Lehe kujutis)

versus

25

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2023/C 314/01)

Viimane väljaanne

ELT C 304, 28.8.2023

Eelmised väljaanded

ELT C 296, 21.8.2023

ELT C 286, 14.8.2023

ELT C 278, 7.8.2023

ELT C 271, 31.7.2023

ELT C 261, 24.7.2023

ELT C 252, 17.7.2023

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Roermond (Madalmaad) 14. märtsil 2023 – K, L, M ja N versus Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(Kohtuasi C-156/23, Ararat (1))

(2023/C 314/02)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Den Haag, zittingsplaats Roermond

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: K, L, M ja N

Vastustaja: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Eelotsuse küsimused

| 1 | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes harta artikliga 4 ja artikli 19 lõikega 2 ning tagasisaatmisdirektiivi (2) artikliga 5 tuleb tõlgendada nii, et tuginedes kohtule esitatud toimiku materjalidele, mida on kohtus pooleli oleva võistleva menetluse käigus täiendatud või selgitatud, peab kohus tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte võimalikku rikkumist omal algatusel uurima? Kas kõnealuse kohustuse ulatus sõltub sellest, kas võistlev menetlus algatati rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, ja kas sellest tulenevalt on kõnealuse kohustuse ulatus erinev, olenedes sellest, kas tagasisaatmisega seotud ohtu hinnatakse vastuvõtmise raames või tagasisaatmise raames? |
| --- | --- |

1

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 koostoimes harta artikliga 4 ja artikli 19 lõikega 2 ning tagasisaatmisdirektiivi (2) artikliga 5 tuleb tõlgendada nii, et tuginedes kohtule esitatud toimiku materjalidele, mida on kohtus pooleli oleva võistleva menetluse käigus täiendatud või selgitatud, peab kohus tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte võimalikku rikkumist omal algatusel uurima? Kas kõnealuse kohustuse ulatus sõltub sellest, kas võistlev menetlus algatati rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, ja kas sellest tulenevalt on kõnealuse kohustuse ulatus erinev, olenedes sellest, kas tagasisaatmisega seotud ohtu hinnatakse vastuvõtmise raames või tagasisaatmise raames?

| 2. | Kas tagasisaatmisdirektiivi artiklit 5 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii, et kui lahkumisettekirjutus tehakse menetluses, mida ei ole algatatud rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, tuleb enne lahkumisettekirjutuse tegemist hinnata, kas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte tagasisaatmise välistab, ja kas sellisel juhul ei võimalda tagasisaatmisega seotud ohu tuvastamine lahkumisettekirjutust teha või takistab sellises olukorras väljasaatmist? |
| --- | --- |

2.

Kas tagasisaatmisdirektiivi artiklit 5 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii, et kui lahkumisettekirjutus tehakse menetluses, mida ei ole algatatud rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, tuleb enne lahkumisettekirjutuse tegemist hinnata, kas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõte tagasisaatmise välistab, ja kas sellisel juhul ei võimalda tagasisaatmisega seotud ohu tuvastamine lahkumisettekirjutust teha või takistab sellises olukorras väljasaatmist?

| 3. | Kas lahkumisettekirjutus kuulub taas täitmisele, kui selle peatamise alus oli uus menetlus, mida ei algatatud rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, või tuleb tagasisaatmisdirektiivi artiklit 5 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 tõlgendada nii, et kui tagasisaatmisega seotud oht jäetakse menetluses, mille tulemusel tehakse taas riigis ebaseaduslikult elamise otsus, hindamata, siis tuleb seda ohtu uuesti hinnata, ja kas sellisel juhul tuleb teha uus lahkumisettekirjutus? Kas vastus sellele küsimusele on teistsugune, kui lahkumisettekirjutust ei ole peatatud, vaid kolmanda riigi kodanik või ametiasutused ei ole lahkumisettekirjutust märkimisväärse aja vältel täitnud? |
| --- | --- |

3.

Kas lahkumisettekirjutus kuulub taas täitmisele, kui selle peatamise alus oli uus menetlus, mida ei algatatud rahvusvahelise kaitse taotluse alusel, või tuleb tagasisaatmisdirektiivi artiklit 5 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 tõlgendada nii, et kui tagasisaatmisega seotud oht jäetakse menetluses, mille tulemusel tehakse taas riigis ebaseaduslikult elamise otsus, hindamata, siis tuleb seda ohtu uuesti hinnata, ja kas sellisel juhul tuleb teha uus lahkumisettekirjutus? Kas vastus sellele küsimusele on teistsugune, kui lahkumisettekirjutust ei ole peatatud, vaid kolmanda riigi kodanik või ametiasutused ei ole lahkumisettekirjutust märkimisväärse aja vältel täitnud?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT 2008, L 348, lk 98).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/3

---

Canai Technology Co. Ltd 1. mail 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 1. märtsi 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-25/22: Canai Technology versus EUIPO – Trend Fin (HE&ME)

(Kohtuasi C-280/23 P)

(2023/C 314/03)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Canai Technology Co. Ltd (esindajad: abogados J. F. Gallego Jiménez E. Sanz Valls, P. Bauzá Martínez ja Y. Hernández Viñes)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Trend Fin BV

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 17. juuli 2023. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Canai Technology Co. Ltd kohtukulud tema enda kanda.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, afdeling Gent (Belgia) 25. mail 2023 – Dranken Van Eetvelde NVversus Belgische Staat

(Kohtuasi C-331/23, Dranken Van Eetvelde)

(2023/C 314/04)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg Oost-Vlaanderen, afdeling Gent

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Dranken Van Eetvelde NV

Vastustaja: Belgische Staat

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas WBTW (1) artikli 51bis § 4 rikub direktiivi 2006/112 (2) artiklit 205 koostoimes proportsionaalsuse põhimõttega, kuna viidatud säte näeb ette tingimusteta solidaarvastutuse ja kohus ei saa seda hinnata maksudest kõrvalehoidumiseks toime pandud üksikuid tegusid arvestades? |
| --- | --- |

1.

Kas WBTW (1) artikli 51bis § 4 rikub direktiivi 2006/112 (2) artiklit 205 koostoimes proportsionaalsuse põhimõttega, kuna viidatud säte näeb ette tingimusteta solidaarvastutuse ja kohus ei saa seda hinnata maksudest kõrvalehoidumiseks toime pandud üksikuid tegusid arvestades?

| 2. | Kas WBTW artikli 51bis § 4 rikub direktiivi 2006/112 artiklit 205 koostoimes käibemaksu neutraalsuse põhimõttega, kui viidatud sätet tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu tasumise eest vastutab solidaarselt mõni muu isik peale isiku, kes on seadusjärgselt kohustatud käibemaksu tasuma, ilma et arvestada tuleks sisendkäibemaksu mahaarvamist, millele on õigus seadusjärgselt käibemaksu tasuma kohustatud isikul? |
| --- | --- |

2.

Kas WBTW artikli 51bis § 4 rikub direktiivi 2006/112 artiklit 205 koostoimes käibemaksu neutraalsuse põhimõttega, kui viidatud sätet tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu tasumise eest vastutab solidaarselt mõni muu isik peale isiku, kes on seadusjärgselt kohustatud käibemaksu tasuma, ilma et arvestada tuleks sisendkäibemaksu mahaarvamist, millele on õigus seadusjärgselt käibemaksu tasuma kohustatud isikul?

| 3. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad kumuleeruda karistusõiguslikku laadi (haldus- ja kriminaal)karistustel, mis on eri menetlustes mõistetud järjestikustel aastatel toime pandud sisuliselt samasuguste tegude eest (mida tuleb aga karistusõiguslikult liigitada jätkuvaks süüteoks, mis on toime pandud sama tahtlusega), kusjuures ühel aastal toime pandud teo eest rakendatakse haldusvastutust ja teisel aastal toime pandud teo eest kriminaalvastutust? Kas neid tegusid ei tule käsitada üksteisega lahutamatult seotud tegudena, kuna need on toime pandud järjestikustel aastatel? |
| --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad kumuleeruda karistusõiguslikku laadi (haldus- ja kriminaal)karistustel, mis on eri menetlustes mõistetud järjestikustel aastatel toime pandud sisuliselt samasuguste tegude eest (mida tuleb aga karistusõiguslikult liigitada jätkuvaks süüteoks, mis on toime pandud sama tahtlusega), kusjuures ühel aastal toime pandud teo eest rakendatakse haldusvastutust ja teisel aastal toime pandud teo eest kriminaalvastutust? Kas neid tegusid ei tule käsitada üksteisega lahutamatult seotud tegudena, kuna need on toime pandud järjestikustel aastatel?

