# Den Europæiske Unions C 293/18.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 293 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang18. august 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 293

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang18. august 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023 |
| 2023/C 293/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: På vej mod et europæisk fødevarepolitisk råd som en ny forvaltningsmodel i den fremtidige EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer (initiativudtalelse) | 1 |
| 2023/C 293/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energikrisens indvirkning på den europæiske økonomi (initiativudtalelse) | 8 |
| 2023/C 293/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om andet sæt af nye egne indtægter (sonderende udtalelse) | 13 |
| 2023/C 293/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: EU's politik for cyberforsvar (initiativudtalelse) | 21 |
| 2023/C 293/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønne kollektive forhandlinger: bedste praksis og fremtidsperspektiver (sonderende udtalelse) | 27 |
| 2023/C 293/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om foranstaltninger til bekæmpelse af stigmatisering af hiv-smittede (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) | 34 |
| 2023/C 293/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overvågning af EU's ekstraordinære foranstaltninger og energimodstandsdygtighed (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) | 42 |
| 2023/C 293/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet (initiativudtalelse) | 48 |
| 2023/C 293/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en protokol om sociale fremskridt (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) | 58 |
| 2023/C 293/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om samarbejde på ungdomsområdet (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) | 68 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023

2023/C 293/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: På vej mod et europæisk fødevarepolitisk råd som en ny forvaltningsmodel i den fremtidige EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer (initiativudtalelse)

1

2023/C 293/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energikrisens indvirkning på den europæiske økonomi (initiativudtalelse)

8

2023/C 293/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om andet sæt af nye egne indtægter (sonderende udtalelse)

13

2023/C 293/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: EU's politik for cyberforsvar (initiativudtalelse)

21

2023/C 293/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønne kollektive forhandlinger: bedste praksis og fremtidsperspektiver (sonderende udtalelse)

27

2023/C 293/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om foranstaltninger til bekæmpelse af stigmatisering af hiv-smittede (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

34

2023/C 293/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overvågning af EU's ekstraordinære foranstaltninger og energimodstandsdygtighed (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

42

2023/C 293/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet (initiativudtalelse)

48

2023/C 293/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en protokol om sociale fremskridt (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

58

2023/C 293/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om samarbejde på ungdomsområdet (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

68

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023 |
| 2023/C 293/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om fælles regler til fremme af afhjælpning af varer og om ændring af forordning (EU) 2017/2394, direktiv (EU) 2019/771 og (EU) 2020/1828 (COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD)) | 77 |
| 2023/C 293/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret (COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD)) | 82 |
| 2023/C 293/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om underbygning og kommunikation af udtrykkelige miljøanprisninger (direktivet om grønne anprisninger) (COM(2023) 166 final — 2023/0085(COD)) | 86 |
| 2023/C 293/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (COM(2022) 705 final) | 91 |
| 2023/C 293/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Udnyttelse af talent i Europas regioner (COM(2023) 32 final) | 100 |
| 2023/C 293/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/1009 for så vidt angår digital mærkning af EU-gødningsprodukter (COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD)) | 108 |
| 2023/C 293/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/943 og (EU) 2019/942 samt direktiv (EU) 2018/2001 og (EU) 2019/944 med henblik på at forbedre udformningen af Unionens elektricitetsmarked (COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD)) | 112 |
| 2023/C 293/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den Europæiske Brintbank (COM(2023) 156 final) | 127 |
| 2023/C 293/19 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kørekort, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2561 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF og Kommissionens forordning (EU) nr. 383/2012 (COM(2023) 127 final — 2023/0053 (COD)) og om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om den EU-dækkende virkning af visse frakendelser af førerretten (COM(2023) 128 final — 2023/0055 (COD)) | 133 |
| 2023/C 293/20 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1227/2011 og (EU) 2019/942 med henblik på at forbedre Unionens beskyttelse mod markedsmanipulation på engrosenergimarkedet (COM(2023) 147 final) | 138 |
| 2023/C 293/21 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af mobile ikkevejgående maskiner, der kører på offentlig vej, og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD)) | 142 |
| 2023/C 293/22 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til produktion af ammunition (COM(2023) 237final — 2023/0140 (COD)) | 143 |
| 2023/C 293/23 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD)) | 144 |

III   Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023

2023/C 293/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om fælles regler til fremme af afhjælpning af varer og om ændring af forordning (EU) 2017/2394, direktiv (EU) 2019/771 og (EU) 2020/1828 (COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD))

77

2023/C 293/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret (COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD))

82

2023/C 293/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om underbygning og kommunikation af udtrykkelige miljøanprisninger (direktivet om grønne anprisninger) (COM(2023) 166 final — 2023/0085(COD))

86

2023/C 293/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (COM(2022) 705 final)

91

2023/C 293/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Udnyttelse af talent i Europas regioner (COM(2023) 32 final)

100

2023/C 293/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/1009 for så vidt angår digital mærkning af EU-gødningsprodukter (COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD))

108

2023/C 293/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/943 og (EU) 2019/942 samt direktiv (EU) 2018/2001 og (EU) 2019/944 med henblik på at forbedre udformningen af Unionens elektricitetsmarked (COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD))

112

2023/C 293/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den Europæiske Brintbank (COM(2023) 156 final)

127

2023/C 293/19

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kørekort, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2561 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF og Kommissionens forordning (EU) nr. 383/2012 (COM(2023) 127 final — 2023/0053 (COD)) og om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om den EU-dækkende virkning af visse frakendelser af førerretten (COM(2023) 128 final — 2023/0055 (COD))

133

2023/C 293/20

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1227/2011 og (EU) 2019/942 med henblik på at forbedre Unionens beskyttelse mod markedsmanipulation på engrosenergimarkedet (COM(2023) 147 final)

138

2023/C 293/21

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af mobile ikkevejgående maskiner, der kører på offentlig vej, og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD))

142

2023/C 293/22

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til produktion af ammunition (COM(2023) 237final — 2023/0140 (COD))

143

2023/C 293/23

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD))

144

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: »På vej mod et europæisk fødevarepolitisk råd som en ny forvaltningsmodel i den fremtidige EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer«

(initiativudtalelse)

(2023/C 293/01)

| Ordfører: | Piroska KÁLLAY |
| --- | --- |

Ordfører:

Piroska KÁLLAY

Piroska KÁLLAY

| Plenarforsamlingens beslutning | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 52, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 179/1/2 |

Plenarforsamlingens beslutning

25.1.2023

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 52, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

1.6.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

179/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EU's fødevaresystem står ved en skillevej og står over for en såkaldt polykrise, der omfatter forskellige indbyrdes forbundne udfordringer på områder som miljø, klima, sundhed samt social-, arbejdsmarkeds- og samfundspolitik. I betragtning af den hastende karakter af krisen i fødevaresystemet og behovet for hurtige adfærdsændringer mener Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU), at dets opfordring til at oprette et »europæisk fødevarepolitisk råd« er mere relevant end nogensinde før. |
| --- | --- |

1.1.

EU's fødevaresystem står ved en skillevej og står over for en såkaldt polykrise, der omfatter forskellige indbyrdes forbundne udfordringer på områder som miljø, klima, sundhed samt social-, arbejdsmarkeds- og samfundspolitik. I betragtning af den hastende karakter af krisen i fødevaresystemet og behovet for hurtige adfærdsændringer mener Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU), at dets opfordring til at oprette et »europæisk fødevarepolitisk råd« er mere relevant end nogensinde før.

| 1.2. | EØSU mener, at et europæisk fødevarepolitisk råd vil bidrage til at opnå en mere integreret og deltagelsesbaseret tilgang til udformningen af fødevarepolitikker, fremskynde tilpasningen af politikker på EU-plan og på nationalt og lokalt plan og, vigtigst af alt, øge kvaliteten og legitimiteten af EU's fødevarepolitik. Det vil også kunne bidrage til at fremme en mere bæredygtig og afbalanceret udvikling af landdistrikter/byområder. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at et europæisk fødevarepolitisk råd vil bidrage til at opnå en mere integreret og deltagelsesbaseret tilgang til udformningen af fødevarepolitikker, fremskynde tilpasningen af politikker på EU-plan og på nationalt og lokalt plan og, vigtigst af alt, øge kvaliteten og legitimiteten af EU's fødevarepolitik. Det vil også kunne bidrage til at fremme en mere bæredygtig og afbalanceret udvikling af landdistrikter/byområder.

| 1.3. | EØSU glæder sig over meddelelsen om en EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer, som vil danne grundlag for de systemiske ændringer, der bør foretages af alle aktører i værdikæden. Udvalget fremhæver, at rammen hurtigst muligt bør foreslås af den nuværende Kommission for at tackle udfordringerne i forbindelse med fødevaresystemerne rettidigt — enhver forsinkelse ville bringe jord til bord-strategiens succes i fare. Udvalget opfordrer Kommissionen til at forpligte sig til en struktureret inddragelse af interessenter og civilsamfundet i den nye forvaltning af denne ramme for bæredygtige fødevaresystemer og påpeger, at idéen om et europæisk fødevarepolitisk råd vil passe godt ind i den. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU glæder sig over meddelelsen om en EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer, som vil danne grundlag for de systemiske ændringer, der bør foretages af alle aktører i værdikæden. Udvalget fremhæver, at rammen hurtigst muligt bør foreslås af den nuværende Kommission for at tackle udfordringerne i forbindelse med fødevaresystemerne rettidigt — enhver forsinkelse ville bringe jord til bord-strategiens succes i fare. Udvalget opfordrer Kommissionen til at forpligte sig til en struktureret inddragelse af interessenter og civilsamfundet i den nye forvaltning af denne ramme for bæredygtige fødevaresystemer og påpeger, at idéen om et europæisk fødevarepolitisk råd vil passe godt ind i den.

| 1.4. | EØSU bemærker, at der findes fødevarerelaterede platforme på lokalt, regionalt og nationalt plan, men mener, at disse eksisterende fora ikke er tilstrækkelige til effektivt at opnå et bæredygtigt og retfærdigt beredskab for fødevaresikkerhed og -modstandsdygtighed på EU-plan. EØSU mener derfor, at fødevaredemokratiet skal styrkes og integreres i den fødevarepolitiske proces. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU bemærker, at der findes fødevarerelaterede platforme på lokalt, regionalt og nationalt plan, men mener, at disse eksisterende fora ikke er tilstrækkelige til effektivt at opnå et bæredygtigt og retfærdigt beredskab for fødevaresikkerhed og -modstandsdygtighed på EU-plan. EØSU mener derfor, at fødevaredemokratiet skal styrkes og integreres i den fødevarepolitiske proces.

| 1.5. | EØSU betragter det europæiske fødevarepolitiske råd som en videnskabeligt baseret platform med flere interessenter og på flere niveauer og som en institutionel, uafhængig struktur, der kan bestå af:






  — | akademiske eksperter og videnskabsfolk |
| --- | --- | --- |

1.5.

EØSU betragter det europæiske fødevarepolitiske råd som en videnskabeligt baseret platform med flere interessenter og på flere niveauer og som en institutionel, uafhængig struktur, der kan bestå af:

—

akademiske eksperter og videnskabsfolk

| — | aktører i fødevareforsyningskæden (landbrugere, fødevarevirksomheder og forarbejdningsvirksomheder, detailhandlere, fagforeninger osv.), aktører i uddannelsessystemet og civilsamfundsorganisationer (netværk til bekæmpelse af fattigdom, fødevarebanker, sociale platforme, NGO'er inden for miljø og udvikling), ungdomsrepræsentanter. Udvalget anbefaler ligeledes kraftigt, at arbejdsmarkedets parter deltager i det europæiske fødevarepolitiske råd for at afspejle de nødvendige ændringer på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

aktører i fødevareforsyningskæden (landbrugere, fødevarevirksomheder og forarbejdningsvirksomheder, detailhandlere, fagforeninger osv.), aktører i uddannelsessystemet og civilsamfundsorganisationer (netværk til bekæmpelse af fattigdom, fødevarebanker, sociale platforme, NGO'er inden for miljø og udvikling), ungdomsrepræsentanter. Udvalget anbefaler ligeledes kraftigt, at arbejdsmarkedets parter deltager i det europæiske fødevarepolitiske råd for at afspejle de nødvendige ændringer på arbejdsmarkedet

| — | institutionelle repræsentanter (Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, EØSU, Regionsudvalget (RU)). |
| --- | --- |

—

institutionelle repræsentanter (Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, EØSU, Regionsudvalget (RU)).

Efter den indledende fase bør et europæisk fødevarepolitisk råd også omfatte repræsentanter fra lokale, regionale og nationale niveauer og fødevarepolitiske råd for at sikre organiseret konnektivitet mellem relevante niveauer og retten til lige deltagelse af medlemsstaternes repræsentanter på EU-plan. I øjeblikket er de nationale fødevarepolitiske råd ikke tilstrækkeligt udbredte til at sikre, at alle lande er ligeligt repræsenteret.

| 1.6. | Det europæiske fødevarepolitiske råd skal være en pålidelig og gennemsigtig struktur og bidrage til de fødevarespørgsmål, der er udpeget som udfordringer i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Det fødevarepolitiske råd bør navnlig: |
| --- | --- |

1.6.

Det europæiske fødevarepolitiske råd skal være en pålidelig og gennemsigtig struktur og bidrage til de fødevarespørgsmål, der er udpeget som udfordringer i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Det fødevarepolitiske råd bør navnlig:

| 1.6.1. | være et institutionelt organ, som EU-institutionerne er engagerede i og står til ansvar over for |
| --- | --- |

1.6.1.

være et institutionelt organ, som EU-institutionerne er engagerede i og står til ansvar over for

| 1.6.2. | være en konstant kilde til solid rådgivning og evidensbaserede politiske valgmuligheder og anbefalinger om retningen for EU's fødevaresystem, som EU-institutionerne bør være forpligtet til at give feedback til og begrundede svar på |
| --- | --- |

1.6.2.

være en konstant kilde til solid rådgivning og evidensbaserede politiske valgmuligheder og anbefalinger om retningen for EU's fødevaresystem, som EU-institutionerne bør være forpligtet til at give feedback til og begrundede svar på

| 1.6.3. | forbedre sammenhængen mellem politikområder (f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, retten til fødevarer, lovgivning vedrørende sund kost, offentlige indkøb, uddannelsespolitikker osv.) og fremme social innovation med henblik på velfærd for alle aktører i fødevarekæden og under hensyntagen til behovet for generationsskifte blandt landbrugerne. EØSU mener navnlig, at det er vigtigt at fastlægge, hvilke fødevarerelaterede emner, der bør prioriteres i uddannelsessystemet, under inddragelse af både landbrugsfødevaresektoren og de relevante uddannelsesmyndigheder |
| --- | --- |

1.6.3.

forbedre sammenhængen mellem politikområder (f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, retten til fødevarer, lovgivning vedrørende sund kost, offentlige indkøb, uddannelsespolitikker osv.) og fremme social innovation med henblik på velfærd for alle aktører i fødevarekæden og under hensyntagen til behovet for generationsskifte blandt landbrugerne. EØSU mener navnlig, at det er vigtigt at fastlægge, hvilke fødevarerelaterede emner, der bør prioriteres i uddannelsessystemet, under inddragelse af både landbrugsfødevaresektoren og de relevante uddannelsesmyndigheder

| 1.6.4. | efterfølgende etablere et netværk af fødevarepolitiske råd på EU-plan og skabe en platform for udveksling af bedste praksis og viden, for at udgøre et vidensgrundlag for og påvirke EU's politik. |
| --- | --- |

1.6.4.

efterfølgende etablere et netværk af fødevarepolitiske råd på EU-plan og skabe en platform for udveksling af bedste praksis og viden, for at udgøre et vidensgrundlag for og påvirke EU's politik.

| 1.7. | EØSU er parat til at stå for de fysiske rammer for det europæiske fødevarepolitiske råd. Der findes allerede et vellykket eksempel herpå i form af den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi, som er et fælles initiativ fra EØSU og Kommissionen. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU er parat til at stå for de fysiske rammer for det europæiske fødevarepolitiske råd. Der findes allerede et vellykket eksempel herpå i form af den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi, som er et fælles initiativ fra EØSU og Kommissionen.

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | Vores fødevaresystemer står over for en polykrise, der består af forskellige indbyrdes forbundne udfordringer (1), herunder: miljø (blandt andet drivhusgasemissioner knyttet til, hvordan vi fremstiller, forarbejder og forbruger vores mad, tab af biodiversitet, udtømning af fiskebestande, tab af organisk stof i jorden og jorderosion) sundhed (en stigning i kostrelaterede sygdomme), afvikling af landbrugsbedrifter, manglende adgang til bæredygtige og sunde fødevarer samt ringe arbejdsvilkår. Samtidig lider fødevaresystemerne allerede under pres fra flere klimachok, skiftende vejrmønstre, økosystemers sammenbrud og forringelse af land, jord og vandveje. Sidst men ikke mindst er debatter om fødevaresystemer i stigende grad genstand for vildledende information og kommunikation. |
| --- | --- |

2.1.

Vores fødevaresystemer står over for en polykrise, der består af forskellige indbyrdes forbundne udfordringer (1

| 2.2. | Kommissionen er i færd med at udarbejde en ny EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer, som blev fastsat i jord til bord-strategien og forventes offentliggjort inden udgangen af 2023. Rammen vil danne grundlag for de systemiske ændringer, som alle aktører i fødevaresystemet, herunder politiske beslutningstagere, erhvervsdrivende og forbrugere, skal gennemføre for at fremskynde overgangen til et bæredygtigt fødevaresystem i EU. Rammen vil også danne grundlag for den fremtidige forvaltningsmodel for fødevaresystemer og bidrage til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, som kræver samarbejdsbaserede, omfattende løsninger, der involverer forskellige afdelinger, ministerier, sektorer og hele fødevareforsyningskæden. EØSU opfordrer til en hurtig vedtagelse af en EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer for at tackle fødevaresystemernes udfordringer rettidigt — enhver forsinkelse vil bringe jord til bord-strategiens succes i fare. Rammen bør omfatte tidsbestemte mål, indikatorer, der gør det muligt at måle fremskridt, og korrigerende mekanismer, der bør træffes, såfremt målene ikke nås. |
| --- | --- |

2.2.

Kommissionen er i færd med at udarbejde en ny EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer, som blev fastsat i jord til bord-strategien og forventes offentliggjort inden udgangen af 2023. Rammen vil danne grundlag for de systemiske ændringer, som alle aktører i fødevaresystemet, herunder politiske beslutningstagere, erhvervsdrivende og forbrugere, skal gennemføre for at fremskynde overgangen til et bæredygtigt fødevaresystem i EU. Rammen vil også danne grundlag for den fremtidige forvaltningsmodel for fødevaresystemer og bidrage til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling, som kræver samarbejdsbaserede, omfattende løsninger, der involverer forskellige afdelinger, ministerier, sektorer og hele fødevareforsyningskæden. EØSU opfordrer til en hurtig vedtagelse af en EU-ramme for bæredygtige fødevaresystemer for at tackle fødevaresystemernes udfordringer rettidigt — enhver forsinkelse vil bringe jord til bord-strategiens succes i fare. Rammen bør omfatte tidsbestemte mål, indikatorer, der gør det muligt at måle fremskridt, og korrigerende mekanismer, der bør træffes, såfremt målene ikke nås.

| 2.3. | For at fremme en omstilling af fødevaresystemet i retning af mere bæredygtige resultater har tidligere EØSU-udtalelser (2) samt andre eksperter og civilsamfundsorganisationer i stigende grad peget på behovet for at styrke fødevaredemokratiet. I betragtning af den hastende karakter af krisen i fødevaresystemet (3), som uden tvivl også skyldes krigen i Ukraine, og behovet for hurtige adfærdsændringer bør der snarest skrides til handling for at fremme mere effektive og legitime forvaltningsordninger. Det er opfattelsen, at demokratiske innovationer såsom fødevarepolitiske råd vil fremme kvaliteten og legitimiteten af fødevarepolitikken ved at øge den brede offentligheds og fødevaresystemets deltagelse (4). |
| --- | --- |

2.3.

For at fremme en omstilling af fødevaresystemet i retning af mere bæredygtige resultater har tidligere EØSU-udtalelser (2

3

4

| 2.4. | Fødevarepolitiske råd defineres som lokalsamfundsbaserede koalitioner af forskellige interessenter, der samarbejder om at behandle fødevarerelaterede spørgsmål i en bestemt geografisk region (5). Der er sat spørgsmålstegn ved nøjagtigheden af kvalifikatoren »politisk«, da nogle af disse råd, fødevarekoalitioner eller udvalg ikke ønsker at blive opfattet som politiske, mens andre fokuserer på både programmer og politik. Disse organisationer, der tilstræber inklusion og demokratiske principper, inddrager interessenter fra hele fødevaresystemet og samler enkeltpersoner, lokale myndigheder, nonprofitorganisationer og repræsentanter for forskellige økonomiske sektorer — landbrug, sundhedspleje og uddannelse — for at samarbejde om fødevarepolitiske initiativer, der fremmer adgangen til sunde, økonomisk overkommelige og bæredygtige fødevarer for alle medlemmer af det samfund, hvor de er etableret. |
| --- | --- |

2.4.

Fødevarepolitiske råd defineres som lokalsamfundsbaserede koalitioner af forskellige interessenter, der samarbejder om at behandle fødevarerelaterede spørgsmål i en bestemt geografisk region (5

| 2.5. | De første fødevarepolitiske råd dukkede op i USA i 1980'erne (6), og der er kommet flere og flere til siden, og de er blevet mere forskelligartede. Selv om Europa er kommet sent med i forbindelse med fødevarepolitiske råd, er der i løbet af det seneste årti dukket et stigende antal fødevarepolitiske råd op i hele Europa (7). Ifølge den akademiske litteratur tog oprettelsen af fødevarepolitiske råd i Europa for alvor fart med ratificeringen i 2015 af Milan Urban Food Policy Pact (MUFPP), som er en international aftale om fødevarepolitikker i byerne, der blev undertegnet af mere end 260 byer verden over, og som har støttet oprettelsen af fødevarepolitiske råd i flere europæiske byer/regioner. Der er også kommet fødevarepolitiske råd til i landdistrikter og forstæder, uden at de er direkte knyttet til en by (8). |
| --- | --- |

2.5.

De første fødevarepolitiske råd dukkede op i USA i 1980'erne (6

7

8

| 2.6. | Fødevarepolitiske råd fungerer normalt på regionalt og/eller lokalt plan, selv om der også findes fødevarepolitiske råd på delstats-/provinsplan og på nationalt plan. De anvendes ofte til at genskabe forbindelsen mellem byer og fødevareproduktion i de omkringliggende regioner og sikre en effektiv forvaltning af lokale og regionale fødevarepolitikker, men de kan også være relevante for samfund uden for byerne. De kan betragtes som netværk, der forbinder målet om bæredygtighed med målene om demokrati og god forvaltning ved at iværksætte deltagelses-, samarbejds- og høringsprocesser blandt landbrugere, iværksættere på fødevareområdet, forbrugere og andre. Blandt de vigtigste eksempler i Den Europæiske Union kan nævnes det catalanske fødevarepolitiske råd (9) (oprettet i 2017) med et forvaltningsorgan bestående af 33 medlemmer, herunder regionale og lokale myndigheder, nøglemedspillere i fødevarekæden, folk fra landdistrikter (men hensigten er at udvide med fem nye medlemmer, der blandt andet repræsenterer ministerierne for uddannelse, kultur og ligestilling og feminisme), og som samarbejder med 42 byer, og Network of Food Policy Councils (2016), der samler 30 lokale fødevarepolitiske råd baseret på bottom-up-tilgange (hovedsageligt fra Tyskland) og 40 stiftende initiativer. |
| --- | --- |

2.6.

Fødevarepolitiske råd fungerer normalt på regionalt og/eller lokalt plan, selv om der også findes fødevarepolitiske råd på delstats-/provinsplan og på nationalt plan. De anvendes ofte til at genskabe forbindelsen mellem byer og fødevareproduktion i de omkringliggende regioner og sikre en effektiv forvaltning af lokale og regionale fødevarepolitikker, men de kan også være relevante for samfund uden for byerne. De kan betragtes som netværk, der forbinder målet om bæredygtighed med målene om demokrati og god forvaltning ved at iværksætte deltagelses-, samarbejds- og høringsprocesser blandt landbrugere, iværksættere på fødevareområdet, forbrugere og andre. Blandt de vigtigste eksempler i Den Europæiske Union kan nævnes det catalanske fødevarepolitiske råd (9

| 2.7. | Der er mere begrænsede eksempler på nationale fødevarepolitiske råd i EU. I Frankrig er National Food Council (CNA (10)) et uafhængigt rådgivende organ for ministre, der høres om udviklingen inden for fødevarepolitik og afgiver udtalelser, som skal danne grundlag for både offentlige beslutninger og informere de forskellige interessenter i fødevarekæden om emner som fødevarekvalitet, forbrugeroplysning, ernæring, sundhedssikkerhed, adgang til fødevarer og kriseforebyggelse. Terres en ville, det franske netværk for aktører inden for bylandbrugs- og fødevarepolitik (11), der blev oprettet i 2000, samler franske byer og landbrugskamre (12) med fælles mål med henblik på i fællesskab at udforme landbrugs- og fødevarepolitikker for storbyerne med lokale folkevalgte og fagfolk. Disse territoriale fødevareprojekter finansieres og drives af offentlige myndigheder, hvilket undertiden fører til spændinger med andre institutionelle niveauer. Erfaringerne afslører den manglende inddragelse af borgerne i udformningen af fødevarepolitikker (på lokalt og nationalt plan). I Portugal blev Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional (CONSANP) oprettet i 2018 (13). I Luxembourg blev oprettelsen af en multiinteressentorganisme ved navn National Food Policy Council planlagt i Luxembourgs koalitionsaftale for 2018-2023 (14), men den er endnu ikke blevet officielt nedsat. I Nederlandene er der planer om et borgertopmøde om landbrugets fremtid, men har indtil videre ikke modtaget nogen støtte/finansiering fra politiske beslutningstagere (15). |
| --- | --- |

2.7.

Der er mere begrænsede eksempler på nationale fødevarepolitiske råd i EU. I Frankrig er National Food Council (CNA (10

11

12

13

14

15

| 2.8. | Nordic Food Policy Lab, der er oprettet af og for Nordisk Ministerråd (16), er også værd at nævne. Det har til formål at »bidrage til at løse de fødevareproblemer, der blev identificeret som udfordringer i FN's bæredygtighedsmål for 2030«. |
| --- | --- |

2.8.

Nordic Food Policy Lab, der er oprettet af og for Nordisk Ministerråd (16

| 2.9. | EØSU har i sine udtalelser (17) opfordret til, at der oprettes et »europæisk fødevarepolitisk råd«, som kunne bidrage til at opnå en mere integreret og deltagelsesbaseret tilgang til udformningen af fødevarepolitik, fremskynde tilpasningen af politikkerne på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan, skabe en platform, hvor interessenter kan lære af hinanden gennem udveksling af god praksis, og sikre, at der tages hensyn til alle de forskellige sektorers synspunkter. |
| --- | --- |

2.9.

EØSU har i sine udtalelser (17

| 2.10. | Denne initiativudtalelse har til formål at give konkrete idéer til forvaltning af fødevaresystemer og meningsfuld og struktureret inddragelse af civilsamfundet, herunder unge, i udviklingen, overvågningen og gennemførelsen af fødevarepolitikker. I udtalelsen ses der også på, hvordan man kan inddrage de myndigheder, der er ansvarlige for uddannelse, og civilsamfundsrepræsentanter for skoler og elevernes forældre med henblik på at fremme de kommende generationers tidlige uddannelse i bæredygtige og sunde fødevarer baseret på det seneste arbejde med ungdomsuddannelse (18) og EU's skoleordning (19). |
| --- | --- |

2.10.

Denne initiativudtalelse har til formål at give konkrete idéer til forvaltning af fødevaresystemer og meningsfuld og struktureret inddragelse af civilsamfundet, herunder unge, i udviklingen, overvågningen og gennemførelsen af fødevarepolitikker. I udtalelsen ses der også på, hvordan man kan inddrage de myndigheder, der er ansvarlige for uddannelse, og civilsamfundsrepræsentanter for skoler og elevernes forældre med henblik på at fremme de kommende generationers tidlige uddannelse i bæredygtige og sunde fødevarer baseret på det seneste arbejde med ungdomsuddannelse (18

19

3.   Erfaringer fra eksisterende fødevarepolitiske råd på lokalt og nationalt plan

Erfaringer fra eksisterende fødevarepolitiske råd på lokalt og nationalt plan

| 3.1. | De eksisterende fødevarepolitiske råd er et kludetæppe af organisationer med en række forskellige retlige og organisatoriske former og strukturer, missioner, mål og aktiviteter, der er skræddersyet til behovene og prioriteterne i det bysamfund, de betjener, lige fra nonprofitorganisationer og hybride former til (lokale) forvaltningsorganer. De har forskellige deltagelsesbaserede tilgange og metoder til udvikling og omstilling af fødevaresystemer i byerne. |
| --- | --- |

3.1.

De eksisterende fødevarepolitiske råd er et kludetæppe af organisationer med en række forskellige retlige og organisatoriske former og strukturer, missioner, mål og aktiviteter, der er skræddersyet til behovene og prioriteterne i det bysamfund, de betjener, lige fra nonprofitorganisationer og hybride former til (lokale) forvaltningsorganer. De har forskellige deltagelsesbaserede tilgange og metoder til udvikling og omstilling af fødevaresystemer i byerne.

| 3.2. | Ét fælles mål synes at være fremherskende i alle disse organisationer, nemlig behovet for at opbygge et bæredygtigt, sundere, gennemsigtigt og mere retfærdigt fødevaresystem for alle. Andre mål for regionale og lokale fødevarepolitiske råd omfatter opnåelse af fødevaresuverænitet, udvikling af kortere og lokale fødevareforsyningskæder, reduktion af madspild, etablering af fælleshaver, forbindelser mellem byer og landdistrikter, udvikling af lokale fødevaremarkeder, fremme af bylandbrug og udvikling af en dynamisk fødevarekultur. |
| --- | --- |

3.2.

Ét fælles mål synes at være fremherskende i alle disse organisationer, nemlig behovet for at opbygge et bæredygtigt, sundere, gennemsigtigt og mere retfærdigt fødevaresystem for alle. Andre mål for regionale og lokale fødevarepolitiske råd omfatter opnåelse af fødevaresuverænitet, udvikling af kortere og lokale fødevareforsyningskæder, reduktion af madspild, etablering af fælleshaver, forbindelser mellem byer og landdistrikter, udvikling af lokale fødevaremarkeder, fremme af bylandbrug og udvikling af en dynamisk fødevarekultur.

| 3.3. | For at nå disse mål deltager de nævnte organisationer i en lang række aktiviteter, der ikke altid omfatter politikudvikling, politisk rådgivning eller politikændringer. De fleste fødevarepolitiske råd udspringer af bottom-up-tilgange og støtter netværkssamarbejde, fortalervirksomhed, uddannelse, bevidstgørelse og projektudvikling. Andre er politisk motiverede, f.eks. i Frankrig. |
| --- | --- |

3.3.

For at nå disse mål deltager de nævnte organisationer i en lang række aktiviteter, der ikke altid omfatter politikudvikling, politisk rådgivning eller politikændringer. De fleste fødevarepolitiske råd udspringer af bottom-up-tilgange og støtter netværkssamarbejde, fortalervirksomhed, uddannelse, bevidstgørelse og projektudvikling. Andre er politisk motiverede, f.eks. i Frankrig.

| 3.4. | Lokalsamfundsbaserede fødevarepolitiske råd sigter mod at gøre »fødevaredemokrati« til et proceduremæssigt ledende princip. Organisatoriske strukturer for koordinering, rådgivning osv. gør det muligt for forskellige interessenter at deltage i lederskab, bistand, partnerskaber og andre selvstyrende roller. Alle, der har interesse i bæredygtige fødevaresystemer og er villige til at overholde de demokratiske principper, kan som regel opnå medlemskab af fødevarepolitiske råd. Ud over almindeligt medlemskab opbygger fødevarepolitiske råd ofte institutionelle partnerskaber med statslige organer, virksomheder og civilsamfundsorganisationer, der er aktive inden for omdannelse af de nuværende fødevaresystemer til bæredygtighed. Disse partnerskaber er også baseret på demokratisk praksis, herunder kollektiv kontrol og beslutningstagning. Sidst, men ikke mindst, samarbejder fødevarepolitiske råd med (de lokale) myndigheder som et vigtigt udtryk for demokratisk forvaltning. |
| --- | --- |

3.4.

Lokalsamfundsbaserede fødevarepolitiske råd sigter mod at gøre »fødevaredemokrati« til et proceduremæssigt ledende princip. Organisatoriske strukturer for koordinering, rådgivning osv. gør det muligt for forskellige interessenter at deltage i lederskab, bistand, partnerskaber og andre selvstyrende roller. Alle, der har interesse i bæredygtige fødevaresystemer og er villige til at overholde de demokratiske principper, kan som regel opnå medlemskab af fødevarepolitiske råd. Ud over almindeligt medlemskab opbygger fødevarepolitiske råd ofte institutionelle partnerskaber med statslige organer, virksomheder og civilsamfundsorganisationer, der er aktive inden for omdannelse af de nuværende fødevaresystemer til bæredygtighed. Disse partnerskaber er også baseret på demokratisk praksis, herunder kollektiv kontrol og beslutningstagning. Sidst, men ikke mindst, samarbejder fødevarepolitiske råd med (de lokale) myndigheder som et vigtigt udtryk for demokratisk forvaltning.

| 3.5. | Set ud fra de fødevarepolitiske råds synspunkt er bæredygtighed i fødevaresystemet det overordnede mål, idet der arbejdes på strategiske (generelle) mål såsom støtte til robuste fødevaresystemer, bedre adgang til og viden om sund og bæredygtig kost, bekæmpelse af madspild gennem cirkulær økonomi, støtte til økonomisk udvikling, fremme af lighed i fødevaresystemet, fremme af miljømæssig bæredygtighed og øget viden om og efterspørgsel efter sunde fødevarer. |
| --- | --- |

3.5.

