# Europos Sąjungos C 165/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.165.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 165 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. liepos 17d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.165.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 165

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. liepos 17d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 165/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 165/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 165/03 | Euro kursas | 4 |
| 2009/C 165/04 | Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (kliringas ir atsiskaitymas) (pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo (2001/462/EB, EAPB) dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl procedūros pagal EB sutarties 82 straipsnį (Byloje COMP/38.096 – Clearstream (tarpuskaita ir atsiskaitymai)) (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1958) | 7 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 165/03

Euro kursas

4

2009/C 165/04

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream (kliringas ir atsiskaitymas) (pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo (2001/462/EB, EAPB) dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

(pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo (2001/462/EB, EAPB) dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

5

2009/C 165/05

2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimo santrauka dėl procedūros pagal EB sutarties 82 straipsnį (Byloje COMP/38.096 – Clearstream (tarpuskaita ir atsiskaitymai)) (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1958)

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1958)

7

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 165/06 | Valstybės pagalba – Vengrija – Valstybės pagalba C 14/09 (ex NN 17/09) – Tariama pagalba Péti Nitrogénművek – Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 12 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 165/06

Valstybės pagalba – Vengrija – Valstybės pagalba C 14/09 (ex NN 17/09) – Tariama pagalba Péti Nitrogénművek – Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 165/01

| Sprendimo priėmimo data | 2009 6 8 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 617/08 |
| Valstybė narė | Danija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Technology Transfer Institues |
| Teisinis pagrindas | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 130 mln. DKK; bendra suteiktos pagalbos suma 780 mln. DKK |
| Pagalbos intensyvumas | 50 % |
| Trukmė | 2009 1 1–2014 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | — |
| Kita informacija | Priemonė nėra pagalba |

Sprendimo priėmimo data

2009 6 8

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 617/08

Valstybė narė

Danija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Technology Transfer Institues

Teisinis pagrindas

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 130 mln. DKK; bendra suteiktos pagalbos suma 780 mln. DKK

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

2009 1 1–2014 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

—

Kita informacija

Priemonė nėra pagalba

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 7 6 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 53/09 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Teisinis pagrindas | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Užimtumas |
| Pagalbos forma | Socialinio draudimo įmokų mažinimas |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 0,13 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | iki 2011 6 1 |
| Ekonomikos sektorius | Apdirbamoji pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2009 7 6

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 53/09

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Teisinis pagrindas

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Užimtumas

Pagalbos forma

Socialinio draudimo įmokų mažinimas

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 0,13 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

iki 2011 6 1

Ekonomikos sektorius

Apdirbamoji pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Servicio Público de Empleo Estatal

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/3

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5513 – KMG/CNPC/MMG)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 165/02

2009 m. liepos 9 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5513. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5513. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/4

---

Euro kursas (1)

2009 m. liepos 16 d.

2009/C 165/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4130 |
| JPY | Japonijos jena | 132,63 |
| DKK | Danijos krona | 7,4456 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85910 |
| SEK | Švedijos krona | 11,0135 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5154 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 9,0015 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,861 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 272,82 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7005 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2900 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2313 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1570 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7582 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5787 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,9512 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,1852 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0501 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 795,45 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,4575 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,6526 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 305,53 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,0465 |
| PHP | Filipinų pesas | 67,739 |
| RUB | Rusijos rublis | 44,9351 |
| THB | Tailando batas | 48,130 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,7279 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,1829 |
| INR | Indijos rupija | 68,7710 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4130

JPY

Japonijos jena

132,63

DKK

Danijos krona

7,4456

GBP

Svaras sterlingas

0,85910

SEK

Švedijos krona

11,0135

CHF

Šveicarijos frankas

1,5154

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

9,0015

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,861

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

272,82

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7005

PLN

Lenkijos zlotas

4,2900

RON

Rumunijos lėja

4,2313

TRY

Turkijos lira

2,1570

AUD

Australijos doleris

1,7582

CAD

Kanados doleris

1,5787

HKD

Honkongo doleris

10,9512

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,1852

SGD

Singapūro doleris

2,0501

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 795,45

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,4575

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,6526

HRK

Kroatijos kuna

7,3270

IDR

Indonezijos rupija

14 305,53

MYR

Malaizijos ringitas

5,0465

PHP

Filipinų pesas

67,739

RUB

Rusijos rublis

44,9351

THB

Tailando batas

48,130

BRL

Brazilijos realas

2,7279

MXN

Meksikos pesas

19,1829

INR

Indijos rupija

68,7710

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/5

---

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/38.096/D1 – PO/Clearstream

(kliringas ir atsiskaitymas)

(pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo (2001/462/EB, EAPB) dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

2009/C 165/04

Atsižvelgiant į sprendimo projektą galima daryti tokias pastabas:

2003 m. kovo 28 d. prieštaravimo pareiškimas buvo išsiųstas „Clearstream International SA“ (toliau – CI) Liuksemburge ir „Clearstream Banking AG“ (toliau – CBF) Frankfurte. Jį šalys gavo 2003 m. kovo 31 d.

2003 m. balandžio 9 d. šalys paprašė leisti susipažinti su bylos dokumentais. Ši galimybė šalims suteikta 2003 m. balandžio 14 d. Dėl administracinės klaidos šalims buvo suteikta galimybė susipažinti su vienu dokumentu, kuris laikomas konfidencialiu. Tai buvo „Euroclear Bank S.A./N.V.“ (toliau – EB) vidaus susitarimas, kuriuo nustatoma strategija ir tikslai, kuriuos EB ketino priimti posėdyje. EB buvo pranešta apie šią klaidą iki žodinio bylos nagrinėjimo. Priešingai atitinkamų Komisijos tarnybų vertinimui, šalys mano, kad konfidencialiu laikomame dokumente yra įrodymų, kuriais remiantis gali būti atleista nuo bausmės ir kurie turėtų būti panaudoti jų naudai galutiniame Komisijos sprendime. Aš priėjau prie išvados, kad šiame dokumente nėra išteisinamos informacijos, kuri turėtų būti prieinama šalims ar kuri turėtų būti panaudota galutiniame Komisijos sprendime.

Šalims suteiktas dviejų mėnesių laikotarpis atsakyti į prieštaravimo pareiškimą.

2003 m. gegužės 30 d. raštu teisiniai šalių atstovai atsakė į prieštaravimo pareiškimą. Atsakymas gautas 2003 m. birželio 3 d.

Šalys pageidavo surengti žodinį bylos nagrinėjimą, kuris įvyko 2003 m. liepos 24 d.

2003 m. balandžio 8 d. EB elektroniniu laišku paprašė leisti jai dalyvauti žodiniame bylos nagrinėjime ir paprašė nekonfidencialios prieštaravimo pareiškimo versijos. Abu prašymai buvo patenkinti ir 2003 m. gegužės 2 d. EB buvo suteikta nekonfidenciali prieštaravimo pareiškimo versija. 2003 m. birželio 13 d. EB pateikė savo pastabas. EB buvo suteikta galimybė peržiūrėti prieštaravimo pareiškimą, kuriame galbūt galėjo būti konfidencialios su EB susijusios informacijos, prieš atskleidžiant jį kitoms šalims nei Clearstream.

Po žodinio bylos nagrinėjimo atitinkamos Komisijos tarnybos toliau tęsė bylos tyrimą, išsiųsdamos 2003 m. liepos 25 d. šalims ir 2003 m. liepos 29 d. EB raštus pagal 11 straipsnį. Atsakymai, kurie gauti 2003 m. rugsėjo 1 d. (iš šalių) ir spalio 28 d. (iš EB), pridėti prie bylos dokumentų.