| 4. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille alusel võib isiku suhtes algatada menetluse karistusõiguslikku laadi haldustrahvi määramiseks teo eest, mille eest see isik on juba kriminaalkorras lõplikult süüdi mõistetud, kusjuures menetlusi viiakse läbi teineteisest täiesti sõltumatult ja ainus garantii, et kõikide mõistetud karistuste raskusaste on vastavuses asjaomase rikkumise raskusastmega, on see, et maksukohus võib teostada sisulist proportsionaalsuse kontrolli, samal ajal kui riigisisesed õigusnormid ei näe selles osas ette mingeid reegleid, ka mitte selliseid reegleid, mis võimaldaksid haldusasutusel juba mõistetud kriminaalkaristust arvesse võtta? |
| --- | --- |

4.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille alusel võib isiku suhtes algatada menetluse karistusõiguslikku laadi haldustrahvi määramiseks teo eest, mille eest see isik on juba kriminaalkorras lõplikult süüdi mõistetud, kusjuures menetlusi viiakse läbi teineteisest täiesti sõltumatult ja ainus garantii, et kõikide mõistetud karistuste raskusaste on vastavuses asjaomase rikkumise raskusastmega, on see, et maksukohus võib teostada sisulist proportsionaalsuse kontrolli, samal ajal kui riigisisesed õigusnormid ei näe selles osas ette mingeid reegleid, ka mitte selliseid reegleid, mis võimaldaksid haldusasutusel juba mõistetud kriminaalkaristust arvesse võtta?

---

(1)  Belgische btw-wetboek.

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Siemianowicach Śląskich (Poola) 30. mail 2023– Horyzont Niestandaryzowany Sekurytyzacyjny Fundusz Inwestycyjny Zamknięty versus LC

(Kohtuasi C-339/23, Horyzont)

(2023/C 314/05)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy w Siemianowicach Śląskich

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Horyzont Niestandaryzowany Sekurytyzacyjny Fundusz Inwestycyjny Zamknięty

Kostja: LC

Eelotsuse küsimus

Kas 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (1), artiklit 8 tuleb tõlgendada nii, et selles väljendatud krediidiandja kohustus hinnata tarbija (krediidivõtja) krediidivõimelisust on võrdväärne nimetatud direktiivis sätestatud ülejäänud kohustustega (eelkõige teavitamiskohustustega artikli 10 ja sellele järgnevate artiklite kohaselt) nii, et karistused, millele viitab direktiivi artikkel 23 ei saa olla erinevad ehk need ei saa ette näha erinevaid õiguslikke tagajärgi seoses iga nimetatud kohustuse rikkumisega eraldivõetult?

---

(1)  ELT L 133, 22.5.2008, lk 66.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 7. juunil 2023 – LF versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite meti

(Kohtuasi C-352/23, Changu (1))

(2023/C 314/06)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Sofia-grad

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: LF

Vastustaja: Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia za bezhantsite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, (2) põhjendust 15, artikli 2 punkti h ja artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et need lubavad liikmesriigil kehtestada riigisiseseid nõudeid rahvusvahelise kaitse andmiseks kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel, mis ei ole seotud direktiivi 2011/95 loogika ja mõttega vastavalt direktiivi 2011/95 põhjendusele 15 ja artikli 2 punktile h (muud liiki kaitse), või peab ka sellisel juhul riigisiseses õiguses ette nähtud võimalus anda kaitset „humanitaarpõhjustel“ vastavalt direktiivi 2011/95 artiklile 3 olema kooskõlas rahvusvahelise kaitse normidega? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, (2) põhjendust 15, artikli 2 punkti h ja artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et need lubavad liikmesriigil kehtestada riigisiseseid nõudeid rahvusvahelise kaitse andmiseks kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel, mis ei ole seotud direktiivi 2011/95 loogika ja mõttega vastavalt direktiivi 2011/95 põhjendusele 15 ja artikli 2 punktile h (muud liiki kaitse), või peab ka sellisel juhul riigisiseses õiguses ette nähtud võimalus anda kaitset „humanitaarpõhjustel“ vastavalt direktiivi 2011/95 artiklile 3 olema kooskõlas rahvusvahelise kaitse normidega?

| 2. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115 ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (3), põhjendus 12 ja artikli 14 lõige 2 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklitega 1 ja 4 kohustavad liikmesriiki väljastama kolmandate riikide kodanikele kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad viibivad riigis ebaseaduslikult, kuid neid ei saa veel tagasi saata? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115 ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (3), põhjendus 12 ja artikli 14 lõige 2 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklitega 1 ja 4 kohustavad liikmesriiki väljastama kolmandate riikide kodanikele kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad viibivad riigis ebaseaduslikult, kuid neid ei saa veel tagasi saata?

| 3. | Kas riigisiseses õiguslikus raamistikus, mille ainus säte, mis reguleerib kolmanda riigi kodaniku staatust „humanitaarpõhjustel“, sisaldub varjupaiga- ja pagulasseaduse (Zakon za ubezhishteto i bezhantsite) (edaspidi „ZUB“) artikli 9 lõikes 8, on selle riigisisese sätte tõlgendus, mis ei ole seotud direktiivi 2011/95 olemuse ja põhjendustega, kooskõlas direktiivi 2011/95 põhjendusega 15 ning artikli 2 punktiga h ja artikliga 3? |
| --- | --- |

3.

Kas riigisiseses õiguslikus raamistikus, mille ainus säte, mis reguleerib kolmanda riigi kodaniku staatust „humanitaarpõhjustel“, sisaldub varjupaiga- ja pagulasseaduse (Zakon za ubezhishteto i bezhantsite) (edaspidi „ZUB“) artikli 9 lõikes 8, on selle riigisisese sätte tõlgendus, mis ei ole seotud direktiivi 2011/95 olemuse ja põhjendustega, kooskõlas direktiivi 2011/95 põhjendusega 15 ning artikli 2 punktiga h ja artikliga 3?

| 4. | Kas tulenevalt harta artiklitest 1, 4 ja 7 on direktiivi 2011/95 kohaldamisel nõutav kontrollida, kas kolmanda riigi kodaniku pikaajaline viibimine liikmesriigis ilma seadustatud staatuseta, kujutab endast iseseisvat rahvusvahelise kaitse andmise alust, mis põhineb „kaalukatel humanitaarsetel põhjustel“? |
| --- | --- |

4.

Kas tulenevalt harta artiklitest 1, 4 ja 7 on direktiivi 2011/95 kohaldamisel nõutav kontrollida, kas kolmanda riigi kodaniku pikaajaline viibimine liikmesriigis ilma seadustatud staatuseta, kujutab endast iseseisvat rahvusvahelise kaitse andmise alust, mis põhineb „kaalukatel humanitaarsetel põhjustel“?

| 5. | Kas liikmesriigi positiivne kohustus tagada harta artiklite 1 ja 4 järgimine võimaldab ZUBi artikli 9 lõikes 8 ette nähtud riigisisest meedet tõlgendada laialt, minnes kaugemale direktiivis 2011/95 ette nähtud rahvusvahelise kaitse loogikast ja normidest, ning kas seda tuleb tõlgendada ainult harta artiklites 1 ja 4 sätestatud absoluutsete põhiõiguste tagamist silmas pidades? |
| --- | --- |

5.

Kas liikmesriigi positiivne kohustus tagada harta artiklite 1 ja 4 järgimine võimaldab ZUBi artikli 9 lõikes 8 ette nähtud riigisisest meedet tõlgendada laialt, minnes kaugemale direktiivis 2011/95 ette nähtud rahvusvahelise kaitse loogikast ja normidest, ning kas seda tuleb tõlgendada ainult harta artiklites 1 ja 4 sätestatud absoluutsete põhiõiguste tagamist silmas pidades?

| 6. | Kas kaebaja olukorras olevale kolmanda riigi kodanikule ZUBi artikli 9 lõike 8 alusel kaitse andmisest keeldumine võib viia selleni, et liikmesriik ei täida oma kohustusi, mis tulenevad harta artiklitest 1, 4 ja 7? |
| --- | --- |

6.

Kas kaebaja olukorras olevale kolmanda riigi kodanikule ZUBi artikli 9 lõike 8 alusel kaitse andmisest keeldumine võib viia selleni, et liikmesriik ei täida oma kohustusi, mis tulenevad harta artiklitest 1, 4 ja 7?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  ELT 2011, L 337, lk 9.

(3)  ELT 2008, L 348, lk 98.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 8. juunil 2023 – LM BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(Kohtuasi C-354/23, Seberts (1))

(2023/C 314/07)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: LM BV

Vastustajad: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades aastateks 2014–2020 (2) (2014/C 204/01), eelkõige nende punkte 135, 136 ja 137 ning punkti 144 alapunkti a tuleb tõlgendada nii, et investeerimisabi kinnisvara ehitamise, soetamise või parandamise kulude katmiseks antakse üksnes siis, kui toetuse saaja ise on või saab selle kinnisasja omanikuks, millega kulud on seotud?