Set ud fra de fødevarepolitiske råds synspunkt er bæredygtighed i fødevaresystemet det overordnede mål, idet der arbejdes på strategiske (generelle) mål såsom støtte til robuste fødevaresystemer, bedre adgang til og viden om sund og bæredygtig kost, bekæmpelse af madspild gennem cirkulær økonomi, støtte til økonomisk udvikling, fremme af lighed i fødevaresystemet, fremme af miljømæssig bæredygtighed og øget viden om og efterspørgsel efter sunde fødevarer.

| 3.6. | To typer af retlige former er dominerende i de europæiske fødevarepolitiske råd: foreninger og nonprofitorganisationer, bottom-up-strukturer oprettet af civilsamfundet og topstyrede strukturer oprettet af de lokale kommunale myndigheder. Ud over borgerne samler de fleste rammeprogrammer en bred vifte af medlemmer, herunder private virksomheder, offentlige forvaltninger og interessenter inden for fødevare-, sundheds- og uddannelsessektoren. De repræsenterer også bredt de sociale grupper i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

3.6.

To typer af retlige former er dominerende i de europæiske fødevarepolitiske råd: foreninger og nonprofitorganisationer, bottom-up-strukturer oprettet af civilsamfundet og topstyrede strukturer oprettet af de lokale kommunale myndigheder. Ud over borgerne samler de fleste rammeprogrammer en bred vifte af medlemmer, herunder private virksomheder, offentlige forvaltninger og interessenter inden for fødevare-, sundheds- og uddannelsessektoren. De repræsenterer også bredt de sociale grupper i lokalsamfundet.

| 3.7. | Finansieringen af fødevarepolitiske råd varierer i høj grad. Nogle fødevarepolitiske råd har lønnede medarbejdere og/eller (store) finansierede programmer og projekter, mens andre er helt afhængige af bidrag og frivillige. Finansieringskilderne varierer fra årlig offentlig støtte til medlemsgebyrer, forskning eller andre tilskud, støtte fra private fonde og donationer. Fundraising, medlemmernes bidrag, donationer og offentlige subsidier/tilskud er de vigtigste finansieringskilder for fødevarepolitiske råd, der er etableret som nonprofitorganisationer eller -sammenslutninger, mens fødevarepolitiske råd, der er oprettet af kommunale myndigheder, hovedsageligt er afhængige af et årligt budget fra byrådet. |
| --- | --- |

3.7.

Finansieringen af fødevarepolitiske råd varierer i høj grad. Nogle fødevarepolitiske råd har lønnede medarbejdere og/eller (store) finansierede programmer og projekter, mens andre er helt afhængige af bidrag og frivillige. Finansieringskilderne varierer fra årlig offentlig støtte til medlemsgebyrer, forskning eller andre tilskud, støtte fra private fonde og donationer. Fundraising, medlemmernes bidrag, donationer og offentlige subsidier/tilskud er de vigtigste finansieringskilder for fødevarepolitiske råd, der er etableret som nonprofitorganisationer eller -sammenslutninger, mens fødevarepolitiske råd, der er oprettet af kommunale myndigheder, hovedsageligt er afhængige af et årligt budget fra byrådet.

| 3.8. | Der er også potentielle faldgruber, idet forskning viser, at fødevarepolitiske råd også kan have ulemper og/eller ikke altid fungerer optimalt (20), f.eks. hvis de mest sårbare grupper er underrepræsenterede, eller hvis særinteresser har stor indflydelse. En anden vigtig udfordring er, at kvaliteten af drøftelserne er betinget af lige deltagelse, god procesfacilitering og fokus på viden/værdier snarere end interesser. EØSU understreger derfor behovet for reel inklusion og kvalitetsdrøftelser i de fødevarepolitiske råd, hvilket kræver, at man går videre end et åbent medlemskab for at sikre reel repræsentativitet, navnlig for traditionelt underrepræsenterede grupper i samfundet. |
| --- | --- |

3.8.

Der er også potentielle faldgruber, idet forskning viser, at fødevarepolitiske råd også kan have ulemper og/eller ikke altid fungerer optimalt (20

| 3.9. | EØSU mener endvidere, at de fødevarepolitiske råd bør samarbejde med de unge generationer, herunder gennem uddannelse. Uddannelse i bæredygtige fødevaresystemer bør prioriteres for de kommende generationer med fokus på viden om bæredygtige og sunde fødevarer, på produktionskæden fra start til slut for at identificere, hvem der producerer, og hvordan de producerer, og for at forklare distributionen i vores fødevaresystem, lige fra landbrugeren eller kvægavlerne og indtil det endelige produkt forbruges af borgerne. EØSU anbefaler derfor, at de kompetente uddannelsesmyndigheder inddrages i de fødevarepolitiske råd, som i samarbejde med landbrugsfødevaresektoren kan fastlægge, hvilke fødevarerelaterede emner, der bør prioriteres i uddannelsessystemet. Derudover bør undervisning af børn understøttes med livslang læring for forældre og medborgeruddannelse (21). |
| --- | --- |

3.9.

EØSU mener endvidere, at de fødevarepolitiske råd bør samarbejde med de unge generationer, herunder gennem uddannelse. Uddannelse i bæredygtige fødevaresystemer bør prioriteres for de kommende generationer med fokus på viden om bæredygtige og sunde fødevarer, på produktionskæden fra start til slut for at identificere, hvem der producerer, og hvordan de producerer, og for at forklare distributionen i vores fødevaresystem, lige fra landbrugeren eller kvægavlerne og indtil det endelige produkt forbruges af borgerne. EØSU anbefaler derfor, at de kompetente uddannelsesmyndigheder inddrages i de fødevarepolitiske råd, som i samarbejde med landbrugsfødevaresektoren kan fastlægge, hvilke fødevarerelaterede emner, der bør prioriteres i uddannelsessystemet. Derudover bør undervisning af børn understøttes med livslang læring for forældre og medborgeruddannelse (21

4.   Opfordring til at oprette et europæisk fødevarepolitisk råd

Opfordring til at oprette et europæisk fødevarepolitisk råd

| 4.1. | De fødevarepolitiske råd har en god bottom-up-tradition, men har ikke været i stand til at skabe fremskridt og modstandsdygtighed på europæisk plan. En forvaltningsreform af fødevaresystemerne er uundgåelig og skal gennemføres på en måde, der genopretter demokratiet og ansvarligheden i fødevaresystemerne. Den fremtidige ramme for bæredygtige fødevaresystemer kræver omhyggelig styring, der sikrer koordinerede ændringer på tværs af sektorer. Veto fra etablerede aktører med ringe interesse i forandring omgås mest effektivt ved at øge ansvarligheden og deltagelsen, og virkningerne af en virkelig omfattende fødevarepolitik kan regelmæssigt vurderes, revideres og forbedres. Derfor mener EØSU, at oprettelsen af et europæisk fødevarepolitisk råd vil være et afgørende skridt i retning af at opfylde en samlet vision for fødevarepolitikken (22). |
| --- | --- |

4.1.

De fødevarepolitiske råd har en god bottom-up-tradition, men har ikke været i stand til at skabe fremskridt og modstandsdygtighed på europæisk plan. En forvaltningsreform af fødevaresystemerne er uundgåelig og skal gennemføres på en måde, der genopretter demokratiet og ansvarligheden i fødevaresystemerne. Den fremtidige ramme for bæredygtige fødevaresystemer kræver omhyggelig styring, der sikrer koordinerede ændringer på tværs af sektorer. Veto fra etablerede aktører med ringe interesse i forandring omgås mest effektivt ved at øge ansvarligheden og deltagelsen, og virkningerne af en virkelig omfattende fødevarepolitik kan regelmæssigt vurderes, revideres og forbedres. Derfor mener EØSU, at oprettelsen af et europæisk fødevarepolitisk råd vil være et afgørende skridt i retning af at opfylde en samlet vision for fødevarepolitikken (22

| 4.2. | Et europæisk fødevarepolitisk råd bør: |
| --- | --- |

4.2.

Et europæisk fødevarepolitisk råd bør:

| 4.2.1. | være videnskabeligt funderet og sikre en videnskabelig rådgivningsmekanisme; være en pålidelig og troværdig kilde til forskning og videnskabelig rådgivning |
| --- | --- |

4.2.1.

være videnskabeligt funderet og sikre en videnskabelig rådgivningsmekanisme; være en pålidelig og troværdig kilde til forskning og videnskabelig rådgivning

| 4.2.2. | have følgende sammensætning:






  — | akademiske eksperter og videnskabsfolk (i det europæiske fødevarepolitiske råd eller som rådgivende udvalg) |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

have følgende sammensætning:

—

akademiske eksperter og videnskabsfolk (i det europæiske fødevarepolitiske råd eller som rådgivende udvalg)

| — | aktører i fødevareforsyningskæden (landbrugere, fødevarevirksomheder og forarbejdningsvirksomheder, detailhandlere, fagforeninger osv.), aktører i uddannelsessystemet og civilsamfundsorganisationer (netværk til bekæmpelse af fattigdom, fødevarebanker, sociale platforme, NGO'er inden for miljø og udvikling), ungdomsrepræsentanter, arbejdsmarkedsparter |
| --- | --- |

—

aktører i fødevareforsyningskæden (landbrugere, fødevarevirksomheder og forarbejdningsvirksomheder, detailhandlere, fagforeninger osv.), aktører i uddannelsessystemet og civilsamfundsorganisationer (netværk til bekæmpelse af fattigdom, fødevarebanker, sociale platforme, NGO'er inden for miljø og udvikling), ungdomsrepræsentanter, arbejdsmarkedsparter

| — | institutionelle repræsentanter (Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, EØSU, RU). |
| --- | --- |

—

institutionelle repræsentanter (Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, EØSU, RU).

| 4.2.3. | Efter den indledende fase bør det europæiske fødevarepolitiske råd også omfatte repræsentanter fra lokale, regionale og nationale niveauer og fødevarepolitiske råd med organiseret konnektivitet mellem relevante niveauer. I øjeblikket er de nationale fødevarepolitiske råd ikke tilstrækkeligt udbredte til at sikre, at alle lande er ligeligt repræsenteret. |
| --- | --- |

4.2.3.

Efter den indledende fase bør det europæiske fødevarepolitiske råd også omfatte repræsentanter fra lokale, regionale og nationale niveauer og fødevarepolitiske råd med organiseret konnektivitet mellem relevante niveauer. I øjeblikket er de nationale fødevarepolitiske råd ikke tilstrækkeligt udbredte til at sikre, at alle lande er ligeligt repræsenteret.

| 4.2.4. | Det bør være et institutionelt organ, som EU-institutionerne er engagerede i og står til ansvar over for: et uafhængigt, autoritativt organ for langsigtet planlægning, et organ uden for tjenestegrenene, der vækker tillid (flagskibsorgan), med det formål at bidrage til at imødegå fremtiden for fødevarer i retning af bæredygtige fødevaresystemer og fungere som løftestang. |
| --- | --- |

4.2.4.

Det bør være et institutionelt organ, som EU-institutionerne er engagerede i og står til ansvar over for: et uafhængigt, autoritativt organ for langsigtet planlægning, et organ uden for tjenestegrenene, der vækker tillid (flagskibsorgan), med det formål at bidrage til at imødegå fremtiden for fødevarer i retning af bæredygtige fødevaresystemer og fungere som løftestang.

| 4.2.5. | Det bør være en konstant kilde til solid rådgivning og evidensbaserede politiske valgmuligheder og anbefalinger om retningen for EU's fødevaresystem, som EU-institutionerne bør være forpligtet til at give feedback til og begrundede svar på Det bør undersøge mulighederne for at opfylde og overvåge eksisterende EU-forpligtelser, herunder ved at vurdere de nationale fødevarepolitiske planer, og omsætte disse til politiske begreber, der skaber sociale fremskridt gennem fødevarer. Endelig bør det indlede drøftelser om, hvordan de globale fødevaresystemer fungerer. |
| --- | --- |

4.2.5.

Det bør være en konstant kilde til solid rådgivning og evidensbaserede politiske valgmuligheder og anbefalinger om retningen for EU's fødevaresystem, som EU-institutionerne bør være forpligtet til at give feedback til og begrundede svar på Det bør undersøge mulighederne for at opfylde og overvåge eksisterende EU-forpligtelser, herunder ved at vurdere de nationale fødevarepolitiske planer, og omsætte disse til politiske begreber, der skaber sociale fremskridt gennem fødevarer. Endelig bør det indlede drøftelser om, hvordan de globale fødevaresystemer fungerer.

| 4.2.6. | Det bør forbedre sammenhængen mellem politikområder (f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, retten til fødevarer, lovgivning vedrørende sund kost, offentlige indkøb, uddannelsespolitikker osv.) og fremme social innovation med henblik på velfærd for alle aktører i fødevarekæden og under hensyntagen til behovet for generationsskifte blandt landbrugerne. |
| --- | --- |

4.2.6.

Det bør forbedre sammenhængen mellem politikområder (f.eks. den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, retten til fødevarer, lovgivning vedrørende sund kost, offentlige indkøb, uddannelsespolitikker osv.) og fremme social innovation med henblik på velfærd for alle aktører i fødevarekæden og under hensyntagen til behovet for generationsskifte blandt landbrugerne.

| 4.2.7. | For så vidt angår fødevarepolitiske råd, bør det støtte (finansielt og strukturelt) og fremme bottom-up-tilgange til bæredygtige lokale/regionale/nationale fødevaresystemer, bekæmpe kløften mellem landdistrikter og byer og polariseringen mellem producenter og forbrugere ved at støtte civil dialog (herunder repræsentanter for unge, sårbare og marginaliserede grupper i samfundet, aktører i landdistrikterne, arbejdsmarkedets parter), muliggøre en systematisk udvikling af fødevarepolitiske råd og fremme synergier mellem lokale myndigheder og civilsamfundet. |
| --- | --- |

4.2.7.

For så vidt angår fødevarepolitiske råd, bør det støtte (finansielt og strukturelt) og fremme bottom-up-tilgange til bæredygtige lokale/regionale/nationale fødevaresystemer, bekæmpe kløften mellem landdistrikter og byer og polariseringen mellem producenter og forbrugere ved at støtte civil dialog (herunder repræsentanter for unge, sårbare og marginaliserede grupper i samfundet, aktører i landdistrikterne, arbejdsmarkedets parter), muliggøre en systematisk udvikling af fødevarepolitiske råd og fremme synergier mellem lokale myndigheder og civilsamfundet.

| 4.2.8. | Det bør efterfølgende etablere et netværk af fødevarepolitiske råd på EU-plan og skabe en platform for udveksling af bedste praksis og viden, for at udgøre et vidensgrundlag for og påvirke EU's politik. |
| --- | --- |

4.2.8.

Det bør efterfølgende etablere et netværk af fødevarepolitiske råd på EU-plan og skabe en platform for udveksling af bedste praksis og viden, for at udgøre et vidensgrundlag for og påvirke EU's politik.

| 4.2.9. | Det europæiske fødevarepolitiske råd bør skabe synergier med andre eksisterende EU-platforme såsom EU Food Policy Coalition (23), Food Waste Platform (24), den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi (25) og EU's pagt for landdistrikterne (26). |
| --- | --- |

4.2.9.

Det europæiske fødevarepolitiske råd bør skabe synergier med andre eksisterende EU-platforme såsom EU Food Policy Coalition (23

24

25

26

| 4.3. | EØSU er rede til at stille de fysiske rammer til rådighed for det europæiske fødevarepolitiske råd. Der findes allerede et vellykket eksempel herpå i form af den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi, et fælles initiativ fra EØSU og Kommissionen (27). |
| --- | --- |

4.3.

EØSU er rede til at stille de fysiske rammer til rådighed for det europæiske fødevarepolitiske råd. Der findes allerede et vellykket eksempel herpå i form af den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi, et fælles initiativ fra EØSU og Kommissionen (27

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Transforming Europe's food system — Assessing the EU policy mix — European Environment Agency (europa.eu) og præsentation ved professor Olivier De Schutter i EØSU den 14. april 2023.

1

(2)  Blandt andet: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om civilsamfundets bidrag til udviklingen af en samlet fødevarepolitik i EU (initiativudtalelse) (EUT C 129 af 11.4.2018, s. 18) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (COM(2020) 381) (EUT C 429 af 11.12.2020, s. 268).

2

(3)  Se Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC) rapporter: www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/.

3

(4)  
  Power to the people? Food democracy initiatives' contributions to democratic goods, Jeroen J. L. Candel, maj 2022.

4

Power to the people? Food democracy initiatives' contributions to democratic goods

(5)  For definitioner henvises til følgende akademiske artikler: Opportunities and challenges of food policy councils in pursuit of food system sustainability and food democracy–a comparative case study from the Upper-Rhine region (Mooney, 2022) og Food Policy Councils: Lessons learned (Harper et al., 2009).

5

(6)  USA's første fødevarepolitiske råd blev oprettet i Knoxville i Tennessee i 1982.

6

(7)  Eksempler på europæiske fødevarepolitiske råd eller lignende fødevareinitiativer i byerne kan ses i Horisont 2020- og Horisont Europa-projekter, der fokuserer på landbrugsfødevarepolitikker og værktøjer til forbedring af fødevaresystemer såsom Cities2030, FoodSHIFT 2030, FoodCLIC, FEAST og FOOD TRAILS.

7

(8)  L. Franzen-Castle et al. Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers. Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17, 207-223 (2022).

8

et al.

Journal of Hunger & Environmental Nutrition

(9)  Consell Català de l'Alimentació.

9

(10)  Le CNA: www.cna-alimentation.fr/.

10

(11)  Terres en villes: www.terresenvilles.org/.

11

(12)  Montpellier, Rouen, Voiron, Le Havre, Artois (Béthune, Bruay-en-Artois), Douai, Angers, Rennes, Saint-Nazaire, Nantes, Lorient, Toulouse, Grenoble, Saint-Étienne, Lyon, Besançon, Dijon, Nancy, Metz, Amiens, Lille, Auxerre, Poitiers (2022).

12

(13)  Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional entra em funcionamento.

13

(14)  Food Policy Council: https://food.uni.lu/projects/research-projects/food-policy-council/.

14

(15)  https://g1000landbouw.nl/.

15

(16)  Nordic Food Policy Lab: www.norden.org/da/nordic-food-policy-lab.

16

(17)  Blandt andet: EUT C 129 af 11.4.2018, s. 18 og EUT C 429 af 11.12.2020, s. 268.

17

(18)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »styrkelse af unges muligheder for at opnå bæredygtig udvikling gennem uddannelse« (initiativudtalelse) (EUT C 100 af 16.03.2023, s. 38).

18

(19)  EØSU's evalueringsrapport om Evaluering af EU's skoleordning.

19

(20)  Power to the people? Food democracy initiatives« contributions to democratic goods.

20

(21)  
  EUT C 100 af 16.3.2023, s. 38.

21

(22)  Rapport fra IPES-Food: CFP_FullReport.pdf (ipes-food.org) og O. De Schutter, N. Jacobs og C. Clément 2020, », Food Policy 96.

22

Food Policy 96

(23)  EU Food Policy Coalition.

23

(24)  EU's platform om fødevaretab og madspild.

24

(25)  Europæisk platform for cirkulær økonomi.

25

(26)  Pagt for landdistrikterne, https://rural-vision.europa.eu/rural-pact_da.

26

(27)  Europæisk platform for cirkulær økonomi.

27

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/8

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energikrisens indvirkning på den europæiske økonomi

(initiativudtalelse)

(2023/C 293/02)

| Ordfører: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Ordfører:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

| Plenarforsamlingens beslutning | 25.1.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 52, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 194/4/10 |

Plenarforsamlingens beslutning

25.1.2023

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 52, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

194/4/10

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | De største konsekvenser af energikrisen er inflationen og presset på de offentlige finanser. Energipriserne, som bestemmes af gas- og oliepriserne, har været katalysator for inflationen og haft alvorlige konsekvenser for lav- og mellemindkomsthusholdninger og energiintensive virksomheder. Høj inflation var det, der mest synligt påvirkede de økonomiske resultater for 2022 med en afsmittende virkning på andre komponenter i forbrugerkurven og en stærk indvirkning på forbrug og adfærd. De mange konkursbegæringer i EU viser desuden situationens alvor. |
| --- | --- |

1.1.

De største konsekvenser af energikrisen er inflationen og presset på de offentlige finanser. Energipriserne, som bestemmes af gas- og oliepriserne, har været katalysator for inflationen og haft alvorlige konsekvenser for lav- og mellemindkomsthusholdninger og energiintensive virksomheder. Høj inflation var det, der mest synligt påvirkede de økonomiske resultater for 2022 med en afsmittende virkning på andre komponenter i forbrugerkurven og en stærk indvirkning på forbrug og adfærd. De mange konkursbegæringer i EU viser desuden situationens alvor.

| 1.2. | Inden energikrisen slog igennem, var EU's økonomiske resultater allerede svækket betydeligt som følge af de negative følgevirkninger af covid-19-pandemien, der førte til det største fald i BNP-væksten i mange årtier. Nogle sektorer kan være hårdere ramt af denne selvforstærkende effekt. Eftervirkningerne fra covid-19-pandemien mudrer desuden det samlede overblik over energikrisens indvirkning på økonomien. At de statistiske data på nogle områder, som f.eks. beskæftigelse, i dag viser en positiv tendens, betyder på ingen måde, at situationen er optimal. En entydig analyse af de økonomiske virkninger kan først foretages, når krisen er overstået, og når alle detaljerede data foreligger. |
| --- | --- |

1.2.

Inden energikrisen slog igennem, var EU's økonomiske resultater allerede svækket betydeligt som følge af de negative følgevirkninger af covid-19-pandemien, der førte til det største fald i BNP-væksten i mange årtier. Nogle sektorer kan være hårdere ramt af denne selvforstærkende effekt. Eftervirkningerne fra covid-19-pandemien mudrer desuden det samlede overblik over energikrisens indvirkning på økonomien. At de statistiske data på nogle områder, som f.eks. beskæftigelse, i dag viser en positiv tendens, betyder på ingen måde, at situationen er optimal. En entydig analyse af de økonomiske virkninger kan først foretages, når krisen er overstået, og når alle detaljerede data foreligger.

| 1.3. | Energikrisen har påvirket økonomien i form af høj inflation, svag økonomisk vækst, et stærkt pres på de offentlige finanser og husholdningernes og virksomhedernes købekraft samt tab af ekstern økonomisk konkurrenceevne. Med udgangspunkt i Den Europæiske Centralbanks anbefalinger foreslår EØSU, at der indføres et »grønt triple-T-kriterium«, så fremtidige indgreb er skræddersyede, målrettede og fremtidssikrede (»tailored, targeted and transition proof«). Prisforanstaltninger, der ikke er målrettede, vil blot forlænge perioden med høj inflation på længere sigt. |
| --- | --- |

1.3.

Energikrisen har påvirket økonomien i form af høj inflation, svag økonomisk vækst, et stærkt pres på de offentlige finanser og husholdningernes og virksomhedernes købekraft samt tab af ekstern økonomisk konkurrenceevne. Med udgangspunkt i Den Europæiske Centralbanks anbefalinger foreslår EØSU, at der indføres et »grønt triple-T-kriterium«, så fremtidige indgreb er skræddersyede, målrettede og fremtidssikrede (»tailored, targeted and transition proof«). Prisforanstaltninger, der ikke er målrettede, vil blot forlænge perioden med høj inflation på længere sigt.

| 1.4. | EØSU mener, at læren af energikrisens negative indvirkning på EU's økonomiske resultater skal afspejles i de næste politiske skridt. Energikrisen, der hovedsagelig blev udløst af Ruslands invasion af Ukraine, har blotlagt og sat fingeren på nogle af de store svagheder og forstyrrelser i EU's økonomiske system, som skal forbedres og ændres strukturelt, så det bliver bedre til at håndtere lignende udefrakommende chok, overvejende i form af øget robusthed, effektivitet og strategisk autonomi. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU mener, at læren af energikrisens negative indvirkning på EU's økonomiske resultater skal afspejles i de næste politiske skridt. Energikrisen, der hovedsagelig blev udløst af Ruslands invasion af Ukraine, har blotlagt og sat fingeren på nogle af de store svagheder og forstyrrelser i EU's økonomiske system, som skal forbedres og ændres strukturelt, så det bliver bedre til at håndtere lignende udefrakommende chok, overvejende i form af øget robusthed, effektivitet og strategisk autonomi.

| 1.5. | EU er ifølge EØSU nødt til at bevæge sig væk fra blot at træffe finanspolitiske nødforanstaltninger og i stedet fokusere på strukturelle ændringer, så det hurtigere kan blive uafhængigt af fossile brændstoffer. For at sikre en gnidningsløs og konkurrencedygtig økonomisk udvikling har EU brug for pålidelige og sikre forsyninger af energi til en overkommelig pris i et integreret energimarked med en høj andel af ren energi, som er robust og i stand til at håndtere forstyrrelser og chok. |
| --- | --- |

1.5.

EU er ifølge EØSU nødt til at bevæge sig væk fra blot at træffe finanspolitiske nødforanstaltninger og i stedet fokusere på strukturelle ændringer, så det hurtigere kan blive uafhængigt af fossile brændstoffer. For at sikre en gnidningsløs og konkurrencedygtig økonomisk udvikling har EU brug for pålidelige og sikre forsyninger af energi til en overkommelig pris i et integreret energimarked med en høj andel af ren energi, som er robust og i stand til at håndtere forstyrrelser og chok.

| 1.6. | Udvalget bifalder kraftigt alle politiske skridt til en varig nedbringelse af inflationen i løbet af i år og er tilhænger af, at den økonomiske genopretning baseres på investeringer i grønne, digitale og strategisk vigtige sektorer og industrier, således at EU's industrigrundlag og globale konkurrenceevne understøttes, og alle fordelene ved det indre marked udnyttes. Det er absolut nødvendigt, at produktion af rene teknologier bliver et erhvervsmæssigt grundlag for Europa. Arbejdsmarkedets parter ønsker for enhver pris at sikre, at viden, kompetencer og produktionsgrundlag ikke forlader Europa. For at sikre intelligent uafhængighed skal industrien — og de arbejdspladser, den skaber — forblive i Europa. Konkurrencedygtighed og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet skal derfor blive et selvfølgeligt mål og omdrejningspunktet for udformningen og gennemførelsen af vores politikker. |
| --- | --- |

1.6.

Udvalget bifalder kraftigt alle politiske skridt til en varig nedbringelse af inflationen i løbet af i år og er tilhænger af, at den økonomiske genopretning baseres på investeringer i grønne, digitale og strategisk vigtige sektorer og industrier, således at EU's industrigrundlag og globale konkurrenceevne understøttes, og alle fordelene ved det indre marked udnyttes. Det er absolut nødvendigt, at produktion af rene teknologier bliver et erhvervsmæssigt grundlag for Europa. Arbejdsmarkedets parter ønsker for enhver pris at sikre, at viden, kompetencer og produktionsgrundlag ikke forlader Europa. For at sikre intelligent uafhængighed skal industrien — og de arbejdspladser, den skaber — forblive i Europa. Konkurrencedygtighed og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet skal derfor blive et selvfølgeligt mål og omdrejningspunktet for udformningen og gennemførelsen af vores politikker.

| 1.7. | Gennemførelsen af den grønne pagt, herunder omstillingen til en kulstofneutral økonomi og opretholdelsen af en konkurrencedygtig industri i EU, kræver enorme offentlige og private investeringer. EU mangler imidlertid en langsigtet ramme for solid finansiering af gennemførelsen af den grønne pagt. EØSU efterlyser derfor en egnet ramme, der kan understøtte de foranstaltninger, der skal finansiere omstillingen til en klimaneutral økonomi på enkel og effektiv vis. |
| --- | --- |

1.7.

Gennemførelsen af den grønne pagt, herunder omstillingen til en kulstofneutral økonomi og opretholdelsen af en konkurrencedygtig industri i EU, kræver enorme offentlige og private investeringer. EU mangler imidlertid en langsigtet ramme for solid finansiering af gennemførelsen af den grønne pagt. EØSU efterlyser derfor en egnet ramme, der kan understøtte de foranstaltninger, der skal finansiere omstillingen til en klimaneutral økonomi på enkel og effektiv vis.

| 1.8. | I tider med krise og usikkerhed er objektiv information og stærkt politisk lederskab altafgørende. EØSU anbefaler derfor, at det sikres, at der fortsat kommunikeres hensigtsmæssigt, herunder så længe konsekvenserne af krisen er ved at blive afhjulpet. Reformen af energimarkedet og -systemet vil få konsekvenser for alle industrier og forbrugere. Det er absolut nødvendigt, at interessenterne høres i lovgivningsprocessen og orienteres fyldestgørende om denne grundlæggende omstilling. |
| --- | --- |

1.8.

I tider med krise og usikkerhed er objektiv information og stærkt politisk lederskab altafgørende. EØSU anbefaler derfor, at det sikres, at der fortsat kommunikeres hensigtsmæssigt, herunder så længe konsekvenserne af krisen er ved at blive afhjulpet. Reformen af energimarkedet og -systemet vil få konsekvenser for alle industrier og forbrugere. Det er absolut nødvendigt, at interessenterne høres i lovgivningsprocessen og orienteres fyldestgørende om denne grundlæggende omstilling.

2.   Grundlæggende fakta og baggrund

Grundlæggende fakta og baggrund

| 2.1. | Energikrisen og dens konsekvenser berører fortsat menneskers liv og virksomhedernes indtjening. Det gør det vanskeligt at måle den endelige samlede indvirkning på økonomien. Der er dog ingen tvivl om, at krisens konsekvenser især mærkes som inflation (der er den højeste i mange årtier) og i de offentlige finanser (som har spillet en stor rolle med hensyn til at afbøde virkningerne af høje priser og omkostninger og yde massiv støtte til investeringer for at mindske sårbarheden). Årsagen til de høje energipriser var, at gaspriserne skød voldsomt i vejret (1). |
| --- | --- |

2.1.

Energikrisen og dens konsekvenser berører fortsat menneskers liv og virksomhedernes indtjening. Det gør det vanskeligt at måle den endelige samlede indvirkning på økonomien. Der er dog ingen tvivl om, at krisens konsekvenser især mærkes som inflation (der er den højeste i mange årtier) og i de offentlige finanser (som har spillet en stor rolle med hensyn til at afbøde virkningerne af høje priser og omkostninger og yde massiv støtte til investeringer for at mindske sårbarheden). Årsagen til de høje energipriser var, at gaspriserne skød voldsomt i vejret (1

| 2.2. | Det er relevant at minde om energiunionens vigtigste milepæle, som specifikt har udstukket kursen for energisystemets fremtidige udvikling. Nogle af søjlerne, navnlig dem, der vedrører energisikkerhed, blev indtil for nylig ikke betragtet som tilstrækkeligt vigtige, hovedsagelig på grund af et stærkt fokus på og en præference for billig russisk gas, der på det tidspunkt blev betragtet som en midlertidig kilde under den grønne økonomiske omstilling, og på grund af den forhastede udfasning af stabile rene kilder af rent politiske årsager. |
| --- | --- |

2.2.

Det er relevant at minde om energiunionens vigtigste milepæle, som specifikt har udstukket kursen for energisystemets fremtidige udvikling. Nogle af søjlerne, navnlig dem, der vedrører energisikkerhed, blev indtil for nylig ikke betragtet som tilstrækkeligt vigtige, hovedsagelig på grund af et stærkt fokus på og en præference for billig russisk gas, der på det tidspunkt blev betragtet som en midlertidig kilde under den grønne økonomiske omstilling, og på grund af den forhastede udfasning af stabile rene kilder af rent politiske årsager.

| 2.3. | I lyset af de forskellige energimiks i EU's medlemsstater, som bl.a. afspejler landenes geomorfologiske forhold, er det i høj grad de nationale omstændigheder, der er afgørende for, om energiunionens mål nås. Dette ses tydeligt i tempoet i EU's grønne omstilling. Det står dog fortsat klart, at energiunionens vigtigste prioritet under krisen var forsyningssikkerhed, hvilket undertiden var i strid med målene for den grønne omstilling. |
| --- | --- |

2.3.

I lyset af de forskellige energimiks i EU's medlemsstater, som bl.a. afspejler landenes geomorfologiske forhold, er det i høj grad de nationale omstændigheder, der er afgørende for, om energiunionens mål nås. Dette ses tydeligt i tempoet i EU's grønne omstilling. Det står dog fortsat klart, at energiunionens vigtigste prioritet under krisen var forsyningssikkerhed, hvilket undertiden var i strid med målene for den grønne omstilling.

| 2.4. | Den aktuelle energikrise har blotlagt, hvor sårbart EU's energisystem er, og hvor vigtigt det er at arbejde for åben strategisk autonomi på energiområdet i hele energiindustrikæden. Samtidig har systemet vist sin evne til at håndtere og absorbere kraftige chok udefra og de deraf følgende konsekvenser. Energikrisen blev udløst af en kombination af økonomiske, politiske og tekniske faktorer. Krisen begyndte med den økonomiske turbulens efter covid-19-pandemien, som fik energiefterspørgslen til at stige på globalt plan, og situationens alvor blev samtidig understreget af tredjelandes indblanding og lave gasbeholdninger i nogle EU-lande i vinterhalvåret 2021/2022, der faldt sammen med den øgede efterspørgsel. Den allerede vanskelige situation blev derefter forværret med Ruslands invasion af Ukraine i februar 2022 og yderligere skærpet på grund af EU's afhængighed af fossile energikilder, hvilket havde en stærk direkte indflydelse på energipriserne og forsyningssikkerheden. |
| --- | --- |

2.4.