2003 m. rugpjūčio 25 d. šalys paprašė dar kartą leisti susipažinti su bylos dokumentais. Jų prašymas susijęs su dviem 367 puslapių atsakymais, kuriuos pateikė Euroclear, atsakydama į Komisijos raštus pagal 11 straipsnį. 2003 m. spalio 6 d. atitinkamos Komisijos tarnybos patenkino prašymą, suteikdamos galimybę susipažinti su prašomų dokumentų 141 puslapiu. Buvo paaiškinta, kad likusiuose puslapiuose yra susitarimai tarp Euroclear ir jos klientų ar tiekėjų, kurie yra verslo paslaptys. Atitinkamos Komisijos tarnybos pateikė trumpus šių susitarimų paaiškinimus. Šalys neprieštaravo bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

2003 m. lapkričio 3 d. buvo dar kartą leista susipažinti su bylos dokumentais. Kaip buvo pažadėta 2003 m. spalio 6 d. atitinkamų Komisijos tarnybų atsakyme, šalims buvo suteikta galimybė susipažinti su papildomais dokumentais, kurie buvo pridėti prie bylos 2003 m. balandžio 14 d.

2003 m. lapkričio 3 d. įvyko susitikimas tarp atitinkamų Komisijos tarnybų ir šalių. Šalys išreiškė savo nuomonę, kaip jų naujai pateikta medžiaga turėtų būti aiškinama. Atitinkamos Komisijos tarnybos paaiškino, kaip jos ketina pasinaudoti po žodinio bylos nagrinėjimo gauta informacija. Šiuo atveju 2003 m. lapkričio 17 d. atitinkamos Komisijos tarnybos išsiuntė šalims raštą, kuriame pateikė papildomai gautos informacijos aiškinimą, kuriuo Komisija ketino remtis priimdama savo galutinį sprendimą. Šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo pastabas dėl šio rašto iki 2003 m. gruodžio 1 d.

Po žodinio bylos nagrinėjimo šalims pareikšti prieštaravimai išliko. Tačiau Komisija atsisakė savo ketinimo skirti baudą šalims.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus, manau, kad šioje byloje atsižvelgta į šalių ir trečiųjų šalių teisę būti išklausytoms. Sprendimo projekte pateikiami tik tie prieštaravimai, apie kuriuos šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.

Briuselis, 2004 m. gegužės 5 d.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/7

---

Komisijos sprendimo santrauka

2004 m. birželio 2 d.

dėl procedūros pagal EB sutarties 82 straipsnį

(Byloje COMP/38.096 – Clearstream (tarpuskaita ir atsiskaitymai))

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 1958)

(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)

2009/C 165/05

2004 m. birželio 2 d. Komisija priėmė sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 82 straipsnį. Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1/2003
   (1)
  30 straipsnio nuostatomis, Komisija skelbia šalių pavadinimus ir pagrindinį sprendimo turinį, įskaitant visas skirtas baudas, atsižvelgdama į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo interesus. Nekonfidencialią viso sprendimo teksto versiją autentiškomis bylos ir darbinėmis Komisijos kalbomis galima rasti Konkurencijos GD tinklalapyje adresu:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

ĮVADAS

| 1. | Šis tekstas yra 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimo pirmiau nurodytoje byloje santrauka. Sprendime prieinama prie išvados, kad bendrovė Clearstream Banking AG, taip pat vadinama Clearstream Banking Frankfurt (CBF), ir jos pagrindinė bendrovė Clearstream International (CI), kartu vadinamos „Clearstream“, pažeidė Sutarties 82 straipsnį. Ši byla susijusi su Clearstream atsisakymu suteikti tam tikras vertybinių popierių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas Euroclear Bank SA (EB) atžvilgiu ir diskriminacinių įkainių, dėl kurių EB patyrė nuostolį, taikymu. |
| --- | --- |

1.

Šis tekstas yra 2004 m. birželio 2 d. Komisijos sprendimo pirmiau nurodytoje byloje santrauka. Sprendime prieinama prie išvados, kad bendrovė Clearstream Banking AG, taip pat vadinama Clearstream Banking Frankfurt (CBF), ir jos pagrindinė bendrovė Clearstream International (CI), kartu vadinamos „Clearstream“, pažeidė Sutarties 82 straipsnį. Ši byla susijusi su Clearstream atsisakymu suteikti tam tikras vertybinių popierių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas Euroclear Bank SA (EB) atžvilgiu ir diskriminacinių įkainių, dėl kurių EB patyrė nuostolį, taikymu.

| 2. | Ši procedūra pradėta po ex-officio tyrimo, kuriuo buvo siekiama ištirti, ar Bendrijos konkurencijos politika tinkamai įgyvendinama ES vertybinių popierių poprekybiniame sektoriuje. Komisija ypač išsamiai tyrė šias sritis: i) prieigą, ii) įkainius, iii) išskirtinius susitarimus ir iv) konsolidaciją. Po to, tyrimo objektu palaipsniui tapo galimas Clearstream antikonkurencinis elgesys. |
| --- | --- |

2.

Ši procedūra pradėta po ex-officio tyrimo, kuriuo buvo siekiama ištirti, ar Bendrijos konkurencijos politika tinkamai įgyvendinama ES vertybinių popierių poprekybiniame sektoriuje. Komisija ypač išsamiai tyrė šias sritis: i) prieigą, ii) įkainius, iii) išskirtinius susitarimus ir iv) konsolidaciją. Po to, tyrimo objektu palaipsniui tapo galimas Clearstream antikonkurencinis elgesys.

| 3. | 2003 m. kovo 28 d. Komisija išsiuntė Clearstream prieštaravimų pareiškimą. Clearstream atsakė į šį prieštaravimų pareiškimą ir pateikė savo požiūrį per svarstymą 2003 m. liepos 24 d. |
| --- | --- |

3.

2003 m. kovo 28 d. Komisija išsiuntė Clearstream prieštaravimų pareiškimą. Clearstream atsakė į šį prieštaravimų pareiškimą ir pateikė savo požiūrį per svarstymą 2003 m. liepos 24 d.

| 4. | Bylas nagrinėjantis pareigūnas ataskaitoje pažymi, kad Clearstream teisės į gynybą buvo įgyvendintos. |
| --- | --- |

4.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas ataskaitoje pažymi, kad Clearstream teisės į gynybą buvo įgyvendintos.

| 5. | Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas susirinko 2004 m. balandžio 30 d. ir pateikė palankią nuomonę. |
| --- | --- |

5.

Konkurenciją ribojančios veiklos ir dominuojančių padėčių patariamasis komitetas susirinko 2004 m. balandžio 30 d. ir pateikė palankią nuomonę.

| 6. | Baudų neskirta. Sprendimą ir pasiūlymą neskirti baudų grindžiančios priežastys yra apibūdinamos toliau. |
| --- | --- |

6.

Baudų neskirta. Sprendimą ir pasiūlymą neskirti baudų grindžiančios priežastys yra apibūdinamos toliau.

1.   BYLOS SANTRAUKA

| 7. | Clearstream byla yra susijusi su ES konkurencijos teisės taikymu konkretiems įvykiams konkrečiu metu, ir jiems yra taikomos konkurencijos taisyklės. Šia byla jokiu būdu nenustatoma reglamentavimo aplinka ar standartai. |
| --- | --- |

7.

Clearstream byla yra susijusi su ES konkurencijos teisės taikymu konkretiems įvykiams konkrečiu metu, ir jiems yra taikomos konkurencijos taisyklės. Šia byla jokiu būdu nenustatoma reglamentavimo aplinka ar standartai.

| 8. | Byla yra sudėtinga dėl šio sektoriaus specifikos – vertybinių popierių tarpuskaita ir atsiskaitymas už juos; t. y. sektorius kuriame procesai yra sudėtingi, sektoriaus, terminologija nesuvienodinta, įvairiuose lygmenyse yra daug dalyvių ir kuriame vyksta dideli pasikeitimai dėl reglamentavimo ir šio sektoriaus veiksnių poveikio. |
| --- | --- |

8.