---

(1)  Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.

(2)  ELT 2014, C 204, lk 1.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 9. juunil 2023 – „Vivacom Bulgaria“ EAD versus Varhoven administrativen sad, Natsionalna agentsia za prihodite

(Kohtuasi C-369/23, Vivacom Bulgaria)

(2023/C 314/08)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja ja kassaator:„Vivacom Bulgaria“ EAD

Vastustajad kassatsioonimenetluses: Varhoven administrativen sad, Natsionalna agentsia za prihodite

Eelotsuse küsimus

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid nagu ZODOVi artikli 2c lõike 1 punkt 1 koostoimes APK artikli 203 lõikega 3 ja artikli 128 lõike 1 punktiga 6, mille kohaselt vaatab Varhoven administrativen sadi (Bulgaaria kõrgeim halduskohus) poolt liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise nõude, mille puhul on viimati nimetatu vastustajaks, viimases astmes läbi seesama kohus?

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 22. juunil 2023 – Reisija A versus Finnair Oyj

(Kohtuasi C-385/23, Finnair)

(2023/C 314/09)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein oikeus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Reisija A

Kostja: Finnair Oyj

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas lennuettevõtja võib tugineda erakorralistele asjaoludele määruse nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses ainuüksi seetõttu, et lennukitootja teavitas varjatud konstruktsiooniveast, mis mõjutab kogu lennukitüübi lennuohutust, kuigi sellest teavitati alles pärast lennu hilinemist või tühistamist? |
| --- | --- |

1.

Kas lennuettevõtja võib tugineda erakorralistele asjaoludele määruse nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses ainuüksi seetõttu, et lennukitootja teavitas varjatud konstruktsiooniveast, mis mõjutab kogu lennukitüübi lennuohutust, kuigi sellest teavitati alles pärast lennu hilinemist või tühistamist?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav ja tuleb analüüsida, kas asjaolud on tingitud sündmustest, mis on omased asjaomase lennuettevõtja tavapärasele tegevusele ning mis oma olemuse või päritolu tõttu kuuluvad tema tegeliku kontrolli alla, siis kas Euroopa Kohtu praktika teatavate tehniliste osade puuduste enneaegse ilmnemise kohta on kohaldatav niisuguses olukorras, nagu esineb käesolevas asjas, kus ei tootja ega lennuettevõtja ei teadnud lennu tühistamise ajal, millist laadi on kõnealuse uue lennukitüübi defekt ja kuidas seda on võimalik kõrvaldada? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav ja tuleb analüüsida, kas asjaolud on tingitud sündmustest, mis on omased asjaomase lennuettevõtja tavapärasele tegevusele ning mis oma olemuse või päritolu tõttu kuuluvad tema tegeliku kontrolli alla, siis kas Euroopa Kohtu praktika teatavate tehniliste osade puuduste enneaegse ilmnemise kohta on kohaldatav niisuguses olukorras, nagu esineb käesolevas asjas, kus ei tootja ega lennuettevõtja ei teadnud lennu tühistamise ajal, millist laadi on kõnealuse uue lennukitüübi defekt ja kuidas seda on võimalik kõrvaldada?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/7

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Slovaki Vabariik

(Kohtuasi C-412/23)

(2023/C 314/10)

Kohtumenetluse keel: slovaki

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Gattinara ja R. Lindenthal)

Kostja: Slovaki Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Slovaki Vabariik jättis järjepidevalt aastatel 2015, 2016 ja 2017 ning alates 2018. aastast tagamata, et tervishoiuteenuseid osutavad avalik-õiguslikud isikud tasuksid võlgnevused oma tarnijate ees hiljemalt 60 kalendripäeva jooksul ja kuna niisugune olukord jätkus, on Slovaki Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivist 2011/7 hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (1), eelkõige selle direktiivi artikli 4 lõikest 3 ja artikli 4 lõike 4 punktist b; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Slovaki Vabariik jättis järjepidevalt aastatel 2015, 2016 ja 2017 ning alates 2018. aastast tagamata, et tervishoiuteenuseid osutavad avalik-õiguslikud isikud tasuksid võlgnevused oma tarnijate ees hiljemalt 60 kalendripäeva jooksul ja kuna niisugune olukord jätkus, on Slovaki Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivist 2011/7 hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (1), eelkõige selle direktiivi artikli 4 lõikest 3 ja artikli 4 lõike 4 punktist b;

| — | mõista kohtukulud välja Slovaki Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Slovaki Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Slovaki Vabariik oleks vastavalt direktiivi 2001/7 artikli 4 lõikele 3 pidanud tagama, et selliste äritehingute puhul, kus võlgnik on riigiasutus, ei ületa tähtaeg, mil nimetatud asutusel tuleb ettevõtjatega tehtavates tehingutes makse teha, 30 kalendripäeva alates selles sättest loetletud asjaolude asetleidmisest. Lisaks sätestab nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 4 punkt b, et Slovaki Vabariigis võib tervishoiuteenuseid osutavate avalik-õiguslike isikute puhul seda tähtaega pikendada kuni 60 kalendripäevani.

Ent Slovaki Vabariik ei taganud tervishoiuteenuseid osutavate avalik-õiguslike isikute puhul niisugustes äritehingutes, milles need asutused on võlgnikud, et maksetähtaeg ei ületa 60 kalendripäeva.

Avalike haiglate äritehingute võlgnevuste keskmist maksetähtaega puudutavatest andmetest nähtub, et aastatel 2015, 2016, 2017 ja alates 2018. aastast kuni käesoleva hagiavalduse esitamiseni on Slovaki Vabariik järjepidevalt rikkunud direktiivi artikli 4 lõiget 3 ja artikli 4 lõike 4 punkti b.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT 2011, L 48, lk 1).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/8

---

SNi 12. juulil 2023 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (viies koda) 3. mai 2023. aasta otsuse peale kohtuasjas T-249/21: SN versus parlament

(Kohtuasi C-430/23 P)

(2023/C 314/11)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: SN (esindaja: barrister P. Eleftheriadis)

Teine menetlusosaline: Euroopa Parlament

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada osaliselt Euroopa Liidu Üldkohtu viienda koja 3. mai 2023. aasta otsus kohtuasjas T-249/21, SN vs. Euroopa Parlament, kuivõrd sellega jäeti osaliselt muutmata Euroopa Parlamendi peasekretäri 21. detsembri 2020. aasta otsus, mis puudutas SNi, ja SNile saadetud 15. jaanuari 2021. aasta võlateade nr 7010000021, summas 196 199,84 eurot; |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt Euroopa Liidu Üldkohtu viienda koja 3. mai 2023. aasta otsus kohtuasjas T-249/21, SN vs. Euroopa Parlament, kuivõrd sellega jäeti osaliselt muutmata Euroopa Parlamendi peasekretäri 21. detsembri 2020. aasta otsus, mis puudutas SNi, ja SNile saadetud 15. jaanuari 2021. aasta võlateade nr 7010000021, summas 196 199,84 eurot;

| — | tühistada täies ulatuses Euroopa Parlamendi peasekretäri 21. detsembri 2020. aasta otsus, mis puudutab SNi; |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses Euroopa Parlamendi peasekretäri 21. detsembri 2020. aasta otsus, mis puudutab SNi;

| — | tühistada täies ulatuses SNile saadetud 15. jaanuari 2021. aasta võlateade nr 7010000021 summas 196 199,84 eurot; |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses SNile saadetud 15. jaanuari 2021. aasta võlateade nr 7010000021 summas 196 199,84 eurot;

| — | mõista Euroopa Parlamendilt välja apellandi kohtukulud käesolevas menetluses, sealhulgas nii Euroopa Kohtus kui Üldkohtus tekkinud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Parlamendilt välja apellandi kohtukulud käesolevas menetluses, sealhulgas nii Euroopa Kohtus kui Üldkohtus tekkinud kulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | „Teadmise“ kriteeriumi kohaldamata jätmine teenistustingimuste
   (1)

  artikli 137 järgi
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ei arvestanud, et parlamendiliikmelt tema assisteerimise tasu tagasinõudmisel peavad olema täidetud „teadmise“ kriteeriumid teenistustingimuste artikli 137 ja personalieeskirjade artikli 85 järgi, mis tähendab, et parlamendiliikme assisteerimise eest tasu saaja peab tegelikult teadma või oleks pidanud teadma, et maksmine toimus õigusliku aluseta. |
| --- | --- |

1.