Den aktuelle energikrise har blotlagt, hvor sårbart EU's energisystem er, og hvor vigtigt det er at arbejde for åben strategisk autonomi på energiområdet i hele energiindustrikæden. Samtidig har systemet vist sin evne til at håndtere og absorbere kraftige chok udefra og de deraf følgende konsekvenser. Energikrisen blev udløst af en kombination af økonomiske, politiske og tekniske faktorer. Krisen begyndte med den økonomiske turbulens efter covid-19-pandemien, som fik energiefterspørgslen til at stige på globalt plan, og situationens alvor blev samtidig understreget af tredjelandes indblanding og lave gasbeholdninger i nogle EU-lande i vinterhalvåret 2021/2022, der faldt sammen med den øgede efterspørgsel. Den allerede vanskelige situation blev derefter forværret med Ruslands invasion af Ukraine i februar 2022 og yderligere skærpet på grund af EU's afhængighed af fossile energikilder, hvilket havde en stærk direkte indflydelse på energipriserne og forsyningssikkerheden.

| 2.5. | Energikrisen har været skadelig for EU's økonomi. I 2022 bidrog krisen direkte til den højeste inflation i nyere tid med EU-integration, idet EU-gennemsnittet lå på 9,2 % (2), hvilket forventes at falde til 6,7 % (stadig meget høj) i 2023 og til 3,1 % året efter (3). Høj inflation var det, der mest synligt påvirkede de økonomiske resultater for 2022 med en afsmittende virkning på andre komponenter i forbrugerkurven og en stærk indvirkning på forbrug og adfærd. Dette har haft enorme konsekvenser for husholdninger og virksomheder. Det er ikke kun de mest sårbare, der har lidt under prisstigningerne. Lav- og mellemindkomsthusholdninger er blevet hårdt ramt, og energifattigdommen kan blive mere udbredt. Alt dette har i høj grad påvirket privatøkonomien og forbrugertilliden i EU. De fleste forbrugere har ændret vaner for at klare sig igennem energikrisen. Forbrugertilliden lå på et rekordlavt niveau i september 2022 og er derefter steget en smule. |
| --- | --- |

2.5.

Energikrisen har været skadelig for EU's økonomi. I 2022 bidrog krisen direkte til den højeste inflation i nyere tid med EU-integration, idet EU-gennemsnittet lå på 9,2 % (2

3

| 2.6. | Situationen har også svækket virksomhedernes stilling. Antallet af konkursbegæringer i EU steg med hele 26,8 % i forhold til det foregående kvartal og nåede op på 113,1 ifølge det indeks, som Eurostat anvender til at måle konkursniveauet i EU i forhold til et benchmark på 100 i 2015, hvilket er det højest registrerede niveau nogensinde. Tallene viser, at indekset begyndte at stige i andet kvartal af 2020 og voksede markant i løbet af 2022. Tallet for fjerde kvartal af 2022 viser, at situationen blev forværret, og at virksomhederne, især SMV'er, kæmpede med faldende efterspørgsel, strammere kreditstandarder (4) og en dyster og usikker fremtid. |
| --- | --- |

2.6.

Situationen har også svækket virksomhedernes stilling. Antallet af konkursbegæringer i EU steg med hele 26,8 % i forhold til det foregående kvartal og nåede op på 113,1 ifølge det indeks, som Eurostat anvender til at måle konkursniveauet i EU i forhold til et benchmark på 100 i 2015, hvilket er det højest registrerede niveau nogensinde. Tallene viser, at indekset begyndte at stige i andet kvartal af 2020 og voksede markant i løbet af 2022. Tallet for fjerde kvartal af 2022 viser, at situationen blev forværret, og at virksomhederne, især SMV'er, kæmpede med faldende efterspørgsel, strammere kreditstandarder (4

| 2.7. | Energikrisen har desuden haft en negativ indvirkning på EU's økonomiske resultater, navnlig målt på det private forbrug (faldet i forbruget anses for at være hovedårsagen til stagnationen i BNP), investeringer (trods et enormt potentiale for investeringsaktivitet er investeringsunderskuddet i realiteten vokset siden 2021) og den eksterne konkurrenceevne (med en betydelig forværring i forhold til perioden før 2020). Efter en solid vækst på 3,5 % i 2022 forventes EU's BNP samlet set at stige en anelse (1,0 %) i 2023 og moderat (1,7 %) i 2024. |
| --- | --- |

2.7.

Energikrisen har desuden haft en negativ indvirkning på EU's økonomiske resultater, navnlig målt på det private forbrug (faldet i forbruget anses for at være hovedårsagen til stagnationen i BNP), investeringer (trods et enormt potentiale for investeringsaktivitet er investeringsunderskuddet i realiteten vokset siden 2021) og den eksterne konkurrenceevne (med en betydelig forværring i forhold til perioden før 2020). Efter en solid vækst på 3,5 % i 2022 forventes EU's BNP samlet set at stige en anelse (1,0 %) i 2023 og moderat (1,7 %) i 2024.

| 2.8. | En anden yderligere byrde, som er en direkte følge af energikrisen, er udviklingen i de offentlige finanser. I 2022 udgjorde det gennemsnitlige budgetunderskud 3,4 % af BNP (5), og tallene (som overskrider kravene i stabilitets- og vækstpagten) forventes at være nogenlunde de samme de næste to år. Energikrisen lægger sammen med den grønne omstilling et betydeligt pres på de offentlige udgifter, og samtidig er der behov for en forsigtighedstilgang for at opretholde den finanspolitiske balance. Mere udbredt brug af garantiordninger (lig EFSI) til at tiltrække private investeringer bør være modellen for en finanspolitisk forsvarlig fordeling af tilstrækkelige investeringer. |
| --- | --- |

2.8.

En anden yderligere byrde, som er en direkte følge af energikrisen, er udviklingen i de offentlige finanser. I 2022 udgjorde det gennemsnitlige budgetunderskud 3,4 % af BNP (5

| 2.9. | Hidtil har de aggregerede statistiske data ikke vist, at energikrisen har en negativ indvirkning på arbejdsmarkedet. I december 2022 var arbejdsløsheden i EU på 6,1 % (uændret siden april). Det var den laveste siden 2000. Men den opbremsning i den økonomiske aktivitet, der blev anslået ved udgangen af sidste år og forventedes i begyndelsen af 2023, vil formentlig påvirke tempoet i beskæftigelsesvæksten. Energiintensive virksomheder blev hårdt ramt af krisen, og der forventes store udfordringer for arbejdsmarkedet fremover. |
| --- | --- |

2.9.

Hidtil har de aggregerede statistiske data ikke vist, at energikrisen har en negativ indvirkning på arbejdsmarkedet. I december 2022 var arbejdsløsheden i EU på 6,1 % (uændret siden april). Det var den laveste siden 2000. Men den opbremsning i den økonomiske aktivitet, der blev anslået ved udgangen af sidste år og forventedes i begyndelsen af 2023, vil formentlig påvirke tempoet i beskæftigelsesvæksten. Energiintensive virksomheder blev hårdt ramt af krisen, og der forventes store udfordringer for arbejdsmarkedet fremover.

| 2.10. | I 2022 førte energikrisen kombineret med en mild vinter, besparelser og afbrydelser i virksomhedsdrift til et fald i elforbruget (på -4,6 %). Ifølge ACER accelererede faldet i efterspørgslen i løbet af året og var således fem gange større i fjerde kvartal af 2022 end i første kvartal. Faldet i efterspørgslen voksede fra -1,8 % i første kvartal til -9,5 % i fjerde kvartal sammenlignet med de samme perioder i 2021. |
| --- | --- |

2.10.

I 2022 førte energikrisen kombineret med en mild vinter, besparelser og afbrydelser i virksomhedsdrift til et fald i elforbruget (på -4,6 %). Ifølge ACER accelererede faldet i efterspørgslen i løbet af året og var således fem gange større i fjerde kvartal af 2022 end i første kvartal. Faldet i efterspørgslen voksede fra -1,8 % i første kvartal til -9,5 % i fjerde kvartal sammenlignet med de samme perioder i 2021.

| 2.11. | Samtidig har krisen affødt en række positive virkninger. For det første nye løsninger, der skaber et gennembrud i forhold til øget energieffektivitet og giver et boost (eller i nogle tilfælde en »renæssance«) til miljøvenlige teknologier. Nogle virksomheder har lanceret innovative løsninger på markedet. For det andet har krisen blotlagt behovet for en bedre sammenkobling af energimarkederne og for solidaritet mellem medlemsstaterne. EU-institutionerne og medlemsstaterne var i stand til at træffe foranstaltninger og reagere forholdsvis hurtigt og med stor fleksibilitet acceptere den nye situation. |
| --- | --- |

2.11.

Samtidig har krisen affødt en række positive virkninger. For det første nye løsninger, der skaber et gennembrud i forhold til øget energieffektivitet og giver et boost (eller i nogle tilfælde en »renæssance«) til miljøvenlige teknologier. Nogle virksomheder har lanceret innovative løsninger på markedet. For det andet har krisen blotlagt behovet for en bedre sammenkobling af energimarkederne og for solidaritet mellem medlemsstaterne. EU-institutionerne og medlemsstaterne var i stand til at træffe foranstaltninger og reagere forholdsvis hurtigt og med stor fleksibilitet acceptere den nye situation.

| 2.12. | Krisen har desuden gjort det nødvendigt at justere og omdefinere hovedsøjlerne i EU's energipolitik: energiunionen, den grønne pagt og dens specifikke dele (navnlig Fit for 55-pakken) samt rammen for EU's bæredygtighedsklassificering. Reaktionerne på den alvorlige situation i 2022 er bl.a. langsigtede strukturelle værktøjer såsom REPowerEU og industriplanen for den grønne pagt til den CO2-neutrale tidsalder samt omgående/kortsigtede foranstaltninger for at skåne husholdninger og virksomheder for de mest smertefulde konsekvenser af krisen. |
| --- | --- |

2.12.

Krisen har desuden gjort det nødvendigt at justere og omdefinere hovedsøjlerne i EU's energipolitik: energiunionen, den grønne pagt og dens specifikke dele (navnlig Fit for 55-pakken) samt rammen for EU's bæredygtighedsklassificering. Reaktionerne på den alvorlige situation i 2022 er bl.a. langsigtede strukturelle værktøjer såsom REPowerEU og industriplanen for den grønne pagt til den CO2

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU understreger, at hovedårsagen til krisen var EU's store afhængighed af gasforsyninger fra Rusland, og foreslår, at der fastlægges en langsigtet vision, som vil gøre EU mindre energiafhængig af tredjelande. Dette gælder også uafhængighed hvad angår rene teknologier. EØSU understreger, at alle EU-foranstaltninger og nationale foranstaltninger skal fremme denne strategiske omstilling for at sikre EU's strategiske autonomi. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU understreger, at hovedårsagen til krisen var EU's store afhængighed af gasforsyninger fra Rusland, og foreslår, at der fastlægges en langsigtet vision, som vil gøre EU mindre energiafhængig af tredjelande. Dette gælder også uafhængighed hvad angår rene teknologier. EØSU understreger, at alle EU-foranstaltninger og nationale foranstaltninger skal fremme denne strategiske omstilling for at sikre EU's strategiske autonomi.

| 3.2. | EØSU er udmærket klar over, at hovedprioriteten ikke blot er at afhjælpe konsekvenserne, men først og fremmest at fjerne årsagerne til krisen, og er parat til at drøfte og foreslå løsninger. Dette kræver, at man gradvist bevæger sig væk fra nødforanstaltninger og hen imod markedsforenelige, evidensbaserede reformer og investeringer, der understøttes af holdbare og gennemførlige strategiske koncepter. Disse strategiske koncepter skal sikre en balance mellem prioriteter, finansieringskilder (offentlige og private), de institutionelle rammer og de administrative forudsætninger (tilladelser, overholdelse af EU-lovgivning og national lovgivning) og skal være baseret på tilstrækkelig offentlig støtte. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU er udmærket klar over, at hovedprioriteten ikke blot er at afhjælpe konsekvenserne, men først og fremmest at fjerne årsagerne til krisen, og er parat til at drøfte og foreslå løsninger. Dette kræver, at man gradvist bevæger sig væk fra nødforanstaltninger og hen imod markedsforenelige, evidensbaserede reformer og investeringer, der understøttes af holdbare og gennemførlige strategiske koncepter. Disse strategiske koncepter skal sikre en balance mellem prioriteter, finansieringskilder (offentlige og private), de institutionelle rammer og de administrative forudsætninger (tilladelser, overholdelse af EU-lovgivning og national lovgivning) og skal være baseret på tilstrækkelig offentlig støtte.

| 3.3. | Husholdningernes og virksomhedernes energibesparende foranstaltninger hjalp med til at afværge alvorlige risici for energimangel. Men man må ikke glemme, at nogle besparelser udelukkende skyldtes nedlukning af erhvervsaktiviteter. Det giver sig selv, at de mest sårbare industrier under krisen er dem, der er mest energiintensive (den kemiske industri, gødningsproducenter, stål- og jernværksindustrien). Der bør være særlig opmærksomhed på dem, især i forhold til deres energiomstilling og risikoen for afindustrialisering i EU (kulstoflækage). |
| --- | --- |

3.3.

Husholdningernes og virksomhedernes energibesparende foranstaltninger hjalp med til at afværge alvorlige risici for energimangel. Men man må ikke glemme, at nogle besparelser udelukkende skyldtes nedlukning af erhvervsaktiviteter. Det giver sig selv, at de mest sårbare industrier under krisen er dem, der er mest energiintensive (den kemiske industri, gødningsproducenter, stål- og jernværksindustrien). Der bør være særlig opmærksomhed på dem, især i forhold til deres energiomstilling og risikoen for afindustrialisering i EU (kulstoflækage).

| 3.4. | Grundlaget for den grønne omstilling er en stærk og sammenkoblet energiinfrastruktur, hvor der har været underinvesteret markant i de senere år. Infrastrukturinvesteringer og -forbedringer kommer til at være meget afgørende i de kommende år. Det er derfor vigtigt, at nye regler sender et klart og langsigtet signal til investorerne. SMV'erne har imidlertid haft meget begrænsede muligheder for at investere i energiomstillingen, siden den første krise (covid-19) brød ud. Reformerne skal respektere målene for EU's energipolitik, hvad angår den grønne omstilling, robusthed og social velfærd, samt de enorme forskelle i medlemsstaternes energimiks. Krisen har i alvorlig grad indvirket på investeringssikkerheden. |
| --- | --- |

3.4.

Grundlaget for den grønne omstilling er en stærk og sammenkoblet energiinfrastruktur, hvor der har været underinvesteret markant i de senere år. Infrastrukturinvesteringer og -forbedringer kommer til at være meget afgørende i de kommende år. Det er derfor vigtigt, at nye regler sender et klart og langsigtet signal til investorerne. SMV'erne har imidlertid haft meget begrænsede muligheder for at investere i energiomstillingen, siden den første krise (covid-19) brød ud. Reformerne skal respektere målene for EU's energipolitik, hvad angår den grønne omstilling, robusthed og social velfærd, samt de enorme forskelle i medlemsstaternes energimiks. Krisen har i alvorlig grad indvirket på investeringssikkerheden.

| 3.5. | EØSU er overbevist om, at de vigtigste krav til reformer er en modernisering af energimarkedets udformning for at muliggøre en bæredygtig grøn omstilling. EØSU opfordrer medlovgiverne til at nå til enighed om de vigtigste elementer i markedsudformningen, som direkte påvirker den fremtidige lyst til at investere i denne sektor, herunder langsigtede kontrakter, støtte- og incitamentsinstrumenter for vedvarende energi, en model, der kan danne grundlaget for energiprisdannelse, og spørgsmålet om generel fleksibilitet. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU er overbevist om, at de vigtigste krav til reformer er en modernisering af energimarkedets udformning for at muliggøre en bæredygtig grøn omstilling. EØSU opfordrer medlovgiverne til at nå til enighed om de vigtigste elementer i markedsudformningen, som direkte påvirker den fremtidige lyst til at investere i denne sektor, herunder langsigtede kontrakter, støtte- og incitamentsinstrumenter for vedvarende energi, en model, der kan danne grundlaget for energiprisdannelse, og spørgsmålet om generel fleksibilitet.

| 3.6. | Med EU's grønne pagt og REPowerEU-initiativet er der potentiale til at foretage investeringer for omkring 350 mia. EUR om året frem til årtiets udgang (mere end 2 % af EU's årlige BNP). Den kortsigtede investeringsprognose for EU er væsentligt svagere. Det kræver, at der rejses yderligere finansielle midler for at kunne opfylde de prioriterede investeringsbehov. Denne type investeringer kunne være katalysatoren for en mere robust økonomisk genopretning i EU og yderligere investeringer i infrastruktur, digitalisering af energinet, sammenkoblinger og lagringskapacitet. |
| --- | --- |

3.6.

Med EU's grønne pagt og REPowerEU-initiativet er der potentiale til at foretage investeringer for omkring 350 mia. EUR om året frem til årtiets udgang (mere end 2 % af EU's årlige BNP). Den kortsigtede investeringsprognose for EU er væsentligt svagere. Det kræver, at der rejses yderligere finansielle midler for at kunne opfylde de prioriterede investeringsbehov. Denne type investeringer kunne være katalysatoren for en mere robust økonomisk genopretning i EU og yderligere investeringer i infrastruktur, digitalisering af energinet, sammenkoblinger og lagringskapacitet.

| 3.7. | EØSU er klar over, at der er behov for enorme finansieringsmidler til denne omstilling. Den grønne omstilling kommer ikke til at ske uden investeringer i forskning, innovation, infrastruktur og mennesker, som skal klædes ordentligt på via uddannelse, opkvalificering og omskoling. På trods af de store beløb, som stilles til rådighed til dette formål under nye EU-finansieringsprogrammer, er nationale offentlige og private kilder helt afgørende for at gøre dette til en realitet. EØSU fremhæver, at der er behov for enkel, effektivt og let adgang til finansiering, og efterlyser nyskabende metoder til at tiltrække privat kapital via finansielle instrumenter. EØSU noterer sig desuden det udvidede anvendelsesområde for statsstøtte og øremærket finansiering, men anbefaler at sikre lige vilkår i EU. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU er klar over, at der er behov for enorme finansieringsmidler til denne omstilling. Den grønne omstilling kommer ikke til at ske uden investeringer i forskning, innovation, infrastruktur og mennesker, som skal klædes ordentligt på via uddannelse, opkvalificering og omskoling. På trods af de store beløb, som stilles til rådighed til dette formål under nye EU-finansieringsprogrammer, er nationale offentlige og private kilder helt afgørende for at gøre dette til en realitet. EØSU fremhæver, at der er behov for enkel, effektivt og let adgang til finansiering, og efterlyser nyskabende metoder til at tiltrække privat kapital via finansielle instrumenter. EØSU noterer sig desuden det udvidede anvendelsesområde for statsstøtte og øremærket finansiering, men anbefaler at sikre lige vilkår i EU.

| 3.8. | Fra september 2021 til januar 2023 øremærkede og bevilgede regeringerne i EU 758 mia. EUR til at beskytte husholdninger og virksomheder. Kun en tredjedel af medlemsstaternes finanspolitiske indgreb var rettet imod sårbare grupper. Med udgangspunkt i ECB's anbefalinger mener EØSU, at der bør indføres et »grønt triple-T-kriterium«, så fremtidige indgreb er skræddersyede, målrettede og fremtidssikrede (»tailored, targeted and transition-proof«). IMF har desuden slået fast, at ikkemålrettede prisforanstaltninger skaber forudsætninger for en længere periode med højere inflation på længere sigt. Hvis udfasningen af disse foranstaltninger udskydes, kan det bringe ECB's evne til at nå sine målsætninger på mellemlang sigt i fare, hvilket vil resultere i en længerevarende monetær stramning, end det ellers er ønskeligt. |
| --- | --- |

3.8.

Fra september 2021 til januar 2023 øremærkede og bevilgede regeringerne i EU 758 mia. EUR til at beskytte husholdninger og virksomheder. Kun en tredjedel af medlemsstaternes finanspolitiske indgreb var rettet imod sårbare grupper. Med udgangspunkt i ECB's anbefalinger mener EØSU, at der bør indføres et »grønt triple-T-kriterium«, så fremtidige indgreb er skræddersyede, målrettede og fremtidssikrede (»tailored, targeted and transition-proof«). IMF har desuden slået fast, at ikkemålrettede prisforanstaltninger skaber forudsætninger for en længere periode med højere inflation på længere sigt. Hvis udfasningen af disse foranstaltninger udskydes, kan det bringe ECB's evne til at nå sine målsætninger på mellemlang sigt i fare, hvilket vil resultere i en længerevarende monetær stramning, end det ellers er ønskeligt.

| 3.9. | EØSU er overbevist om, at den økonomiske genopretning derfor kan føre til skabelse af nye jobmuligheder og forbedre EU's økonomis eksterne konkurrenceevne gennem udvikling af de nye industrier og erhvervsprojekter, der er nødvendige for at sikre en vellykket omstilling til en klimaneutral økonomi. Opkvalificering og omskoling af høj kvalitet vil være afgørende for at kunne håndtere omstillingsprocessen. Det er absolut nødvendigt, at produktion af rene teknologier bliver et erhvervsmæssigt grundlag for Europa. Arbejdsmarkedets parter ønsker for enhver pris at sikre, at viden, kompetencer og produktionsgrundlag ikke forlader Europa. For at sikre intelligent uafhængighed skal industrien — og de arbejdspladser, den skaber — forblive i Europa. Det haster med at genvinde terræn, og omstillingen til den grønne økonomi giver os en sådan mulighed, forudsat at den forvaltes godt. Konkurrencedygtighed og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet skal derfor blive et selvfølgeligt mål og omdrejningspunktet for udformningen og gennemførelsen af vores politikker. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU er overbevist om, at den økonomiske genopretning derfor kan føre til skabelse af nye jobmuligheder og forbedre EU's økonomis eksterne konkurrenceevne gennem udvikling af de nye industrier og erhvervsprojekter, der er nødvendige for at sikre en vellykket omstilling til en klimaneutral økonomi. Opkvalificering og omskoling af høj kvalitet vil være afgørende for at kunne håndtere omstillingsprocessen. Det er absolut nødvendigt, at produktion af rene teknologier bliver et erhvervsmæssigt grundlag for Europa. Arbejdsmarkedets parter ønsker for enhver pris at sikre, at viden, kompetencer og produktionsgrundlag ikke forlader Europa. For at sikre intelligent uafhængighed skal industrien — og de arbejdspladser, den skaber — forblive i Europa. Det haster med at genvinde terræn, og omstillingen til den grønne økonomi giver os en sådan mulighed, forudsat at den forvaltes godt. Konkurrencedygtighed og skabelse af arbejdspladser af høj kvalitet skal derfor blive et selvfølgeligt mål og omdrejningspunktet for udformningen og gennemførelsen af vores politikker.

| 3.10. | Ud over de nye reformtiltag skal EU først fokusere på gennemførelsen og håndhævelsen af den vedtagne lovgivning inden for rammerne af den grønne pagt. Desuden er der spørgsmålet om, hvorfor disse foranstaltninger ikke er blevet gennemført af medlemsstaterne. En af årsagerne er, at medlemsstaternes kapacitet til at absorbere lovgivningsbølgen er meget lav. Det samme gælder for virksomheder, især SMV'er. |
| --- | --- |

3.10.

Ud over de nye reformtiltag skal EU først fokusere på gennemførelsen og håndhævelsen af den vedtagne lovgivning inden for rammerne af den grønne pagt. Desuden er der spørgsmålet om, hvorfor disse foranstaltninger ikke er blevet gennemført af medlemsstaterne. En af årsagerne er, at medlemsstaternes kapacitet til at absorbere lovgivningsbølgen er meget lav. Det samme gælder for virksomheder, især SMV'er.

4.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlovgiverne til at gøre deres yderste for at nå til enighed om de vigtigste parametre for og elementer i markedsudformningen. Med henblik på elkøbsaftaler vil det f.eks. være en god idé at fastlægge fælles EU-regler for offentlige udbud, krav til de dertil knyttede statsgarantier eller en ramme for incitamenter for erhvervslivet til at udnytte elkøbsaftalernes fulde potentiale. EØSU ser gerne snarlige resultater. Ellers vil investorerne som følge af den manglende gennemsigtighed og forudsigelighed på lang sigt udskyde deres investeringsbeslutninger eller forlade markedet og ikke investere, før de har fuldstændig klarhed over rammerne. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlovgiverne til at gøre deres yderste for at nå til enighed om de vigtigste parametre for og elementer i markedsudformningen. Med henblik på elkøbsaftaler vil det f.eks. være en god idé at fastlægge fælles EU-regler for offentlige udbud, krav til de dertil knyttede statsgarantier eller en ramme for incitamenter for erhvervslivet til at udnytte elkøbsaftalernes fulde potentiale. EØSU ser gerne snarlige resultater. Ellers vil investorerne som følge af den manglende gennemsigtighed og forudsigelighed på lang sigt udskyde deres investeringsbeslutninger eller forlade markedet og ikke investere, før de har fuldstændig klarhed over rammerne.

| 4.2. | EØSU er stærkt bekymret over de makroøkonomiske resultater, man i mange årtier har set i EU, og er udmærket klar over, hvor alvorligt dette er. Udvalget er dog også klar over, at der stadig kan rettes op på situationen, og at der er behov for handling. EØSU håber, at den største fare, nemlig inflationen, er ved at komme under kontrol, og hvis der ikke opstår andre udefrakommende chok, går vi ind i en tid med et nyt rent, retfærdigt og robust energisystem. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU er stærkt bekymret over de makroøkonomiske resultater, man i mange årtier har set i EU, og er udmærket klar over, hvor alvorligt dette er. Udvalget er dog også klar over, at der stadig kan rettes op på situationen, og at der er behov for handling. EØSU håber, at den største fare, nemlig inflationen, er ved at komme under kontrol, og hvis der ikke opstår andre udefrakommende chok, går vi ind i en tid med et nyt rent, retfærdigt og robust energisystem.

| 4.3. | EØSU tilråder kraftigt, at ekstraordinære foranstaltninger vedrørende indtægter udelukkende har midlertidig karakter. Hvis de finder anvendelse i længere tid end nødvendigt, kan det medføre adfærdsændringer, sociale virkninger og unødig markedsforvridning samt afskrække investorer i de berørte industrier fra at investere. En politik med fastsættelse af lofter bør i en midlertidig periode på fleksibel vis afspejle den økonomiske virkelighed og tilpasses markedsudviklingen. Ellers kan den skade forbrugerne, hvis elpriserne falder. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU tilråder kraftigt, at ekstraordinære foranstaltninger vedrørende indtægter udelukkende har midlertidig karakter. Hvis de finder anvendelse i længere tid end nødvendigt, kan det medføre adfærdsændringer, sociale virkninger og unødig markedsforvridning samt afskrække investorer i de berørte industrier fra at investere. En politik med fastsættelse af lofter bør i en midlertidig periode på fleksibel vis afspejle den økonomiske virkelighed og tilpasses markedsudviklingen. Ellers kan den skade forbrugerne, hvis elpriserne falder.

| 4.4. | Belært af den nuværende energikrises konsekvenser for kunderne bakker EØSU utvetydigt op om et styrket forbrugerbeskyttelsessystem. Dette skal være en omfattende tjeneste bestående af bl.a. juridisk beskyttelse, informations- og rådgivningstjenester, detaljerede vejledninger, udveksling af bedste praksis osv. Der bør være særlig opmærksomhed på personer i risiko for energifattigdom. |
| --- | --- |

4.4.

Belært af den nuværende energikrises konsekvenser for kunderne bakker EØSU utvetydigt op om et styrket forbrugerbeskyttelsessystem. Dette skal være en omfattende tjeneste bestående af bl.a. juridisk beskyttelse, informations- og rådgivningstjenester, detaljerede vejledninger, udveksling af bedste praksis osv. Der bør være særlig opmærksomhed på personer i risiko for energifattigdom.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Elpriserne steg kraftigt med forskellige konsekvenser afhængigt af gassens lokale betydning i produktionsudbuddet og nåede op på 150-300 EUR/MWh i 2022.

1

(2)  Kommissionens Harmonised Index of Consumer Energy Prices 2023 viser, at den årlige stigning i 2022 i gennemsnit var på 20 %, men forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, idet den var højest i Italien med 65 %.

2

(3)  Økonomisk prognose — forår 2023: Eurostat.

3

(4)  Ifølge ECB's undersøgelse af banklångivningen fra januar 2023 blev udlånsstandarderne fortsat strammere i fjerde kvartal af 2022 for både virksomheder og husholdninger. Virksomhederne oplevede den største nettostramning af kreditstandarderne siden statsgældskrisen i euroområdet i 2011.

4

(5)  Økonomisk prognose — forår 2023: Eurostat.

5

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/13

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om andet sæt af nye egne indtægter

(sonderende udtalelse)

(2023/C 293/03)

| Ordfører: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Ordfører:

Philip VON BROCKDORFF

Philip VON BROCKDORFF

| Anmodning om udtalelse | 20.1.2023, Brev fra Maroš ŠEFČOVIČ, Kommissionens næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser og fremsyn |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 30.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 140/67/12 |

Anmodning om udtalelse

20.1.2023, Brev fra Maroš ŠEFČOVIČ, Kommissionens næstformand med ansvar for interinstitutionelle forbindelser og fremsyn

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

30.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

140/67/12

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bemærkede i sin tidligere udtalelse om dette spørgsmål (1), skal der være enighed blandt medlemsstaterne om at tilføje nye egne indtægter for at tilbagebetale de lån, der er optaget under NextGenerationEU-genopretningsplanen, uden at det går ud over budgetterne for EU-programmer eller i væsentlig grad øger bidraget baseret på bruttonationalindkomsten (BNI). |
| --- | --- |

1.1.

Som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bemærkede i sin tidligere udtalelse om dette spørgsmål (1

| 1.2. | EØSU understreger, at udformningen af forslag til nye kilder til egne indtægter bør ske på baggrund af det budgetmæssige pres, som medlemsstaterne står over for efter pandemien, og de igangværende internationale spændinger. Dette er blevet så meget desto vigtigere i den nuværende situation med højere rentesatser, som kan føre til, at de nye egne indtægter, der foreslås i Kommissionens pakke fra 2021, ikke er i stand til at dække omkostningerne ved at tilbagebetale NextGenerationEU. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU understreger, at udformningen af forslag til nye kilder til egne indtægter bør ske på baggrund af det budgetmæssige pres, som medlemsstaterne står over for efter pandemien, og de igangværende internationale spændinger. Dette er blevet så meget desto vigtigere i den nuværende situation med højere rentesatser, som kan føre til, at de nye egne indtægter, der foreslås i Kommissionens pakke fra 2021, ikke er i stand til at dække omkostningerne ved at tilbagebetale NextGenerationEU.

| 1.3. | EØSU bemærker, at bestemmelserne om egne indtægter baseret på plastemballageaffald, der ikke er genanvendt, er trådt i kraft. Udvalget understreger betydningen af at vedtage og gennemføre det nye lovgivningsforslag om emballage og emballageaffald i forbindelse med ikkegenanvendt plastemballageaffald på en harmoniseret måde. EØSU mener også, at en egen indtægt, der beregnes på grundlag af mængden af kommunalt affald, er en anden gennemførlig mulighed (forudsat, at den er teknisk og miljømæssigt mulig), som også vil kunne støtte den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU bemærker, at bestemmelserne om egne indtægter baseret på plastemballageaffald, der ikke er genanvendt, er trådt i kraft. Udvalget understreger betydningen af at vedtage og gennemføre det nye lovgivningsforslag om emballage og emballageaffald i forbindelse med ikkegenanvendt plastemballageaffald på en harmoniseret måde. EØSU mener også, at en egen indtægt, der beregnes på grundlag af mængden af kommunalt affald, er en anden gennemførlig mulighed (forudsat, at den er teknisk og miljømæssigt mulig), som også vil kunne støtte den cirkulære økonomi.

| 1.4. | EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle forslagene vedrørende Business in Europe: Framework for Income Taxation (BEFIT) så hurtigt som muligt. I den forbindelse opfordrer EØSU Kommissionen til at fastsætte klare mål med hensyn til at forenkle skattelandskabet og sikre konkurrenceevnen i både eksisterende og nye skattedirektiver. EØSU fremhæver navnlig behovet for at basere BEFIT-reglerne på harmoniserede definitioner og standarder samt et mere detaljeret skøn over de potentielle yderligere indtægter, der er forbundet med deres gennemførelse. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle forslagene vedrørende Business in Europe: Framework for Income Taxation (BEFIT) så hurtigt som muligt. I den forbindelse opfordrer EØSU Kommissionen til at fastsætte klare mål med hensyn til at forenkle skattelandskabet og sikre konkurrenceevnen i både eksisterende og nye skattedirektiver. EØSU fremhæver navnlig behovet for at basere BEFIT-reglerne på harmoniserede definitioner og standarder samt et mere detaljeret skøn over de potentielle yderligere indtægter, der er forbundet med deres gennemførelse.

| 1.5. | EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet i forbindelse med vurderingen af forslagets virkninger. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet i forbindelse med vurderingen af forslagets virkninger.

| 1.6. | EØSU glæder sig over aftalen mellem Rådet og Europa-Parlamentet om CO2-grænsetilpasningsmekanismen (CBAM). Med henblik på at opnå mere lige vilkår for så vidt angår arbejdsvilkår kunne Kommissionen overveje en yderligere afgift rettet mod EU-virksomheder, der importerer produkter fra producenter i tredjelande, som ikke sikrer tilstrækkelig beskyttelse af arbejdstagerne, for så vidt dette er i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler og genstand for klare kriterier for deres anvendelse. Samtidig understreger EØSU på ny behovet for en form for eksportlempelser for EU-virksomheder, så de kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU glæder sig over aftalen mellem Rådet og Europa-Parlamentet om CO2

| 1.7. | I henhold til OECD/G20's inklusive ramme bemærker EØSU, at der var aftalt en standstill- og tilbagetrækningsperiode vedrørende digitale skatter. En EU-dækkende skat på digitale transaktioner kunne dog potentielt overvejes for at øge de egne indtægter, hvis andre vigtige handelspartnere ikke overholder de aftalte regler i OECD/G20's inklusive ramme. |
| --- | --- |

1.7.

I henhold til OECD/G20's inklusive ramme bemærker EØSU, at der var aftalt en standstill- og tilbagetrækningsperiode vedrørende digitale skatter. En EU-dækkende skat på digitale transaktioner kunne dog potentielt overvejes for at øge de egne indtægter, hvis andre vigtige handelspartnere ikke overholder de aftalte regler i OECD/G20's inklusive ramme.

| 1.8. | EØSU understreger ligeledes, at det andet sæt foranstaltninger vedrørende egne indtægter bør være i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og social retfærdighed. EØSU gentager desuden, at alle forslag om egne indtægter bør understøttes af en konsekvensanalyse af deres effektivitet. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU understreger ligeledes, at det andet sæt foranstaltninger vedrørende egne indtægter bør være i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og social retfærdighed. EØSU gentager desuden, at alle forslag om egne indtægter bør understøttes af en konsekvensanalyse af deres effektivitet.