Byla yra sudėtinga dėl šio sektoriaus specifikos – vertybinių popierių tarpuskaita ir atsiskaitymas už juos; t. y. sektorius kuriame procesai yra sudėtingi, sektoriaus, terminologija nesuvienodinta, įvairiuose lygmenyse yra daug dalyvių ir kuriame vyksta dideli pasikeitimai dėl reglamentavimo ir šio sektoriaus veiksnių poveikio.

| 9. | Pagrindinės vertybinių popierių poprekybinių procesų ypatybės gali būti apibendrintos taip:






  — | Tarpuskaita – tarp prekybos ir atsiskaitymo vykstantis procesas. Vykdant tarpuskaitą užtikrinama, kad pirkėjas ir pardavėjas susitarė atlikti tą patį sandorį ir kad pardavėjas parduoda vertybinius popierius, kuriuos jis turi teisę parduoti. |
| --- | --- | --- |

9.

Pagrindinės vertybinių popierių poprekybinių procesų ypatybės gali būti apibendrintos taip:

—

Tarpuskaita – tarp prekybos ir atsiskaitymo vykstantis procesas. Vykdant tarpuskaitą užtikrinama, kad pirkėjas ir pardavėjas susitarė atlikti tą patį sandorį ir kad pardavėjas parduoda vertybinius popierius, kuriuos jis turi teisę parduoti.

| — | Atsiskaitymas – baigiamasis veiksmas, kai pardavėjas galutinai perduoda vertybinius popierius pirkėjui, o pirkėjas galutinai perduoda lėšas pardavėjui vertybinių popierių sąskaitose darant atitinkamus įrašus. |
| --- | --- |

—

Atsiskaitymas – baigiamasis veiksmas, kai pardavėjas galutinai perduoda vertybinius popierius pirkėjui, o pirkėjas galutinai perduoda lėšas pardavėjui vertybinių popierių sąskaitose darant atitinkamus įrašus.

| 10. | Be būtinų veiksmų baigti vertybinių popierių sandorį, vertybinius popierius reikia dar ir tinkamai saugoti. Terminai saugojimas ir laikymas yra naudojami pakaitomis ir reiškia faktinį deponavimą įstaigoje, kurioje vertybiniai popieriai laikomi popierine arba elektronine forma. Šis veiksmas taip pat vadinama „pirminiu deponavimu“ arba „galutiniu laikymu“. Subjektai, kurie nepriima vertybinių popierių „galutiniam laikymui“ , yra vadinami teikiančiais su vertybiniais popieriais susijusias paslaugas, t. y. „tarpininkais“. |
| --- | --- |

10.

Be būtinų veiksmų baigti vertybinių popierių sandorį, vertybinius popierius reikia dar ir tinkamai saugoti. Terminai saugojimas ir laikymas yra naudojami pakaitomis ir reiškia faktinį deponavimą įstaigoje, kurioje vertybiniai popieriai laikomi popierine arba elektronine forma. Šis veiksmas taip pat vadinama „pirminiu deponavimu“ arba „galutiniu laikymu“. Subjektai, kurie nepriima vertybinių popierių „galutiniam laikymui“ , yra vadinami teikiančiais su vertybiniais popieriais susijusias paslaugas, t. y. „tarpininkais“.

| 11. | Tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų teikėjai gali būti centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (CVPD) (2), tarptautiniai centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (TCVPD) (3) arba kiti tarpininkai, pvz., bankai. Vis dėlto kiekviena institucija gali atlikti faktiškai „galutiniam laikymui“ deponuotų vertybinių popierių tik „pirminę“ tarpuskaitą ir atsiskaitymą (4). Kadangi visų vertybinių popierių emisija yra vykdoma pagal Vokietijos teisę, ir jie yra saugomi bendrame depozite (5) – šios bylos atveju jie yra deponuoti CBF (emisiją vykdančiame CVPD) – tik CBF gali vykdyti šių vertybinių popierių pirminę tarpuskaitą ir atsiskaitymą už juos. |
| --- | --- |

11.

Tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų teikėjai gali būti centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (CVPD) (2), tarptautiniai centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (TCVPD) (3) arba kiti tarpininkai, pvz., bankai. Vis dėlto kiekviena institucija gali atlikti faktiškai „galutiniam laikymui“ deponuotų vertybinių popierių tik „pirminę“ tarpuskaitą ir atsiskaitymą (4). Kadangi visų vertybinių popierių emisija yra vykdoma pagal Vokietijos teisę, ir jie yra saugomi bendrame depozite (5) – šios bylos atveju jie yra deponuoti CBF (emisiją vykdančiame CVPD) – tik CBF gali vykdyti šių vertybinių popierių pirminę tarpuskaitą ir atsiskaitymą už juos.

| 12. | Sprendimas yra susijęs su tvarkymo paslaugomis (tarpuskaita ir atsiskaitymu), kurių teikimas yra susijęs su vertybiniais popieriais, o ne su vertybinių popierių laikymo paslaugomis. CBF teikia šias paslaugas naudodama IT platformą, kuri vadinama CASCADE. CASCADE RS (CASCADE posistemis, prie kurio EB negavo prieigos) yra skirtas susijusiai su registruotosiomis akcijomis informacijai talpinti. Šį platformos posistemį reikia tik periodiškai atnaujinti (pvz., prieš visuotinį susirinkimą), tačiau juo negalima naudotis sudarant registruotųjų akcijų sandorius. Vis dėlto CBF atsisakė suteikti EB teisę tvarkyti registruotąsias akcijas naudojant CASCADE platformą, kol EB turėjo prieigą prie CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

Sprendimas yra susijęs su tvarkymo paslaugomis (tarpuskaita ir atsiskaitymu), kurių teikimas yra susijęs su vertybiniais popieriais, o ne su vertybinių popierių laikymo paslaugomis. CBF teikia šias paslaugas naudodama IT platformą, kuri vadinama CASCADE. CASCADE RS (CASCADE posistemis, prie kurio EB negavo prieigos) yra skirtas susijusiai su registruotosiomis akcijomis informacijai talpinti. Šį platformos posistemį reikia tik periodiškai atnaujinti (pvz., prieš visuotinį susirinkimą), tačiau juo negalima naudotis sudarant registruotųjų akcijų sandorius. Vis dėlto CBF atsisakė suteikti EB teisę tvarkyti registruotąsias akcijas naudojant CASCADE platformą, kol EB turėjo prieigą prie CASCADE RS.

1.1.   Atitinkama rinka

| 13. | Atitinkama rinka apibrėžiama taip: emisiją vykdančio CVPD (Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, kuris yra pirminis vertybinių popierių depozitoriumas) centriniams vertybinių popierių depozitoriumams kitose valstybėse narėse ir tarptautiniams vertybinių popierių depozitoriumams teikiamos pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos, susijusios su vertybiniais popieriais, kurių emisija vykdoma pagal Vokietijos teisę. Pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos teikiamos, kai pasikeičia emisiją vykdančio CVPD (pagal Vokietijos teisę vertybinių popierių atveju – CBF) sąskaitoje įregistruotų vertybinių popierių pozicija. Tuo tarpu antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos yra teikiamos antrinėje rinkoje (downstream) – jas teikia tarpininkai darydami įrašus savo apskaitos registruose. Paslaugose įtrauktos tiek „veidrodinės“ operacijos, kuriomis tarpininkai nurodo pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo rezultatus savo klientų sąskaitose, tiek po vidinių sandorių sudarymo daromi įrašai sąskaitoje. Vidiniai sandoriai sudaromi, kai tarpininkas gali įforminti sandorį savo apskaitos registruose (pvz., jei abu – pirkėjas ir pardavėjas – turi sąskaitas jo registruose). |
| --- | --- |

13.