„Teadmise“ kriteeriumi kohaldamata jätmine teenistustingimuste
   (1)

  artikli 137 järgi
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ei arvestanud, et parlamendiliikmelt tema assisteerimise tasu tagasinõudmisel peavad olema täidetud „teadmise“ kriteeriumid teenistustingimuste artikli 137 ja personalieeskirjade artikli 85 järgi, mis tähendab, et parlamendiliikme assisteerimise eest tasu saaja peab tegelikult teadma või oleks pidanud teadma, et maksmine toimus õigusliku aluseta.

| 2. | Põhimääruse rakendusmeetmete
   (2)

  artikli 33 tegeliku tähenduse kohaldamata jätmine
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ei kohaldanud õigesti põhimääruse rakendusmeetmete artikleid 33 ja 68, mille kohaselt on parlamendiliikme assistendi tasu töötasu ja mitte tasu teenuste osutamise eest, mis tähendab, et liidu õiguse tähenduses on tegemist õigusliku aluseta tasuga ainult siis, kui see maksti vastuolus töölepingu tingimuste osas kehtivate parlamendiliikmete assistentide töötingimustega. |
| --- | --- |

2.

Põhimääruse rakendusmeetmete
   (2)

  artikli 33 tegeliku tähenduse kohaldamata jätmine
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ei kohaldanud õigesti põhimääruse rakendusmeetmete artikleid 33 ja 68, mille kohaselt on parlamendiliikme assistendi tasu töötasu ja mitte tasu teenuste osutamise eest, mis tähendab, et liidu õiguse tähenduses on tegemist õigusliku aluseta tasuga ainult siis, kui see maksti vastuolus töölepingu tingimuste osas kehtivate parlamendiliikmete assistentide töötingimustega.

| 3. | Kaitsmata jäeti parlamendiliikme õigus vabadusele ja sõltumatusele
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ta ei kaitsnud piisavalt parlamendiliikme õigust vabadusele ja sõltumatusele (Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikkel 2 ja artikli 21 lõige 2), sest ta nägi ette sellise süsteemi süüst sõltumatu vastutuse osas heas usus tehtud vigade eest, mis on nii ettenähtamatu ja koormav, et see ei ole kooskõlas parlamendiliikme õigusega vabadusele ja sõltumatusele. |
| --- | --- |

3.

Kaitsmata jäeti parlamendiliikme õigus vabadusele ja sõltumatusele
  : Üldkohus rikkus Euroopa Liidu õigust, sest ta ei kaitsnud piisavalt parlamendiliikme õigust vabadusele ja sõltumatusele (Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikkel 2 ja artikli 21 lõige 2), sest ta nägi ette sellise süsteemi süüst sõltumatu vastutuse osas heas usus tehtud vigade eest, mis on nii ettenähtamatu ja koormav, et see ei ole kooskõlas parlamendiliikme õigusega vabadusele ja sõltumatusele.

---

(1)  Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 1962, 45, lk 1385).

(2)  Euroopa Parlamendi büroo 19. mai ja 9. juuli 2008 .aasta otsus Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (ELT 2009, C 159, lk 1).

---

Üldkohus

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/9

---

Üldkohtu 12. juuli 2023. aasta otsus – Multiópticas versus EUIPO – Nike Innovate (Kahe musta geomeetrilise kujundi kujutis)

(Kohtuasi T-487/22) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Kahte musta geomeetrilist kujundit kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus - Varasem Euroopa Liidu ja riigisisene kujutismärk mó - Suhteline keeldumispõhjus - Maine kahjustamise puudumine - Tähiste sarnasuse puudumine - Määrus (EL) 2017/1001 artikli 8 lõige 5)

(2023/C 314/12)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Multiópticas S. Coop. (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid M. López Camba ja A. Lyubomirova Geleva)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: E. Markakis)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Nike Innovate CV (Beaverton, Oregon, Ameerika Ühendriigid)

Ese

Hageja palub ELTL artiklil 263 põhinevas hagis nõude tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 2. juuni 2022. aasta otsus (asi R 1762/2021-4).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Multiópticas S. Coop.’i ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta Multiópticas S. Coop.’i ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 368, 26.9.2022.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/9

---

27. juunil 2023 esitatud hagi – Zalando versus komisjon

(Kohtuasi T-348/23)

(2023/C 314/13)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Zalando SE (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid R. Briske, K. Ewald, L. Schneider ja J. Trouet)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 25. aprilli 2023. aasta otsus C(2023) 2727 final; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 25. aprilli 2023. aasta otsus C(2023) 2727 final;

| — | mõista menetluskulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista menetluskulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide: määruse (EL) 2022/2065 (1) (digiteenuste määrus; edaspidi „määrus 2022/2065“) kohaldamisala eiramine ning väär kohaldamine
  Hageja on seisukohal, et määrus 2022/2065 ei ole tema suhtes kohaldav, sest ta ei osuta vahendusteenust ja järelikult ei osuta ta teabe talletamise teenust ega paku digiplatvormi määruse 2022/2065 tähenduses. Sellisena käsitamiseks on nõutav kolmanda isiku sisu pakkumine ning see puudub. Hageja pakub oma artikleid müües omaenda sisu ning ka oma partnerite pakutava sisu on ta range kaasamisprotsessi vältel muutnud täielikult enda omaks.
  Isegi kui osa teenusest saaks kvalifitseerida digiplatvormiks, puuduks sellel ettenähtud piirmäär – 45 miljonit aktiivset kasutajat kuus. Kostja jätab tähelepanuta teenuse hübriidse olemuse: mitte kõik teenuse kasutajad ei saa automaatselt kolmanda isikute pakutavat sisu, vaid nõutav on täpne eristus.
  Kostja tugineb ekslikele kriteeriumidele nagu see, et pakkujat ei ole väidetavalt võimalik tuvastada. Niisugune arusaam jätab tähelepanuta, et see ei ole määrava tähtsusega tunnus, vaid arvestades liidu õigusest tulenevat hindamist toetab see pigem ümberpöördult omaenda sisu olemasolu eeldust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: määruse (EL) 2022/2065 (1) (digiteenuste määrus; edaspidi „määrus 2022/2065“) kohaldamisala eiramine ning väär kohaldamine

Hageja on seisukohal, et määrus 2022/2065 ei ole tema suhtes kohaldav, sest ta ei osuta vahendusteenust ja järelikult ei osuta ta teabe talletamise teenust ega paku digiplatvormi määruse 2022/2065 tähenduses. Sellisena käsitamiseks on nõutav kolmanda isiku sisu pakkumine ning see puudub. Hageja pakub oma artikleid müües omaenda sisu ning ka oma partnerite pakutava sisu on ta range kaasamisprotsessi vältel muutnud täielikult enda omaks.

Isegi kui osa teenusest saaks kvalifitseerida digiplatvormiks, puuduks sellel ettenähtud piirmäär – 45 miljonit aktiivset kasutajat kuus. Kostja jätab tähelepanuta teenuse hübriidse olemuse: mitte kõik teenuse kasutajad ei saa automaatselt kolmanda isikute pakutavat sisu, vaid nõutav on täpne eristus.

Kostja tugineb ekslikele kriteeriumidele nagu see, et pakkujat ei ole väidetavalt võimalik tuvastada. Niisugune arusaam jätab tähelepanuta, et see ei ole määrava tähtsusega tunnus, vaid arvestades liidu õigusest tulenevat hindamist toetab see pigem ümberpöördult omaenda sisu olemasolu eeldust.

| 2. | Teine väide: määruse 2022/2065 artikli 33 lõike 1 ja lõike 4 koostoimes artikli 24 lõikega 2 ebamäärasus
  Piirmäära arvutamise kriteeriumid on liiga ebatäpsed ja rikuvad liidu õiguses sätestatud täpsuse põhimõtet. Määruse 2022/2065 artikli 33 lõige 1 ei ole seega liidu õigusega kooskõlas olev õiguslik alus. Määruse 2022/2065 põhjendus 77 on oma õigusliku olemuse poolest ja lünkliku sisu tõttu ebapiisav arvutusmeetodi määratletavuse aluseks, sest liiga palju olulisi küsimusi on jäetud lahtiseks. Kirjeldatakse ainult seda, keda hõlmatakse, aga mitte kuidas. Ilma delegeeritud õigusakti välja andmata ei ole kriteeriume võimalik piisavalt konkreetselt kindlaks määrata. Ebapiisavus tuleb eriti hästi välja võrdlusest määrusega (EL) 2022/1925 (2) (digiturgude määrus): see lähtub osaliselt samast piirväärtusest, aga arvutuskriteeriumide puhul läheb siiski kaugemale ja need on nimetatud isegi eraldi lisas. Siiski puuduvad ka seal konkreetsed arvutusalused. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: määruse 2022/2065 artikli 33 lõike 1 ja lõike 4 koostoimes artikli 24 lõikega 2 ebamäärasus