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | I henhold til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finansieres EU-budgettet fuldt ud af EU's egne indtægter med forbehold af indtægter fra anden side. De egne indtægter kan defineres som indtægtsstrømme, der direkte tildeles EU, uden at der er behov for yderligere afgørelser fra medlemsstaternes side. Størstedelen af EU's indtægter udgøres imidlertid i praksis af bidrag fra medlemsstaterne (2). |
| --- | --- |

2.1.

I henhold til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finansieres EU-budgettet fuldt ud af EU's egne indtægter med forbehold af indtægter fra anden side. De egne indtægter kan defineres som indtægtsstrømme, der direkte tildeles EU, uden at der er behov for yderligere afgørelser fra medlemsstaternes side. Størstedelen af EU's indtægter udgøres imidlertid i praksis af bidrag fra medlemsstaterne (2

| 2.2. | Ved fremlæggelsen af sit arbejdsprogram for 2023 bebudede Kommissionen et forslag til en anden pakke af nye egne indtægter, der i øjeblikket er planlagt til tredje kvartal af 2023, og som bl.a. bygger på det bebudede lovgivningsforslag om et fælles sæt skatteregler for at drive virksomhed i Europa (BEFIT). Dette fremrykker tidsplanen for den interinstitutionelle aftale, der blev fremlagt i december 2020, med et år (3). |
| --- | --- |

2.2.

Ved fremlæggelsen af sit arbejdsprogram for 2023 bebudede Kommissionen et forslag til en anden pakke af nye egne indtægter, der i øjeblikket er planlagt til tredje kvartal af 2023, og som bl.a. bygger på det bebudede lovgivningsforslag om et fælles sæt skatteregler for at drive virksomhed i Europa (BEFIT). Dette fremrykker tidsplanen for den interinstitutionelle aftale, der blev fremlagt i december 2020, med et år (3

| 2.3. | Den anden pakke af egne indtægter følger den første, der blev fremlagt i løbet af december 2021 (4), og som var baseret på tre nye indtægtskilder. Den første kilde er baseret på indtægter fra emissionshandel (ETS), den anden trækker på de ressourcer, der genereres af EU's CO2-grænsetilpasningsmekanisme (CBAM), og den tredje er baseret på andelen af resterende overskud fra multinationale selskaber, som omfordeles til EU-medlemsstaterne i henhold til OECD/G20-aftalen om omfordeling af beskatningsrettigheder (»søjle 1«). |
| --- | --- |

2.3.

Den anden pakke af egne indtægter følger den første, der blev fremlagt i løbet af december 2021 (4

2

| 2.4. | Formålet med det nye forslag om egne indtægter er at sikre en robust og diversificeret strøm af indtægter til EU og samtidig undgå både nedskæringer i EU-programmer og en overdreven stigning i bidragene til EU-budgettet baseret på medlemsstaternes BNI. |
| --- | --- |

2.4.

Formålet med det nye forslag om egne indtægter er at sikre en robust og diversificeret strøm af indtægter til EU og samtidig undgå både nedskæringer i EU-programmer og en overdreven stigning i bidragene til EU-budgettet baseret på medlemsstaternes BNI.

| 2.5. | Den langsigtede indvirkning på EU-budgettet af genopretningsplanen NextGenerationEU (NGEU) — der gennemføres for at håndtere de økonomiske og sociale forstyrrelser som følge af pandemien — vil blive taget i betragtning inden for den nye ramme, som er udformet med henblik på behørigt at udnytte det nye sæt af egne indtægter til løbende at tilbagebetale de midler, som Kommissionen har lånt på kapitalmarkederne til tilskudsdelen af NextGenerationEU senest i 2058. Det bør påpeges, at tilbagebetalingen af hovedstol og renter skal finansieres over EU-budgettet i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme (FFR). |
| --- | --- |

2.5.

Den langsigtede indvirkning på EU-budgettet af genopretningsplanen NextGenerationEU (NGEU) — der gennemføres for at håndtere de økonomiske og sociale forstyrrelser som følge af pandemien — vil blive taget i betragtning inden for den nye ramme, som er udformet med henblik på behørigt at udnytte det nye sæt af egne indtægter til løbende at tilbagebetale de midler, som Kommissionen har lånt på kapitalmarkederne til tilskudsdelen af NextGenerationEU senest i 2058. Det bør påpeges, at tilbagebetalingen af hovedstol og renter skal finansieres over EU-budgettet i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme (FFR).

| 2.6. | Forud for forslaget om det andet sæt af nye egne indtægter anmodede Kommissionen Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at fremsætte sine synspunkter og anbefalinger med henblik på at berige forslaget med EØSU's perspektiv. |
| --- | --- |

2.6.

Forud for forslaget om det andet sæt af nye egne indtægter anmodede Kommissionen Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at fremsætte sine synspunkter og anbefalinger med henblik på at berige forslaget med EØSU's perspektiv.

| 2.7. | Denne EØSU-udtalelse supplerer den tidligere udtalelse fra udvalget om samme emne (5) med visse tilpasninger for at tage hensyn til den igangværende institutionelle debat og den seneste udvikling. |
| --- | --- |

2.7.

Denne EØSU-udtalelse supplerer den tidligere udtalelse fra udvalget om samme emne (5

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU glæder sig over at have mulighed for på ny at give udtryk for sin holdning til et afgørende og strategisk spørgsmål for EU-integrationsprocessens fremtid. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over at have mulighed for på ny at give udtryk for sin holdning til et afgørende og strategisk spørgsmål for EU-integrationsprocessens fremtid.

| 3.2. | I den forbindelse vil EØSU gerne understrege, at debatten om oprindelsen af egne indtægter og deres anvendelse til EU-budgettet under overholdelse af princippet om bruttoopgørelse bør gennemføres ikke blot blandt EU-institutionerne, men også mere generelt med inddragelse af erhvervslivet, andre arbejdsmarkedsparter og civilsamfundet, herunder repræsentanter for så mange kategorier af EU-borgere som muligt, og dermed også inddrage ældre aldersgrupper og sårbare grupper. |
| --- | --- |

3.2.

I den forbindelse vil EØSU gerne understrege, at debatten om oprindelsen af egne indtægter og deres anvendelse til EU-budgettet under overholdelse af princippet om bruttoopgørelse bør gennemføres ikke blot blandt EU-institutionerne, men også mere generelt med inddragelse af erhvervslivet, andre arbejdsmarkedsparter og civilsamfundet, herunder repræsentanter for så mange kategorier af EU-borgere som muligt, og dermed også inddrage ældre aldersgrupper og sårbare grupper.

| 3.3. | Som påpeget i sin udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter er EØSU enig i, at det er nødvendigt at tilføje nye egne indtægter for at sikre opretholdelsen af EU's dagsorden og mål uden at bringe budgetterne for EU-programmerne under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 i fare og uden i væsentlig grad at øge bidraget baseret på BNI. |
| --- | --- |

3.3.

Som påpeget i sin udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter er EØSU enig i, at det er nødvendigt at tilføje nye egne indtægter for at sikre opretholdelsen af EU's dagsorden og mål uden at bringe budgetterne for EU-programmerne under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 i fare og uden i væsentlig grad at øge bidraget baseret på BNI.

| 3.4. | Samtidig bemærker EØSU, at den høje andel af BNI-bidraget fra medlemsstaterne vil blive reduceret takket være indførelsen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald. I den forbindelse understreger EØSU betydningen af at vedtage og gennemføre det nye lovgivningsforslag om emballage og emballageaffald på en harmoniseret måde med henblik på at mindske efterlevelsesbyrden. |
| --- | --- |

3.4.

Samtidig bemærker EØSU, at den høje andel af BNI-bidraget fra medlemsstaterne vil blive reduceret takket være indførelsen af egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald. I den forbindelse understreger EØSU betydningen af at vedtage og gennemføre det nye lovgivningsforslag om emballage og emballageaffald på en harmoniseret måde med henblik på at mindske efterlevelsesbyrden.

| 3.5. | EØSU håber, at den bebudede anden pakke foranstaltninger vedrørende egne indtægter vil være i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og social retfærdighed og sikre en passende balance mellem behovet for et stærkt finansielt budget, der kan understøtte EU's mål på den ene side og social samhørighed og et erhvervsvenligt miljø på den anden. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU håber, at den bebudede anden pakke foranstaltninger vedrørende egne indtægter vil være i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og social retfærdighed og sikre en passende balance mellem behovet for et stærkt finansielt budget, der kan understøtte EU's mål på den ene side og social samhørighed og et erhvervsvenligt miljø på den anden.

| 3.6. | EØSU fremhæver vigtigheden af at skelne mellem EU's egne indtægter og EU's skattepolitikker: Mens førstnævnte anvender skatteværktøjer til at sikre passende indtægtsstrømme til finansiering af EU-budgettet, bør EU's skattepolitikker sigte mod at fremme økonomisk integration samt styrke og videreudvikle det indre marked i stedet for at øge skattebyrderne og underminere den sociale og økonomiske integration. |
| --- | --- |

3.6.

EØSU fremhæver vigtigheden af at skelne mellem EU's egne indtægter og EU's skattepolitikker: Mens førstnævnte anvender skatteværktøjer til at sikre passende indtægtsstrømme til finansiering af EU-budgettet, bør EU's skattepolitikker sigte mod at fremme økonomisk integration samt styrke og videreudvikle det indre marked i stedet for at øge skattebyrderne og underminere den sociale og økonomiske integration.

| 3.7. | EØSU vil gerne understrege, at man i Kommissionens forslag nøje må overveje de negative konsekvenser af det fortsat igangværende russiske angreb på Ukraine og de dermed forbundne konsekvenser i form af global økonomisk afmatning, indvirkning på forsyningskæderne og internationale spændinger, som skaber en kompleks kontekst, der skal håndteres. I denne kontekst indgår blandt andre faktorer en høj, vedvarende inflation og stigende renter for at dæmpe inflationen i sig selv. Alt dette skaber et meget udfordrende økonomisk miljø for Kommissionens forslag. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU vil gerne understrege, at man i Kommissionens forslag nøje må overveje de negative konsekvenser af det fortsat igangværende russiske angreb på Ukraine og de dermed forbundne konsekvenser i form af global økonomisk afmatning, indvirkning på forsyningskæderne og internationale spændinger, som skaber en kompleks kontekst, der skal håndteres. I denne kontekst indgår blandt andre faktorer en høj, vedvarende inflation og stigende renter for at dæmpe inflationen i sig selv. Alt dette skaber et meget udfordrende økonomisk miljø for Kommissionens forslag.

| 3.8. | I lyset af ovenstående gør EØSU opmærksom på, at der ved udarbejdelsen af forslag til nye kilder til EU's budgetindtægter bør tages behørigt hensyn til det budgetmæssige pres, som medlemsstaterne står over for efter pandemien og under de vedvarende internationale spændinger. EØSU bemærker, at opkrævning af indtægter på EU-plan lægger et yderligere pres på de nationale budgetter. Desuden er tilbagebetalingen af NGEU's lån via EU-budgettet en indgået forpligtelse, der i mangel af nye egne indtægter kan føre til højere bidrag fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.8.

I lyset af ovenstående gør EØSU opmærksom på, at der ved udarbejdelsen af forslag til nye kilder til EU's budgetindtægter bør tages behørigt hensyn til det budgetmæssige pres, som medlemsstaterne står over for efter pandemien og under de vedvarende internationale spændinger. EØSU bemærker, at opkrævning af indtægter på EU-plan lægger et yderligere pres på de nationale budgetter. Desuden er tilbagebetalingen af NGEU's lån via EU-budgettet en indgået forpligtelse, der i mangel af nye egne indtægter kan føre til højere bidrag fra medlemsstaterne.

| 3.9. | Samtidig påpeger EØSU, at de nye egne indtægter, der blev foreslået i Kommissionens første pakke af 14. december 2021, sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelige til at dække alle EU's nuværende forpligtelser, også i betragtning af det højere rentemiljø. |
| --- | --- |

3.9.

Samtidig påpeger EØSU, at de nye egne indtægter, der blev foreslået i Kommissionens første pakke af 14. december 2021, sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelige til at dække alle EU's nuværende forpligtelser, også i betragtning af det højere rentemiljø.

| 3.10. | EØSU anser det for vigtigt at have et solidt og stærkt EU-budget, der ikke blot kan sikre Den Europæiske Unions strategiske autonomi, men også på passende vis støtte den dobbelte grønne og digitale omstilling med alle de udfordringer og tilpasninger, som dette vil indebære for medlemsstater, regioner og lokalsamfund samt for virksomheder i hele Europa. |
| --- | --- |

3.10.

EØSU anser det for vigtigt at have et solidt og stærkt EU-budget, der ikke blot kan sikre Den Europæiske Unions strategiske autonomi, men også på passende vis støtte den dobbelte grønne og digitale omstilling med alle de udfordringer og tilpasninger, som dette vil indebære for medlemsstater, regioner og lokalsamfund samt for virksomheder i hele Europa.

| 3.11. | EØSU bemærker, at det for at styrke EU-budgettet og den flerårige finansielle ramme effektivt er nødvendigt at tilbagebetale NGEU-lånene i løbet af den fastsatte periode uden yderligere forlængelse for ikke at risikere uforholdsmæssigt store låneomkostninger som følge af en alt for lang varighed, som kan være til skade for kommende generationers økonomiske vækst og sociale velfærd. Dette gælder især i den nuværende periode med stigende renter, hvor det er vanskeligere at opretholde gældsætning på lang sigt, og hvor finansieringsomkostningerne er forholdsvis uforudsigelige. |
| --- | --- |

3.11.

EØSU bemærker, at det for at styrke EU-budgettet og den flerårige finansielle ramme effektivt er nødvendigt at tilbagebetale NGEU-lånene i løbet af den fastsatte periode uden yderligere forlængelse for ikke at risikere uforholdsmæssigt store låneomkostninger som følge af en alt for lang varighed, som kan være til skade for kommende generationers økonomiske vækst og sociale velfærd. Dette gælder især i den nuværende periode med stigende renter, hvor det er vanskeligere at opretholde gældsætning på lang sigt, og hvor finansieringsomkostningerne er forholdsvis uforudsigelige.

| 3.12. | Som en forudsætning for at foreslå en egen indtægt baseret på selskabsbeskatning opfordrer EØSU Kommissionen til hurtigst muligt at videreudvikle forslaget om et fælles regelsæt til vurdering af selskabsskattegrundlaget for EU-baserede enheder, der indgår i en koncern med globale konsoliderede indtægter over en vis tærskel. BEFIT vil ligeledes indeholde bestemmelser om fordeling af overskud til medlemsstaterne på grundlag af en fordelingsnøgle. Når overskuddet er fordelt, vil det være underlagt selskabsskattesatsen i de respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

3.12.

Som en forudsætning for at foreslå en egen indtægt baseret på selskabsbeskatning opfordrer EØSU Kommissionen til hurtigst muligt at videreudvikle forslaget om et fælles regelsæt til vurdering af selskabsskattegrundlaget for EU-baserede enheder, der indgår i en koncern med globale konsoliderede indtægter over en vis tærskel. BEFIT vil ligeledes indeholde bestemmelser om fordeling af overskud til medlemsstaterne på grundlag af en fordelingsnøgle. Når overskuddet er fordelt, vil det være underlagt selskabsskattesatsen i de respektive medlemsstater.

| 3.13. | EØSU noterer sig Kommissionens meddelelse om, at den har til hensigt at bygge videre på BEFIT-forslaget for at udvikle en yderligere strøm af egne indtægter til EU. Det kan imidlertid være temmelig vanskeligt at opnå politisk enighed om et sådant forslag, hvilket forslagene til FKSSG (6) fra 2011 og 2016 tidligere har vist. |
| --- | --- |

3.13.

EØSU noterer sig Kommissionens meddelelse om, at den har til hensigt at bygge videre på BEFIT-forslaget for at udvikle en yderligere strøm af egne indtægter til EU. Det kan imidlertid være temmelig vanskeligt at opnå politisk enighed om et sådant forslag, hvilket forslagene til FKSSG (6

| 3.14. | EØSU opfordrer til en debat om BEFIT med deltagelse af alle interessenter, da dette vil bidrage til at sikre gennemsigtighed med hensyn til forslagets virkning. EØSU fremhæver desuden, at BEFIT bør have klare mål og nøgleprincipper for at kunne føre til en forenkling af skattelandskabet og sikre konkurrenceevnen af eksisterende og nye skattedirektiver. |
| --- | --- |

3.14.

EØSU opfordrer til en debat om BEFIT med deltagelse af alle interessenter, da dette vil bidrage til at sikre gennemsigtighed med hensyn til forslagets virkning. EØSU fremhæver desuden, at BEFIT bør have klare mål og nøgleprincipper for at kunne føre til en forenkling af skattelandskabet og sikre konkurrenceevnen af eksisterende og nye skattedirektiver.

| 3.15. | EØSU fremhæver, at de potentielle regler om BEFIT bør baseres på harmoniserede definitioner og standarder for at sikre, at forslaget fungerer korrekt i hele det indre marked, samt på mere detaljerede skøn over de potentielle yderligere indtægter, der er forbundet med gennemførelsen af BEFIT, hvis sådanne indtægter rent faktisk bliver til virkelighed (7). |
| --- | --- |

3.15.

EØSU fremhæver, at de potentielle regler om BEFIT bør baseres på harmoniserede definitioner og standarder for at sikre, at forslaget fungerer korrekt i hele det indre marked, samt på mere detaljerede skøn over de potentielle yderligere indtægter, der er forbundet med gennemførelsen af BEFIT, hvis sådanne indtægter rent faktisk bliver til virkelighed (7

| 3.16. | EØSU påpeger, at der under alle omstændigheder er en iboende volatilitet i forbindelse med selskabsskatteindtægter, og at en præcis vurdering af fremtidige skatteindtægter, der skal overføres til egne indtægter, derfor kan være kompleks. Dette er ikke mindst tilfældet i den nuværende økonomiske situation med høj inflation og rentestigninger. Med hensyn til den foreliggende sag opfordrer EØSU Kommissionen til at gennemføre særlige undersøgelser og simuleringer af konsekvensanalyser for at etablere en pålidelig vifte af egne indtægter, der kan opkræves gennem BEFIT. EØSU advarer imidlertid om eventuelle yderligere efterlevelsesomkostninger for virksomhederne. |
| --- | --- |

3.16.

EØSU påpeger, at der under alle omstændigheder er en iboende volatilitet i forbindelse med selskabsskatteindtægter, og at en præcis vurdering af fremtidige skatteindtægter, der skal overføres til egne indtægter, derfor kan være kompleks. Dette er ikke mindst tilfældet i den nuværende økonomiske situation med høj inflation og rentestigninger. Med hensyn til den foreliggende sag opfordrer EØSU Kommissionen til at gennemføre særlige undersøgelser og simuleringer af konsekvensanalyser for at etablere en pålidelig vifte af egne indtægter, der kan opkræves gennem BEFIT. EØSU advarer imidlertid om eventuelle yderligere efterlevelsesomkostninger for virksomhederne.

| 3.17. | Eftersom Kommissionens forslag om BEFIT vil bygge på tosøjletilgangen under den inklusive ramme, som OECD og G20 har tilsluttet sig med hensyn til fordelingen af overskud (søjle 1) og de supplerende regler (søjle 2), opfordrer EØSU Kommissionen til fortsat at arbejde tæt sammen med internationale initiativer for at udvikle BEFIT-forslaget. |
| --- | --- |

3.17.

Eftersom Kommissionens forslag om BEFIT vil bygge på tosøjletilgangen under den inklusive ramme, som OECD og G20 har tilsluttet sig med hensyn til fordelingen af overskud (søjle 1) og de supplerende regler (søjle 2), opfordrer EØSU Kommissionen til fortsat at arbejde tæt sammen med internationale initiativer for at udvikle BEFIT-forslaget.

| 3.18. | Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges i forbindelse med vurderingen af mulige virkninger. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. |
| --- | --- |

3.18.

Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges i forbindelse med vurderingen af mulige virkninger. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter.

| 3.19. | EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke. Derudover kunne Kommissionen overveje muligheden for, at EU-virksomheder, der importerer produkter fra producenter i tredjelande, som ikke sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne, gøres til genstand for en yderligere afgift. Denne løsningsmodel vil kun komme i betragtning, hvis den er forenelig med WTO's regler og underlagt klare kriterier for dens anvendelse. En sådan afgift kunne give en vis beskyttelse for arbejdstagere i tredjelande og gradvist lette opnåelsen af lige vilkår for så vidt angår arbejdsvilkår mellem EU og andre handelsblokke. Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2-grænsetilpasningsmekanismen. |
| --- | --- |

3.19.

EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke. Derudover kunne Kommissionen overveje muligheden for, at EU-virksomheder, der importerer produkter fra producenter i tredjelande, som ikke sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne, gøres til genstand for en yderligere afgift. Denne løsningsmodel vil kun komme i betragtning, hvis den er forenelig med WTO's regler og underlagt klare kriterier for dens anvendelse. En sådan afgift kunne give en vis beskyttelse for arbejdstagere i tredjelande og gradvist lette opnåelsen af lige vilkår for så vidt angår arbejdsvilkår mellem EU og andre handelsblokke. Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2

| 3.20. | EØSU mener, at man i henhold til OECD/G20's inklusive ramme, hvor der var opnået enighed om en standstill- og tilbagetrækningsfrist for digitale skatter, potentielt kunne overveje en EU-dækkende skat på digitale transaktioner med henblik på at øge egne indtægter. Dette skal imidlertid kun gøre sig gældende, hvis de aftalte regler i OECD/G20's inklusive ramme ikke overholdes af andre større handelspartnere. |
| --- | --- |

3.20.

EØSU mener, at man i henhold til OECD/G20's inklusive ramme, hvor der var opnået enighed om en standstill- og tilbagetrækningsfrist for digitale skatter, potentielt kunne overveje en EU-dækkende skat på digitale transaktioner med henblik på at øge egne indtægter. Dette skal imidlertid kun gøre sig gældende, hvis de aftalte regler i OECD/G20's inklusive ramme ikke overholdes af andre større handelspartnere.

| 3.21. | I tilfælde, hvor det er teknisk og miljømæssigt muligt at genanvende kommunalt affald, er en statistisk funderet egen indtægt baseret på mængden af kommunalt affald en anden mulighed for at gøre deponering og forbrænding dyrere end genanvendelse og dermed støtte den cirkulære økonomi i hele det indre marked. |
| --- | --- |

3.21.

I tilfælde, hvor det er teknisk og miljømæssigt muligt at genanvende kommunalt affald, er en statistisk funderet egen indtægt baseret på mængden af kommunalt affald en anden mulighed for at gøre deponering og forbrænding dyrere end genanvendelse og dermed støtte den cirkulære økonomi i hele det indre marked.

| 3.22. | Som påpeget i EØSU's tidligere udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter fastholder udvalget, at gennemslagskraft og effektivitet i opkrævningen og forvaltningen af de egne indtægter såvel som efterfølgende på udgiftssiden er afgørende i alle faser og strategisk vigtigt for at sikre en korrekt og produktiv udnyttelse af egne indtægter med henblik på at nå de ambitiøse mål, der er fastsat i Kommissionens dagsorden. |
| --- | --- |

3.22.

Som påpeget i EØSU's tidligere udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter fastholder udvalget, at gennemslagskraft og effektivitet i opkrævningen og forvaltningen af de egne indtægter såvel som efterfølgende på udgiftssiden er afgørende i alle faser og strategisk vigtigt for at sikre en korrekt og produktiv udnyttelse af egne indtægter med henblik på at nå de ambitiøse mål, der er fastsat i Kommissionens dagsorden.

| 3.23. | Endelig og ligeledes i tråd med den tidligere udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter gentager EØSU betydningen af, at alle forslagene vedrørende egne indtægter understøttes af en konsekvensanalyse af de foreslåede foranstaltningers effektivitet og navnlig af de indtægter, som disse foranstaltninger forventes at generere. |
| --- | --- |

3.23.

Endelig og ligeledes i tråd med den tidligere udtalelse om forslaget til afgørelse om egne indtægter gentager EØSU betydningen af, at alle forslagene vedrørende egne indtægter understøttes af en konsekvensanalyse af de foreslåede foranstaltningers effektivitet og navnlig af de indtægter, som disse foranstaltninger forventes at generere.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Næste generation af egne indtægter til EU-budgettet (COM(2021) 566 final), om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (COM(2021) 569 final —2021/0429 (APP)) og om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (COM(2021) 570 final — 2021/0430 (CNS)) (EUT C 323 af 26.8.2022, s. 48).

1

(2)  Europa-Parlamentets Forskningstjeneste.

2

(3)  Interinstitutionel aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (L433I/28).

3

(4)  COM(2021) 566 final.

4

(5)  EØSU's udtalelse om forslag til afgørelse om egne indtægter (EUT C 323 af 26.8.2022, s. 48).

5

forslag til afgørelse om egne indtægter

(6)  Fælles konsolideret selskabsskattegrundlag.

6

(7)  Formålet med BEFIT er at forenkle og muliggøre en effektiv konsolidering af overskud og tab og ikke nødvendigvis at opkræve flere indtægter.

7

---

BILAG

Følgende ændringsforslag blev forkastet under afstemningen, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer (forretningsordenens artikel 74, stk. 3):

ÆNDRINGSFORSLAG 3

ECO/617 — Andet sæt af nye egne indtægter

Punkt 3.18

Ændres som følger

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser. | Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges (9). Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser.

Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges (9). Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser.

Begrundelse

Der tilføjes vigtig baggrundsinformation, der forklarer, hvor politisk vanskeligt spørgsmålet om at indføre en afgift på finansielle transaktioner på tværs af EU's medlemsstater stadig er, på trods af at Kommissionens initiativ til lovgivning blev præsenteret for 12 år siden. Dette dokumenterer, at fordelene ved at indføre en afgift på finansielle transaktioner, der kun omfatter EU eller nogle af EU's medlemsstater, er yderst tvivlsomme.

Resultat af afstemningen:

| For: | 80 |
| --- | --- |
| Imod: | 122 |
| Hverken for eller imod: | 14 |

For:

80

Imod:

122

Hverken for eller imod:

14

ÆNDRINGSFORSLAG 4

ECO/617 — Andet sæt af nye egne indtægter

Punkt 3.19

Ændres som følger

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke.
  Derudover kunne Kommissionen overveje muligheden for, at EU-virksomheder, der importerer produkter fra producenter i tredjelande, som ikke sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne, gøres til genstand for en yderligere afgift. Denne løsningsmodel vil kun komme i betragtning, hvis den er forenelig med WTO's regler og underlagt klare kriterier for dens anvendelse. En sådan afgift kunne give en vis beskyttelse for arbejdstagere i tredjelande og gradvist lette opnåelsen af lige vilkår for så vidt angår arbejdsvilkår mellem EU og andre handelsblokke.
  Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2-grænsetilpasningsmekanismen. | EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke. Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2-grænsetilpasningsmekanismen. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke.
  Derudover kunne Kommissionen overveje muligheden for, at EU-virksomheder, der importerer produkter fra producenter i tredjelande, som ikke sikrer en passende beskyttelse af arbejdstagerne, gøres til genstand for en yderligere afgift. Denne løsningsmodel vil kun komme i betragtning, hvis den er forenelig med WTO's regler og underlagt klare kriterier for dens anvendelse. En sådan afgift kunne give en vis beskyttelse for arbejdstagere i tredjelande og gradvist lette opnåelsen af lige vilkår for så vidt angår arbejdsvilkår mellem EU og andre handelsblokke.
  Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2-grænsetilpasningsmekanismen.

EØSU minder om, at det eneste formål med CBAM, som Rådet og Europa-Parlamentet er blevet enige om, er at motivere EU's handelspartnere til at dekarbonisere deres produktion sideløbende med EU. Den blev foreslået som en egen indtægt i den første pakke. Samtidig opfordrer EØSU til at indføre en form for eksportlempelse, så EU's virksomheder kan konkurrere på tredjelandsmarkeder. Dette blev fremhævet i en tidligere EØSU-udtalelse om CO2-grænsetilpasningsmekanismen.

Begrundelse

Den samme som til punkt 1.6.

Resultat af afstemningen:

| For: | 78 |
| --- | --- |
| Imod: | 129 |
| Hverken for eller imod: | 11 |

For:

78

Imod:

129

Hverken for eller imod:

11

Følgende ændringsforslag blev vedtaget under afstemningen, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer for bibeholdelse af den oprindelige tekst (forretningsordenens artikel 74, stk. 4):

ÆNDRINGSFORSLAG 1

ECO/617 — Andet sæt af nye egne indtægter

Ændres som følger

Punkt 3.18

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter.
  EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser. | Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges
  i forbindelse med vurderingen af mulige virkninger
  . Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges. Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter.
  EØSU er imidlertid klar over, at en afgift på finansielle transaktioner muligvis kunne gøre EU mindre konkurrencedygtigt, især hvis den kun anvendes inden for EU. Desuden er det usandsynligt, at en bredt funderet afgift på finansielle transaktioner (AFT) vil kunne medføre væsentlige indtægter, men den kan stadig have en negativ indvirkning på europæiske virksomheder og husholdninger og potentielt reducere væksten med et yderligere pres på de offentlige finanser.

Som det også er foreslået af Europa-Parlamentet, kan muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller udviklingen af en global afgift på finansielle transaktioner undersøges
  i forbindelse med vurderingen af mulige virkninger
  . Disse nye skattebestemmelser bør derefter kombineres med målrettede regler, der tager sigte på at afsætte en del af de yderligere forventede skatteindtægter til EU's egne indtægter.

Resultat af afstemningen:

| For: | 96 |
| --- | --- |
| Imod: | 91 |
| Hverken for eller imod: | 15 |

For:

96

Imod:

91

Hverken for eller imod:

15

ÆNDRINGSFORSLAG 2

ECO/617 — Andet sæt af nye egne indtægter

Punkt 1.5

Ændres som følger

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet.
  EØSU er imidlertid klar over, at en AFT muligvis kan påvirke konkurrenceevnen og ikke må resultere i betydelige ekstra indtægter. | EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet
  i forbindelse med vurderingen af forslagets virkninger
  . |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet.
  EØSU er imidlertid klar over, at en AFT muligvis kan påvirke konkurrenceevnen og ikke må resultere i betydelige ekstra indtægter.

EØSU finder det relevant at undersøge muligheden for at medtage finansielle tjenesteydelser i BEFIT eller for at udvikle en global afgift på finansielle transaktioner (AFT) som foreslået af Europa-Parlamentet
  i forbindelse med vurderingen af forslagets virkninger
  .

Resultat af afstemningen:

| For: | 126 |
| --- | --- |
| Imod: | 79 |
| Hverken for eller imod: | 8 |

For:

126

Imod:

79

Hverken for eller imod:

8

---

(9)  

  Kommissionen forelagde den 28. september 2011 et forslag til Rådets direktiv om en fælles ordning for beskatning af finansielle transaktioner og om ændring af direktiv 2008/7/EF. Rådet nåede ikke til enighed om forslaget, og den 14. februar 2013 forelagde Kommissionen et forslag, der sigtede mod at indføre en afgift på finansielle transaktioner (AFT) i 11 medlemsstater efter proceduren med »forstærket samarbejde«. Situationen har været kørt fast, også blandt disse 11 medlemsstater, selvom sagen jævnligt har været drøftet i Økofinrådet
  .

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/21

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet: EU's politik for cyberforsvar

(initiativudtalelse)

(2023/C 293/04)

| Ordfører: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Medordfører: | Alberto MAZZOLA |

Ordfører:

Anastasis YIAPANIS

Anastasis YIAPANIS

Medordfører:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Plenarforsamlingens beslutning | 20.9.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 52, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI) |
| Vedtaget i sektionen | 27.3.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 208/1/2 |

Plenarforsamlingens beslutning

20.9.2022

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 52, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI)

Vedtaget i sektionen

27.3.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

208/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter den foreslåede EU-politik for cyberforsvar, men havde forventet, at det organiserede civilsamfund ville få tildelt en mere fremtrædende rolle i udarbejdelsen af disse forslag. EØSU finder det på nuværende tidspunkt vanskeligt at vurdere, om de fremtidige initiativer, der er skitseret i den fælles meddelelse, vil blive gennemført og opnå de ønskede resultater. Udvalget opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at prioritere og gå hurtigt videre med de bebudede initiativer. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter den foreslåede EU-politik for cyberforsvar, men havde forventet, at det organiserede civilsamfund ville få tildelt en mere fremtrædende rolle i udarbejdelsen af disse forslag. EØSU finder det på nuværende tidspunkt vanskeligt at vurdere, om de fremtidige initiativer, der er skitseret i den fælles meddelelse, vil blive gennemført og opnå de ønskede resultater. Udvalget opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at prioritere og gå hurtigt videre med de bebudede initiativer.

| 1.2. | EØSU understreger, at der er behov for yderligere foranstaltninger, der kan forbedre EU's evne til at opdage cybertrusler, og opfordrer til, at finansieringen af forskning og udvikling rettes mod udvikling af banebrydende EU-kapacitet. Samarbejde mellem den private og den offentlige sektor er afgørende og må ikke kun gå en vej. EØSU mener, at det er nødvendigt med koordinering på EU-plan for at afhjælpe fragmentering og sikre samarbejde og fælles investeringer mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU understreger, at der er behov for yderligere foranstaltninger, der kan forbedre EU's evne til at opdage cybertrusler, og opfordrer til, at finansieringen af forskning og udvikling rettes mod udvikling af banebrydende EU-kapacitet. Samarbejde mellem den private og den offentlige sektor er afgørende og må ikke kun gå en vej. EØSU mener, at det er nødvendigt med koordinering på EU-plan for at afhjælpe fragmentering og sikre samarbejde og fælles investeringer mellem medlemsstaterne.

| 1.3. | EØSU støtter oprettelsen af EU's koordinationscenter for cyberforsvar og anbefaler, at medlemsstaterne forpligter sig til hurtig reaktion døgnet rundt og evaluerer cyberberedskabet og effektiviteten af EU's cyberberedskabsmekanismer med fokus på både militære kapaciteter og kritiske sektorer som kortlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 (1) (NIS 2-direktivet). Udvalget støtter udvidelsen af mandatet for Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed (ECCC), så det kan bistå arbejdet i EU's koordinationscenter for cyberforsvar. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU støtter oprettelsen af EU's koordinationscenter for cyberforsvar og anbefaler, at medlemsstaterne forpligter sig til hurtig reaktion døgnet rundt og evaluerer cyberberedskabet og effektiviteten af EU's cyberberedskabsmekanismer med fokus på både militære kapaciteter og kritiske sektorer som kortlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 (1

| 1.4. | For at styrke Unionens strategiske autonomi og suverænitet på cybersikkerhedsområdet mener EØSU, at der bør udvikles eller overtages en dynamisk platform for test i realtid og informationsudveksling fra den private sektor med henblik på at afdække de nuværende mangler i den eksisterende kapacitet. Platformen kan også anvendes til at udveksle bedste praksis, indberette cyberhændelser og udarbejde en EU-liste over alle cyberkriminelle. |
| --- | --- |

1.4.