Atitinkama rinka apibrėžiama taip: emisiją vykdančio CVPD (Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas, kuris yra pirminis vertybinių popierių depozitoriumas) centriniams vertybinių popierių depozitoriumams kitose valstybėse narėse ir tarptautiniams vertybinių popierių depozitoriumams teikiamos pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos, susijusios su vertybiniais popieriais, kurių emisija vykdoma pagal Vokietijos teisę. Pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos teikiamos, kai pasikeičia emisiją vykdančio CVPD (pagal Vokietijos teisę vertybinių popierių atveju – CBF) sąskaitoje įregistruotų vertybinių popierių pozicija. Tuo tarpu antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos yra teikiamos antrinėje rinkoje (downstream) – jas teikia tarpininkai darydami įrašus savo apskaitos registruose. Paslaugose įtrauktos tiek „veidrodinės“ operacijos, kuriomis tarpininkai nurodo pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo rezultatus savo klientų sąskaitose, tiek po vidinių sandorių sudarymo daromi įrašai sąskaitoje. Vidiniai sandoriai sudaromi, kai tarpininkas gali įforminti sandorį savo apskaitos registruose (pvz., jei abu – pirkėjas ir pardavėjas – turi sąskaitas jo registruose).

| 14. | Šalys laikėsi nuomonės, kad pirminės ir antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra atskiros rinkos. |
| --- | --- |

14.

Šalys laikėsi nuomonės, kad pirminės ir antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra atskiros rinkos.

| 15. | Sprendime išsamiai nagrinėjami Clearstream ir EB požiūriai, susiję su atitinkamos rinkos apibrėžimu. Clearstream laikosi nuomonės, kad tarpininkaujančiųjų (tarpininkų) atliekami tarpuskaita ir atsiskaitymas yra CBF atliekamų tarpuskaitos ir atsiskaitymo pakaitalas. EB (6), laikydamasis panašios nuomonės, nurodo, kad sudarant vidinius sandorius apribojama centrinių vertybinių popierių depozitoriumų konkurencija. Sprendime šie argumentai atmetami taip:






  — | yra tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas teikianti grupė, kuriai netiesioginė prieiga prie emisiją vykdančio CVPD (CBF – šioje byloje) per tarpininką nėra lygiavertė alternatyva tiesioginei prieigai (dėl prastesnių galutinių terminų, didesnės rizikos ir didesnio sudėtingumo, papildomų išlaidų ir galinčio kilti interesų konflikto dėl naudojimosi tarpininko paslaugomis), |
| --- | --- | --- |

15.

Sprendime išsamiai nagrinėjami Clearstream ir EB požiūriai, susiję su atitinkamos rinkos apibrėžimu. Clearstream laikosi nuomonės, kad tarpininkaujančiųjų (tarpininkų) atliekami tarpuskaita ir atsiskaitymas yra CBF atliekamų tarpuskaitos ir atsiskaitymo pakaitalas. EB (6), laikydamasis panašios nuomonės, nurodo, kad sudarant vidinius sandorius apribojama centrinių vertybinių popierių depozitoriumų konkurencija. Sprendime šie argumentai atmetami taip:

—

yra tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas teikianti grupė, kuriai netiesioginė prieiga prie emisiją vykdančio CVPD (CBF – šioje byloje) per tarpininką nėra lygiavertė alternatyva tiesioginei prieigai (dėl prastesnių galutinių terminų, didesnės rizikos ir didesnio sudėtingumo, papildomų išlaidų ir galinčio kilti interesų konflikto dėl naudojimosi tarpininko paslaugomis),

| — | nors antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra svari alternatyva klientams (tarpininkams), kuriems reikia pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų, kad galėtų teikti veiksmingas ir konkurencingas antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas savo klientams, joks tarpininkas negali sudaryti visų vidinių sandorių su visais galimais partneriais visų emisiją vykdančiame CVPD saugomų vertybinių popierių. Ši byla tiksliai atitinka situaciją, kai tarpininkas (EB) reikalavo iš emisiją vykdančio CVPD pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų ir negalėjo gauti alternatyvių paslaugų nei savo institucijoje, nei iš kito tarpininko, |
| --- | --- |

—

nors antrinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra svari alternatyva klientams (tarpininkams), kuriems reikia pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų, kad galėtų teikti veiksmingas ir konkurencingas antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas savo klientams, joks tarpininkas negali sudaryti visų vidinių sandorių su visais galimais partneriais visų emisiją vykdančiame CVPD saugomų vertybinių popierių. Ši byla tiksliai atitinka situaciją, kai tarpininkas (EB) reikalavo iš emisiją vykdančio CVPD pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų ir negalėjo gauti alternatyvių paslaugų nei savo institucijoje, nei iš kito tarpininko,

| — | šioje byloje atskleidžiama, kad emisiją vykdančio CVPD veiklos neriboja tarpininkų taikomi įkainiai pirminiai tarpuskaitai ir atsiskaitymams. Tuo metu, kai EB nesėkmingai bandė gauti pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymų įkainių nuolaidas tiesiogiai iš CBF ir nustojo naudotis Deutsche Bank tarpininkavimu, Clearstream veiklos neribojo Deutsche Bank įkainiai diskusijose su EB. |
| --- | --- |

—

šioje byloje atskleidžiama, kad emisiją vykdančio CVPD veiklos neriboja tarpininkų taikomi įkainiai pirminiai tarpuskaitai ir atsiskaitymams. Tuo metu, kai EB nesėkmingai bandė gauti pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymų įkainių nuolaidas tiesiogiai iš CBF ir nustojo naudotis Deutsche Bank tarpininkavimu, Clearstream veiklos neribojo Deutsche Bank įkainiai diskusijose su EB.

| 16. | Siekdama apibrėžti rinką Komisija turi tirti ne tarpininkų paslaugomis besinaudojančių klientų poreikius, o klientų kategorijos, kuriai reikia produkto ar paslaugos, specifinius poreikius, t. y. finansinių tarpininkų, siekiančių teikti ekonomikai reikšmingas, veiksmingas ir konkurencingas antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas klientams, poreikius. Šios klientų kategorijos atžvilgiu emisiją vykdančio CVPD teikiamos pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra alternatyva kitoje grandyje tarpininkų teikiamoms antrinėms tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugoms. EB nurodo, kad netiesioginė prieiga, dėl kurios reikia kreiptis į kitą tarpininką (dažnai konkurentą), o ne į emisiją vykdantį CVPD, yra nepriimtina alternatyva. |
| --- | --- |

16.

Siekdama apibrėžti rinką Komisija turi tirti ne tarpininkų paslaugomis besinaudojančių klientų poreikius, o klientų kategorijos, kuriai reikia produkto ar paslaugos, specifinius poreikius, t. y. finansinių tarpininkų, siekiančių teikti ekonomikai reikšmingas, veiksmingas ir konkurencingas antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas klientams, poreikius. Šios klientų kategorijos atžvilgiu emisiją vykdančio CVPD teikiamos pirminės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos nėra alternatyva kitoje grandyje tarpininkų teikiamoms antrinėms tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugoms. EB nurodo, kad netiesioginė prieiga, dėl kurios reikia kreiptis į kitą tarpininką (dažnai konkurentą), o ne į emisiją vykdantį CVPD, yra nepriimtina alternatyva.

| 17. | Konkrečių CVDP ir TCVPD teikiamų paslaugų negalima lyginti su standartinėmis paslaugomis, kurios yra teikiamos klientams, kurie nėra centrinių vertybinių popierių depozitoriumai (bankai), – pastarosios sąlygos yra sudaromos pagal CBF Bendrąsias veiklos sąlygas. |
| --- | --- |

17.

Konkrečių CVDP ir TCVPD teikiamų paslaugų negalima lyginti su standartinėmis paslaugomis, kurios yra teikiamos klientams, kurie nėra centrinių vertybinių popierių depozitoriumai (bankai), – pastarosios sąlygos yra sudaromos pagal CBF Bendrąsias veiklos sąlygas.