Piirmäära arvutamise kriteeriumid on liiga ebatäpsed ja rikuvad liidu õiguses sätestatud täpsuse põhimõtet. Määruse 2022/2065 artikli 33 lõige 1 ei ole seega liidu õigusega kooskõlas olev õiguslik alus. Määruse 2022/2065 põhjendus 77 on oma õigusliku olemuse poolest ja lünkliku sisu tõttu ebapiisav arvutusmeetodi määratletavuse aluseks, sest liiga palju olulisi küsimusi on jäetud lahtiseks. Kirjeldatakse ainult seda, keda hõlmatakse, aga mitte kuidas. Ilma delegeeritud õigusakti välja andmata ei ole kriteeriume võimalik piisavalt konkreetselt kindlaks määrata. Ebapiisavus tuleb eriti hästi välja võrdlusest määrusega (EL) 2022/1925 (2) (digiturgude määrus): see lähtub osaliselt samast piirväärtusest, aga arvutuskriteeriumide puhul läheb siiski kaugemale ja need on nimetatud isegi eraldi lisas. Siiski puuduvad ka seal konkreetsed arvutusalused.

| 3. | Kolmas väide: üldise võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine
  Arvutusmeetodi määratlematus rikub ELL artikli 2 esimest lauset ja EL põhiõiguste harta artiklit 20, sest see toob kaasa digiplatvormide pakkujate (faktilise) ebavõrdse kohtlemise. Pakkujad täidavad läbipaistmatute ja ebaühtlaste meetoditega lünka, mis tekib eelkõige seetõttu, et üksikute kasutajate jälgimine on keelatud. Samas ei ole määruses 2022/2065 nähtud ette kõigi arvutusmeetodite kohustuslikku kontrolli, vaid ainult ad-hoc-kontroll. Seeläbi ei teki konkureerivate teenuste pakkujate jaoks ausat level playing field’i. Pealegi rikub määrus 2022/2065 võrdse kohtlemise põhimõtet sellega, et kõigi digiplatvormide jaoks kehtib üks piirmäär, olenemata vastava teenuse riskipõhistest kriteeriumidest. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: üldise võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine

Arvutusmeetodi määratlematus rikub ELL artikli 2 esimest lauset ja EL põhiõiguste harta artiklit 20, sest see toob kaasa digiplatvormide pakkujate (faktilise) ebavõrdse kohtlemise. Pakkujad täidavad läbipaistmatute ja ebaühtlaste meetoditega lünka, mis tekib eelkõige seetõttu, et üksikute kasutajate jälgimine on keelatud. Samas ei ole määruses 2022/2065 nähtud ette kõigi arvutusmeetodite kohustuslikku kontrolli, vaid ainult ad-hoc-kontroll. Seeläbi ei teki konkureerivate teenuste pakkujate jaoks ausat level playing field’i. Pealegi rikub määrus 2022/2065 võrdse kohtlemise põhimõtet sellega, et kõigi digiplatvormide jaoks kehtib üks piirmäär, olenemata vastava teenuse riskipõhistest kriteeriumidest.

| 4. | Neljas väide: proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine
  Määruse 2022/2065 kohaldamine riivab ebaproportsionaalselt hageja põhiõigusi ja –vabadusi ning rikub seega ELL artikli 5 lõike 4 teises lõigus sedastatud proportsionaalsuse põhimõtet. Esiteks on üldine piirväärtus ebasobiv, teiseks ei ole hagejale lisakohustuste kehtestamine enam vajalik, sest e-kaubandus on juba (üle)reguleeritud. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

Määruse 2022/2065 kohaldamine riivab ebaproportsionaalselt hageja põhiõigusi ja –vabadusi ning rikub seega ELL artikli 5 lõike 4 teises lõigus sedastatud proportsionaalsuse põhimõtet. Esiteks on üldine piirväärtus ebasobiv, teiseks ei ole hagejale lisakohustuste kehtestamine enam vajalik, sest e-kaubandus on juba (üle)reguleeritud.

| 5. | Viies väide: põhjendamiskohustuse rikkumine
  Kostja rikkus oma otsuses ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, mistõttu ei ole otsus hageja kui selle adressaadi jaoks mõistetav. Teabe talletamise teenuse määratluse alla määruse 2022/2065 artikli 3 punkti g alapunkti iii tähenduses on jäetud asjaolud subsumeerimata, kuigi see on määruse 2022/2065 artikli 33 kohaldamiseks otsustav. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: põhjendamiskohustuse rikkumine

Kostja rikkus oma otsuses ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamiskohustust, mistõttu ei ole otsus hageja kui selle adressaadi jaoks mõistetav. Teabe talletamise teenuse määratluse alla määruse 2022/2065 artikli 3 punkti g alapunkti iii tähenduses on jäetud asjaolud subsumeerimata, kuigi see on määruse 2022/2065 artikli 33 kohaldamiseks otsustav.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2065, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) (ELT 2022, L 277, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1925, mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (digiturgude määrus) (ELT 2022, L 265, lk 1).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/11

---

5. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo Vorarlberg Bank versus SRB

(Kohtuasi T-369/23)

(2023/C 314/14)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hypo Vorarlberg Bank AG (Bregenz, Austria) (esindajad: advokaadid G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja üheksa väidet.

| 1. | Esimene väide: rikutud on direktiivi 2014/59/EL (1) artiklit 102, määruse (EL) nr 806/2014 (2) artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 2, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (3) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuna sihttase määrati vääralt, sest kostja määras liidu õigusraamistikuga vastuollu minnes ülemäära kõrge sihttaseme. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: rikutud on direktiivi 2014/59/EL (1) artiklit 102, määruse (EL) nr 806/2014 (2) artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 2, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (3) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuna sihttase määrati vääralt, sest kostja määras liidu õigusraamistikuga vastuollu minnes ülemäära kõrge sihttaseme.

| 2. | Teine väide: rikutud on määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 punkti b, direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõiget 7, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõikeid 1-6, artikli 7 lõiget 2, artiklit 20 ja II lisa, sest kohaldamata jäeti kolm riskinäitajat, sest kostja jättis liidu õiguse nõudeid eirates kohaldamata järgmised riskinäitajad: „krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused“, „keerukus“ ja „kriisilahenduskõlblikkus“. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: rikutud on määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõike 2 punkti b, direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõiget 7, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõikeid 1-6, artikli 7 lõiget 2, artiklit 20 ja II lisa, sest kohaldamata jäeti kolm riskinäitajat, sest kostja jättis liidu õiguse nõudeid eirates kohaldamata järgmised riskinäitajad: „krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused“, „keerukus“ ja „kriisilahenduskõlblikkus“.

| 3. | Kolmas väide: rikutud on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõikeid 5 ja 7, artikli 7 lõiget 2, artiklit 4 ja I lisa 2. sammu, sest ebaõigesti kohaldati ja kaaluti riskinäitajat „kuulumine krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi“, eelkõige kuna seda skeemi ei hinnatud. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: rikutud on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artikli 6 lõikeid 5 ja 7, artikli 7 lõiget 2, artiklit 4 ja I lisa 2. sammu, sest ebaõigesti kohaldati ja kaaluti riskinäitajat „kuulumine krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi“, eelkõige kuna seda skeemi ei hinnatud.

| 4. | Neljas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest vaidlustatud otsust ei ole piisavalt põhjendatud
  Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kinni ei ole peetud Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas C-584/20 P (4) määratletud tingimustest põhjendamiskohustuse ulatuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest vaidlustatud otsust ei ole piisavalt põhjendatud

Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kinni ei ole peetud Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas C-584/20 P (4) määratletud tingimustest põhjendamiskohustuse ulatuse kohta.

| 5. | Viies väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest ulatusliku kaalutlusõiguse kasutamist ei ole piisavalt põhjendatud
  Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kostja kaalutlusõigusega seoses ei ole täpsustatud, milliseid hinnanguid ta andis ja millistest kaalutlustest ta seejuures lähtus. Seega ei ole välistatud, et kostja kasutas oma kaalutlusõigust meelevaldselt. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest ulatusliku kaalutlusõiguse kasutamist ei ole piisavalt põhjendatud

Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kostja kaalutlusõigusega seoses ei ole täpsustatud, milliseid hinnanguid ta andis ja millistest kaalutlustest ta seejuures lähtus. Seega ei ole välistatud, et kostja kasutas oma kaalutlusõigust meelevaldselt.