For at styrke Unionens strategiske autonomi og suverænitet på cybersikkerhedsområdet mener EØSU, at der bør udvikles eller overtages en dynamisk platform for test i realtid og informationsudveksling fra den private sektor med henblik på at afdække de nuværende mangler i den eksisterende kapacitet. Platformen kan også anvendes til at udveksle bedste praksis, indberette cyberhændelser og udarbejde en EU-liste over alle cyberkriminelle.

| 1.5. | EØSU fremhæver behovet for et bedre beredskab over for cyberangreb som f.eks. de russiske i Ukraine, der navnlig er rettet mod kritisk infrastruktur. Samarbejde mellem civile og militære økosystemer er afgørende for effektiv krisestyring og interoperabilitet samt for at undgå dobbeltarbejde og dobbeltinvesteringer, herunder gennem simulerede test af cyberangreb. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU fremhæver behovet for et bedre beredskab over for cyberangreb som f.eks. de russiske i Ukraine, der navnlig er rettet mod kritisk infrastruktur. Samarbejde mellem civile og militære økosystemer er afgørende for effektiv krisestyring og interoperabilitet samt for at undgå dobbeltarbejde og dobbeltinvesteringer, herunder gennem simulerede test af cyberangreb.

| 1.6. | EØSU mener, at beskyttelse af EU-borgerne og kritisk infrastruktur bør have første prioritet, når der investeres i cyberforsvar, herunder ved at der anvendes pålidelige hardware- og softwareleverandører. Udvalget insisterer på jævnlige ajourføringer af prioriteter og investeringer, som EU og medlemsstaterne skal nå til enighed om under inddragelse af relevante private interessenter. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU mener, at beskyttelse af EU-borgerne og kritisk infrastruktur bør have første prioritet, når der investeres i cyberforsvar, herunder ved at der anvendes pålidelige hardware- og softwareleverandører. Udvalget insisterer på jævnlige ajourføringer af prioriteter og investeringer, som EU og medlemsstaterne skal nå til enighed om under inddragelse af relevante private interessenter.

| 1.7. | EU skal bevare og udvikle den nødvendige kapacitet til at sikre sin digitale økonomi, sit digitale samfund, sit demokrati og kritiske teknologier og til at levere centrale cybersikkerhedstjenester. For at sikre EU's strategiske autonomi er det afgørende at mindske afhængigheden af tredjelande. EØSU mener, at det er vigtigt, at EU vedtager en strategi for autonomi på mellemlang sigt for så vidt angår nøgleteknologier, og går stærkt ind for, at EU-baserede virksomheder etablerer forsknings- og produktionsfaciliteter, hvilket skal ledsages af en passende europæisk industripolitik, der fokuserer på et selvstændigt cyberøkosystem. |
| --- | --- |

1.7.

EU skal bevare og udvikle den nødvendige kapacitet til at sikre sin digitale økonomi, sit digitale samfund, sit demokrati og kritiske teknologier og til at levere centrale cybersikkerhedstjenester. For at sikre EU's strategiske autonomi er det afgørende at mindske afhængigheden af tredjelande. EØSU mener, at det er vigtigt, at EU vedtager en strategi for autonomi på mellemlang sigt for så vidt angår nøgleteknologier, og går stærkt ind for, at EU-baserede virksomheder etablerer forsknings- og produktionsfaciliteter, hvilket skal ledsages af en passende europæisk industripolitik, der fokuserer på et selvstændigt cyberøkosystem.

| 1.8. | SMV'er bør modtage målrettet støtte og have adgang til finansieringsprogrammer, der øger deres modstandsdygtighed over for cyberangreb. De bør ligeledes have tilbud om støtte og uddannelse i cyberrisici, og hvordan de kan beskytte sig mod dem. EU bør indføre en incitamentsordning, der fremmer en gradvis udvikling af SMV'ers viden på området og udvikling af innovative SMV'er. |
| --- | --- |

1.8.

SMV'er bør modtage målrettet støtte og have adgang til finansieringsprogrammer, der øger deres modstandsdygtighed over for cyberangreb. De bør ligeledes have tilbud om støtte og uddannelse i cyberrisici, og hvordan de kan beskytte sig mod dem. EU bør indføre en incitamentsordning, der fremmer en gradvis udvikling af SMV'ers viden på området og udvikling af innovative SMV'er.

| 1.9. | EØSU støtter planen om at oprette et akademi for cyberfærdigheder og anmoder Kommissionen om at koordinere og finansiere omfattende uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, der omfatter alle medlemsstater og sigter mod at skabe en kvalificeret arbejdsstyrke til alle agenturer og organisationer, der beskæftiger sig med cyberforsvar, samt til private civile netværk. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU støtter planen om at oprette et akademi for cyberfærdigheder og anmoder Kommissionen om at koordinere og finansiere omfattende uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, der omfatter alle medlemsstater og sigter mod at skabe en kvalificeret arbejdsstyrke til alle agenturer og organisationer, der beskæftiger sig med cyberforsvar, samt til private civile netværk.

| 1.10. | Udvalget mener, at det er afgørende at øge borgernes bevidsthed om cybersikkerhed for at mindske eksponeringen for cyberangreb, og efterlyser læseplaner i cybersikkerhed og programmer for livslang uddannelse med fokus på forbedring af cyberfærdigheder og -viden. EØSU støtter, at cybersikkerhed integreres i alle EU's fremtidige offentlige politikker, og at den brede offentlighed informeres om cybertrusler. |
| --- | --- |

1.10.

Udvalget mener, at det er afgørende at øge borgernes bevidsthed om cybersikkerhed for at mindske eksponeringen for cyberangreb, og efterlyser læseplaner i cybersikkerhed og programmer for livslang uddannelse med fokus på forbedring af cyberfærdigheder og -viden. EØSU støtter, at cybersikkerhed integreres i alle EU's fremtidige offentlige politikker, og at den brede offentlighed informeres om cybertrusler.

| 1.11. | EØSU mener, at et stærkt samarbejde med NATO-allierede på militære områder skal fokusere på fuld koordinering og gensidighed, fælles FUI-projekter, udveksling af bedste praksis, omfattende uddannelsesprogrammer og simuleringer af cyberangreb med det hovedformål at udvide den fælles reaktionskapacitet. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU mener, at et stærkt samarbejde med NATO-allierede på militære områder skal fokusere på fuld koordinering og gensidighed, fælles FUI-projekter, udveksling af bedste praksis, omfattende uddannelsesprogrammer og simuleringer af cyberangreb med det hovedformål at udvide den fælles reaktionskapacitet.

| 1.12. | Udvalget opfordrer den højtstående repræsentant til at gennemgå de nuværende bilaterale cyberdialoger og indlede yderligere drøftelser med andre lande og relevante internationale organisationer med det formål at etablere en verdensomspændende ramme for overholdelse af folkeretten i cyberspace med stor vægt på gensidighed. Udvalget mener, at EU har gode forudsætninger for at gå forrest i internationale drøftelser om den fremtidige cybersikkerhed, navnlig i FN, da Unionen har et stærkt fundament, hvad angår grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

1.12.

Udvalget opfordrer den højtstående repræsentant til at gennemgå de nuværende bilaterale cyberdialoger og indlede yderligere drøftelser med andre lande og relevante internationale organisationer med det formål at etablere en verdensomspændende ramme for overholdelse af folkeretten i cyberspace med stor vægt på gensidighed. Udvalget mener, at EU har gode forudsætninger for at gå forrest i internationale drøftelser om den fremtidige cybersikkerhed, navnlig i FN, da Unionen har et stærkt fundament, hvad angår grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder.

| 1.13. | EU bør tage klart afstand fra enhver form for socialt pointsystem over for borgerne. EØSU gør det klart, at et ægte demokrati ikke kan eksistere uden effektiv beskyttelse af personoplysninger, og mener, at ansvarlig og velfungerende dataforvaltning er afgørende for at gøre hyperkonnektivitet til en konkurrencemæssig fordel. |
| --- | --- |

1.13.

EU bør tage klart afstand fra enhver form for socialt pointsystem over for borgerne. EØSU gør det klart, at et ægte demokrati ikke kan eksistere uden effektiv beskyttelse af personoplysninger, og mener, at ansvarlig og velfungerende dataforvaltning er afgørende for at gøre hyperkonnektivitet til en konkurrencemæssig fordel.

2.   Indledning og generelle bemærkninger

Indledning og generelle bemærkninger

| 2.1. | Den stadig større digitalisering af samfundet medfører en lang række cybersikkerhedstrusler som følge af de teknologiske opgraderinger. Antallet af cyberangreb og deres kompleksitet er vokset betydeligt i de senere år, hvilket undergraver sikkerheden for både offentlige og private enheder. Uanset om vi taler om ransomware, malware, e-mailangreb, brud på datasikkerheden, desinformation, distributed denial of service-angreb (DDoS) eller andre former for angreb, udgør de alle en konsekvent og vedvarende trussel mod EU's sikkerhed som helhed. |
| --- | --- |

2.1.

Den stadig større digitalisering af samfundet medfører en lang række cybersikkerhedstrusler som følge af de teknologiske opgraderinger. Antallet af cyberangreb og deres kompleksitet er vokset betydeligt i de senere år, hvilket undergraver sikkerheden for både offentlige og private enheder. Uanset om vi taler om ransomware, malware, e-mailangreb, brud på datasikkerheden, desinformation, distributed denial of service-angreb (DDoS) eller andre former for angreb, udgør de alle en konsekvent og vedvarende trussel mod EU's sikkerhed som helhed.

| 2.2. | EØSU glæder sig over den fælles meddelelse om EU's politik for cyberforsvar (2) og mener, at tiden nu er inde til at handle hurtigt og på en koordineret måde på EU-plan, hvilket bør involvere både civile og militære cyberspaceøkosystemer og en passende investeringsramme for cyberforsvarskapaciteter. Udvalget bemærker imidlertid, at meddelelsen blot er en hensigtserklæring og opstiller en liste over fremtidige EU-initiativer, der skal levere resultater. EØSU finder det umuligt at vurdere, om der reelt vil blive fulgt op på disse tilsagn, eftersom fremtidige forhandlinger mellem medlovgiverne naturligvis vil påvirke det endelige resultat af EU's handlingsplan for cybersikkerhed. |
| --- | --- |

2.2.

EØSU glæder sig over den fælles meddelelse om EU's politik for cyberforsvar

2

| 2.3. | Det russiske angreb på KA-SAT-satellitnetværket, som forstyrrede kommunikationen mellem de ukrainske militære styrker, og den nylige skandale om Éric Léandri, som nogle forsvarsvirksomheder havde engageret til at udøve cyberspionage på deres vegne, sætter cybersikkerhed øverst på listen over sikkerhedstrusler i EU. Selv om den generelle forordning om databeskyttelse er en solid EU-retsakt og har været i kraft i flere år, står det klart, at den stigende mængde data, der er til rådighed, er sårbar, og risikoen for, at tredjeparter overskrider grænsen for det lovlige, bliver større hver dag. |
| --- | --- |

2.3.

Det russiske angreb på KA-SAT-satellitnetværket, som forstyrrede kommunikationen mellem de ukrainske militære styrker, og den nylige skandale om Éric Léandri, som nogle forsvarsvirksomheder havde engageret til at udøve cyberspionage på deres vegne, sætter cybersikkerhed øverst på listen over sikkerhedstrusler i EU. Selv om den generelle forordning om databeskyttelse er en solid EU-retsakt og har været i kraft i flere år, står det klart, at den stigende mængde data, der er til rådighed, er sårbar, og risikoen for, at tredjeparter overskrider grænsen for det lovlige, bliver større hver dag.

| 2.4. | I betragtning af cyberangrebenes tværnationale karakter er det nødvendigt med koordinering på EU-plan for at mindske den nuværende fragmentering og sikre, at medlemsstaterne er parate til at samarbejde og investere i fællesskab. Dette er især vigtigt i fremtidige tilfælde, hvor én medlemsstat kan være mål for et angreb, og alle andre bør have mulighed for at yde øjeblikkelig støtte. |
| --- | --- |

2.4.

I betragtning af cyberangrebenes tværnationale karakter er det nødvendigt med koordinering på EU-plan for at mindske den nuværende fragmentering og sikre, at medlemsstaterne er parate til at samarbejde og investere i fællesskab. Dette er især vigtigt i fremtidige tilfælde, hvor én medlemsstat kan være mål for et angreb, og alle andre bør have mulighed for at yde øjeblikkelig støtte.

3.   Fælles handling for at styrke cyberforsvaret

Fælles handling for at styrke cyberforsvaret

| 3.1. | Udvalget noterer sig de bebudede ambitiøse initiativer til oprettelse af et EU-koordinationscenter for cyberforsvar, udvikling af CyDEf-X-projektet, oprettelse af cyberberedskabshold, der kan reagere hurtigt, udvikling af et EU-cybersolidaritetsinitiativ og undersøgelse af mulighederne for at udvikle cybersikkerhedscertificeringsordninger for IKT-produkter, -tjenester og -processer. EØSU anbefaler, at alle medlemsstater forpligter sig til at kunne reagere hurtigt døgnet rundt, og at EU's koordinationscenter inddrages i vurderingen og udarbejdelsen af regelmæssige rapporter om medlemsstaternes cyberberedskab og effektiviteten af den europæiske cyberberedskabsmekanisme med fokus på både militære kapaciteter og kritiske sektorer som kortlagt i NIS 2-direktivet. Hver medlemsstat bør have specialister, der er særligt uddannet til at gribe ind i tilfælde af cyberhændelser, og bør regelmæssigt teste deres interventionskapacitet i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.

Udvalget noterer sig de bebudede ambitiøse initiativer til oprettelse af et EU-koordinationscenter for cyberforsvar, udvikling af CyDEf-X-projektet, oprettelse af cyberberedskabshold, der kan reagere hurtigt, udvikling af et EU-cybersolidaritetsinitiativ og undersøgelse af mulighederne for at udvikle cybersikkerhedscertificeringsordninger for IKT-produkter, -tjenester og -processer. EØSU anbefaler, at alle medlemsstater forpligter sig til at kunne reagere hurtigt døgnet rundt, og at EU's koordinationscenter inddrages i vurderingen og udarbejdelsen af regelmæssige rapporter om medlemsstaternes cyberberedskab og effektiviteten af den europæiske cyberberedskabsmekanisme med fokus på både militære kapaciteter og kritiske sektorer som kortlagt i NIS 2-direktivet. Hver medlemsstat bør have specialister, der er særligt uddannet til at gribe ind i tilfælde af cyberhændelser, og bør regelmæssigt teste deres interventionskapacitet i andre medlemsstater.

| 3.2. | Selv om meddelelsen indeholder en lang liste over trinvise forbedringer, havde EØSU gerne set en klar køreplan for gennemførelsen af disse initiativer med en klar styring og frister for indgivelse og vedtagelse. EØSU havde desuden forventet, at det organiserede civilsamfund ville få tildelt en mere fremtrædende rolle i udarbejdelsen af disse forslag. |
| --- | --- |

3.2.

Selv om meddelelsen indeholder en lang liste over trinvise forbedringer, havde EØSU gerne set en klar køreplan for gennemførelsen af disse initiativer med en klar styring og frister for indgivelse og vedtagelse. EØSU havde desuden forventet, at det organiserede civilsamfund ville få tildelt en mere fremtrædende rolle i udarbejdelsen af disse forslag.

| 3.3. | EØSU er af den opfattelse, at medlemsstaterne er nødt til at styrke deres interne kapacitet for at kunne imødegå cybertrusler og samtidig indgå i samarbejdsprojekter og dele oplysninger og bedste praksis med deres partnere i andre medlemsstater. Der er behov for hurtige investeringer i cyberforsvarskapaciteter og hurtigere udrulning af teknologi (3) i alle medlemsstater og i et fælles beredskab, der kan opdage, genoprette efter og forsvare imod cyberangreb. For at styrke Unionens autonomi på cybersikkerhedsområdet mener EØSU, at der bør udvikles eller overtages en dynamisk platform for test og informationsudveksling i realtid fra den private sektor med henblik på at afdække de nuværende mangler i den eksisterende kapacitet. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU er af den opfattelse, at medlemsstaterne er nødt til at styrke deres interne kapacitet for at kunne imødegå cybertrusler og samtidig indgå i samarbejdsprojekter og dele oplysninger og bedste praksis med deres partnere i andre medlemsstater. Der er behov for hurtige investeringer i cyberforsvarskapaciteter og hurtigere udrulning af teknologi (3

| 3.4. | EØSU er enig i, at militære cyberoperationer på nuværende tidspunkt udelukkende bør høre under medlemsstaternes kompetence. Udvalget støtter det bebudede samarbejde mellem EU's militære IT-beredskabsenheder (milCERT'er), enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er) og IT-beredskabsenheden under EU's institutioner, organer og agenturer (CERT-EU). |
| --- | --- |

3.4.

EØSU er enig i, at militære cyberoperationer på nuværende tidspunkt udelukkende bør høre under medlemsstaternes kompetence. Udvalget støtter det bebudede samarbejde mellem EU's militære IT-beredskabsenheder (milCERT'er), enheder, der håndterer IT-sikkerhedshændelser (CSIRT'er) og IT-beredskabsenheden under EU's institutioner, organer og agenturer (CERT-EU).

| 3.5. | Det nyligt vedtagne NIS 2-direktiv og direktivet om kritiske enheders modstandsdygtighed (CER) (4) har allerede indført specifikke nationale og sektorspecifikke forpligtelser i relation til EU's ramme for cyberforsvar. Der er behov for en yderligere indsats for at forbedre EU's kollektive opdagelseskapacitet, og EØSU efterlyser FoU-investeringer, der skal udvikle banebrydende EU-kapaciteter. |
| --- | --- |

3.5.

Det nyligt vedtagne NIS 2-direktiv og direktivet om kritiske enheders modstandsdygtighed (CER) (4

4.   Sikring af EU's forsvarsøkosystem

Sikring af EU's forsvarsøkosystem

| 4.1. | EØSU mener, at den iboende kompleksitet og teknologiske udfordringer i hastig udvikling har ændret forsvarsøkosystemet, og at cybersikkerhed er blevet et fælles interesseområde for både den militære og den civile sektor og for EU-borgerne. Samarbejde mellem civile og militære økosystemer er nu vigtigere end nogensinde og bør give fordele i form af en mere effektiv krisestyring samt løbende fremskridt og interoperabilitet, så man undgår overlapning eller dobbeltarbejde og dobbeltinvesteringer. Medlemsstaterne bør være klar til at gennemføre nationale stresstest af kritisk infrastruktur med henblik på at vurdere og øge modstandsdygtigheden over for fremtidige cyberangreb. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU mener, at den iboende kompleksitet og teknologiske udfordringer i hastig udvikling har ændret forsvarsøkosystemet, og at cybersikkerhed er blevet et fælles interesseområde for både den militære og den civile sektor og for EU-borgerne. Samarbejde mellem civile og militære økosystemer er nu vigtigere end nogensinde og bør give fordele i form af en mere effektiv krisestyring samt løbende fremskridt og interoperabilitet, så man undgår overlapning eller dobbeltarbejde og dobbeltinvesteringer. Medlemsstaterne bør være klar til at gennemføre nationale stresstest af kritisk infrastruktur med henblik på at vurdere og øge modstandsdygtigheden over for fremtidige cyberangreb.

| 4.2. | EØSU mener, at beskyttelse af EU-borgerne og kritisk infrastruktur må have første prioritet, når der investeres i cyberforsvar. I betragtning af den hurtige digitale omstilling og den hastige udvikling i trusselsbilledet opfordrer udvalget kraftigt til, at EU og medlemsstaterne når til enighed om rettidige ajourføringer af prioriteter og investeringer med en grundig høring af relevante private interessenter. Enheder til tingenes internet (IoT) er ofte ikke så godt beskyttet som traditionelt udstyr, og EØSU opfordrer til, at der garanteres et minimumssikkerhedsniveau gennem IDAM-platforme. Eftersom certificering er en vigtig metode til at sikre et højere sikkerhedsniveau, opfordrer udvalget til, at der i den nye EU-certificeringsstrategi lægges større vægt på sikkerheden inden for tingenes internet. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU mener, at beskyttelse af EU-borgerne og kritisk infrastruktur må have første prioritet, når der investeres i cyberforsvar. I betragtning af den hurtige digitale omstilling og den hastige udvikling i trusselsbilledet opfordrer udvalget kraftigt til, at EU og medlemsstaterne når til enighed om rettidige ajourføringer af prioriteter og investeringer med en grundig høring af relevante private interessenter. Enheder til tingenes internet (IoT) er ofte ikke så godt beskyttet som traditionelt udstyr, og EØSU opfordrer til, at der garanteres et minimumssikkerhedsniveau gennem IDAM-platforme. Eftersom certificering er en vigtig metode til at sikre et højere sikkerhedsniveau, opfordrer udvalget til, at der i den nye EU-certificeringsstrategi lægges større vægt på sikkerheden inden for tingenes internet.

| 4.3. | EU er nødt til at opbygge modstandsdygtighed over for cyberangreb og skabe et cyberforsvar med afskrækkende virkning. Kritisk infrastruktur skal beskyttes mod alle former for cyberangreb, herunder ved hjælp af EU's forsvarssystemer. Udvalget mener, at det er i EU's strategiske interesse at sikre, at Unionen bevarer og udvikler den nødvendige kapacitet til at sikre sin digitale økonomi, sit digitale samfund og sit demokrati og dermed opnå fuld digital suverænitet som den eneste måde at beskytte kritiske teknologier på og levere effektive centrale cybersikkerhedstjenester. Mindre afhængighed af tredjelande er også afgørende for EU's strategiske autonomi. EØSU mener, at sektorspecifikke EU-agenturer (ENISA, EASA, ERA, EMA, EBA, ESA, HADEA osv.) bør inddrages i processen og vejlede om udviklingen af cybersikkerhedsordninger. |
| --- | --- |

4.3.

EU er nødt til at opbygge modstandsdygtighed over for cyberangreb og skabe et cyberforsvar med afskrækkende virkning. Kritisk infrastruktur skal beskyttes mod alle former for cyberangreb, herunder ved hjælp af EU's forsvarssystemer. Udvalget mener, at det er i EU's strategiske interesse at sikre, at Unionen bevarer og udvikler den nødvendige kapacitet til at sikre sin digitale økonomi, sit digitale samfund og sit demokrati og dermed opnå fuld digital suverænitet som den eneste måde at beskytte kritiske teknologier på og levere effektive centrale cybersikkerhedstjenester. Mindre afhængighed af tredjelande er også afgørende for EU's strategiske autonomi. EØSU mener, at sektorspecifikke EU-agenturer (ENISA, EASA, ERA, EMA, EBA, ESA, HADEA osv.) bør inddrages i processen og vejlede om udviklingen af cybersikkerhedsordninger.

| 4.4. | Covid-19-pandemien har fremskyndet den digitale omstilling og omdannet traditionelt arbejde til hybridarbejde og/eller fjernarbejde, hvilket har skabt nye arbejdsrelationer og forventninger samt en ny klasse af stadig flere digitale nomader. EØSU noterer sig de hurtige ændringer på arbejdsmarkedet, som har medført, at virksomheder har indført en »Zero Trust«-arkitektur via IAM- (Identity Access Management) og PAM-løsninger (Privileged Access Management). Udvalget mener, at denne form for forvaltning af virksomhedernes ressourcer resulterer i nye løsninger i forbindelse med cybertrusler, og vurderer, at den private sektor skal have støtte til at styrke sikkerhedsniveauet i virksomhedernes innovative digitale løsninger. |
| --- | --- |

4.4.

Covid-19-pandemien har fremskyndet den digitale omstilling og omdannet traditionelt arbejde til hybridarbejde og/eller fjernarbejde, hvilket har skabt nye arbejdsrelationer og forventninger samt en ny klasse af stadig flere digitale nomader. EØSU noterer sig de hurtige ændringer på arbejdsmarkedet, som har medført, at virksomheder har indført en »Zero Trust«-arkitektur via IAM- (Identity Access Management) og PAM-løsninger (Privileged Access Management). Udvalget mener, at denne form for forvaltning af virksomhedernes ressourcer resulterer i nye løsninger i forbindelse med cybertrusler, og vurderer, at den private sektor skal have støtte til at styrke sikkerhedsniveauet i virksomhedernes innovative digitale løsninger.

| 4.5. | EØSU er temmelig skuffet over Kommissionens udtalelse om, at »der kan udarbejdes en gennemførelsesplan i samarbejde med medlemsstaterne«, og mener, at en sådan gennemførelsesplan skal være obligatorisk. Udvalget mener, at den bør udarbejdes i fællesskab med medlemsstaterne og gennemføres så hurtigt som muligt. Udvalget er bekymret over, at Kommissionen tager let på spørgsmålet og opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at fremme hurtige fremskridt med de bebudede initiativer. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU er temmelig skuffet over Kommissionens udtalelse om, at »der kan udarbejdes en gennemførelsesplan i samarbejde med medlemsstaterne«, og mener, at en sådan gennemførelsesplan skal være obligatorisk. Udvalget mener, at den bør udarbejdes i fællesskab med medlemsstaterne og gennemføres så hurtigt som muligt. Udvalget er bekymret over, at Kommissionen tager let på spørgsmålet og opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at fremme hurtige fremskridt med de bebudede initiativer.

5.   Investeringer i cyberforsvarskapacitet

Investeringer i cyberforsvarskapacitet

| 5.1. | Efterhånden som den teknologiske udvikling skrider hurtigt frem, er cyberspace blevet det nyeste område for krigsførelse, efter land-, sø-, luft- og rumkrig. Udviklingen har også skabt store muligheder for, at ondsindede cyberaktører kan begå forbrydelser. Det gælder lige fra uafhængige hackere til professionelle kriminelle og endda statslige aktører. |
| --- | --- |

5.1.

Efterhånden som den teknologiske udvikling skrider hurtigt frem, er cyberspace blevet det nyeste område for krigsførelse, efter land-, sø-, luft- og rumkrig. Udviklingen har også skabt store muligheder for, at ondsindede cyberaktører kan begå forbrydelser. Det gælder lige fra uafhængige hackere til professionelle kriminelle og endda statslige aktører.

| 5.2. | Investeringer i FoU er afgørende, og EØSU glæder sig over de eksisterende øremærkede midler under programmet for et digitalt Europa, Den Europæiske Forsvarsfond, Horisont Europa og de nationale genopretningsprogrammer. Udvalget ser dog gerne flere tværnationale projekter, der fokuserer på samarbejde og interoperabilitet mellem cyberforsvarssystemer i alle medlemsstater, samt flere synergier mellem finansieringsinstrumenter, navnlig i forbindelse med støtten til innovative SMV'er. |
| --- | --- |

5.2.

Investeringer i FoU er afgørende, og EØSU glæder sig over de eksisterende øremærkede midler under programmet for et digitalt Europa, Den Europæiske Forsvarsfond, Horisont Europa og de nationale genopretningsprogrammer. Udvalget ser dog gerne flere tværnationale projekter, der fokuserer på samarbejde og interoperabilitet mellem cyberforsvarssystemer i alle medlemsstater, samt flere synergier mellem finansieringsinstrumenter, navnlig i forbindelse med støtten til innovative SMV'er.

| 5.3. | Som bebudet i EU's strategi for cybersikkerhed i 2020 bemærker udvalget, at fristen for at oprette den fælles cyberenhed er i år, og udvalget afventer nyheder om afslutningen af processen og EU's beredskab over for omfattende cyberhændelser. EØSU forventer, at strategien vil forbedre EU's situationsbevidsthed og den overordnede kapacitet til at reagere og komme på fode igen. |
| --- | --- |

5.3.

Som bebudet i EU's strategi for cybersikkerhed i 2020 bemærker udvalget, at fristen for at oprette den fælles cyberenhed er i år, og udvalget afventer nyheder om afslutningen af processen og EU's beredskab over for omfattende cyberhændelser. EØSU forventer, at strategien vil forbedre EU's situationsbevidsthed og den overordnede kapacitet til at reagere og komme på fode igen.

| 5.4. | EØSU støtter udvidelsen af mandatet for ECCC, så det kan bistå arbejdet i EU's koordinationscenter for cyberforsvar. Desuden kan dette netværk understøtte den europæiske digitale suverænitet ved at udvikle et konkurrencedygtigt europæisk industrigrundlag for centrale teknologiske kapaciteter, som til dels er baseret på arbejde, der udføres af kontraktlige offentlig-private partnerskaber (OPP). OPP'er har vist sig at være den mest effektive tilgang til forbedring af cybersikkerheden i hele det digitale økosystem, men det kan ikke kun gå en vej: offentlige institutioner skal også dele deres viden med den private sektor. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU støtter udvidelsen af mandatet for ECCC, så det kan bistå arbejdet i EU's koordinationscenter for cyberforsvar. Desuden kan dette netværk understøtte den europæiske digitale suverænitet ved at udvikle et konkurrencedygtigt europæisk industrigrundlag for centrale teknologiske kapaciteter, som til dels er baseret på arbejde, der udføres af kontraktlige offentlig-private partnerskaber (OPP). OPP'er har vist sig at være den mest effektive tilgang til forbedring af cybersikkerheden i hele det digitale økosystem, men det kan ikke kun gå en vej: offentlige institutioner skal også dele deres viden med den private sektor.

| 5.5. | EØSU bemærker, at EU for at imødegå fremtidige forsøg på hacking fra kvantecomputere straks er nødt til at investere i banebrydende teknologier såsom post-kvantekryptografi. Udvalget finder det altafgørende, at Europa på mellemlang sigt satser på uafhængighed, og går stærkt ind for, at forsknings- og produktionsfaciliteter udvikles af EU-baserede virksomheder. EØSU mener, at det er vigtigt at øge EU's ressourcer til digital FoU og støtte operatørers og leverandørers investeringer i nye tekniske sikkerhedsfunktioner, hvilket også hænger sammen med nye tendenser såsom augmented reality og metaverse. Det er navnlig vigtigt at opbygge en europæisk distributed cloud-infrastruktur baseret på europæiske regler for områder som datalagring og -behandling (5). |
| --- | --- |

5.5.

EØSU bemærker, at EU for at imødegå fremtidige forsøg på hacking fra kvantecomputere straks er nødt til at investere i banebrydende teknologier såsom post-kvantekryptografi. Udvalget finder det altafgørende, at Europa på mellemlang sigt satser på uafhængighed, og går stærkt ind for, at forsknings- og produktionsfaciliteter udvikles af EU-baserede virksomheder. EØSU mener, at det er vigtigt at øge EU's ressourcer til digital FoU og støtte operatørers og leverandørers investeringer i nye tekniske sikkerhedsfunktioner, hvilket også hænger sammen med nye tendenser såsom augmented reality og metaverse. Det er navnlig vigtigt at opbygge en europæisk distributed cloud-infrastruktur baseret på europæiske regler for områder som datalagring og -behandling (5

| 5.6. | Der bør være særlig opmærksomhed på SMV'er, som bør have adgang til finansieringsprogrammer, der øger deres beredskab over for cyberangreb, samt bistand og uddannelsesprogrammer, som hjælper dem til at forstå cyberrisici, og hvordan de kan beskytte sig mod dem. EU bør indføre en incitamentsordning, der fremmer en gradvis udvikling af SMV'ers viden på området. |
| --- | --- |

5.6.

Der bør være særlig opmærksomhed på SMV'er, som bør have adgang til finansieringsprogrammer, der øger deres beredskab over for cyberangreb, samt bistand og uddannelsesprogrammer, som hjælper dem til at forstå cyberrisici, og hvordan de kan beskytte sig mod dem. EU bør indføre en incitamentsordning, der fremmer en gradvis udvikling af SMV'ers viden på området.

| 5.7. | Kommissionen anslår, at der mangler ca. 500 000 kvalificerede arbejdstagere inden for cybersikkerhed, og EØSU værdsætter forslaget om at oprette et akademi for cyberfærdigheder. Det står klart, at indsatsen på medlemsstatsniveau ikke er tilstrækkelig til at mindske manglen på kvalificeret arbejdskraft, så EØSU foreslår, at Kommissionen i tillæg til lanceringen af akademiet udnytter det momentum, som det europæiske år for færdigheder skaber, til at koordinere og finansiere omfattende uddannelsesprogrammer og erhvervsuddannelsesprogrammer på EU-plan, som inddrager alle medlemsstater og fokuserer på at levere en kvalificeret arbejdsstyrke til alle agenturer og organer, der er involveret i cyberforsvar, samt til private civile netværk. Der skal lægges særlig vægt på uddannelse af arbejdsstyrken, navnlig inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM). |
| --- | --- |

5.7.

Kommissionen anslår, at der mangler ca. 500 000 kvalificerede arbejdstagere inden for cybersikkerhed, og EØSU værdsætter forslaget om at oprette et akademi for cyberfærdigheder. Det står klart, at indsatsen på medlemsstatsniveau ikke er tilstrækkelig til at mindske manglen på kvalificeret arbejdskraft, så EØSU foreslår, at Kommissionen i tillæg til lanceringen af akademiet udnytter det momentum, som det europæiske år for færdigheder skaber, til at koordinere og finansiere omfattende uddannelsesprogrammer og erhvervsuddannelsesprogrammer på EU-plan, som inddrager alle medlemsstater og fokuserer på at levere en kvalificeret arbejdsstyrke til alle agenturer og organer, der er involveret i cyberforsvar, samt til private civile netværk. Der skal lægges særlig vægt på uddannelse af arbejdsstyrken, navnlig inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM).

| 5.8. | EØSU mener desuden, at det er vigtigt at øge borgernes bevidsthed om cybersikkerhed for at mindske eksponeringen for cyberangreb, navnlig i forbindelse med grundlæggende cyberkriminalitet rettet mod befolkningen som helhed. Udvalget efterlyser læseplaner i cybersikkerhed og programmer for livslang uddannelse med fokus på forbedring af cyberfærdigheder, der vil øge kendskabet til cybersikkerhed og gøre dette tema mere attraktivt for borgerne, navnlig den yngre generation. EØSU går ind for at integrere cybersikkerhedsaspekter i alle fremtidige offentlige EU-politikker og informere den brede offentlighed om cybertrusler, herunder gennem gratis uddannelsesprogrammer for den brede befolkning, gratis informationsapps eller informationskampagner på TV i bedste sendetid. En bred kulturel udvikling på alle niveauer i samfundet i retning af en »cybersikkerhedsorienteret« tilgang skal fremmes sideløbende med disse tiltag. |
| --- | --- |

5.8.