1.2.   Dominuojanti padėtis

| 18. | CBF dominuoja atitinkamoje rinkoje, nes jis yra vienintelis CVPD, kuris vykdo vertybinių popierių emisiją pagal Vokietijos teisę ir priima juos į bendrą depozitą. Todėl jis yra vienintelis subjektas, kuris gali atlikti su šiais vertybiniais popieriais susijusias tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. CBF padėtis nėra apribota jokia tikra konkurencija rinkoje. Artimoje ateityje naujų subjektų atsiradimas yra nerealus. |
| --- | --- |

18.

CBF dominuoja atitinkamoje rinkoje, nes jis yra vienintelis CVPD, kuris vykdo vertybinių popierių emisiją pagal Vokietijos teisę ir priima juos į bendrą depozitą. Todėl jis yra vienintelis subjektas, kuris gali atlikti su šiais vertybiniais popieriais susijusias tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. CBF padėtis nėra apribota jokia tikra konkurencija rinkoje. Artimoje ateityje naujų subjektų atsiradimas yra nerealus.

1.3.   Piktnaudžiavimas

| 19. | Sprendime nustatytos dvi piktnaudžiavimo rūšys:






  — | atsisakymas teikti pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, susijusias su registruotosiomis akcijomis, atsisakant teikti prieigą prie CASCADE RS ir diskriminuojant EB tų paslaugų teikimo srityje, |
| --- | --- | --- |

19.

Sprendime nustatytos dvi piktnaudžiavimo rūšys:

—

atsisakymas teikti pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, susijusias su registruotosiomis akcijomis, atsisakant teikti prieigą prie CASCADE RS ir diskriminuojant EB tų paslaugų teikimo srityje,

| — | taikant diskriminacinius įkainius už EB teikiamas pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad tai susiję su visų EB sandorių, atliktų naudojant CASCADE, įkainiais, o ne tik registruotosiomis akcijomis, kaip buvo prieš tai minėto pažeidimo atveju. |
| --- | --- |

—

taikant diskriminacinius įkainius už EB teikiamas pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad tai susiję su visų EB sandorių, atliktų naudojant CASCADE, įkainiais, o ne tik registruotosiomis akcijomis, kaip buvo prieš tai minėto pažeidimo atveju.

1.3.1.   Atsisakymas teikti pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas ir diskriminavimas EB atžvilgiu.

| 20. | Šiuo atveju atsisakymas teikti paslaugą – tai atsisakymas suteikti prieigą prie CASCADE RS. Neturėdamas šios prieigos, EB negalėjo gauti registruotųjų akcijų tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų naudodamasis CASCADE platforma, nors ir toliau galėjo gauti šią paslaugą kitiems sandoriams. Atsisakymas teikti EB registruotųjų akcijų pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas yra susijęs su kelių veiksnių samplaika: Clearstream yra neišvengiamas prekybos partneris, EB negalėjo dubliuoti paslaugų, kurių prašė, o atsisakant jas teikti buvo padaryta žala naujovėms ir konkurencijai antrinėje rinkoje. Vienas iš augančios registruotųjų akcijų svarbos Vokietijoje poveikių – paslaugų apribojimas Clearstream kliento EB atžvilgiu, o be to, buvo pažeisti EB teisėti lūkesčiai, kad Clearstream teiks pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas per priimtiną laikotarpį. |
| --- | --- |

20.

Šiuo atveju atsisakymas teikti paslaugą – tai atsisakymas suteikti prieigą prie CASCADE RS. Neturėdamas šios prieigos, EB negalėjo gauti registruotųjų akcijų tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų naudodamasis CASCADE platforma, nors ir toliau galėjo gauti šią paslaugą kitiems sandoriams. Atsisakymas teikti EB registruotųjų akcijų pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas yra susijęs su kelių veiksnių samplaika: Clearstream yra neišvengiamas prekybos partneris, EB negalėjo dubliuoti paslaugų, kurių prašė, o atsisakant jas teikti buvo padaryta žala naujovėms ir konkurencijai antrinėje rinkoje. Vienas iš augančios registruotųjų akcijų svarbos Vokietijoje poveikių – paslaugų apribojimas Clearstream kliento EB atžvilgiu, o be to, buvo pažeisti EB teisėti lūkesčiai, kad Clearstream teiks pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas per priimtiną laikotarpį.

| 21. | Clearstream elgėsi diskriminuojančiai, nes vilkinimas EB atžvilgiu skiriasi nuo priimtino vėlavimo kitų klientų atžvilgiu. |
| --- | --- |

21.

Clearstream elgėsi diskriminuojančiai, nes vilkinimas EB atžvilgiu skiriasi nuo priimtino vėlavimo kitų klientų atžvilgiu.

1.3.1.1.   Atsisakymas teikti paslaugas

| 22. | Tiriant kliūtis patekti į atitinkamą rinką ir galimybes konkuruoti su dominuojančią padėtį užimančia CBF, paaiškėjo, kad CBF yra neišvengiamas prekybos partneris, kurio neįmanoma pakeisti alternatyviu šaltiniu ir kurio negali dubliuoti EB. Clearstream, atsisakydamas teikti pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas EB, susilpnino EB galimybes teikti visapusiškas ir naujoviškas visai Europai skirtas paslaugas antrinei ES vertybinių popierių tarpvalstybinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo rinkai. Registruotosios akcijos yra tos Vokietijos akcijos, kuriomis dažniausiai prekiaujama tarptautiniu mastu, todėl tikėtina, kad jos gali būti įtrauktos į tarptautinių vertybinių popierių depozitoriumų klientų sandorius. |
| --- | --- |

22.

Tiriant kliūtis patekti į atitinkamą rinką ir galimybes konkuruoti su dominuojančią padėtį užimančia CBF, paaiškėjo, kad CBF yra neišvengiamas prekybos partneris, kurio neįmanoma pakeisti alternatyviu šaltiniu ir kurio negali dubliuoti EB. Clearstream, atsisakydamas teikti pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas EB, susilpnino EB galimybes teikti visapusiškas ir naujoviškas visai Europai skirtas paslaugas antrinei ES vertybinių popierių tarpvalstybinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo rinkai. Registruotosios akcijos yra tos Vokietijos akcijos, kuriomis dažniausiai prekiaujama tarptautiniu mastu, todėl tikėtina, kad jos gali būti įtrauktos į tarptautinių vertybinių popierių depozitoriumų klientų sandorius.

| 23. | Nėra jokių nuorodų, kad Clearstream veikla buvo motyvuota kokiu nors bandymu padaryti savo paslaugas ar operacijas veiksmingesnes arba suteikti savo klientams naudą. Clearstream nenurodė, kad būtų padidėjęs veiksmingumas arba nauda klientams. Labiau reikėtų įvertinti ekonominę motyvaciją ir tikrą šio atsisakymo teikti paslaugas poveikį atsižvelgiant į visą finansinę grupę, kurios dalis yra CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL) priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei Clearstream International (CI), kaip ir CBF. CBL ir EB yra vieninteliai du TVPD Europos Sąjungoje – todėl CBL yra tiesioginis EB konkurentas antrinėje rinkoje, susijusioje su antrinėmis tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugomis tarpvalstybinėje prekyboje. Įprasti TVPD klientai, pvz., instituciniai investuotojai, norintys naudotis TVPD „vieno langelio“ paslaugomis Europos Sąjungoje, siekia tokių naujoviškų paslaugų, kokias teikia EB. Todėl Clearstream, atsisakydama teikti paslaugas, pakenkė naujoviškų antrinių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų teikimui tarpvalstybinių vertybinių popierių sandorių srityje. |
| --- | --- |

23.