| 6. | Kuues väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest hageja ärakuulamist ei toimunud ning rikuti tema õigust olla ära kuulatud
  Hageja väidab, et vastuolus harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga a ei kuulatud teda ära enne vaidlustatud otsuse tegemist ega enne sellel otsusel põhineva osamakse suuruse määramist. Talle ei antud ka konkreetse osamakse määramisel võimalust tõhusalt ja täielikult esitada oma seisukoht kostja algatatud konsultatsioonimenetluses. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest hageja ärakuulamist ei toimunud ning rikuti tema õigust olla ära kuulatud

Hageja väidab, et vastuolus harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga a ei kuulatud teda ära enne vaidlustatud otsuse tegemist ega enne sellel otsusel põhineva osamakse suuruse määramist. Talle ei antud ka konkreetse osamakse määramisel võimalust tõhusalt ja täielikult esitada oma seisukoht kostja algatatud konsultatsioonimenetluses.

| 7. | Seitsmes väide: delegeeritud määrus (EL) 2015/63 on vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastane ja õigusvastane on delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud riskiga korrigeerimise metoodika ning Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud kaalutlusõigus
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklid 4–7, 9, 17 ja 20 ning I ja II lisa – millel põhineb vaidlustatud otsus – näevad ette läbipaistmatu ja asjakohatu osamaksete arvutamise korra, mis on vastuolus harta artiklitega 16, 17, 41 ja 47 ning ei võimalda järgida harta artikleid 20 ja 21 ega tagada proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetest kinnipidamist. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide: delegeeritud määrus (EL) 2015/63 on vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastane ja õigusvastane on delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud riskiga korrigeerimise metoodika ning Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud kaalutlusõigus

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklid 4–7, 9, 17 ja 20 ning I ja II lisa – millel põhineb vaidlustatud otsus – näevad ette läbipaistmatu ja asjakohatu osamaksete arvutamise korra, mis on vastuolus harta artiklitega 16, 17, 41 ja 47 ning ei võimalda järgida harta artikleid 20 ja 21 ega tagada proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetest kinnipidamist.

| 8. | Kaheksas väide: rakendusmäärus (EL) 2015/81 (5) on vaidlustatud otsuse õigusliku alusena õigusvastane
  Vaidlustatud otsus on vastuolus aluslepingutega, kuna rakendusmääruse (EL) 2015/81 artikkel 8 läheb kaugemale määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 7 koosmõjus ELTL artikliga 291 seatud piiridest ning rakendusmääruses ega volitusnormis ei ole esitatud ELTL artikli 296 teise lõigu kohast põhjendust. |
| --- | --- |

8.

Kaheksas väide: rakendusmäärus (EL) 2015/81 (5) on vaidlustatud otsuse õigusliku alusena õigusvastane

Vaidlustatud otsus on vastuolus aluslepingutega, kuna rakendusmääruse (EL) 2015/81 artikkel 8 läheb kaugemale määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 7 koosmõjus ELTL artikliga 291 seatud piiridest ning rakendusmääruses ega volitusnormis ei ole esitatud ELTL artikli 296 teise lõigu kohast põhjendust.

| 9. | Üheksas väide: direktiiv 2014/59/EL ja määrus (EL) nr 806/2014 on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 ja rakendusmääruse (EL) 2015/81 ning sellest tulenevalt ka vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastased
  Teise võimalusena väidab hageja, et õigusvastased on need direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 sätted, mis näevad siduvana ette delegeeritud määrusega (EL) 2015/63 rakendatud osamaksete süsteemi ja annavad kostjale ulatusliku kaalutlusõiguse. Kuivõrd neid sätteid, eelkõige määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikeid 1 ja 2, artikli 70 lõiget 2 ning direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikeid 1 ja 2 ei saa tõlgendada kooskõlas esmase õigusega, on need vastuolus õigusaktide põhjendamise kohustuse põhimõttega, õiguskindluse põhimõttega ja aluslepingutega (eelkõige ELL artikli 1 teise lõiguga ning ELTL artiklitega 15, 296 ja 298) ning hartaga (eelkõige harta artiklitega 16, 17, 41, 42 ja 47). |
| --- | --- |

9.

Üheksas väide: direktiiv 2014/59/EL ja määrus (EL) nr 806/2014 on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 ja rakendusmääruse (EL) 2015/81 ning sellest tulenevalt ka vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastased

Teise võimalusena väidab hageja, et õigusvastased on need direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 sätted, mis näevad siduvana ette delegeeritud määrusega (EL) 2015/63 rakendatud osamaksete süsteemi ja annavad kostjale ulatusliku kaalutlusõiguse. Kuivõrd neid sätteid, eelkõige määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikeid 1 ja 2, artikli 70 lõiget 2 ning direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikeid 1 ja 2 ei saa tõlgendada kooskõlas esmase õigusega, on need vastuolus õigusaktide põhjendamise kohustuse põhimõttega, õiguskindluse põhimõttega ja aluslepingutega (eelkõige ELL artikli 1 teise lõiguga ning ELTL artiklitega 15, 296 ja 298) ning hartaga (eelkõige harta artiklitega 16, 17, 41, 42 ja 47).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

(3)  Komisjoni delegeeritud 21. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

(4)  15. juuli 2021. aasta kohtuotsus komisjon vs. Landesbank Baden-Württemberg ja SRB, C-584/20 P ja C-621/20 P, EU:C:2021:601.

(5)  Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/81, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamise ühtsed tingimused seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksetega (ELT 2015, L 15, lk 1).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/13

---

6. juulil 2023 esitatud hagi – Volkskreditbank versus SRB

(Kohtuasi T-374/23)

(2023/C 314/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Volkskreditbank AG (Linz, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üheksa väidet, mis on identsed kohtuasjas T-369/23, Hypo Vorarlberg Bank vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/14

---

6. juulil 2023 esitatud hagi – Hypo-Bank Burgenland versus SRB

(Kohtuasi T-386/23)

(2023/C 314/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Hypo-Bank Burgenland AG (Eisenstadt, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et käesoleval tühistamishagil põhinev kohtuasi liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 järgi samalaadse kohtuasjaga T-387/23, Schelhammer Capital Bank vs. SRB nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üheksa väidet, mis on identsed kohtuasjas T-369/23, Hypo Vorarlberg Bank vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/14

---

6. juulil 2023 esitatud hagi – Schelhammer Capital Bank versus SRB

(Kohtuasi T-387/23)

(2023/C 314/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Schelhammer Capital Bank AG (Viin, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et käesoleval tühistamishagil põhinev kohtuasi liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 järgi samalaadse kohtuasjaga T-386/23, Hypo-Bank Burgenland vs. SRB nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üheksa väidet, mis on identsed kohtuasjas T-369/23, Hypo Vorarlberg Bank vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/15

---

12. juuli 2023. aasta esitatud hagi – Barry’s Bootcamp versus EUIPO – Hummel (Kahe musta horisontaalse sarikmärgi kujutis)

(Kohtuasi T-390/23)

(2023/C 314/18)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Barry’s Bootcamp Holdings LLC (Miami, Florida, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid M. Hawkins, T. Dolde ja C. Zimmer)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Hummel Holding A/S (Aarhus, Taani)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärk (Kahe musta horisontaalse sarikmärgi kujutis) – ELi kaubamärk nr 3 015 377

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 5. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 1423/2022-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt ja samuti teiselt poolelt apellatsioonikoja menetluses, kui ta peaks menetlusse astuma. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt ja samuti teiselt poolelt apellatsioonikoja menetluses, kui ta peaks menetlusse astuma.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a rikkumine.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/16

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Imerys Aluminates Groupe versus komisjon

(Kohtuasi T-391/23)

(2023/C 314/19)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Imerys Aluminates Groupe (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat Y. Martinet)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada, et Euroopa Komisjon on 22. juuli 2019. aasta dokumendis „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“) võtnud vastu tõlgenduse, mis kahjustab hageja huve ning on liikmesriikidele siduv, nagu seda on tõlgendanud Prantsusmaa Conseil d’État’ (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) (liikmesriigi viimase astme kohus); |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Euroopa Komisjon on 22. juuli 2019. aasta dokumendis „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“) võtnud vastu tõlgenduse, mis kahjustab hageja huve ning on liikmesriikidele siduv, nagu seda on tõlgendanud Prantsusmaa Conseil d’État’ (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) (liikmesriigi viimase astme kohus);

| — | mõista Euroopa Komisjonilt välja hüvitis kahju eest, mis tekkis äriühingule Imerys Aluminates seetõttu, et võeti vastu 22. juuli 2019. aasta dokument „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“), ja mille suuruseks on arvestatud 40 075 347 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Komisjonilt välja hüvitis kahju eest, mis tekkis äriühingule Imerys Aluminates seetõttu, et võeti vastu 22. juuli 2019. aasta dokument „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“), ja mille suuruseks on arvestatud 40 075 347 eurot;

| — | mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on 22. juuli 2019. aasta dokumendi „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“) vastuvõtmisega pannud toime õigusrikkumise. See väide koosneb kolmest osast.