EØSU mener desuden, at det er vigtigt at øge borgernes bevidsthed om cybersikkerhed for at mindske eksponeringen for cyberangreb, navnlig i forbindelse med grundlæggende cyberkriminalitet rettet mod befolkningen som helhed. Udvalget efterlyser læseplaner i cybersikkerhed og programmer for livslang uddannelse med fokus på forbedring af cyberfærdigheder, der vil øge kendskabet til cybersikkerhed og gøre dette tema mere attraktivt for borgerne, navnlig den yngre generation. EØSU går ind for at integrere cybersikkerhedsaspekter i alle fremtidige offentlige EU-politikker og informere den brede offentlighed om cybertrusler, herunder gennem gratis uddannelsesprogrammer for den brede befolkning, gratis informationsapps eller informationskampagner på TV i bedste sendetid. En bred kulturel udvikling på alle niveauer i samfundet i retning af en »cybersikkerhedsorienteret« tilgang skal fremmes sideløbende med disse tiltag.

| 5.9. | EØSU mener, at det er nødvendigt at vurdere leverandørers risikoprofil og anvende relevante restriktioner over for leverandører, der anses for at udgøre en høj risiko, herunder nødvendige forbud vedrørende centrale aktiver og applikationer, der er udpeget som kritiske og følsomme i EU's koordinerede risikovurdering. Der bør desuden gennemføres en certificering af pålidelige hardware- og softwareleverandører. |
| --- | --- |

5.9.

EØSU mener, at det er nødvendigt at vurdere leverandørers risikoprofil og anvende relevante restriktioner over for leverandører, der anses for at udgøre en høj risiko, herunder nødvendige forbud vedrørende centrale aktiver og applikationer, der er udpeget som kritiske og følsomme i EU's koordinerede risikovurdering. Der bør desuden gennemføres en certificering af pålidelige hardware- og softwareleverandører.

6.   Partnerskaber for at klare fælles udfordringer

Partnerskaber for at klare fælles udfordringer

| 6.1. | Beredskabsniveauet over for fremtidige cyberangreb varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. EØSU mener, at det umiddelbare første skridt må være at oprette en kommunikationsplatform for bedste praksis internt i EU, hvor de medlemsstater, der er kommet længst med hensyn til cybersikkerhed, kan dele deres viden med de øvrige lande og gøre det lettere for dem at anvende denne viden. Dette vil bidrage til at forbedre den gensidige tillid mellem nationale enheder. For det andet mener udvalget, at der er behov for et stærkere samarbejde mellem statslige og ikkestatslige aktører i hele EU om at forbedre cybersikkerheden for produkter og tjenester på det indre marked. EØSU foreslår også, at der oprettes en fælles EU-platform til indberetning af cyberhændelser, herunder en EU-sortliste over alle cyberkriminalitetsaktivister. |
| --- | --- |

6.1.

Beredskabsniveauet over for fremtidige cyberangreb varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. EØSU mener, at det umiddelbare første skridt må være at oprette en kommunikationsplatform for bedste praksis internt i EU, hvor de medlemsstater, der er kommet længst med hensyn til cybersikkerhed, kan dele deres viden med de øvrige lande og gøre det lettere for dem at anvende denne viden. Dette vil bidrage til at forbedre den gensidige tillid mellem nationale enheder. For det andet mener udvalget, at der er behov for et stærkere samarbejde mellem statslige og ikkestatslige aktører i hele EU om at forbedre cybersikkerheden for produkter og tjenester på det indre marked. EØSU foreslår også, at der oprettes en fælles EU-platform til indberetning af cyberhændelser, herunder en EU-sortliste over alle cyberkriminalitetsaktivister.

| 6.2. | EØSU er af den opfattelse, at et stærkt samarbejde med vores NATO-allierede på det militære område ikke kun skal fokusere på kapacitetsopbygning og tidlig opdagelse, men også på fælles FUI-projekter, udveksling af bedste praksis og udveksling mellem eksperter, omfattende uddannelsesprogrammer og simuleringer af cyberangreb. Hovedformålet bør være at udvide den fælles reaktionskapacitet og skabe synergier med henblik på at imødegå fremtidige hybride trusler efter de fælles erklæringer fra 2016 i Warszawa og 2018 i Bruxelles. Samarbejdet mellem EU og NATO frembyder stadig en række muligheder, som kan udnyttes, og øjeblikkelige fremskridt kan gøre en reel forskel med hensyn til at garantere vores borgeres og samfunds sikkerhed. |
| --- | --- |

6.2.

EØSU er af den opfattelse, at et stærkt samarbejde med vores NATO-allierede på det militære område ikke kun skal fokusere på kapacitetsopbygning og tidlig opdagelse, men også på fælles FUI-projekter, udveksling af bedste praksis og udveksling mellem eksperter, omfattende uddannelsesprogrammer og simuleringer af cyberangreb. Hovedformålet bør være at udvide den fælles reaktionskapacitet og skabe synergier med henblik på at imødegå fremtidige hybride trusler efter de fælles erklæringer fra 2016 i Warszawa og 2018 i Bruxelles. Samarbejdet mellem EU og NATO frembyder stadig en række muligheder, som kan udnyttes, og øjeblikkelige fremskridt kan gøre en reel forskel med hensyn til at garantere vores borgeres og samfunds sikkerhed.

| 6.3. | Udvalget mener, at drøftelser på globalt plan og med vores internationale partnere bør bane vejen for et globalt og åbent cyberspace, der beskytter menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet og fokuserer på at udvikle bindende internationale standarder i sektorer med hurtig digital udvikling. EØSU opfordrer den højtstående repræsentant til at gennemgå de eksisterende bilaterale cyberdialoger og indlede yderligere drøftelser med andre lande og relevante internationale organisationer for at fremme en verdensomspændende ramme for anvendelse af folkeretten i cyberspace, baseret på en streng betingelse om gensidighed. |
| --- | --- |

6.3.

Udvalget mener, at drøftelser på globalt plan og med vores internationale partnere bør bane vejen for et globalt og åbent cyberspace, der beskytter menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet og fokuserer på at udvikle bindende internationale standarder i sektorer med hurtig digital udvikling. EØSU opfordrer den højtstående repræsentant til at gennemgå de eksisterende bilaterale cyberdialoger og indlede yderligere drøftelser med andre lande og relevante internationale organisationer for at fremme en verdensomspændende ramme for anvendelse af folkeretten i cyberspace, baseret på en streng betingelse om gensidighed.

| 6.4. | Endelig mener udvalget, at EU har de bedste forudsætninger for at lede de internationale debatter om den fremtidige cybersikkerhed, navnlig drøftelserne i FN, på grund af Unionens solide fundament bestående af centrale demokratiske frihedsrettigheder. EU skal også engagere sig i bekæmpelsen af totalitære regimer, der overvåger borgernes data og krænker deres rettigheder og frihedsrettigheder, og bør tage stærkt afstand fra enhver form for socialt pointsystem over for borgerne. EØSU gør det klart, at et ægte demokrati ikke kan eksistere uden effektiv beskyttelse af personoplysninger, og mener, at ansvarlig og effektiv dataforvaltning er afgørende for at gøre hyperkonnektivitet til et aktiv. |
| --- | --- |

6.4.

Endelig mener udvalget, at EU har de bedste forudsætninger for at lede de internationale debatter om den fremtidige cybersikkerhed, navnlig drøftelserne i FN, på grund af Unionens solide fundament bestående af centrale demokratiske frihedsrettigheder. EU skal også engagere sig i bekæmpelsen af totalitære regimer, der overvåger borgernes data og krænker deres rettigheder og frihedsrettigheder, og bør tage stærkt afstand fra enhver form for socialt pointsystem over for borgerne. EØSU gør det klart, at et ægte demokrati ikke kan eksistere uden effektiv beskyttelse af personoplysninger, og mener, at ansvarlig og effektiv dataforvaltning er afgørende for at gøre hyperkonnektivitet til et aktiv.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2555 af 14. december 2022 om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen, om ændring af forordning (EU) nr. 910/2014 og direktiv (EU) 2018/1972 og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (NIS 2-direktivet) (EUT L 333 af 27.12.2022, s. 80).

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen om EU's politik for cyberforsvar.

2

(3)  F.eks. NATO's forsvarsinnovationsaccelerator for Nordatlanten (DIANA).

3

(4)  Direktivet om kritiske enheders modstandsdygtighed.

4

(5)  Som f.eks. det fransk-tyske initiativ Gaia-X.

5

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/27

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om grønne kollektive forhandlinger: bedste praksis og fremtidsperspektiver

(sonderende udtalelse)

(2023/C 293/05)

Ordfører:
  Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Ordfører:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Medordfører:
  Marinel Dănuț MUREŞAN

Medordfører:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Anmodning om udtalelse | Brev fra det spanske rådsformandskab, 27.7.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 196/2/11 |

Anmodning om udtalelse

Brev fra det spanske rådsformandskab, 27.7.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

31.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

196/2/11

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) påpeger, at virksomheder og arbejdstagere bør have adgang til passende kanaler for at kunne deltage i indsatsen for at støtte op om miljøbeskyttelse og bekæmpe klimaforandringerne. Samtidig med at der tages hensyn til de forskellige nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og arbejdsmarkedsparternes autonomi kan der efter EØSU's mening godt være større fokus på spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på de relevante niveauer af de kollektive overenskomstforhandlinger. En hensigtsmæssig måde at opnå dette på er efter udvalgets opfattelse at fremme grønne kollektive forhandlinger på alle niveauer. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) påpeger, at virksomheder og arbejdstagere bør have adgang til passende kanaler for at kunne deltage i indsatsen for at støtte op om miljøbeskyttelse og bekæmpe klimaforandringerne. Samtidig med at der tages hensyn til de forskellige nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og arbejdsmarkedsparternes autonomi kan der efter EØSU's mening godt være større fokus på spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på de relevante niveauer af de kollektive overenskomstforhandlinger. En hensigtsmæssig måde at opnå dette på er efter udvalgets opfattelse at fremme grønne kollektive forhandlinger på alle niveauer.

| 1.2. | Som EØSU ser det, handler drøftelserne om grønne spørgsmål i forbindelse med kollektive forhandlinger om bestemmelser, der er til forhandling mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af kollektive overenskomster, som har en direkte og indirekte indvirkning på miljøet. Sådanne bestemmelser kan omfatte, men er ikke begrænset til:






  a) | virksomhedsaktiviteters påvirkning af miljøet |
| --- | --- | --- |

1.2.

Som EØSU ser det, handler drøftelserne om grønne spørgsmål i forbindelse med kollektive forhandlinger om bestemmelser, der er til forhandling mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af kollektive overenskomster, som har en direkte og indirekte indvirkning på miljøet. Sådanne bestemmelser kan omfatte, men er ikke begrænset til:

a)

virksomhedsaktiviteters påvirkning af miljøet

| b) | beskyttelse af arbejdstagerne mod virkningerne af miljøforringelse og klimaforandringer |
| --- | --- |

b)

beskyttelse af arbejdstagerne mod virkningerne af miljøforringelse og klimaforandringer

| c) | den grønne omstillings indvirkning på en virksomheds aktiviteter for så vidt angår arbejdets tilrettelæggelse, forandring af jobprofiler og medarbejdernes færdigheder |
| --- | --- |

c)

den grønne omstillings indvirkning på en virksomheds aktiviteter for så vidt angår arbejdets tilrettelæggelse, forandring af jobprofiler og medarbejdernes færdigheder

| d) | intern overvågning af gennemførelsen af punkt a), b) og c). |
| --- | --- |

d)

intern overvågning af gennemførelsen af punkt a), b) og c).

EØSU ønsker at fremhæve kollektive forhandlinger som et centralt redskab, der kan hjælpe virksomhederne og arbejdstagerne med at løfte udfordringerne i forbindelse med klimakrisen, herunder også de afledte omkostninger for virksomhederne.

| 1.3. | EØSU understreger, at samtlige spørgsmål, der drøftes i denne udtalelse, behandles i anerkendelse af og med fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes uafhængige og suveræne partsautonomi. Udtalelsen bør således under ingen omstændigheder forstås sådan, at forhandlerne i de kollektive forhandlinger bør være underlagt nogen form for forpligtelse eller ydre påvirkning i deres aftalebaserede selvreguleringsrolle. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU understreger, at samtlige spørgsmål, der drøftes i denne udtalelse, behandles i anerkendelse af og med fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes uafhængige og suveræne partsautonomi. Udtalelsen bør således under ingen omstændigheder forstås sådan, at forhandlerne i de kollektive forhandlinger bør være underlagt nogen form for forpligtelse eller ydre påvirkning i deres aftalebaserede selvreguleringsrolle.

| 1.4. | EØSU mener, at civilsamfundet, som ikke er direkte berørt af kollektive forhandlinger (dvs. med hensyn til forhandling af kollektive overenskomster, som varetages af arbejdsmarkedets parter), ikke blot er i stand til at finde demokratiske løsninger på de udfordringer og problemer, der er forbundet med den grønne omstilling, men også kan bidrage ved at deltage i udformningen og gennemførelsen af retfærdige foranstaltninger for at sikre, at den grønne omstilling er socialt retfærdig. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU mener, at civilsamfundet, som ikke er direkte berørt af kollektive forhandlinger (dvs. med hensyn til forhandling af kollektive overenskomster, som varetages af arbejdsmarkedets parter), ikke blot er i stand til at finde demokratiske løsninger på de udfordringer og problemer, der er forbundet med den grønne omstilling, men også kan bidrage ved at deltage i udformningen og gennemførelsen af retfærdige foranstaltninger for at sikre, at den grønne omstilling er socialt retfærdig.

| 1.5. | EØSU har i sin udtalelse om energiomstilling og arbejdsmarkedspolitikker allerede gjort det klart, at den grønne omstilling har en betydelig indvirkning på beskæftigelsen og på arbejdstagernes arbejds- og levevilkår (1). Derfor kan den grønne omstillings indvirkning på beskæftigelsen og den territoriale og sociale samhørighed, skabelsen af arbejdspladser, skiftene mellem forskellige erhvervssektorer, uddannelse og omskoling af arbejdstagere, særlig sårbarhed hos ældre arbejdstagere, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, mobilitet i byerne med henblik på at nå frem til arbejdspladser samt energieffektivitet i produktionen og i udførelsen af arbejdet, være spørgsmål, der kan tages op i de kollektive forhandlinger, samtidig med at der altid tages hensyn til kønsperspektivet. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU har i sin udtalelse om energiomstilling og arbejdsmarkedspolitikker allerede gjort det klart, at den grønne omstilling har en betydelig indvirkning på beskæftigelsen og på arbejdstagernes arbejds- og levevilkår (1

| 1.6. | EØSU har set stadig mere omfattende videnskabelig dokumentation (2) for det store potentiale i og de mange fordele ved grønne kollektive forhandlinger med hensyn til at fremme miljømæssig bæredygtighed, dekarbonisere økonomien, understøtte en cirkulær økonomi og bekæmpe klimaforandringer. Opnåelsen af disse mål hænger nemlig i høj grad sammen med specifikke aspekter af grønne forhandlinger, f.eks. mobilitet for arbejdstagere, tilrettelæggelse af arbejdet, opkvalificering af arbejdsstyrken for at lette grønne omstillingsprocesser, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, kønsspørgsmål osv. Dette afspejles i den fælles erklæring fra de europæiske arbejdsmarkedsparter af 30. maj 2017 om udnyttelse af den grønne økonomis potentiale for jobskabelse og i den fælles henstilling af 7. oktober 2021 om cirkulær økonomi inden for rammerne af den sociale dialog (3). |
| --- | --- |

1.6.

EØSU har set stadig mere omfattende videnskabelig dokumentation (2

3

| 1.7. | EØSU glæder sig over henstillingen fra Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO-Rådet) fra juni 2022 (4) om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, hvori Rådet anerkender vigtigheden af at inddrage arbejdsmarkedets parter aktivt i alle faser af udformningen og gennemførelsen af forskellige offentlige politikker, herunder gennem den sociale dialog og kollektive forhandlinger, samtidig med at deres autonomi respekteres. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU glæder sig over henstillingen fra Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO-Rådet) fra juni 2022 (4

| 1.8. | Den grønne omstilling, dekarboniseringen og den cirkulære økonomi har sammen med digitaliseringen alle en indvirkning på arbejdslivet, idet jobbenes og arbejdsopgavernes karakter ændres, og der skabes nye erhverv, mens andre forsvinder. Disse omstillinger er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. EØSU har imidlertid kunnet konstatere, at de hidtidige erfaringer med grønne forhandlinger i EU og i medlemsstaterne har været begrænsede og meget usammenhængende. I skarp kontrast til den digitale omstilling har der været langt mindre opmærksomhed om grønne spørgsmål i de kollektive forhandlinger. EØSU opfordrer derfor EU og medlemsstaterne samt arbejdsmarkedets parter til at træffe mere engagerede og effektive foranstaltninger til at fremme udviklingen af grønne kollektive forhandlinger og gøre opmærksom på deres betydning på de forskellige relevante niveauer, uden at det går ud over forhandlingsparternes frihed. |
| --- | --- |

1.8.

Den grønne omstilling, dekarboniseringen og den cirkulære økonomi har sammen med digitaliseringen alle en indvirkning på arbejdslivet, idet jobbenes og arbejdsopgavernes karakter ændres, og der skabes nye erhverv, mens andre forsvinder. Disse omstillinger er indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. EØSU har imidlertid kunnet konstatere, at de hidtidige erfaringer med grønne forhandlinger i EU og i medlemsstaterne har været begrænsede og meget usammenhængende. I skarp kontrast til den digitale omstilling har der været langt mindre opmærksomhed om grønne spørgsmål i de kollektive forhandlinger. EØSU opfordrer derfor EU og medlemsstaterne samt arbejdsmarkedets parter til at træffe mere engagerede og effektive foranstaltninger til at fremme udviklingen af grønne kollektive forhandlinger og gøre opmærksom på deres betydning på de forskellige relevante niveauer, uden at det går ud over forhandlingsparternes frihed.

| 1.9. | EØSU minder om, at kollektive forhandlinger er et særligt velegnet instrument til at skabe balance i lovgivningen for gradvist og på retfærdig vis at opnå en økonomi med større trivsel og produktivitet. Udvalget opfordrer derfor til, at der tages hurtigere og mere effektive skridt hen imod grønne kollektive forhandlinger, hvor arbejdsmarkedets parter på de forskellige forhandlingsniveauer spiller en løbende og vigtig rolle med hensyn til at finde frem til de afbalancerede løsninger, der er brug for, hvis virksomhederne skal blive mere bæredygtige, robuste og produktive og samtidig fortsætte med at tilbyde arbejdstagerne anstændigt arbejde. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU minder om, at kollektive forhandlinger er et særligt velegnet instrument til at skabe balance i lovgivningen for gradvist og på retfærdig vis at opnå en økonomi med større trivsel og produktivitet. Udvalget opfordrer derfor til, at der tages hurtigere og mere effektive skridt hen imod grønne kollektive forhandlinger, hvor arbejdsmarkedets parter på de forskellige forhandlingsniveauer spiller en løbende og vigtig rolle med hensyn til at finde frem til de afbalancerede løsninger, der er brug for, hvis virksomhederne skal blive mere bæredygtige, robuste og produktive og samtidig fortsætte med at tilbyde arbejdstagerne anstændigt arbejde.

| 1.10. | Efter EØSU's mening bør virksomheder og arbejdstagere have adgang til passende kanaler, så de kan bidrage til debatten om den grønne omstilling. Hastigheden og virkningerne af den grønne omstilling samt af digitaliseringen på omstillingen af arbejdsmarkederne kræver en tidlig og effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer, så der kan findes løsninger, som kan skræddersys til sektorer på lokalt plan. Udvalget finder det derfor både nyttigt og vigtigt at fremme ikke blot den sociale dialog, men også i givet fald de kollektive overenskomstforhandlinger på alle niveauer i EU og medlemsstaterne og selv på globalt niveau, med fuld respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi. EU og medlemsstaterne bør ligeledes fremme udviklingen af mere effektive informations- og høringsrettigheder for fagforenings- og arbejdstagerrepræsentanter såvel som deres muligheder for at komme til orde, når det gælder de miljømæssige virkninger af virksomhedernes aktiviteter. |
| --- | --- |

1.10.

Efter EØSU's mening bør virksomheder og arbejdstagere have adgang til passende kanaler, så de kan bidrage til debatten om den grønne omstilling. Hastigheden og virkningerne af den grønne omstilling samt af digitaliseringen på omstillingen af arbejdsmarkederne kræver en tidlig og effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer, så der kan findes løsninger, som kan skræddersys til sektorer på lokalt plan. Udvalget finder det derfor både nyttigt og vigtigt at fremme ikke blot den sociale dialog, men også i givet fald de kollektive overenskomstforhandlinger på alle niveauer i EU og medlemsstaterne og selv på globalt niveau, med fuld respekt for arbejdsmarkedets parters autonomi. EU og medlemsstaterne bør ligeledes fremme udviklingen af mere effektive informations- og høringsrettigheder for fagforenings- og arbejdstagerrepræsentanter såvel som deres muligheder for at komme til orde, når det gælder de miljømæssige virkninger af virksomhedernes aktiviteter.

| 1.11. | EØSU bemærker, at det seneste årti har budt på gode erfaringer med grønne kollektive forhandlinger, både på nationalt plan og på EU-plan. På EU-niveau er det især værd at nævne den europæiske kemiske industris forhandlingspraksis, det såkaldte Responsible Care-program (5). Hvad angår bedste praksis på nationalt plan, henviser EØSU til værdien af en række bestemmelser i overenskomster fra eksempelvis Italien, Spanien og Frankrig, som fremmer miljørepræsentanters rolle i virksomheder og/eller erhvervssektorer, samt fælles miljøforvaltningsudvalg (som også er fastsat i certificeringsstandarder såsom EMAS og ISO 14001), bestemmelser om bæredygtig arbejdskraftmobilitet samt anerkendelsen af fagforeningers varslingsrettigheder i forbindelse med miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU bemærker, at det seneste årti har budt på gode erfaringer med grønne kollektive forhandlinger, både på nationalt plan og på EU-plan. På EU-niveau er det især værd at nævne den europæiske kemiske industris forhandlingspraksis, det såkaldte Responsible Care-program (5

| 1.12. | EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer — som vil give arbejdsgiverne og arbejdstagerne incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling — og til sammen med andre tiltag at overveje at udvikle et koncept med udvalgte arbejdstagere, som fungerer som repræsentanter for miljøomstillingen eller kontaktpunkter for spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på arbejdspladsen. På arbejdspladsen kan ledere og arbejdstagerrepræsentanter overveje, om de skal udpege personer til en specifik rolle, hvor de (ud over deres kerneopgaver) hjælper i forbindelse med spørgsmål, der har med tilpasningen af økonomien til den grønne omstilling at gøre. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at skabe de nødvendige incitamenter for virksomheder og/eller aktivitetssektorer til at udpege ovennævnte repræsentanter for den grønne omstilling eller kontaktpunkter. Det anbefales desuden at styrke miljøkompetencerne hos borgerne gennem erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer — som vil give arbejdsgiverne og arbejdstagerne incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling — og til sammen med andre tiltag at overveje at udvikle et koncept med udvalgte arbejdstagere, som fungerer som repræsentanter for miljøomstillingen eller kontaktpunkter for spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på arbejdspladsen. På arbejdspladsen kan ledere og arbejdstagerrepræsentanter overveje, om de skal udpege personer til en specifik rolle, hvor de (ud over deres kerneopgaver) hjælper i forbindelse med spørgsmål, der har med tilpasningen af økonomien til den grønne omstilling at gøre. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at skabe de nødvendige incitamenter for virksomheder og/eller aktivitetssektorer til at udpege ovennævnte repræsentanter for den grønne omstilling eller kontaktpunkter. Det anbefales desuden at styrke miljøkompetencerne hos borgerne gennem erhvervsuddannelse.

| 1.13. | Som en del af deres fælles arbejdsprogram for 2022-2024 (6) vil EU's arbejdsmarkedsparter arbejde på en handlingsramme for den grønne omstilling. Hvad medlemsstaterne angår bør de oprette en hensigtsmæssig ramme med henblik på at lette gennemførelsen og — med fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi — fremme sektortværgående aftaler for at lette udarbejdelsen af passende og rimelige henstillinger, retningslinjer og standarder og gøre grønne kollektive forhandlinger til et centralt redskab til at sikre afbalancerede produktionsmodeller og på den måde beskytte miljøet. I betragtning af udfordringens omfang og kompleksitet er EØSU overbevist om, at hvis der skal opbygges en stærk grøn økonomi, er det nødvendigt at inddrage alle niveauer af de kollektive forhandlinger, fra sektorniveau til virksomhedsniveau og fra EU-plan til det nationale og sågar internationale plan. |
| --- | --- |

1.13.

Som en del af deres fælles arbejdsprogram for 2022-2024 (6

| 1.14. | Efter EØSU's mening er luftkvalitet er et vigtigt aspekt af sundhed og sikkerhed, og udvalget anerkender, at WHO har fastsat nye værdier og udstedt globale retningslinjer. EØSU foreslår, at disse gøres til en del af grønne kollektive forhandlinger. Med tanke på EMAS og direktivet om virksomheders sociale bæredygtighedsrapportering er det vigtigt at fremme arbejdstagernes deltagelse og uddannelsesprogrammer for miljøledelse. |
| --- | --- |

1.14.

Efter EØSU's mening er luftkvalitet er et vigtigt aspekt af sundhed og sikkerhed, og udvalget anerkender, at WHO har fastsat nye værdier og udstedt globale retningslinjer. EØSU foreslår, at disse gøres til en del af grønne kollektive forhandlinger. Med tanke på EMAS og direktivet om virksomheders sociale bæredygtighedsrapportering er det vigtigt at fremme arbejdstagernes deltagelse og uddannelsesprogrammer for miljøledelse.

| 1.15. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 (7) om beskyttelse af personer, der indberetter mulige overtrædelser af EU-retten, også på miljøområdet. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 (7

2.   Baggrund, formål og resumé af udtalelsen

Baggrund, formål og resumé af udtalelsen

| 2.1. | EØSU deler EU's ambition om at føre an i den grønne omstilling ved at fremskynde udbredelsen af de politikker, ressourcer (også økonomiske) og teknologier, der er nødvendige for at opnå en hurtig dekarbonisering af produktionssystemet Som det fremføres i EØSU’s udtalelse om Energipolitik og arbejdsmarkedet (8), bør der sikres en retfærdig omstilling. Den sociale dialog og kollektive forhandlinger, som afholdes med fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi og for de særlige forhold ved de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer, er af afgørende betydning i denne forbindelse. |
| --- | --- |

2.1.

EØSU deler EU's ambition om at føre an i den grønne omstilling ved at fremskynde udbredelsen af de politikker, ressourcer (også økonomiske) og teknologier, der er nødvendige for at opnå en hurtig dekarbonisering af produktionssystemet Som det fremføres i EØSU’s udtalelse om Energipolitik og arbejdsmarkedet

8

| 2.2. | EØSU er klar over, at den grønne omstilling og dekarboniseringen af Den Europæiske Unions økonomi vil påvirke beskæftigelsen og borgernes levevilkår. Det gælder navnlig de mest sårbare borgere. Det er afgørende, at omstillingen gennemføres på en retfærdig måde, således at dens konsekvenser for virksomheder, arbejdstagere og befolkningen generelt afbødes. Omstillingen bør samtidig være en anledning til at forbedre vilkårene for de mest sårbare. |
| --- | --- |

2.2.

EØSU er klar over, at den grønne omstilling og dekarboniseringen af Den Europæiske Unions økonomi vil påvirke beskæftigelsen og borgernes levevilkår. Det gælder navnlig de mest sårbare borgere. Det er afgørende, at omstillingen gennemføres på en retfærdig måde, således at dens konsekvenser for virksomheder, arbejdstagere og befolkningen generelt afbødes. Omstillingen bør samtidig være en anledning til at forbedre vilkårene for de mest sårbare.

| 2.3. | EØSU påpeger, at ILO i sine retningslinjer for en retfærdig omstilling til miljømæssigt bæredygtige økonomier og samfund for alle (2015) (9) understreger regeringernes og arbejdsmarkedsparternes rolle med hensyn til at skabe politisk sammenhæng og institutionelle ordninger for bæredygtig udvikling for alle samt giver udtryk for, at det er nødvendigt at lette inddragelsen af miljøbestemmelser i de kollektive forhandlinger på alle niveauer. ILO understreger i samme ombæring fordelene ved særlige forpligtelser vedrørende uddannelse af ledere og medarbejdere på dette område. |
| --- | --- |

2.3.

EØSU påpeger, at ILO i sine retningslinjer for en retfærdig omstilling til miljømæssigt bæredygtige økonomier og samfund for alle (2015)

9

| 2.4. | I sine EMAS-retningslinjer for frivillige miljøstyringssystemer anerkender Kommissionen betydningen af effektive kanaler for inddragelsen af arbejdstagerne og deres repræsentanter i virksomhedernes miljøledelse. Det bedste redskab til at opnå en sådan inddragelse af arbejdstagerne i miljøledelsen er inddragelse af arbejdsmarkedets parter og i givet fald kollektive overenskomstforhandlinger i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og -praksisser. I princip 8 i den europæiske søjle for sociale rettigheder understreges det, at der er behov for at fremme den sociale dialog og arbejdstagernes deltagelse i social- og arbejdsmarkedspolitikker og økonomiske politikker samt beskæftigelsespolitikker, og samtidig opfordres arbejdsmarkedets parter til at forhandle om kollektive overenskomster. Endvidere understreger Rådet i sin henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle i håndteringen af de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af denne omstilling (betragtning 18). |
| --- | --- |

2.4.

I sine EMAS-retningslinjer for frivillige miljøstyringssystemer anerkender Kommissionen betydningen af effektive kanaler for inddragelsen af arbejdstagerne og deres repræsentanter i virksomhedernes miljøledelse. Det bedste redskab til at opnå en sådan inddragelse af arbejdstagerne i miljøledelsen er inddragelse af arbejdsmarkedets parter og i givet fald kollektive overenskomstforhandlinger i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og -praksisser. I princip 8 i den europæiske søjle for sociale rettigheder understreges det, at der er behov for at fremme den sociale dialog og arbejdstagernes deltagelse i social- og arbejdsmarkedspolitikker og økonomiske politikker samt beskæftigelsespolitikker, og samtidig opfordres arbejdsmarkedets parter til at forhandle om kollektive overenskomster. Endvidere understreger Rådet i sin henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet, at arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle i håndteringen af de beskæftigelsesmæssige konsekvenser af denne omstilling (betragtning 18).

| 2.5. | Med udgangspunkt i anerkendelsen af og den fulde respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi bemærker EØSU, at den spanske regering, som overtager EU-formandskabet i juli 2023 og har anmodet om denne sonderende udtalelse, i en erklæring slår til lyd for en lovgivningsmæssig ramme og en incitamentspolitik, der fremmer grønne kollektive forhandlinger. Denne udtalelse indeholder EØSU's svar på og forslag vedrørende det spanske formandskabs anmodning. |
| --- | --- |

2.5.

Med udgangspunkt i anerkendelsen af og den fulde respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi bemærker EØSU, at den spanske regering, som overtager EU-formandskabet i juli 2023 og har anmodet om denne sonderende udtalelse, i en erklæring slår til lyd for en lovgivningsmæssig ramme og en incitamentspolitik, der fremmer grønne kollektive forhandlinger. Denne udtalelse indeholder EØSU's svar på og forslag vedrørende det spanske formandskabs anmodning.

3.   Den europæiske sammenhæng og videnskabelige input om de kollektive forhandlingers rolle i den grønne omstilling

Den europæiske sammenhæng og videnskabelige input om de kollektive forhandlingers rolle i den grønne omstilling

| 3.1. | EØSU har set stadig mere omfattende videnskabelig dokumentation for det store potentiale i og de mange fordele ved grønne kollektive forhandlinger med hensyn til at fremme miljømæssig bæredygtighed, dekarbonisere økonomien, understøtte en cirkulær økonomi og bekæmpe klimaforandringer. De mange forskellige facetter af disse forhandlinger yder nemlig et omfattende bidrag til opnåelsen af disse mål i form af f.eks. mobilitet for arbejdstagere, tilrettelæggelse af arbejdet, opkvalificering af arbejdsstyrken for at lette grønne omstillingsprocesser, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, kønsspørgsmål osv. Dette afspejles i den fælles erklæring fra de europæiske arbejdsmarkedsparter af 30. maj 2017 (10) om udnyttelse af den grønne økonomis potentiale for jobskabelse og i deres fælles projekt og anbefalinger af 7. oktober 2021 (11) om cirkulær økonomi. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU har set stadig mere omfattende videnskabelig dokumentation for det store potentiale i og de mange fordele ved grønne kollektive forhandlinger med hensyn til at fremme miljømæssig bæredygtighed, dekarbonisere økonomien, understøtte en cirkulær økonomi og bekæmpe klimaforandringer. De mange forskellige facetter af disse forhandlinger yder nemlig et omfattende bidrag til opnåelsen af disse mål i form af f.eks. mobilitet for arbejdstagere, tilrettelæggelse af arbejdet, opkvalificering af arbejdsstyrken for at lette grønne omstillingsprocesser, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, kønsspørgsmål osv. Dette afspejles i den fælles erklæring fra de europæiske arbejdsmarkedsparter af 30. maj 2017 (10

11

| 3.2. | EØSU mener, at grønne kollektive forhandlinger på alle niveauer er en væsentlig del af princippet om borgernes demokratiske deltagelse, der i dette tilfælde kommer til udtryk gennem den særlige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller på arbejdsmarkedet, og som er afgørende, hvis klimakrisen og den grønne omstilling af økonomien og samfundet skal håndteres effektivt og på socialt retfærdig vis. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU mener, at grønne kollektive forhandlinger på alle niveauer er en væsentlig del af princippet om borgernes demokratiske deltagelse, der i dette tilfælde kommer til udtryk gennem den særlige rolle, som arbejdsmarkedets parter spiller på arbejdsmarkedet, og som er afgørende, hvis klimakrisen og den grønne omstilling af økonomien og samfundet skal håndteres effektivt og på socialt retfærdig vis.

| 3.3. | Politikker for vedvarende energi i Den Europæiske Union kræver, at der findes en balance mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål. Derfor er der i forbindelse med disse grønne omstillingsprocesser i EU brug for nye instrumenter, der kan sikre en ordentlig sammenhæng mellem dem og fremme integrationen af borgerne og den erhvervsaktive befolkning på arbejdsmarkedet. I den forbindelse er grønne kollektive overenskomstforhandlinger et godt redskab. |
| --- | --- |

3.3.