Nėra jokių nuorodų, kad Clearstream veikla buvo motyvuota kokiu nors bandymu padaryti savo paslaugas ar operacijas veiksmingesnes arba suteikti savo klientams naudą. Clearstream nenurodė, kad būtų padidėjęs veiksmingumas arba nauda klientams. Labiau reikėtų įvertinti ekonominę motyvaciją ir tikrą šio atsisakymo teikti paslaugas poveikį atsižvelgiant į visą finansinę grupę, kurios dalis yra CBF. Clearstream Banking Luxembourg (CBL) priklauso tai pačiai kontroliuojančiajai bendrovei Clearstream International (CI), kaip ir CBF. CBL ir EB yra vieninteliai du TVPD Europos Sąjungoje – todėl CBL yra tiesioginis EB konkurentas antrinėje rinkoje, susijusioje su antrinėmis tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugomis tarpvalstybinėje prekyboje. Įprasti TVPD klientai, pvz., instituciniai investuotojai, norintys naudotis TVPD „vieno langelio“ paslaugomis Europos Sąjungoje, siekia tokių naujoviškų paslaugų, kokias teikia EB. Todėl Clearstream, atsisakydama teikti paslaugas, pakenkė naujoviškų antrinių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų teikimui tarpvalstybinių vertybinių popierių sandorių srityje.

1.3.1.2.   Diskriminacija: vilkinimas EB atžvilgiu skiriasi nuo elgesio su kitais panašiais klientais

| 24. | EB prašė prieigos prie CASCADE RS 1999 m. rugpjūčio 3 d., o Clearstream suteikė prieigą tik 2001 m. lapkričio 19 d. Sprendime išsamiai nagrinėjama:






  — | nuo 1999 m. rugpjūčio mėn. iki 2000 m. lapkričio mėn. pirminis atsisakymas, kurio metu EB buvo verčiamas manyti, kad prieiga bus suteikta (buvo išsamiai svarstomi susiję klausimai, vykdomi mokymai, prašyta pranešti apie registruotųjų akcijų sąskaitos perkėlimą prieš dvi (tris) savaites ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

24.

EB prašė prieigos prie CASCADE RS 1999 m. rugpjūčio 3 d., o Clearstream suteikė prieigą tik 2001 m. lapkričio 19 d. Sprendime išsamiai nagrinėjama:

—

nuo 1999 m. rugpjūčio mėn. iki 2000 m. lapkričio mėn. pirminis atsisakymas, kurio metu EB buvo verčiamas manyti, kad prieiga bus suteikta (buvo išsamiai svarstomi susiję klausimai, vykdomi mokymai, prašyta pranešti apie registruotųjų akcijų sąskaitos perkėlimą prieš dvi (tris) savaites ir t. t.),

| — | nuo 2000 m. gruodžio mėn. iki 2001 m. lapkričio 19 d. vėlesnis atsisakymas. Per šį laikotarpį CI valdyba, susiedama prieigos klausimą su bendro susitarimo su EB persvarstymu, prisidėjo prie vilkinimo suteikti prieigą prie CASCADE RS. Tokiame vėlyvame etape susieti prieigos klausimą su persiderėjimu yra nepateisinama. Kiti veiksniai: visi techniniai pasiruošimai buvo užbaigti, ir prieiga buvo pagaliau suteikta nesiderant iš naujo dėl naujo susitarimo. |
| --- | --- |

—

nuo 2000 m. gruodžio mėn. iki 2001 m. lapkričio 19 d. vėlesnis atsisakymas. Per šį laikotarpį CI valdyba, susiedama prieigos klausimą su bendro susitarimo su EB persvarstymu, prisidėjo prie vilkinimo suteikti prieigą prie CASCADE RS. Tokiame vėlyvame etape susieti prieigos klausimą su persiderėjimu yra nepateisinama. Kiti veiksniai: visi techniniai pasiruošimai buvo užbaigti, ir prieiga buvo pagaliau suteikta nesiderant iš naujo dėl naujo susitarimo.

| 25. | EB laukimo, kol jam bus suteikta prieiga prie CASCADE RS, laikotarpis yra ilgesnis nei pagrįstas laikotarpis – ne daugiau kaip keturi mėnesiai nuo prašymo iki prieigos suteikimo. Pateikus prašymą 1999 m. rugpjūčio 3 d. keturių mėnesių laikotarpis baigėsi 1999 m. gruodžio 3 d. Nustatant pagrįstą laikotarpį, sprendime atsižvelgiama į vidinius abiejų pusių pasirengimus dviem atvejais (pirmasis – pasirengimas suteikti planuotą prieigą prie CASCADE RS 2000 m. gruodžio 4 d. ir antrasis – pasirengimas prieigos suteikimo datai (2001 m. lapkričio 19 d.). Abiem atvejais vidiniuose planuose buvo nurodomas dviejų–trijų mėnesių laikotarpis. Be to, centriniai vertybinių popierių depozitoriumai, kurie prašė prieigos prie CASCADE RS, gavo prieigą beveik tuoj pat arba daugiausia po vieno mėnesio, o CBL gavo prieigą per keturis mėnesius. |
| --- | --- |

25.

EB laukimo, kol jam bus suteikta prieiga prie CASCADE RS, laikotarpis yra ilgesnis nei pagrįstas laikotarpis – ne daugiau kaip keturi mėnesiai nuo prašymo iki prieigos suteikimo. Pateikus prašymą 1999 m. rugpjūčio 3 d. keturių mėnesių laikotarpis baigėsi 1999 m. gruodžio 3 d. Nustatant pagrįstą laikotarpį, sprendime atsižvelgiama į vidinius abiejų pusių pasirengimus dviem atvejais (pirmasis – pasirengimas suteikti planuotą prieigą prie CASCADE RS 2000 m. gruodžio 4 d. ir antrasis – pasirengimas prieigos suteikimo datai (2001 m. lapkričio 19 d.). Abiem atvejais vidiniuose planuose buvo nurodomas dviejų–trijų mėnesių laikotarpis. Be to, centriniai vertybinių popierių depozitoriumai, kurie prašė prieigos prie CASCADE RS, gavo prieigą beveik tuoj pat arba daugiausia po vieno mėnesio, o CBL gavo prieigą per keturis mėnesius.

1.3.1.3.   Išvada dėl atsisakymo teikti paslaugą ir diskriminavimo, susijusio su paslaugos teikimu

| 26. | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių sprendime daroma išvada, kad nuo 1999 m. gruodžio 3 d. iki 2001 m. lapkričio 19 d.Clearstream, pažeisdama 82 straipsnį, nepateisinamai ir per nepagrįstai ilgą laikotarpį atsisakė teikti EB pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. Atkreipiant dėmesį į tai, kad Clearstream atsisakė teikti paslaugas EB atžvilgiu, bet skubiai teikė jas panašiems klientams, daroma išvada, kad atsisakymas teikti paslaugą yra diskriminacija. |
| --- | --- |

26.

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių sprendime daroma išvada, kad nuo 1999 m. gruodžio 3 d. iki 2001 m. lapkričio 19 d.Clearstream, pažeisdama 82 straipsnį, nepateisinamai ir per nepagrįstai ilgą laikotarpį atsisakė teikti EB pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas. Atkreipiant dėmesį į tai, kad Clearstream atsisakė teikti paslaugas EB atžvilgiu, bet skubiai teikė jas panašiems klientams, daroma išvada, kad atsisakymas teikti paslaugą yra diskriminacija.

1.3.2.   Pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų diskriminacinių įkainių taikymas

| 27. | Nuo 1996 m. pabaigos iki 2002 m. sausio 1 d.Clearstream nustatė Euroclear X EUR mokestį už sandorį, o nacionaliniams centriniams vertybinių popierių depozitoriumams nustatė Y EUR mokestį (X yra 20 % daugiau už Y). Be to, Euroclear, skirtingai nei centriniai vertybinių popierių depozitoriumai, taip pat mokėjo metinį mokestį iš dalies padengdamas atsiskaitymo paslaugų išlaidas. |
| --- | --- |

27.