  — | Esimene väiteosa, et on rikutud õiguspärase ootuse põhimõtet. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on 22. juuli 2019. aasta dokumendi „Frequently Asked Questions on Free Allocation Rules for the EU ETS post 2020“ („Korduma kippuvad küsimused lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise kohta Euroopa Liidus pärast 2020. aastat“) vastuvõtmisega pannud toime õigusrikkumise. See väide koosneb kolmest osast.

—

Esimene väiteosa, et on rikutud õiguspärase ootuse põhimõtet.

| — | Teine väiteosa, et on rikutud õiguskindluse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Teine väiteosa, et on rikutud õiguskindluse põhimõtet.

| — | Kolmas väiteosa, et on rikutud Århusi konventsiooni artiklit 6. |
| --- | --- |

—

Kolmas väiteosa, et on rikutud Århusi konventsiooni artiklit 6.

| 2. | Teine väide, et on eiratud õiguskindluse põhimõtet, kui lähtuda eeldusest, et rakendusmäärust nr 2021/447 (1) tõlgendatakse nii, et selles on kaudselt esitatud tõlgendamisreeglid, mis on sõnaselgelt esitatud 22. juuli 2019. aasta dokumendis. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on eiratud õiguskindluse põhimõtet, kui lähtuda eeldusest, et rakendusmäärust nr 2021/447 (1) tõlgendatakse nii, et selles on kaudselt esitatud tõlgendamisreeglid, mis on sõnaselgelt esitatud 22. juuli 2019. aasta dokumendis.

---

(1)  Komisjoni 12. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/447, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025 (ELT 2021, L 87, lk 29).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/16

---

14. juulil 2023 esitatud hagi – Stada Arzneimittel versus EUIPO – Bioiberica (DAOgest)

(Kohtuasi T-396/23)

(2023/C 314/20)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J.-C. Plate, R. Kaase ja K. Schmid-Burgk)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Bioiberica, SAU (Palafolls, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu sõnamärgi DAOgest taotlus – registreerimistaotlus nr 18 332 942

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 25. aprilli 2023. aasta otsus asjas R 1384/2022-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/17

---

14. juulil 2023 esitatud hagi – Bodegas Aguiuncho versus EUIPO – Mar de Frades (ALBARIÑO mar de ons)

(Kohtuasi T-398/23)

(2023/C 314/21)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Bodegas Aguiuncho, SL (Sanxenxo, Hispaania) (esindaja: advokaat J. M. Diez Roig)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Mar de Frades, SL (Cartagena, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi ALBARIÑO mar de ons taotlus – registreerimistaotlus nr 18 408 426

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 18. mai 2023. aasta otsus asjas R 0164/2023-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja muuta seda; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja muuta seda;

| — | rahuldada vaidlusaluse kaubamärgi taotlus klassi 33 kuuluvate kaupade osas koos sellele omaste tagajärgedega. |
| --- | --- |

—

rahuldada vaidlusaluse kaubamärgi taotlus klassi 33 kuuluvate kaupade osas koos sellele omaste tagajärgedega.

Väited

| — | Huvi kasutatavuse vastu. |
| --- | --- |

—

Huvi kasutatavuse vastu.

| — | Kaubamärkide rahumeelne kooseksisteerimine. |
| --- | --- |

—

Kaubamärkide rahumeelne kooseksisteerimine.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

| — | 24. juuni 2014. aasta kohtuotsuse Rani Refreshments vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Global-Invest Bartosz Turek (Sani) (T-523/12, ei avaldata, EU:T:2014:571) rikkumine. |
| --- | --- |

—

24. juuni 2014. aasta kohtuotsuse Rani Refreshments vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Global-Invest Bartosz Turek (Sani) (T-523/12, ei avaldata, EU:T:2014:571) rikkumine.

| — | Graafilise elemendi eristusvõime. |
| --- | --- |

—

Graafilise elemendi eristusvõime.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/18

---

12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Group Bank versus SRB

(Kohtuasi T-400/23)

(2023/C 314/22)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Erste Group Bank AG (Viin, Austria) (esindajad: advokaadid G. Eisenberger, A Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmise väite:

Vaidlustatud otsuses on rikutud direktiivi 2014/59/EL (1) artiklit 102, määruse (EL) nr 806/2014 (2) artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 2, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (3) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuna sihttase määrati vääralt, sest kostja määras liidu õigusraamistikuga vastuollu minnes ülemäära kõrge sihttaseme.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

(3)  Komisjoni 21. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/19

---

12. juulil 2023 esitatud hagi – Erste Bank der österreichischen Sparkassen versus SRB

(Kohtuasi T-401/23)

(2023/C 314/23)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG (Viin, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis und J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üks väide, mis on identne kohtuasjas T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB esitatud väitega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/20

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Steiermärkische Bank und Sparkasse versus SRB

(Kohtuasi T-402/23)

(2023/C 314/24)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Steiermärkische Bank und Sparkassen AG (Graz, Austria) (esindajad: advokaadid G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda igatahes vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide: rikutud on direktiivi 2014/59/EL (1) artiklit 102, määruse (EL) nr 806/2014 (2) artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 2, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (3) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuna sihttase määrati vääralt, sest kostja määras liidu õigusraamistikuga vastuollu minnes ülemäära kõrge sihttaseme. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: rikutud on direktiivi 2014/59/EL (1) artiklit 102, määruse (EL) nr 806/2014 (2) artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 2, delegeeritud määruse (EL) 2015/63 (3) artiklit 3 ja artikli 4 lõiget 2 ning proportsionaalsuse põhimõtet, kuna sihttase määrati vääralt, sest kostja määras liidu õigusraamistikuga vastuollu minnes ülemäära kõrge sihttaseme.

| 2. | Teine väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest vaidlustatud otsust ei ole piisavalt põhjendatud
  Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kinni ei ole peetud Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas C-584/20 P (4) määratletud tingimustest põhjendamiskohustuse ulatuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest vaidlustatud otsust ei ole piisavalt põhjendatud

Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kinni ei ole peetud Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas C-584/20 P (4) määratletud tingimustest põhjendamiskohustuse ulatuse kohta.

| 3. | Kolmas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest ulatusliku kaalutlusõiguse kasutamist ei ole piisavalt põhjendatud
  Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kostja kaalutlusõigusega seoses ei ole täpsustatud, milliseid hinnanguid ta andis ja millistest kaalutlustest ta seejuures lähtus. Seega ei ole välistatud, et kostja kasutas oma kaalutlusõigust meelevaldselt. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest ulatusliku kaalutlusõiguse kasutamist ei ole piisavalt põhjendatud

Vaidlustatud otsus on vastuolus põhjendamiskohustusega, mis tuleneb ELTL artikli 296 teisest lõigust ning harta artikli 41 lõikest 1 ja lõike 2 punktist c, sest kostja kaalutlusõigusega seoses ei ole täpsustatud, milliseid hinnanguid ta andis ja millistest kaalutlustest ta seejuures lähtus. Seega ei ole välistatud, et kostja kasutas oma kaalutlusõigust meelevaldselt.

| 4. | Neljas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest hageja ärakuulamist ei toimunud ning rikuti tema õigust olla ära kuulatud
  Hageja väidab, et vastuolus harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga a ei kuulatud teda ära enne vaidlustatud otsuse tegemist ega enne sellel otsusel põhineva osamakse suuruse määramist. Talle ei antud ka konkreetse osamakse määramisel võimalust tõhusalt ja täielikult esitada oma seisukoht kostja algatatud konsultatsioonimenetluses. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: oluliste menetlusnormide rikkumine, sest hageja ärakuulamist ei toimunud ning rikuti tema õigust olla ära kuulatud

Hageja väidab, et vastuolus harta artikli 41 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga a ei kuulatud teda ära enne vaidlustatud otsuse tegemist ega enne sellel otsusel põhineva osamakse suuruse määramist. Talle ei antud ka konkreetse osamakse määramisel võimalust tõhusalt ja täielikult esitada oma seisukoht kostja algatatud konsultatsioonimenetluses.

| 5. | Viies väide: delegeeritud määrus (EL) 2015/63 on vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastane ja õigusvastane on delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud riskiga korrigeerimise metoodika ning Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud kaalutlusõigus
  Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklid 4–7, 9, 17 ja 20 ning I ja II lisa – millel põhineb vaidlustatud otsus – näevad ette läbipaistmatu ja asjakohatu osamaksete arvutamise korra, mis on vastuolus harta artiklitega 16, 17, 41 ja 47 ning ei võimalda järgida harta artikleid 20 ja 21 ega tagada proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetest kinnipidamist. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: delegeeritud määrus (EL) 2015/63 on vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastane ja õigusvastane on delegeeritud määruses (EL) 2015/63 sätestatud riskiga korrigeerimise metoodika ning Ühtsele Kriisilahendusnõukogule antud kaalutlusõigus