Politikker for vedvarende energi i Den Europæiske Union kræver, at der findes en balance mellem økonomiske, miljømæssige og sociale mål. Derfor er der i forbindelse med disse grønne omstillingsprocesser i EU brug for nye instrumenter, der kan sikre en ordentlig sammenhæng mellem dem og fremme integrationen af borgerne og den erhvervsaktive befolkning på arbejdsmarkedet. I den forbindelse er grønne kollektive overenskomstforhandlinger et godt redskab.

| 3.4. | I en situation, hvor klimaforandringerne finder sted i et stadig højere tempo, er det vigtigt at gøre sig klart, hvilke økonomiske sektorer og beskæftigelsessektorer der er eller vil blive hårdest ramt af klimakrisen og dens direkte virkninger, både med hensyn til økonomien, beskæftigelsen, folkesundheden og den sociale beskyttelse og med hensyn til forventningerne for fremtiden, herunder hvad angår virksomheders og arbejdskraftens mobilitet, så der kan træffes passende foranstaltninger til at afbøde disse konsekvenser. |
| --- | --- |

3.4.

I en situation, hvor klimaforandringerne finder sted i et stadig højere tempo, er det vigtigt at gøre sig klart, hvilke økonomiske sektorer og beskæftigelsessektorer der er eller vil blive hårdest ramt af klimakrisen og dens direkte virkninger, både med hensyn til økonomien, beskæftigelsen, folkesundheden og den sociale beskyttelse og med hensyn til forventningerne for fremtiden, herunder hvad angår virksomheders og arbejdskraftens mobilitet, så der kan træffes passende foranstaltninger til at afbøde disse konsekvenser.

| 3.5. | EU fører an i nyskabende produktionsprocesser for ren energi for at rette op på miljømæssige og sociale ubalancer ved hjælp ad økonomiske forandringer, der skaber nye anstændige beskæftigelsesmuligheder, f.eks. inden for vedvarende energi. EØSU opfordrer til at styrke forskningen på dette område og sikre økonomisk støtte til de involverede virksomheder, så de har bedre mulighed for at investere. |
| --- | --- |

3.5.

EU fører an i nyskabende produktionsprocesser for ren energi for at rette op på miljømæssige og sociale ubalancer ved hjælp ad økonomiske forandringer, der skaber nye anstændige beskæftigelsesmuligheder, f.eks. inden for vedvarende energi. EØSU opfordrer til at styrke forskningen på dette område og sikre økonomisk støtte til de involverede virksomheder, så de har bedre mulighed for at investere.

| 3.6. | EØSU bemærker med tilfredshed, at flere og flere virksomheder vælger at blive en del af et system for virksomheders sociale ansvar (CSR), der indebærer faktiske forpligtelser til bæredygtig miljøledelse. EØSU noterer sig de undersøgelser, som viser, hvordan CSR-programmer, som virksomheder deltager i gennem aftaler eller konventioner, giver større garantier for seriøsitet og effektivitet. |
| --- | --- |

3.6.

EØSU bemærker med tilfredshed, at flere og flere virksomheder vælger at blive en del af et system for virksomheders sociale ansvar (CSR), der indebærer faktiske forpligtelser til bæredygtig miljøledelse. EØSU noterer sig de undersøgelser, som viser, hvordan CSR-programmer, som virksomheder deltager i gennem aftaler eller konventioner, giver større garantier for seriøsitet og effektivitet.

| 3.7. | Den primære måde at strukturere arbejdstagernes deltagelse i de retfærdige omstillingsprocesser på er ved at medtage sådanne bestemmelser i de kollektive overenskomster på forskellige niveauer og under hensyntagen til det, der kendetegner de forskellige systemer for arbejdsmarkedsrelationer. Kollektive overenskomster kan spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme samarbejdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere om udformningen af en fælles reaktion på den grønne omstilling. |
| --- | --- |

3.7.

Den primære måde at strukturere arbejdstagernes deltagelse i de retfærdige omstillingsprocesser på er ved at medtage sådanne bestemmelser i de kollektive overenskomster på forskellige niveauer og under hensyntagen til det, der kendetegner de forskellige systemer for arbejdsmarkedsrelationer. Kollektive overenskomster kan spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme samarbejdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere om udformningen af en fælles reaktion på den grønne omstilling.

| 3.8. | Bestemmelser om socialt ansvar er i øjeblikket ved at blive indarbejdet i kollektive overenskomstaftaler. På den måde bliver kollektive forhandlinger et supplement til de grønne offentlige indkøb, der indgår i det sociale ansvar. Som eksempel kan nævnes, at den kemiske sektor er pioner på dette område. Gennemførelsen af den europæiske grønne pagt kræver en ny, særlig og ensartet ramme for mærkning med økonomiske og miljørelaterede oplysninger, som har relevans for offentlig og privat beslutningstagning. Denne europæiske miljømærkningsstrategi vil fremme bæredygtige offentlige indkøb og har dermed potentiale til at støtte cirkularitet og informationsstrømmen. Det er dog vigtigt, at betingelser såsom omkostningseffektivitet, fortrolighed og proportionalitet er opfyldt. |
| --- | --- |

3.8.

Bestemmelser om socialt ansvar er i øjeblikket ved at blive indarbejdet i kollektive overenskomstaftaler. På den måde bliver kollektive forhandlinger et supplement til de grønne offentlige indkøb, der indgår i det sociale ansvar. Som eksempel kan nævnes, at den kemiske sektor er pioner på dette område. Gennemførelsen af den europæiske grønne pagt kræver en ny, særlig og ensartet ramme for mærkning med økonomiske og miljørelaterede oplysninger, som har relevans for offentlig og privat beslutningstagning. Denne europæiske miljømærkningsstrategi vil fremme bæredygtige offentlige indkøb og har dermed potentiale til at støtte cirkularitet og informationsstrømmen. Det er dog vigtigt, at betingelser såsom omkostningseffektivitet, fortrolighed og proportionalitet er opfyldt.

| 3.9. | Luftkvalitet er et vigtigt aspekt af sundheden og sikkerheden på arbejdsarealer, og det gælder såvel indendørs som udendørs. Den påvirker dermed arbejdsvilkårene og bør også tages i betragtning, når der føres kollektive overenskomstforhandlinger. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har for nylig fastsat nye grænseværdier og globale retningslinjer for luftkvalitet og dens indvirkning på menneskers sundhed, herunder sundheden på arbejdspladsen for personer, der arbejder udendørs. Der kan derfor være behov for at ændre de gældende regler i EU. Sådanne ændringer vil også påvirke de kollektive forhandlinger om arbejdsmiljø og miljøkrav for levering af tjenesteydelser samt investeringsomkostninger. |
| --- | --- |

3.9.

Luftkvalitet er et vigtigt aspekt af sundheden og sikkerheden på arbejdsarealer, og det gælder såvel indendørs som udendørs. Den påvirker dermed arbejdsvilkårene og bør også tages i betragtning, når der føres kollektive overenskomstforhandlinger. Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har for nylig fastsat nye grænseværdier og globale retningslinjer for luftkvalitet og dens indvirkning på menneskers sundhed, herunder sundheden på arbejdspladsen for personer, der arbejder udendørs. Der kan derfor være behov for at ændre de gældende regler i EU. Sådanne ændringer vil også påvirke de kollektive forhandlinger om arbejdsmiljø og miljøkrav for levering af tjenesteydelser samt investeringsomkostninger.

| 3.10. | EU har lovgivningsmæssige rammer, der fremmer integration af miljøledelse i virksomheder, men det kræver aktiv inddragelse af medarbejderne og deres repræsentanter, hvis disse skal have en reel virkning. Det er tilfældet med de frivillige miljøledelsesordninger (EMAS (12)) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU (13) om (direktivet om virksomheders bæredygtighedsrapportering). Her lægges der vægt på at fremme medarbejdernes deltagelse og på uddannelsesprogrammer for miljøledelse. |
| --- | --- |

3.10.

EU har lovgivningsmæssige rammer, der fremmer integration af miljøledelse i virksomheder, men det kræver aktiv inddragelse af medarbejderne og deres repræsentanter, hvis disse skal have en reel virkning. Det er tilfældet med de frivillige miljøledelsesordninger (EMAS (12

13

| 3.11. | EØSU noterer sig det stigende antal undersøgelser på europæisk plan, som tydeligt viser fordelene ved grønne kollektive overenskomstforhandlinger som et redskab til at fremme bæredygtige produktionsprocesser gennem aftaler, der omfatter grønne selvreguleringsbestemmelser. Kollektive overenskomstforhandlinger, som er i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og respekterer arbejdsmarkedets parters autonomi, kan bidrage til at fremme konsensusopbygning vedrørende specifikke foranstaltninger, som virksomhederne skal træffe for at fremme en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

3.11.

EØSU noterer sig det stigende antal undersøgelser på europæisk plan, som tydeligt viser fordelene ved grønne kollektive overenskomstforhandlinger som et redskab til at fremme bæredygtige produktionsprocesser gennem aftaler, der omfatter grønne selvreguleringsbestemmelser. Kollektive overenskomstforhandlinger, som er i tråd med de nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer og respekterer arbejdsmarkedets parters autonomi, kan bidrage til at fremme konsensusopbygning vedrørende specifikke foranstaltninger, som virksomhederne skal træffe for at fremme en retfærdig omstilling.

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1. | EØSU bemærker, at undersøgelser af kollektive overenskomstforhandlinger i EU-landene viser, at inddragelsen af miljøspørgsmål i kollektive overenskomster er begrænset. EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer, som vil give arbejdsgivere og arbejdstagere incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling, samtidig med at der tages hensyn til praksis for information og høring på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU bemærker, at undersøgelser af kollektive overenskomstforhandlinger i EU-landene viser, at inddragelsen af miljøspørgsmål i kollektive overenskomster er begrænset. EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer, som vil give arbejdsgivere og arbejdstagere incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling, samtidig med at der tages hensyn til praksis for information og høring på arbejdspladsen.

| 4.2. | En velforvaltet omstilling til en nulemissionsøkonomi er ikke kun afgørende for at håndtere klimakrisen, men kan også stimulere en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning. Der er imidlertid behov for langsigtede foranstaltninger, hvilket kræver stærke, bæredygtige finansieringsmekanismer og deltagerorienteret og stabil forvaltning. |
| --- | --- |

4.2.

En velforvaltet omstilling til en nulemissionsøkonomi er ikke kun afgørende for at håndtere klimakrisen, men kan også stimulere en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning. Der er imidlertid behov for langsigtede foranstaltninger, hvilket kræver stærke, bæredygtige finansieringsmekanismer og deltagerorienteret og stabil forvaltning.

| 4.3. | I denne deltagerorienterede forvaltningsmodel er kollektive overenskomstforhandlinger et redskab til at tilpasse arbejdslivet til den nye udfordring med at opnå en fuldt ud bæredygtig produktionsmodel. Overenskomstforhandlingerne gør det nemlig muligt at reagere øjeblikkeligt på forskellige udfordringer, tage højde for sektorspecifikke forhold og finde skræddersyede løsninger, herunder når det gælder om at beskytte job og virksomheder. |
| --- | --- |

4.3.

I denne deltagerorienterede forvaltningsmodel er kollektive overenskomstforhandlinger et redskab til at tilpasse arbejdslivet til den nye udfordring med at opnå en fuldt ud bæredygtig produktionsmodel. Overenskomstforhandlingerne gør det nemlig muligt at reagere øjeblikkeligt på forskellige udfordringer, tage højde for sektorspecifikke forhold og finde skræddersyede løsninger, herunder når det gælder om at beskytte job og virksomheder.

| 4.4. | EØSU anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne sammen med arbejdsmarkedets parter i de forskellige sektorer undersøger den potentielle merværdi ved at gennemføre undersøgelser af virkningerne af klimakrisen og den grønne omstilling på beskæftigelsen i de forskellige produktionssektorer med henblik på at kortlægge og foreslå foranstaltninger til effektivt at imødekomme de økonomiske miljøers behov og hjælpe de forskellige arbejdsmarkedsparter med at forvalte den retfærdige omstilling i deres kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne sammen med arbejdsmarkedets parter i de forskellige sektorer undersøger den potentielle merværdi ved at gennemføre undersøgelser af virkningerne af klimakrisen og den grønne omstilling på beskæftigelsen i de forskellige produktionssektorer med henblik på at kortlægge og foreslå foranstaltninger til effektivt at imødekomme de økonomiske miljøers behov og hjælpe de forskellige arbejdsmarkedsparter med at forvalte den retfærdige omstilling i deres kollektive overenskomster.

| 4.5. | EØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter til at medtage grønne omstillingsprocesser i kollektive overenskomster i tråd med deres tværfaglige og sektorspecifikke prioriteter. Et eksempel fra EU er medtagelsen af det globale program »Responsible Care« i kollektive overenskomster i den kemiske sektor i Europa. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter til at medtage grønne omstillingsprocesser i kollektive overenskomster i tråd med deres tværfaglige og sektorspecifikke prioriteter. Et eksempel fra EU er medtagelsen af det globale program »Responsible Care« i kollektive overenskomster i den kemiske sektor i Europa.

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 5.1. | Som EØSU ser det, handler drøftelserne om grønne spørgsmål i forbindelse med kollektive forhandlinger om bestemmelser, der er til forhandling mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af kollektive overenskomster, som har en direkte og indirekte indvirkning på miljøet. Kollektive overenskomster kan omfatte, men er ikke begrænset til:






  a) | virksomhedsaktiviteters påvirkning af miljøet |
| --- | --- | --- |

5.1.

Som EØSU ser det, handler drøftelserne om grønne spørgsmål i forbindelse med kollektive forhandlinger om bestemmelser, der er til forhandling mellem arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af kollektive overenskomster, som har en direkte og indirekte indvirkning på miljøet. Kollektive overenskomster kan omfatte, men er ikke begrænset til:

a)

virksomhedsaktiviteters påvirkning af miljøet

| b) | beskyttelse af arbejdstagerne mod virkningerne af miljøforringelse og klimaforandringer |
| --- | --- |

b)

beskyttelse af arbejdstagerne mod virkningerne af miljøforringelse og klimaforandringer

| c) | den grønne omstillings indvirkning på en virksomheds aktiviteter for så vidt angår arbejdets tilrettelæggelse, forandring af jobprofiler og medarbejdernes færdigheder |
| --- | --- |

c)

den grønne omstillings indvirkning på en virksomheds aktiviteter for så vidt angår arbejdets tilrettelæggelse, forandring af jobprofiler og medarbejdernes færdigheder

| d) | intern overvågning af gennemførelsen af punkt a), b) og c). |
| --- | --- |

d)

intern overvågning af gennemførelsen af punkt a), b) og c).

EØSU ønsker at fremhæve kollektive forhandlinger som et centralt redskab, der kan hjælpe virksomhederne og arbejdstagerne med at løfte udfordringerne i forbindelse med klimakrisen, herunder også de afledte omkostninger for virksomhederne.

| 5.2. | EØSU finder det nødvendigt, at Kommissionen i henhold til artikel 154, 155 og 156 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) opfordrer medlemsstaterne til at fremme inddragelsen af virksomhedernes miljøledelse i den sociale dialog og i de kollektive overenskomstforhandlinger. Kollektive forhandlinger er et ideelt redskab til at lette tilpasningen af organisationer, job og arbejdsvilkår til klimaforandringernes virkninger og gør det muligt at vurdere og præsentere virksomhedernes investeringsomkostninger for at fastholde dem og tilpasse dem til kravene om fair konkurrence. |
| --- | --- |

5.2.

EØSU finder det nødvendigt, at Kommissionen i henhold til artikel 154, 155 og 156 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) opfordrer medlemsstaterne til at fremme inddragelsen af virksomhedernes miljøledelse i den sociale dialog og i de kollektive overenskomstforhandlinger. Kollektive forhandlinger er et ideelt redskab til at lette tilpasningen af organisationer, job og arbejdsvilkår til klimaforandringernes virkninger og gør det muligt at vurdere og præsentere virksomhedernes investeringsomkostninger for at fastholde dem og tilpasse dem til kravene om fair konkurrence.

| 5.3. | Under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes autonomi og mangfoldigheden af medlemsstaternes kollektive forhandlingssystemer finder EØSU det hensigtsmæssigt, at de retlige rammer og sektortværgående aftaler på nationalt plan omfatter en egnet ramme, hvor der kan tages hensyn til målet om at opnå en socialt retfærdig grøn omstilling og foretages ændringer i produktionen (f.eks. ved hjælp af vurderinger af både virksomhedernes omkostninger og de sociale omkostninger samt en rimelig fordeling af disse omkostninger), samtidig med at der sikres kvalitet og sikkerhed i så mange job som muligt. Under hensyntagen til de forskellige nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer kunne det overvejes:






  a) | at fremme arbejdstagerrepræsentanternes ret til at blive orienteret og hørt om virksomhedernes tilpasning til klimaforandringer i overensstemmelse med nationale regler og national praksis |
| --- | --- | --- |

5.3.

Under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes autonomi og mangfoldigheden af medlemsstaternes kollektive forhandlingssystemer finder EØSU det hensigtsmæssigt, at de retlige rammer og sektortværgående aftaler på nationalt plan omfatter en egnet ramme, hvor der kan tages hensyn til målet om at opnå en socialt retfærdig grøn omstilling og foretages ændringer i produktionen (f.eks. ved hjælp af vurderinger af både virksomhedernes omkostninger og de sociale omkostninger samt en rimelig fordeling af disse omkostninger), samtidig med at der sikres kvalitet og sikkerhed i så mange job som muligt. Under hensyntagen til de forskellige nationale systemer for arbejdsmarkedsrelationer kunne det overvejes:

a)

at fremme arbejdstagerrepræsentanternes ret til at blive orienteret og hørt om virksomhedernes tilpasning til klimaforandringer i overensstemmelse med nationale regler og national praksis

| b) | at fremme uddannelse af arbejdstagerne på dette område |
| --- | --- |

b)

at fremme uddannelse af arbejdstagerne på dette område

| c) | at indføre bestemmelser med henblik på at opmuntre arbejdstagerne til at deltage i miljøanliggender og i udvalg med ansvar for miljøet, hvor sådanne findes for virksomheder i de enkelte sektorer, som har opnået miljøcertificering i overensstemmelse med ISO 14001- eller EMAS-standarderne |
| --- | --- |

c)

at indføre bestemmelser med henblik på at opmuntre arbejdstagerne til at deltage i miljøanliggender og i udvalg med ansvar for miljøet, hvor sådanne findes for virksomheder i de enkelte sektorer, som har opnået miljøcertificering i overensstemmelse med ISO 14001- eller EMAS-standarderne

| d) | at fremme oprettelsen af særlige fælles miljøorganer, hvor det er muligt, eller sikre, at virksomhedernes sundheds- og sikkerhedsudvalg får tildelt et ansvar, når det gælder miljøet og den retfærdige omstilling. |
| --- | --- |

d)

at fremme oprettelsen af særlige fælles miljøorganer, hvor det er muligt, eller sikre, at virksomhedernes sundheds- og sikkerhedsudvalg får tildelt et ansvar, når det gælder miljøet og den retfærdige omstilling.

| 5.4. | EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer — som vil give arbejdsgiverne og arbejdstagerne incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling — og til at overveje blandt andre tiltag at udvikle et koncept med udpegede arbejdstagere, som fungerer som repræsentanter for miljøomstillingen eller kontaktpunkter for spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på arbejdspladsen. På arbejdspladsen kan ledere og arbejdstagerrepræsentanter overveje, om de skal udpege personer til en specifik rolle, hvor de (ud over deres kerneopgaver) hjælper i forbindelse med spørgsmål, der har med tilpasningen af økonomien til den grønne omstilling at gøre. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at skabe de nødvendige incitamenter for virksomheder og/eller aktivitetssektorer til at udpege ovennævnte repræsentanter for den grønne omstilling eller kontaktpunkter. Det anbefales desuden at styrke miljøkompetencerne hos borgerne gennem erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til yderligere at støtte tiltag og initiativer — som vil give arbejdsgiverne og arbejdstagerne incitamenter til at tilpasse sig den grønne omstilling — og til at overveje blandt andre tiltag at udvikle et koncept med udpegede arbejdstagere, som fungerer som repræsentanter for miljøomstillingen eller kontaktpunkter for spørgsmål vedrørende den grønne omstilling på arbejdspladsen. På arbejdspladsen kan ledere og arbejdstagerrepræsentanter overveje, om de skal udpege personer til en specifik rolle, hvor de (ud over deres kerneopgaver) hjælper i forbindelse med spørgsmål, der har med tilpasningen af økonomien til den grønne omstilling at gøre. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at skabe de nødvendige incitamenter for virksomheder og/eller aktivitetssektorer til at udpege ovennævnte repræsentanter for den grønne omstilling eller kontaktpunkter. Det anbefales desuden at styrke miljøkompetencerne hos borgerne gennem erhvervsuddannelse.

| 5.5. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at oprette en passende ramme og egnede betingelser til at sikre, at mobilitetsbestemmelser i kollektive overenskomster indeholder planer for bæredygtig, sund og sikker arbejdskraftmobilitet i hele det pågældende arbejdsmiljø, således at brugen af private køretøjer og de hermed forbundne emissioner reduceres. Medlemsstaterne bør etablere effektive systemer for iværksættelsen af sådanne planer. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at oprette en passende ramme og egnede betingelser til at sikre, at mobilitetsbestemmelser i kollektive overenskomster indeholder planer for bæredygtig, sund og sikker arbejdskraftmobilitet i hele det pågældende arbejdsmiljø, således at brugen af private køretøjer og de hermed forbundne emissioner reduceres. Medlemsstaterne bør etablere effektive systemer for iværksættelsen af sådanne planer.

| 5.6. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter mulige overtrædelser af EU-retten, også på miljøområdet. Disse rettigheder vil være et vigtigt bidrag til overvågningen af overholdelsen af de europæiske genopretningsforanstaltninger med udgangspunkt i en miljømæssigt bæredygtig og socialt retfærdig økonomisk omstilling. |
| --- | --- |

5.6.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter mulige overtrædelser af EU-retten, også på miljøområdet. Disse rettigheder vil være et vigtigt bidrag til overvågningen af overholdelsen af de europæiske genopretningsforanstaltninger med udgangspunkt i en miljømæssigt bæredygtig og socialt retfærdig økonomisk omstilling.

| 5.7. | EØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter til at overveje samt lette etableringen af passende relationer samt rimelige anbefalinger, retningslinjer og politikker med henblik på at gøre grønne kollektive overenskomstforhandlinger til et af de bedste kvalitetsredskaber til at sikre og fremme en afbalanceret produktionsmodel, som både er konkurrencedygtig og beskytter hele det lokale og globale miljø. |
| --- | --- |

5.7.

EØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter til at overveje samt lette etableringen af passende relationer samt rimelige anbefalinger, retningslinjer og politikker med henblik på at gøre grønne kollektive overenskomstforhandlinger til et af de bedste kvalitetsredskaber til at sikre og fremme en afbalanceret produktionsmodel, som både er konkurrencedygtig og beskytter hele det lokale og globale miljø.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energipolitik og arbejdsmarkedet: konsekvenser for beskæftigelsen i regioner, som er i gang med en energiomstilling (initiativudtalelse) (EUT C 146 af 27.4.2023, s. 4) https://www.eesc.europa.eu/da/our-work/opinions-information-reports/opinions/energy-policy-and-labour-market-consequences-employment-regions-undergoing-energy-transitions.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/what-green-collective-bargaining.

2

(3)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf.

3

(4)  Af henstillingen hedder det bl.a., at »For at fremme den grønne omstilling på en inkluderende og demokratisk måde, integrere målene for retfærdig omstilling i den politiske beslutningsproces på alle niveauer fra begyndelsen og sikre en effektiv tilgang til politikker for retfærdig omstilling, som inddrager hele samfundet, opfordres medlemsstaterne til: [...] aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter på nationalt, regionalt og lokalt plan, idet deres autonomi respekteres, i alle faser af den politiske beslutningsproces og gennemførelse, der er fastsat i henhold til denne henstilling, bl.a. gennem social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger, hvor det er relevant; desuden yderligere fremme den fulde inddragelse af arbejdsmarkedets parter i udformningen og gennemførelsen af omstillingskursen for industrielle økosystemer under den ajourførte nye industristrategi«.

4

(5)  For løbende at forbedre resultaterne af den kemiske industris aktiviteter vedrørende sikkerhed, sundhedsbeskyttelse og miljø i overensstemmelse med principperne om bæredygtig udvikling og i tillæg til overensstemmelsen med gældende lovgivning og bestemmelserne i denne aftale, forpligter de underskrivende parter sig til at fremme og samarbejde om virksomhedernes tilslutning til den kemiske industris internationale program »Responsible Care« og opfyldelsen af de mål, som dette offentlige og aktive initiativ fra de kemiske virksomheders side efterstræber. https://www.feique.org/programa-responsible-care/.

5

(6)  https://www.businesseurope.eu/publications/european-social-dialogue-work-programme-2022-2024.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energipolitik og arbejdsmarkedet: konsekvenser for beskæftigelsen i regioner, som er i gang med en energiomstilling (initiativudtalelse) (EUT C 146 af 27.4.2023, s. 4).

8

(9)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf.

9

(10)  https://www.etuc.org/sites/default/files/document/files/2017-05-29_kick_off_draft_declaration_eu_social_partners_on_green_jobs_final.pdf.

10

(11)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf.

11

(12)  Kommissionens forordning (EU) 2018/2026 af 19. december 2018 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EUT L 325 af 20.12.2018, s. 18).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1).

13

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/34

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om foranstaltninger til bekæmpelse af stigmatisering af hiv-smittede

(sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

(2023/C 293/06)

| Ordfører: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Nicoletta MERLO |

Ordfører:

Pietro Vittorio BARBIERI

Pietro Vittorio BARBIERI

Medordfører:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Anmodning fra det spanske rådsformandskab | Brev af 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  Sonderende udtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 201/0/6 |

Anmodning fra det spanske rådsformandskab

Brev af 8.12.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Sonderende udtalelse

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

31.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

201/0/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder det spanske formandskabs initiativ til at fastsætte et mål om, at hiv-relateret stigmatisering og diskrimination skal være udryddet i Europa senest i 2030. Problemet er blevet ignoreret i alt for lang tid, selv om de tilgængelige data entydigt viser, at hiv stadig har negative følger i forskellige dele af verden, i specifikke sociale sammenhænge og i de mest udsatte befolkningsgrupper. EØSU er derfor enig med det spanske formandskab i, at det bør være en politisk prioritet på EU's dagsorden at få sat en stopper for hiv-relateret stigmatisering og diskrimination. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder det spanske formandskabs initiativ til at fastsætte et mål om, at hiv-relateret stigmatisering og diskrimination skal være udryddet i Europa senest i 2030. Problemet er blevet ignoreret i alt for lang tid, selv om de tilgængelige data entydigt viser, at hiv stadig har negative følger i forskellige dele af verden, i specifikke sociale sammenhænge og i de mest udsatte befolkningsgrupper. EØSU er derfor enig med det spanske formandskab i, at det bør være en politisk prioritet på EU's dagsorden at få sat en stopper for hiv-relateret stigmatisering og diskrimination.

| 1.2. | EØSU er enig i, at der er behov for en erklæring på højt niveau fra EU-institutionerne, som skal forelægges for Europa-Parlamentet den 1. december 2023, og giver tilsagn om at støtte den og deltage på alle niveauer, på enhver måde og i alle fora. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU er enig i, at der er behov for en erklæring på højt niveau fra EU-institutionerne, som skal forelægges for Europa-Parlamentet den 1. december 2023, og giver tilsagn om at støtte den og deltage på alle niveauer, på enhver måde og i alle fora.

| 1.3. | For at overvinde stigmatisering, diskrimination og falske stereotyper mener EØSU, at det navnlig i skolerne er vigtigt at fremme bevidstgørelses-, uddannelses- og oplysningstiltag med inddragelse af det organiserede civilsamfund, ungdoms- og studenterorganisationer. |
| --- | --- |

1.3.

For at overvinde stigmatisering, diskrimination og falske stereotyper mener EØSU, at det navnlig i skolerne er vigtigt at fremme bevidstgørelses-, uddannelses- og oplysningstiltag med inddragelse af det organiserede civilsamfund, ungdoms- og studenterorganisationer.

| 1.4. | Hindringerne for Profylakse inden eksponering (PrEP) skal identificeres og fjernes for at udvide adgangen til lægemidler, ligesom de er behov for større fremskridt med udbredelsen af PrEP for at nå ud til flere mennesker og dermed fremskynde udviklingen mod at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030. Forebyggende foranstaltninger såsom profylakse inden og efter eksponering og behandling som forebyggelse kan have en betydelig effekt i forhold til at få kontrol med hiv og andre seksuelt overførte infektioner. |
| --- | --- |

1.4.

Hindringerne for Profylakse inden eksponering (PrEP) skal identificeres og fjernes for at udvide adgangen til lægemidler, ligesom de er behov for større fremskridt med udbredelsen af PrEP for at nå ud til flere mennesker og dermed fremskynde udviklingen mod at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030. Forebyggende foranstaltninger såsom profylakse inden og efter eksponering og behandling som forebyggelse kan have en betydelig effekt i forhold til at få kontrol med hiv og andre seksuelt overførte infektioner.

| 1.5. | Hiv-smittede skal have lige muligheder for adgang til arbejdsmarkedet og til faglig udvikling. De bør også have adgang til særlige ordninger såsom fleksible arbejdstider eller forlænget fravær til lægebesøg med garanti for fortrolighed. |
| --- | --- |

1.5.

Hiv-smittede skal have lige muligheder for adgang til arbejdsmarkedet og til faglig udvikling. De bør også have adgang til særlige ordninger såsom fleksible arbejdstider eller forlænget fravær til lægebesøg med garanti for fortrolighed.

| 1.6. | EØSU understreger vigtigheden af at træffe specifikke foranstaltninger rettet mod de mest udsatte befolkningsgrupper. Hvis hiv-epidemien skal bekæmpes effektivt, skal målrettet information og institutionelt gennemførte forebyggelsesprogrammer nå ud til disse befolkningsgrupper, så særlige tjenester proaktivt kan tage kontakt til dem, eventuelt gennem ikkestatslige organisationer i nærmiljøet. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU understreger vigtigheden af at træffe specifikke foranstaltninger rettet mod de mest udsatte befolkningsgrupper. Hvis hiv-epidemien skal bekæmpes effektivt, skal målrettet information og institutionelt gennemførte forebyggelsesprogrammer nå ud til disse befolkningsgrupper, så særlige tjenester proaktivt kan tage kontakt til dem, eventuelt gennem ikkestatslige organisationer i nærmiljøet.

| 1.7. | Ukraine har næstflest aids-tilfælde i Østeuropa og Centralasien, og EØSU understreger derfor, at det er vigtigt, at de lande, der huser ukrainske flygtninge, sikrer kontinuitet og gratis hiv-testning og -behandling, så der er bedre muligheder for at blive testet, uanset opholdsstatus. Da de fleste flygtninge er kvinder og børn, kan en udvidelse af testning på hospitaler, i den primære sundhedspleje og i nærmiljøer være de mest hensigtsmæssige rammer for ukrainske flygtninge. |
| --- | --- |

1.7.

Ukraine har næstflest aids-tilfælde i Østeuropa og Centralasien, og EØSU understreger derfor, at det er vigtigt, at de lande, der huser ukrainske flygtninge, sikrer kontinuitet og gratis hiv-testning og -behandling, så der er bedre muligheder for at blive testet, uanset opholdsstatus. Da de fleste flygtninge er kvinder og børn, kan en udvidelse af testning på hospitaler, i den primære sundhedspleje og i nærmiljøer være de mest hensigtsmæssige rammer for ukrainske flygtninge.

| 1.8. | Multiterapi kan have en dobbelt funktion ved dels at forbedre sundheden for hiv-smittede, dels effektivt forebygge hiv-overførsel, da den er yderst effektiv med hensyn til at hæmme koncentrationen af hiv-virus. |
| --- | --- |

1.8.

Multiterapi kan have en dobbelt funktion ved dels at forbedre sundheden for hiv-smittede, dels effektivt forebygge hiv-overførsel, da den er yderst effektiv med hensyn til at hæmme koncentrationen af hiv-virus.

| 1.9. | Rettidig diagnosticering af hiv-infektion, tidlig start på behandling og fortsat pleje (kontinuitet i plejen) er hjørnestenene i kontrollen med spredningen af infektionen. Da flere lande allerede har nået målet, opfordrer EØSU til, at der fastsættes et nyt, mere ambitiøst mål, der skal nås af alle lande senest i 2030, om test, behandling og virologisk undertrykkelse for helt op til 95 %. |
| --- | --- |

1.9.

Rettidig diagnosticering af hiv-infektion, tidlig start på behandling og fortsat pleje (kontinuitet i plejen) er hjørnestenene i kontrollen med spredningen af infektionen. Da flere lande allerede har nået målet, opfordrer EØSU til, at der fastsættes et nyt, mere ambitiøst mål, der skal nås af alle lande senest i 2030, om test, behandling og virologisk undertrykkelse for helt op til 95 %.

| 1.10. | Kontinuitet i plejen og kontinuitet i forebyggelsen kan skabe synergi og dermed indvirke på alle områder af bekæmpelsen af hiv-epidemien og bør derfor udvikles og implementeres. |
| --- | --- |

1.10.