Nuo 1996 m. pabaigos iki 2002 m. sausio 1 d.Clearstream nustatė Euroclear X EUR mokestį už sandorį, o nacionaliniams centriniams vertybinių popierių depozitoriumams nustatė Y EUR mokestį (X yra 20 % daugiau už Y). Be to, Euroclear, skirtingai nei centriniai vertybinių popierių depozitoriumai, taip pat mokėjo metinį mokestį iš dalies padengdamas atsiskaitymo paslaugų išlaidas.

| 28. | Remiantis CBF informacija, sprendime prieita prie nuomonės, kad Clearstream teikė lygiavertes su tarpvalstybinių sandorių pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas centriniams vertybinių popierių depozitoriumams ir tarptautiniams vertybinių popierių depozitoriumams. |
| --- | --- |

28.

Remiantis CBF informacija, sprendime prieita prie nuomonės, kad Clearstream teikė lygiavertes su tarpvalstybinių sandorių pirmines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas centriniams vertybinių popierių depozitoriumams ir tarptautiniams vertybinių popierių depozitoriumams.

| 29. | Nėra objektyvių priežasčių įkainių skirtumui – tai buvo išsamiai išnagrinėta. Reikėtų pabrėžti, kad Clearstream neveda sąnaudų apskaitos pagal klientų kategorijas ir kad, nepaisant pakartotinų prašymų, Clearstream nepateikė jokio priimtino finansiškai įkainių skirtumą grindžiančio pasiteisinimo. |
| --- | --- |

29.

Nėra objektyvių priežasčių įkainių skirtumui – tai buvo išsamiai išnagrinėta. Reikėtų pabrėžti, kad Clearstream neveda sąnaudų apskaitos pagal klientų kategorijas ir kad, nepaisant pakartotinų prašymų, Clearstream nepateikė jokio priimtino finansiškai įkainių skirtumą grindžiančio pasiteisinimo.

| 30. | Taigi, Komisija nusprendė, kad taikydama didesnį pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų sandorio įkainį (X EUR) EB tuo metu, kai CBF nustatė tik Y EUR sandorio mokestį už tas paslaugas nacionaliniams centriniams vertybinių popierių depozitoriumams, Clearstream diskriminavo EB, pažeisdama Sutarties 82 straipsnį, neturėdama objektyvaus pateisinimo ir negaudama naudos savo klientams. |
| --- | --- |

30.

Taigi, Komisija nusprendė, kad taikydama didesnį pirminių tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugų sandorio įkainį (X EUR) EB tuo metu, kai CBF nustatė tik Y EUR sandorio mokestį už tas paslaugas nacionaliniams centriniams vertybinių popierių depozitoriumams, Clearstream diskriminavo EB, pažeisdama Sutarties 82 straipsnį, neturėdama objektyvaus pateisinimo ir negaudama naudos savo klientams.

2.   BAUDŲ NESKIRTA

| 31. | Šioje byloje baudų neskirta dėl kelių priežasčių. |
| --- | --- |

31.

Šioje byloje baudų neskirta dėl kelių priežasčių.

Tai pirmas sprendimas šiame sudėtingame sektoriuje.

| 32. | Nėra Bendrijos sprendimų ar teismų praktikos, susijusios su vertybinių popierių tarpuskaita ir atsiskaitymu. Ypač naujoviškas yra pagrindinis sprendimo elementas nustatant rinkos apibrėžimą – išsami tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesų analizė. Sprendime analizuojama atitinkama rinka atskiriant pirmines ir antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, kaip ir kitus šio sektoriaus specifinius klausimus, pvz., vidinių sandorių sudarymas. |
| --- | --- |

32.

Nėra Bendrijos sprendimų ar teismų praktikos, susijusios su vertybinių popierių tarpuskaita ir atsiskaitymu. Ypač naujoviškas yra pagrindinis sprendimo elementas nustatant rinkos apibrėžimą – išsami tarpuskaitos ir atsiskaitymo procesų analizė. Sprendime analizuojama atitinkama rinka atskiriant pirmines ir antrines tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, kaip ir kitus šio sektoriaus specifinius klausimus, pvz., vidinių sandorių sudarymas.

Pažeidimas nutrauktas

| 33. | Pažeidimo nutraukimo faktas nėra priežastis neskirti baudų, tačiau, tai turėtų būti svarstoma kartu su kitais veiksniais, pvz., nagrinėjamo klausimo naujumas. |
| --- | --- |

33.

Pažeidimo nutraukimo faktas nėra priežastis neskirti baudų, tačiau, tai turėtų būti svarstoma kartu su kitais veiksniais, pvz., nagrinėjamo klausimo naujumas.

Tarpvalstybinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugos Europos Sąjungoje yra kryžkelėje

| 34. | Tarpuskaita ir atsiskaitymas Europos Sąjungoje – tai besivystantis sektorius, ypač tarpvalstybinių sandorių srityje, kuri nagrinėjama šioje byloje. Šiuo metu įvairios institucijos svarsto klausimus, susijusius su paslaugos teikėjais, vidinių sandorių apimtimi, centrinių vertybinių popierių depozitoriumų ir tarptautinių vertybinių popierių depozitoriumų vaidmenimis ir jų santykiu su dideliais depozitarijais. Šie klausimai nėra tapatūs šiame sprendime nagrinėjamam klausimui, tačiau jie yra susiję. |
| --- | --- |

34.

Tarpuskaita ir atsiskaitymas Europos Sąjungoje – tai besivystantis sektorius, ypač tarpvalstybinių sandorių srityje, kuri nagrinėjama šioje byloje. Šiuo metu įvairios institucijos svarsto klausimus, susijusius su paslaugos teikėjais, vidinių sandorių apimtimi, centrinių vertybinių popierių depozitoriumų ir tarptautinių vertybinių popierių depozitoriumų vaidmenimis ir jų santykiu su dideliais depozitarijais. Šie klausimai nėra tapatūs šiame sprendime nagrinėjamam klausimui, tačiau jie yra susiję.

| 35. | Atsižvelgiant į šias aplinkybes, sprendimas neskirti baudų yra tinkamas. Netgi tuo atveju, kai baudų neskirta, Komisija turi priimti sprendimą, kuriuo išaiškintų teisinę padėtį, ypač Clearstream ir kitų įmonių. |
| --- | --- |

35.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, sprendimas neskirti baudų yra tinkamas. Netgi tuo atveju, kai baudų neskirta, Komisija turi priimti sprendimą, kuriuo išaiškintų teisinę padėtį, ypač Clearstream ir kitų įmonių.

3.   IŠVADA

| 36. | Sprendime nustatyta, kad Clearstream pažeidė Sutarties 82 straipsnį atsisakydama EB teikti pirmines tapuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, susijusias su registruotosiomis akcijomis, sprendimo nepateisindama ir vilkindama – diskriminuodama EB šių paslaugų teikimo srityje. Be to, sprendime nustatyta, kad Clearstream taikė diskriminacinius įkainius. |
| --- | --- |

36.

Sprendime nustatyta, kad Clearstream pažeidė Sutarties 82 straipsnį atsisakydama EB teikti pirmines tapuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas, susijusias su registruotosiomis akcijomis, sprendimo nepateisindama ir vilkindama – diskriminuodama EB šių paslaugų teikimo srityje. Be to, sprendime nustatyta, kad Clearstream taikė diskriminacinius įkainius.