Delegeeritud määruse (EL) 2015/63 artiklid 4–7, 9, 17 ja 20 ning I ja II lisa – millel põhineb vaidlustatud otsus – näevad ette läbipaistmatu ja asjakohatu osamaksete arvutamise korra, mis on vastuolus harta artiklitega 16, 17, 41 ja 47 ning ei võimalda järgida harta artikleid 20 ja 21 ega tagada proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtetest kinnipidamist.

| 6. | Kuues väide: rakendusmäärus (EL) 2015/81 (5) on vaidlustatud otsuse õigusliku alusena õigusvastane
  Vaidlustatud otsus on vastuolus aluslepingutega, kuna rakendusmääruse (EL) 2015/81 artikkel 8 läheb kaugemale määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 7 koosmõjus ELTL artikliga 291 seatud piiridest ning rakendusmääruses ega volitusnormis ei ole esitatud ELTL artikli 296 teise lõigu kohast põhjendust. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: rakendusmäärus (EL) 2015/81 (5) on vaidlustatud otsuse õigusliku alusena õigusvastane

Vaidlustatud otsus on vastuolus aluslepingutega, kuna rakendusmääruse (EL) 2015/81 artikkel 8 läheb kaugemale määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 7 koosmõjus ELTL artikliga 291 seatud piiridest ning rakendusmääruses ega volitusnormis ei ole esitatud ELTL artikli 296 teise lõigu kohast põhjendust.

| 7. | Seitsmes väide: direktiiv 2014/59/EL ja määrus (EL) nr 806/2014 on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 ja rakendusmääruse (EL) 2015/81 ning sellest tulenevalt ka vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastased
  Teise võimalusena väidab hageja, et õigusvastased on need direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 sätted, mis näevad siduvana ette delegeeritud määrusega (EL) 2015/63 rakendatud osamaksete süsteemi ja annavad kostjale ulatusliku kaalutlusõiguse. Kuivõrd neid sätteid, eelkõige määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikeid 1 ja 2, artikli 70 lõiget 2 ning direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikeid 1 ja 2 ei saa tõlgendada kooskõlas esmase õigusega, on need vastuolus õigusaktide põhjendamise kohustuse põhimõttega, õiguskindluse põhimõttega ja aluslepingutega (eelkõige ELL artikli 1 teise lõiguga ning ELTL artiklitega 15, 296 ja 298) ning hartaga (eelkõige harta artiklitega 16, 17, 41, 42 ja 47). |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide: direktiiv 2014/59/EL ja määrus (EL) nr 806/2014 on delegeeritud määruse (EL) 2015/63 ja rakendusmääruse (EL) 2015/81 ning sellest tulenevalt ka vaidlustatud otsuse vastuvõtmise volitusnormina õigusvastased

Teise võimalusena väidab hageja, et õigusvastased on need direktiivi 2014/59/EL ja määruse (EL) nr 806/2014 sätted, mis näevad siduvana ette delegeeritud määrusega (EL) 2015/63 rakendatud osamaksete süsteemi ja annavad kostjale ulatusliku kaalutlusõiguse. Kuivõrd neid sätteid, eelkõige määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikeid 1 ja 2, artikli 70 lõiget 2 ning direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikeid 1 ja 2 ei saa tõlgendada kooskõlas esmase õigusega, on need vastuolus õigusaktide põhjendamise kohustuse põhimõttega, õiguskindluse põhimõttega ja aluslepingutega (eelkõige ELL artikli 1 teise lõiguga ning ELTL artiklitega 15, 296 ja 298) ning hartaga (eelkõige harta artiklitega 16, 17, 41, 42 ja 47).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT 2014, L 173, lk 190).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

(3)  Komisjoni delegeeritud 21. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) 2015/63, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante- osamaksetega (ELT 2015, L 11, lk 44).

(4)  15. juuli 2021. aasta kohtuotsus komisjon vs. Landesbank Baden-Württemberg ja SRB, C-584/20 P ja C-621/20 P, EU:C:2021:601.

(5)  Nõukogu 19. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/81, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 kohaldamise ühtsed tingimused seoses ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate ex ante osamaksetega (ELT 2015, L 15, lk 1).

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/21

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Dornbirner Sparkasse Bank versus SRB

(Kohtuasi T-403/23)

(2023/C 314/25)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dornbirner Sparkasse Bank AG (Dornbirn, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud seitse väidet, mis on identsed kohtuasjas T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/22

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Kärntner Sparkasse versus SRB

(Kohtuasi T-404/23)

(2023/C 314/26)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Kärntner Sparkasse AG (Klagenfurt, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud seitse väidet, mis on identsed kohtuasjas T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/23

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Niederösterreich Mitte West versus SRB

(Kohtuasi T-405/23)

(2023/C 314/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Sparkasse Niederösterreich Mitte West AG (St. Pölten, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud seitse väidet, mis on identsed kohtuasjas T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/23

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Tiroler Sparkasse versus SRB

(Kohtuasi T-406/23)

(2023/C 314/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Tiroler Sparkasse Bankaktiengesellschaft Innsbruck (Innsbruck, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üks väide, mis on identne kohtuasjas T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB esitatud väitega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/24

---

13. juulil 2023 esitatud hagi – Salzburger Sparkasse Bank versus SRB

(Kohtuasi T-407/23)

(2023/C 314/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Salzburger Sparkasse Bank AG (Salzburg, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud üks väide, mis on identne kohtuasjas T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB esitatud väitega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/25

---

17. juulil 2023 esitatud hagi – Sparkasse Oberösterreich Bank versus SRB

(Kohtuasi T-408/23)

(2023/C 314/30)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Sparkasse Oberösterreich Bank AG (Linz, Austria) (esindajad: Rechtsanwälte G. Eisenberger, A. Brenneis ja J. Holzmann)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning |
| --- | --- |

—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 2. mai 2023. aasta otsus (SRB/ES/2023/23) ühtsesse kriisilahendusfondi tehtavate 2023. aasta ex-ante osamaksete arvutamise kohta koos selle lisadega, ja seda vähemalt hagejat puudutavas osas, ning

| — | mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Lisaks taotleb hageja, et järgmised samalaadsed kohtuasjad liidetakse Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel nii menetluse suulise ja kirjaliku osa kui ka kohtuotsuse huvides, sest need kohtuasjad on omavahel seotud ja neil on sama ese: T-400/23, Erste Group Bank vs. SRB, T-401/23, Erste Bank der österreichischen Sparkassen vs. SRB, T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB, T-403/23, Dornbirner Sparkasse Bank vs. SRB, T-404/23, Kärntner Sparkasse vs. SRB, T-405/23, Sparkasse Niederösterreich Mitte West vs. SRB, T-406/23, Tiroler Sparkasse vs. SRB, T-407/23, Salzburger Sparkasse Bank vs. SRB, T-408/23, Sparkasse Oberösterreich Bank vs. SRB.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud seitse väidet, mis on identsed kohtuasjas T-402/23, Steiermärkische Bank und Sparkasse vs. SRB esitatud väidetega.

---

| 4.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 314/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 314/25

---

26. juulil 2023 esitatud hagi – Essity Hygiene and Health AB versus EUIPO (Lehe kujutis)

(Kohtuasi T-434/23)

(2023/C 314/31)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Essity Hygiene and Health AB (Göteborg, Rootsi) (esindaja: advokaat U. Wennermark)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi (lehe kujutis) registreerimise taotlus– registreerimistaotlus nr 16 709 305

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 30. mai 2023. aasta otsus asjas R 2196/2017-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, milles kaebus jäeti rahuldamata (otsuse resolutsiooni punkt 2); |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles kaebus jäeti rahuldamata (otsuse resolutsiooni punkt 2);

| — | muuta vaidlustatud otsust, rahuldades kaebuse kontrollija otsuse peale klassi 16 kuuluvate kaupade osas, mida taotlus hõlmab; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust, rahuldades kaebuse kontrollija otsuse peale klassi 16 kuuluvate kaupade osas, mida taotlus hõlmab;

| — | mõista EUIPO-lt välja EUIPO ja Üldkohtu menetluses hagejal tekkinud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt välja EUIPO ja Üldkohtu menetluses hagejal tekkinud kulud.

Hageja palub teise võimalusena Üldkohtul:

| — | jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja lisaks mõista temalt välja hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja lisaks mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Hageja palub kolmanda võimalusena Üldkohtul:

| — | jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

—

jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti c rikkumine.

---