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(2)  CVPD yra subjektas, kuris laiko ir administruoja vertybinius popierius bei užtikrina, kad vertybinių popierių sandoriai būtų vykdomi juos registruojant apskaitos registre. CVPD teikia tvarkymo paslaugas savo buveinės šalyje prekiaujant tais vertybiniais popieriais, kurie buvo jame deponuoti (jie buvo atiduoti galutiniam laikymui), – šį vaidmenį atliekantis CVPD vadinamas „emisiją vykdančiu CVPD“, ir jis nėra tarpininkas. CVPD taip pat gali pasiūlyti tvarkymo paslaugas, kaip tarpuskaitos ir atsiskaitymų tarpininkas, jei pirminis vertybinių popierių deponavimas yra kitoje šalyje.

(3)  TVPD – tai organizacija, kurios pagrindinė veikla yra vertybinių popierių tarpuskaita ir atsiskaitymai (paprastai euroobligacijos) tarptautinėje (ne vidaus) aplinkoje. Šiuo metu Europos Sąjungoje yra du TVPD: Belgijoje įsikūręs Euroclear Bank ir Clearstream Banking Luxembourg (CBL) (pastaroji yra dukterinė Clearstream International SA bendrovė ir priklauso tai pačiai grupei, kaip ir Clearstream Banking AG). TVPD taip pat gali teikti kitas paslaugas, pvz., tarpininkavimo paslaugas, susijusias su paprastomis akcijomis.

(4)  Žr. 13 dalį, kurioje apibrėžiama pirminė tarpuskaita ir atsiskaitymas.

(5)  Skirtingai nei individualaus laikymo atveju, saugant pakeičiamus vertybinius popierius bendrai – tai šiuo metu yra pagrindinė depozito forma Vokietijoje – galima vykdyti tarpuskaitą ir atsiskaitymą registruojant sandorius apskaitos registruose.

(6)  Nors iš pirmo žvilgsnio EB pozicija gali stebinti, tačiau ją galima paaiškinti – EB valdo centrinius vertybinių popierių depozitoriumus keliose valstybėse narėse (Jungtinėje Karalystėje, Prancūzijoje, Nyderlanduose, Belgijoje). Todėl EB nesuinteresuotas sukurti precedentą, dėl kurio būtų galima apibrėžti atitinkamą rinką, nes įrodymų dėl dominuojančios padėties tokioje rinkoje galbūt galima būtų rasti būsimose bylose.

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 17.7.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 165/12

---

VALSTYBĖS PAGALBA – VENGRIJA

Valstybės pagalba C 14/09 (ex NN 17/09) – Tariama pagalba „Péti Nitrogénművek“

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 165/06

2009 m. balandžio 29 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Vengrijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl minėtos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemonę, dėl kurios Komisija pradeda procedūrą, adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksas +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksas +32 22961242

Šios pastabos bus perduotos Vengrijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

I.   PROCEDŪRA

| 1. | 2008 m. gruodžio mėn., Vengrijos spaudoje pasirodžius keletui straipsnių apie Vengrijos vyriausybės įsipareigojimą suteikti valstybės garantijas „Péti Nitrogénművek Zrt“, Komisijos tarnybos įregistravo bylą ex officio. 2008 m. gruodžio 19 d. Vengrijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas raštas, kuriame joms primenama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nurodyta pareiga nesiimti veiksmų ir prašoma pateikti informacijos apie priemones. 2009 m. sausio 21 d. Vengrijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą. Terminas buvo pratęstas iki 2009 m. vasario 12 d. Vengrija atsakė 2009 m. vasario 17 d. |
| --- | --- |

1.

2008 m. gruodžio mėn., Vengrijos spaudoje pasirodžius keletui straipsnių apie Vengrijos vyriausybės įsipareigojimą suteikti valstybės garantijas „Péti Nitrogénművek Zrt“, Komisijos tarnybos įregistravo bylą ex officio. 2008 m. gruodžio 19 d. Vengrijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas raštas, kuriame joms primenama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalyje nurodyta pareiga nesiimti veiksmų ir prašoma pateikti informacijos apie priemones. 2009 m. sausio 21 d. Vengrijos valdžios institucijos paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą. Terminas buvo pratęstas iki 2009 m. vasario 12 d. Vengrija atsakė 2009 m. vasario 17 d.

II.   APIBŪDINIMAS

| 2. | „Péti Nitrogénművek“, kuriai skirta tariama valstybės pagalbos priemonė, yra vienintelė dirbtinio mėšlo gamintoja Vengrijoje. Remiantis žiniasklaidos pranešimais, 2008 m. spalio mėn. ji sustabdė gamybą. Teikiamas garantijas sudaro 52 mln. EUR investicinė paskola ir nauja 10 mlrd. HUF skola, kurias (100 %) suteikė valstybinis Vengrijos vystymo bankas (angl. Hungarian Development Bank) (toliau – MFB). |
| --- | --- |

2.

„Péti Nitrogénművek“, kuriai skirta tariama valstybės pagalbos priemonė, yra vienintelė dirbtinio mėšlo gamintoja Vengrijoje. Remiantis žiniasklaidos pranešimais, 2008 m. spalio mėn. ji sustabdė gamybą. Teikiamas garantijas sudaro 52 mln. EUR investicinė paskola ir nauja 10 mlrd. HUF skola, kurias (100 %) suteikė valstybinis Vengrijos vystymo bankas (angl. Hungarian Development Bank) (toliau – MFB).

III.   VERTINIMAS

| 3. | Vengrijos valdžios institucijos mano, kad nei MFB paskolose, nei valstybės garantijoje nėra valstybės pagalbos elementų. Taip pat, jų nuomone, „Nitrogénművek“ negali būti apibūdinta kaip įmonė, patirianti sunkumus. |
| --- | --- |

3.

Vengrijos valdžios institucijos mano, kad nei MFB paskolose, nei valstybės garantijoje nėra valstybės pagalbos elementų. Taip pat, jų nuomone, „Nitrogénművek“ negali būti apibūdinta kaip įmonė, patirianti sunkumus.

| 4. | Komisija iš esmės nesutinka su Vengrijos pozicija, kad įmonė nepatiria sunkumų. Įmonė, kuri laikinai nutraukė gamybą dėl finansinių problemų arba nepalankių rinkos sąlygų ir negali vėl pradėti veiklos be viešosios paramos, negali būti laikoma normaliai veiksnia ir gyvybinga įmone ir turi būti vertinama kaip sunkumus patirianti įmonė. Taip pat nelabai tikėtina, kad panašiomis sąlygomis rinkos dalyvis būtų skyręs lėšų finansiškai silpnai įmonei. |
| --- | --- |

4.

Komisija iš esmės nesutinka su Vengrijos pozicija, kad įmonė nepatiria sunkumų. Įmonė, kuri laikinai nutraukė gamybą dėl finansinių problemų arba nepalankių rinkos sąlygų ir negali vėl pradėti veiklos be viešosios paramos, negali būti laikoma normaliai veiksnia ir gyvybinga įmone ir turi būti vertinama kaip sunkumus patirianti įmonė. Taip pat nelabai tikėtina, kad panašiomis sąlygomis rinkos dalyvis būtų skyręs lėšų finansiškai silpnai įmonei.

| 5. | Atlikusi pirminį vertinimą Komisija mano, kad abejonių keliančios priemonės, suteiktos „Nitrogénművek“, yra valstybės pagalba. Be to, atrodo, kad nėra jokio pagrindo, kuriuo remiantis priemones būtų galima suderinti su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

5.

Atlikusi pirminį vertinimą Komisija mano, kad abejonių keliančios priemonės, suteiktos „Nitrogénművek“, yra valstybės pagalba. Be to, atrodo, kad nėra jokio pagrindo, kuriuo remiantis priemones būtų galima suderinti su bendrąja rinka.

IV.   IŠVADA

| 6. | Remdamasi išdėstytais faktais, Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl aprašytųjų priemonių, kaip numatyta EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

6.

Remdamasi išdėstytais faktais, Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl aprašytųjų priemonių, kaip numatyta EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

RAŠTO TEKSTAS

„A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsabe észrevételeit.“ |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsabe észrevételeit.“

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---