Kontinuitet i plejen og kontinuitet i forebyggelsen kan skabe synergi og dermed indvirke på alle områder af bekæmpelsen af hiv-epidemien og bør derfor udvikles og implementeres.

| 1.11. | EØSU efterlyser nye og innovative strategier for at forbedre den tidlige diagnosticering og sikre, at flere bliver klar over, at de er smittede ved at udbrede forskellige og brugervenlige tilgange til mere bredt tilgængelige hiv-test såsom hurtigtest, test i nærmiljøet og selvtest og en integreret tilgang til hiv- og hepatitis B- og -C-testning. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU efterlyser nye og innovative strategier for at forbedre den tidlige diagnosticering og sikre, at flere bliver klar over, at de er smittede ved at udbrede forskellige og brugervenlige tilgange til mere bredt tilgængelige hiv-test såsom hurtigtest, test i nærmiljøet og selvtest og en integreret tilgang til hiv- og hepatitis B- og -C-testning.

| 1.12. | Nærmiljøet spiller en afgørende rolle i indsatsen mod hiv, da det fremmer ansvarlighed, er drivkraft for forebyggende foranstaltninger, gennemfører aktiviteter og bidrager til innovation, som er afgørende for varige fremskridt. |
| --- | --- |

1.12.

Nærmiljøet spiller en afgørende rolle i indsatsen mod hiv, da det fremmer ansvarlighed, er drivkraft for forebyggende foranstaltninger, gennemfører aktiviteter og bidrager til innovation, som er afgørende for varige fremskridt.

| 1.13. | For at fortsætte og fremskynde udviklingen mod opfyldelsen af disse mål opfordrer EØSU til en yderligere indsats for at udforme og gennemføre nye programmer med henblik på at udbrede kendskabet til hiv-positiv status og behandlingsmulighederne, mindske spredningen af virusset og dermed hiv-overførslen og begrænse årsagerne til diskrimination i f.eks. adgangen til beskæftigelse og finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

1.13.

For at fortsætte og fremskynde udviklingen mod opfyldelsen af disse mål opfordrer EØSU til en yderligere indsats for at udforme og gennemføre nye programmer med henblik på at udbrede kendskabet til hiv-positiv status og behandlingsmulighederne, mindske spredningen af virusset og dermed hiv-overførslen og begrænse årsagerne til diskrimination i f.eks. adgangen til beskæftigelse og finansielle tjenesteydelser.

2.   Hiv i Europa

Hiv i Europa

| 2.1. | Hiv-overførsel er fortsat et stort folkesundhedsproblem, der berører mere end 36 mio. mennesker rundt om i verden, hvoraf 2,3 mio. bor i WHO's europæiske region, navnlig i den østlige del af regionen. Næsten 107 000 mennesker blev diagnosticeret med hiv i den europæiske region i 2021, herunder ca. 17 000 i EU/EØS. Antallet af hiv-diagnoser har været faldende siden 2012 med et mere markant fald i 2020 og 2021 (- 24 %), muligvis på grund af covid-19-pandemiens indvirkning på anvendelsen af sundhedsydelser og/eller på grund af mindre smittespredning som følge af de folkesundhedsmæssige foranstaltninger, der blev indført under covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

2.1.

Hiv-overførsel er fortsat et stort folkesundhedsproblem, der berører mere end 36 mio. mennesker rundt om i verden, hvoraf 2,3 mio. bor i WHO's europæiske region, navnlig i den østlige del af regionen. Næsten 107 000 mennesker blev diagnosticeret med hiv i den europæiske region i 2021, herunder ca. 17 000 i EU/EØS. Antallet af hiv-diagnoser har været faldende siden 2012 med et mere markant fald i 2020 og 2021 (- 24 %), muligvis på grund af covid-19-pandemiens indvirkning på anvendelsen af sundhedsydelser og/eller på grund af mindre smittespredning som følge af de folkesundhedsmæssige foranstaltninger, der blev indført under covid-19-pandemien.

| 2.2. | Hiv i Europa rammer uforholdsmæssigt befolkningsgrupper, som er socialt marginaliserede, og personer, hvis adfærd er socialt stigmatiseret, f.eks. stiknarkomaner og deres seksuelle partnere, mænd, der har sex med mænd, transkønnede, sexarbejdere, indsatte og migranter. |
| --- | --- |

2.2.

Hiv i Europa rammer uforholdsmæssigt befolkningsgrupper, som er socialt marginaliserede, og personer, hvis adfærd er socialt stigmatiseret, f.eks. stiknarkomaner og deres seksuelle partnere, mænd, der har sex med mænd, transkønnede, sexarbejdere, indsatte og migranter.

| 2.3. | Data dokumenterer forskellige epidemimønstre og tendenser i landene i WHO's europæiske region: I EU/EØS og den vestlige del af regionen smittes flest via seksuel overførsel mellem mænd, mens overførsel mellem heteroseksuelle og intravenøst stofbrug ifølge indberetningerne er de hyppigst forekommende årsager i den østlige del af regionen. |
| --- | --- |

2.3.

Data dokumenterer forskellige epidemimønstre og tendenser i landene i WHO's europæiske region: I EU/EØS og den vestlige del af regionen smittes flest via seksuel overførsel mellem mænd, mens overførsel mellem heteroseksuelle og intravenøst stofbrug ifølge indberetningerne er de hyppigst forekommende årsager i den østlige del af regionen.

| 2.4. | Sen hiv-diagnose er fortsat en udfordring for de fleste lande i regionen: mere end 50 % fik konstateret hiv på et tidspunkt, hvor antallet af CD4-celler var under 350/mmc. |
| --- | --- |

2.4.

Sen hiv-diagnose er fortsat en udfordring for de fleste lande i regionen: mere end 50 % fik konstateret hiv på et tidspunkt, hvor antallet af CD4-celler var under 350/mmc.

3.   Kontinuitet i plejen af hiv-smittede ukrainske flygtninge

Kontinuitet i plejen af hiv-smittede ukrainske flygtninge

| 3.1. | Siden krigens begyndelse den 24. februar 2022 er mere end 13,5 mio. mennesker blevet internt fordrevet eller tvunget til at flygte til nabolandene, heriblandt hiv-smittede (anslået til mellem 10 000 og 30 000 mennesker) og de mest udsatte befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

3.1.

Siden krigens begyndelse den 24. februar 2022 er mere end 13,5 mio. mennesker blevet internt fordrevet eller tvunget til at flygte til nabolandene, heriblandt hiv-smittede (anslået til mellem 10 000 og 30 000 mennesker) og de mest udsatte befolkningsgrupper.

| 3.2. | Ukraine er det land i Østeuropa og Centralasien med næstflest tilfælde af aids. Antallet af nye hiv-smittede steg fra 14 240 i 2016 til 16 270 i 2019 og faldt en smule til 15 660 i 2020, sandsynligvis på grund af covid-19-krisen. Overvågningsdata viste, at der heriblandt var 9 000-10 000 tilfælde af smitte via heteroseksuel kontakt og ca. 5 000 som følge af intravenøst stofbrug. |
| --- | --- |

3.2.

Ukraine er det land i Østeuropa og Centralasien med næstflest tilfælde af aids. Antallet af nye hiv-smittede steg fra 14 240 i 2016 til 16 270 i 2019 og faldt en smule til 15 660 i 2020, sandsynligvis på grund af covid-19-krisen. Overvågningsdata viste, at der heriblandt var 9 000-10 000 tilfælde af smitte via heteroseksuel kontakt

ca. 5 000 som følge af intravenøst stofbrug

| 3.3. | Inden krigens begyndelse gjorde landet store fremskridt inden for aids-indsatsen: Statslige hiv-klinikker i hele landet ydede gratis hiv-pleje og -behandling, og et stigende antal hiv-smittede var i multiterapi. I 2021 blev det anslået, at ud af 240 000 hiv-smittede (0,6 % af den ukrainske befolkning) var mere end 150 000 i multiterapi (62 %), og 94 % af dem, der fik behandling, var i virushæmmende behandling. |
| --- | --- |

3.3.

Inden krigens begyndelse gjorde landet store fremskridt inden for aids-indsatsen: Statslige hiv-klinikker i hele landet ydede gratis hiv-pleje og -behandling, og et stigende antal hiv-smittede var i multiterapi. I 2021 blev det anslået, at ud af 240 000 hiv-smittede (0,6 % af den ukrainske befolkning) var mere end 150 000 i multiterapi (62 %), og 94 % af dem, der fik behandling, var i virushæmmende behandling.

| 3.4. | I Ukraine har FN-agenturer og partnere på stedet såsom UNAIDS Emergency Fund arbejdet tæt sammen med de lokale myndigheder for at nå ud til og hjælpe mennesker i nød. På det seneste har de ydet humanitær bistand til hårdt ramte områder i landet, som først nu er blevet tilgængelige. En koalition af regeringen, civilsamfundet og internationale organisationer har været og er fortsat en hjørnesten i den effektive hiv-indsats i Ukraine under krigen. |
| --- | --- |

3.4.

I Ukraine har FN-agenturer og partnere på stedet såsom UNAIDS Emergency Fund arbejdet tæt sammen med de lokale myndigheder for at nå ud til og hjælpe mennesker i nød. På det seneste har de ydet humanitær bistand til hårdt ramte områder i landet, som først nu er blevet tilgængelige. En koalition af regeringen, civilsamfundet og internationale organisationer har været og er fortsat en hjørnesten i den effektive hiv-indsats i Ukraine under krigen.

| 3.5. | UNAIDS vil fortsat støtte hiv-forebyggelse, testning, behandling, pleje og støtte til mennesker i hele Ukraine, der er ramt af krigen, og personer, der er fordrevet som følge af konflikten. |
| --- | --- |

3.5.

UNAIDS vil fortsat støtte hiv-forebyggelse, testning, behandling, pleje og støtte til mennesker i hele Ukraine, der er ramt af krigen, og personer, der er fordrevet som følge af konflikten.

| 3.6. | Et dokument fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (1), der blev offentliggjort i juli 2022, skitserer de vigtigste overvejelser, der skal danne grundlag for beslutningstagningen og den praktiske levering af tjenester for at opretholde kvalitetsstandarder for hiv-pleje til ukrainske flygtninge, Navnlig fremhæves betydningen af, at værtslandene sikrer kontinuitet og gratis hiv-testning og -behandling af ukrainske flygtninge, så der er bedre muligheder for at blive testet, uanset opholdsstatus, da begrænset adgang til multiterapi fører til øget risiko for sygdom, død, fremkomst af resistente stammer og potentielt smitteoverførsel. Da de fleste flygtninge er kvinder og børn, kan udvidet testning på hospitaler, i den primære sundhedspleje og i nærmiljøet være de mest hensigtsmæssige rammer for ukrainske flygtninge. |
| --- | --- |

3.6.

Et dokument fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (1

4.   Hiv i verden

Hiv i verden

| 4.1. | Der er bred global enighed om, at der nu findes redskaberne til at bringe aids-epidemien til ophør. I løbet af de seneste to årtier har et stigende antal undersøgelser i forskellige sammenhænge påvist, at multiterapi kan have en dobbelt funktion ved dels at forbedre sundheden for hiv-smittede, dels effektivt forebygge hiv-overførsel (forebyggelse som behandling), da den er yderst effektiv med hensyn til at hæmme koncentrationen af hiv-virus (defineret som under 200 kopier/ml). |
| --- | --- |

4.1.

Der er bred global enighed om, at der nu findes redskaberne til at bringe aids-epidemien til ophør. I løbet af de seneste to årtier har et stigende antal undersøgelser i forskellige sammenhænge påvist, at multiterapi kan have en dobbelt funktion ved dels at forbedre sundheden for hiv-smittede, dels effektivt forebygge hiv-overførsel (forebyggelse som behandling), da den er yderst effektiv med hensyn til at hæmme koncentrationen af hiv-virus (defineret som under 200 kopier/ml).

| 4.2. | I de senere år er der blevet fastlagt en strategi, hvor rettidig diagnosticering af hiv-infektion, tidlig start på behandling og fortsat pleje (kontinuitet i pleje) betragtes som hjørnestenene i kontrollen med spredningen af infektionen. I 2014 lancerede UNAIDS 90-90-90-målet (90 % af personer med hiv skal diagnosticeres, 90 % af disse skal modtage behandling, og 90 % af disse skal have virushæmmende behandling). Hvis disse mål nås, vil viruskoncentrationen hos 73 % af alle hiv-smittede være lav, og personer med lav viruskoncentration kan ikke videregive hiv. |
| --- | --- |

4.2.

I de senere år er der blevet fastlagt en strategi, hvor rettidig diagnosticering af hiv-infektion, tidlig start på behandling og fortsat pleje (kontinuitet i pleje) betragtes som hjørnestenene i kontrollen med spredningen af infektionen. I 2014 lancerede UNAIDS 90-90-90-målet (90 % af personer med hiv skal diagnosticeres, 90 % af disse skal modtage behandling, og 90 % af disse skal have virushæmmende behandling). Hvis disse mål nås, vil viruskoncentrationen hos 73 % af alle hiv-smittede være lav, og personer med lav viruskoncentration kan ikke videregive hiv.

| 4.3. | Der er dokumentation for, at flere lande med forskellig geografi, indkomststatus og epidemiologi allerede havde nået målet ved udgangen af 2020. Eksperter mener, at disse resultater potentielt kan vise, at et nyt, mere ambitiøst mål for alle lande kan nås senest i 2030 om test, behandling og virologisk undertrykkelse for helt op til 95 %. For at fortsætte og fremskynde udviklingen mod opfyldelsen af disse mål i indsatsen mod hiv-epidemien er der behov for en yderligere indsats for at udforme og gennemføre nye programmer med henblik på at udbrede kendskabet til hiv-positiv status og behandlingsmulighederne, mindske spredningen af virusset og dermed hiv-overførslen. Disse nye programmer bør ikke udelukkende fokusere på de standardforanstaltninger, der skal anvendes, men bør tillige gennemføres i forhold til de hiv-smittede behov og specifikke. |
| --- | --- |

4.3.

Der er dokumentation for, at flere lande med forskellig geografi, indkomststatus og epidemiologi allerede havde nået målet ved udgangen af 2020. Eksperter mener, at disse resultater potentielt kan vise, at et nyt, mere ambitiøst mål for alle lande kan nås senest i 2030 om test, behandling og virologisk undertrykkelse for helt op til 95 %. For at fortsætte og fremskynde udviklingen mod opfyldelsen af disse mål i indsatsen mod hiv-epidemien er der behov for en yderligere indsats for at udforme og gennemføre nye programmer med henblik på at udbrede kendskabet til hiv-positiv status og behandlingsmulighederne, mindske spredningen af virusset og dermed hiv-overførslen. Disse nye programmer bør ikke udelukkende fokusere på de standardforanstaltninger, der skal anvendes, men bør tillige gennemføres i forhold til de hiv-smittede behov og specifikke.

| 4.4. | På det seneste har kontinuitet i forebyggelsen af hiv — en tilgang, der svarer tilgangen med kontinuitet i plejen af hiv — vundet udbredelse over for den del af befolkningen, der er i risiko for hiv-infektion for at sikre, at hiv-smitten ikke spreder sig. Grundlaget for kontinuitet i forebyggelsen af hiv er hiv-testning. Derefter henvises personer, der ikke er hiv-smittede, til forebyggelsestjenester, så de bliver i behandlingsforløbet og kan få løbende rådgivning om, hvordan risikoen mindskes og om konsekvent brug af kondom for at forhindre hiv-smitte og -overførsel. Det er også vigtigt, at de bliver i forløbet, så de kan få foretaget gentagne hiv-test og tidligt blive diagnosticeret med hiv, hvis de bliver smittet. Nyligt smittede personer skal straks henvises hiv-pleje og -behandling og andre forebyggelsesmetoder, herunder partnertestning, brug af kondom og antiretrovirale lægemidler med henblik på forebyggelse. Flere undersøgelser har påvist, at fortsat behandling og forebyggelse blandt befolkningsgrupper kan skabe synergier, så de til sammen udgør en fuldstændig indsats til bekæmpelse af hiv-epidemien. |
| --- | --- |

4.4.

På det seneste har kontinuitet i forebyggelsen af hiv — en tilgang, der svarer tilgangen med kontinuitet i plejen af hiv — vundet udbredelse over for den del af befolkningen, der er i risiko for hiv-infektion for at sikre, at hiv-smitten ikke spreder sig. Grundlaget for kontinuitet i forebyggelsen af hiv er hiv-testning. Derefter henvises personer, der ikke er hiv-smittede, til forebyggelsestjenester, så de bliver i behandlingsforløbet og kan få løbende rådgivning om, hvordan risikoen mindskes og om konsekvent brug af kondom for at forhindre hiv-smitte og -overførsel. Det er også vigtigt, at de bliver i forløbet, så de kan få foretaget gentagne hiv-test og tidligt blive diagnosticeret med hiv, hvis de bliver smittet. Nyligt smittede personer skal straks henvises hiv-pleje og -behandling og andre forebyggelsesmetoder, herunder partnertestning, brug af kondom og antiretrovirale lægemidler med henblik på forebyggelse. Flere undersøgelser har påvist, at fortsat behandling og forebyggelse blandt befolkningsgrupper kan skabe synergier, så de til sammen udgør en fuldstændig indsats til bekæmpelse af hiv-epidemien.

| 4.5. | Der er behov for nye og innovative strategier for at forbedre den tidlige diagnosticering og sikre, at flere bliver klar over, at de er smittede ved at udbrede forskellige og brugervenlige tilgange til mere bredt tilgængelige hiv-test såsom hurtigtest, test i nærmiljøet og selvtest og en integreret tilgang til hiv- og hepatitis B- og -C-testning. |
| --- | --- |

4.5.

Der er behov for nye og innovative strategier for at forbedre den tidlige diagnosticering og sikre, at flere bliver klar over, at de er smittede ved at udbrede forskellige og brugervenlige tilgange til mere bredt tilgængelige hiv-test såsom hurtigtest, test i nærmiljøet og selvtest og en integreret tilgang til hiv- og hepatitis B- og -C-testning.

| 4.6. | WHO anbefaler en omfattende pakke af sundhedstjenester til forebyggelse af hiv med særligt fokus på at nå ud til de mest udsatte befolkningsgrupper. Det er særligt vigtigt, at hiv-forebyggelsestjenester integreres med tjenester for seksuel og reproduktiv sundhed, mental sundhed, forebyggelse af og behandling af seksuel og kønsbaseret vold, behandling af stofafhængighed, forebyggelse og behandling af hepatitis C, tuberkulosekontrol, fængselssundhed, ikkeoverførbare sygdomme og juridiske og sociale støttetjenester. |
| --- | --- |

4.6.

WHO anbefaler en omfattende pakke af sundhedstjenester til forebyggelse af hiv med særligt fokus på at nå ud til de mest udsatte befolkningsgrupper. Det er særligt vigtigt, at hiv-forebyggelsestjenester integreres med tjenester for seksuel og reproduktiv sundhed, mental sundhed, forebyggelse af og behandling af seksuel og kønsbaseret vold, behandling af stofafhængighed, forebyggelse og behandling af hepatitis C, tuberkulosekontrol, fængselssundhed, ikkeoverførbare sygdomme og juridiske og sociale støttetjenester.

| 4.7. | Forskellige muligheder for at blive hiv-testet kan betyde rettidig diagnosticering for forskellige befolkningsgrupper, der er i risiko for hiv-smitte. |
| --- | --- |

4.7.

Forskellige muligheder for at blive hiv-testet kan betyde rettidig diagnosticering for forskellige befolkningsgrupper, der er i risiko for hiv-smitte.

| 4.8. | UNAIDS anbefaler en tilgang med »kombinationsforebyggelse« til forebyggelse af hiv. Da der ikke er én forebyggelsesstrategi, der alene kan dæmme op for spredningen af sygdommen, kræves der en tilgang med biomedicinske, adfærdsmæssige og strukturelle tiltag, der er specifikt udvalgt og skræddersyet til de lokale behov, som de berørte grupper har givet udtryk for. Dertil kommer, at strategierne kun vil blive en succes, hvis de koordineres, er effektive, konsekvente og bygger på en fælles forpligtelse til fælles mål. |
| --- | --- |

4.8.

UNAIDS anbefaler en tilgang med »kombinationsforebyggelse« til forebyggelse af hiv. Da der ikke er én forebyggelsesstrategi, der alene kan dæmme op for spredningen af sygdommen, kræves der en tilgang med biomedicinske, adfærdsmæssige og strukturelle tiltag, der er specifikt udvalgt og skræddersyet til de lokale behov, som de berørte grupper har givet udtryk for. Dertil kommer, at strategierne kun vil blive en succes, hvis de koordineres, er effektive, konsekvente og bygger på en fælles forpligtelse til fælles mål.

5.   Nærmiljøers indsats mod hiv

Nærmiljøers indsats mod hiv

| 5.1. | Det er veldokumenteret og anerkendt af UNAIDS (2), at fællesskaber af hiv-smittede, marginaliserede og sårbare grupper, kvinder og unge gennem tiden har spillet en rolle i forbindelse med levering hiv-tjenester, forskning og udvikling af lægemidler, oplysningsarbejde, social og politisk ansvarlighed, mobilisering af ressourcer og beskyttelse af sociale rettigheder og menneskerettigheder. De seneste tre årtier har vist, at fællesskaber af hiv-smittede og lignende grupper har afgørende betydning for et fortsat engagement i og arbejde for lighed på sundhedsområdet og finansiering til sundhed og sikring af, at menneskerettighederne anerkendes og opretholdes for alle mennesker. God og effektiv integration af sundhedssystemerne og universel sygesikring kan bedre tilrettelægges, leveres og opretholdes, hvis fællesskaber af hiv-smittede og lignende grupper gives en central plads. Disse fællesskabers lederskab og engagement har bidraget direkte til bedre resultater, hvad angår adgang til hiv-behandling, forebyggelse, støtte og pleje i hele verden. |
| --- | --- |

5.1.

Det er veldokumenteret og anerkendt af UNAIDS (2

| 5.2. | Nærmiljøet spiller en afgørende rolle i indsatsen mod hiv, da det øger ansvarligheden, er drivkraft for den forebyggende indsats, gennemfører aktiviteter og bidrager til innovation, hvilket er afgørende for varige fremskridt. Tjenesteplatforme, som styres af fællesskaber i nærmiljøet, er ofte mere effektive end formelle platforme for sundhedsfaciliteter til at nå ud til marginaliserede befolkningsgrupper og grupper uden adgang til så mange faciliteter, navnlig i miljøer, hvor stigmatisering og diskrimination er udbredt. Organisationer, der styres af fællesskaber i nærmiljøet, har gode forudsætninger for at afdække både mangler i tjenesterne og hindringer for leveringen og brugen af tjenester og muligheder for at anerkende tjenester som en del af den enkeltes grundlæggende rettigheder og i højere grad gøre dem mere menneskecentrerede, nemme at bruge og effektive. |
| --- | --- |

5.2.

Nærmiljøet spiller en afgørende rolle i indsatsen mod hiv, da det øger ansvarligheden, er drivkraft for den forebyggende indsats, gennemfører aktiviteter og bidrager til innovation, hvilket er afgørende for varige fremskridt. Tjenesteplatforme, som styres af fællesskaber i nærmiljøet, er ofte mere effektive end formelle platforme for sundhedsfaciliteter til at nå ud til marginaliserede befolkningsgrupper og grupper uden adgang til så mange faciliteter, navnlig i miljøer, hvor stigmatisering og diskrimination er udbredt. Organisationer, der styres af fællesskaber i nærmiljøet, har gode forudsætninger for at afdække både mangler i tjenesterne og hindringer for leveringen og brugen af tjenester og muligheder for at anerkende tjenester som en del af den enkeltes grundlæggende rettigheder og i højere grad gøre dem mere menneskecentrerede, nemme at bruge og effektive.

| 5.3. | Fællesskaber (forstået som ikkestatslige sammenslutninger og organisationer, der beskæftiger sig med bekæmpelse af aids og forsvar af hiv-smittede personers rettigheder på daglig basis) spiller en afgørende rolle med hensyn til at give de mest sårbare og udsatte befolkningsgrupper en stemme og levere effektive løsninger til at begrænse hiv-/aids-epidemien. Faktisk i en sådan grad, at Verdenssundhedsorganisationen (UNAIDS) i 2019 dedikerede verdens aidsdag (den 1. december) til dem med sloganet »Communities make the difference« (Fællesskaber gør forskellen). |
| --- | --- |

5.3.

Fællesskaber (forstået som ikkestatslige sammenslutninger og organisationer, der beskæftiger sig med bekæmpelse af aids og forsvar af hiv-smittede personers rettigheder på daglig basis) spiller en afgørende rolle med hensyn til at give de mest sårbare og udsatte befolkningsgrupper en stemme og levere effektive løsninger til at begrænse hiv-/aids-epidemien. Faktisk i en sådan grad, at Verdenssundhedsorganisationen (UNAIDS) i 2019 dedikerede verdens aidsdag (den 1. december) til dem med sloganet »Communities make the difference« (Fællesskaber gør forskellen).

| 5.4. | Man bør også overveje at sikre konstant overvågning og gennemføre konsekvensanalyser af de forskellige sundhedspolitikker og lovrammer, som medlemsstaterne har vedtaget, og i den forbindelse inddrage uafhængige og upartiske aktører med henblik på bl.a. at finde frem til bedste praksis, der kan deles og foreslås på EU-niveau. |
| --- | --- |

5.4.

Man bør også overveje at sikre konstant overvågning og gennemføre konsekvensanalyser af de forskellige sundhedspolitikker og lovrammer, som medlemsstaterne har vedtaget, og i den forbindelse inddrage uafhængige og upartiske aktører med henblik på bl.a. at finde frem til bedste praksis, der kan deles og foreslås på EU-niveau.

| 5.5. | Selv med målet og ønsket om at »normalisere« det at være hiv-positiv anbefales det, at den enkeltes privatliv respekteres såvel ved kontakt med sundhedsfaciliteter med henblik på adgang til tjenester som på områder, der vedrører hverdagslivet (skole, arbejde osv.). I alle medlemsstater skal reglerne derfor være indrettet, så de garanterer beskyttelse af den hiv-smittedes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og naturlige værdighed. |
| --- | --- |

5.5.

Selv med målet og ønsket om at »normalisere« det at være hiv-positiv anbefales det, at den enkeltes privatliv respekteres såvel ved kontakt med sundhedsfaciliteter med henblik på adgang til tjenester som på områder, der vedrører hverdagslivet (skole, arbejde osv.). I alle medlemsstater skal reglerne derfor være indrettet, så de garanterer beskyttelse af den hiv-smittedes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder og naturlige værdighed.

| 5.6. | For at overvinde stigmatisering, diskrimination og falske stereotyper bør bevidstgørelses-, uddannelses- og oplysningstiltag fremmes, navnlig i skolerne, med inddragelse af det organiserede civilsamfund såsom lokale organisationer og fællesskaber samt ungdoms- og studenterorganisationer. |
| --- | --- |

5.6.

For at overvinde stigmatisering, diskrimination og falske stereotyper bør bevidstgørelses-, uddannelses- og oplysningstiltag fremmes, navnlig i skolerne, med inddragelse af det organiserede civilsamfund såsom lokale organisationer og fællesskaber samt ungdoms- og studenterorganisationer.

6.   Profylakse inden eksponering (PrEP) til forebyggelse af hiv-infektion

Profylakse inden eksponering (PrEP) til forebyggelse af hiv-infektion

| 6.1. | Profylakse inden eksponering (PrEP) er en biomedicinsk behandling til forebyggelse af hiv, hvor personer med høj risiko for hiv tager antiretrovirale lægemidler. PrEP's virkning er veldokumenteret, når det tages som anvist. Behandlingen er et væsentligt element i den »kombinationsforebyggelse«, der er nødvendig for at nå verdensmålet for bæredygtig udvikling om at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030, og den anbefales i nationale og internationale retningslinjer. ECDC mener, at EU-landene bør overveje at integrere PrEP i deres eksisterende hiv-forebyggelsesprogrammer for de mest udsatte befolkningsgrupper og dem, der er mest i risiko for hiv-infektion. |
| --- | --- |

6.1.

Profylakse inden eksponering (PrEP) er en biomedicinsk behandling til forebyggelse af hiv, hvor personer med høj risiko for hiv tager antiretrovirale lægemidler. PrEP's virkning er veldokumenteret, når det tages som anvist. Behandlingen er et væsentligt element i den »kombinationsforebyggelse«, der er nødvendig for at nå verdensmålet for bæredygtig udvikling om at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030, og den anbefales i nationale og internationale retningslinjer. ECDC mener, at EU-landene bør overveje at integrere PrEP i deres eksisterende hiv-forebyggelsesprogrammer for de mest udsatte befolkningsgrupper og dem, der er mest i risiko for hiv-infektion.

| 6.2. | Flere undersøgelser har beskrevet, at PrEP vinder langsom udbredelse i kliniske miljøer og ikke anvendes tilstrækkeligt. PrEP havde den største effekt på hiv-incidensen ved fortsat behandling, men mange brugere holder op med behandlingen inden for det første år, efter at den er sat i gang, og det blev konstateret, at mindre end halvdelen holdt fast. Der er forskellige årsager til, at folk holder op med at tage PrEP: ændret seksuel adfærd i visse livsperioder, bivirkninger, opfattelse af lav risiko, frygt for, at PrEP ikke beskytter tilstrækkeligt, stigmatisering, forstyrrelser i den daglige rutine, stofbrug, udgiften og manglende forsikringsdækning og økonomisk støtte samt hyppige lægebesøg. |
| --- | --- |

6.2.

Flere undersøgelser har beskrevet, at PrEP vinder langsom udbredelse i kliniske miljøer og ikke anvendes tilstrækkeligt. PrEP havde den største effekt på hiv-incidensen ved fortsat behandling, men mange brugere holder op med behandlingen inden for det første år, efter at den er sat i gang, og det blev konstateret, at mindre end halvdelen holdt fast. Der er forskellige årsager til, at folk holder op med at tage PrEP: ændret seksuel adfærd i visse livsperioder, bivirkninger, opfattelse af lav risiko, frygt for, at PrEP ikke beskytter tilstrækkeligt, stigmatisering, forstyrrelser i den daglige rutine, stofbrug, udgiften og manglende forsikringsdækning og økonomisk støtte samt hyppige lægebesøg.

| 6.3. | Adgangen til PrEP i Europa er fragmenteret, kompleks og under konstant forandring. Ser man på, hvordan tilbud om PrEP fordeler sig geografisk, er forskellene store i Europa og Centralasien. Hindringerne for PrEP skal identificeres og fjernes for at udvide adgangen til lægemidler og gøre større fremskridt med udbredelsen af PrEP og dermed nå ud til flere mennesker og fremskynde udviklingen mod at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030. |
| --- | --- |

6.3.

Adgangen til PrEP i Europa er fragmenteret, kompleks og under konstant forandring. Ser man på, hvordan tilbud om PrEP fordeler sig geografisk, er forskellene store i Europa og Centralasien. Hindringerne for PrEP skal identificeres og fjernes for at udvide adgangen til lægemidler og gøre større fremskridt med udbredelsen af PrEP og dermed nå ud til flere mennesker og fremskynde udviklingen mod at bringe aids-epidemien til ophør senest i 2030.

| 6.4. | Forebyggende foranstaltninger såsom profylakse inden og efter eksponering og behandling som forebyggelse kan have en betydelig effekt i forhold til at få kontrol med hiv og andre seksuelt overførte infektioner. |
| --- | --- |

6.4.

Forebyggende foranstaltninger såsom profylakse inden og efter eksponering og behandling som forebyggelse kan have en betydelig effekt i forhold til at få kontrol med hiv og andre seksuelt overførte infektioner.

7.   De mest udsatte befolkningsgrupper

De mest udsatte befolkningsgrupper

| 7.1. | Trods fremragende resultater med hensyn til at begrænse hiv-smitten i forskellige dele af verden i de seneste årtier (med et betydeligt fald i antallet af dødsfald som følge af aids) er den brede vifte af kombinerede hiv-forebyggelsesforanstaltninger langtfra »alment« tilgængelig. Og hvor der ikke er nogen aids-behandling, spreder hiv-smitten sig fortsat uforholdsmæssigt, og folk dør fortsat. |
| --- | --- |

7.1.

Trods fremragende resultater med hensyn til at begrænse hiv-smitten i forskellige dele af verden i de seneste årtier (med et betydeligt fald i antallet af dødsfald som følge af aids) er den brede vifte af kombinerede hiv-forebyggelsesforanstaltninger langtfra »alment« tilgængelig. Og hvor der ikke er nogen aids-behandling, spreder hiv-smitten sig fortsat uforholdsmæssigt, og folk dør fortsat.

| 7.2. | Hiv-smitten spredes fortsat i befolkningsgrupper, som de forebyggende foranstaltninger af forskellige årsager ikke når ud til, eller som, når de er smittet, ikke kan få den antiretrovirale behandling, der findes i øjeblikket. Disse befolkningsgrupper, der er i større risiko for at få hiv, såsom stofmisbrugere, sexarbejdere, homoseksuelle mænd og mænd, der har sex med mænd, indsatte, transpersoner, migranter og deres respektive partnere, omtales som »de mest udsatte befolkningsgrupper« og har en højere sygelighed og dødelighed end befolkningen generelt, ringere adgang til sundhedsydelser og spiller også en central rolle i spredningen af epidemien. Alligevel har de kombinerede hiv-forebyggelsestjenester kun formået at nå ud til under halvdelen af personerne i disse grupper, hvilket viser, at der er tale om befolkningsgrupper, som stadig er marginaliserede og lades i stikken, når det drejer sig om de seneste fremskridt i kampen mod aids. |
| --- | --- |

7.2.

Hiv-smitten spredes fortsat i befolkningsgrupper, som de forebyggende foranstaltninger af forskellige årsager ikke når ud til, eller som, når de er smittet, ikke kan få den antiretrovirale behandling, der findes i øjeblikket. Disse befolkningsgrupper, der er i større risiko for at få hiv, såsom stofmisbrugere, sexarbejdere, homoseksuelle mænd og mænd, der har sex med mænd, indsatte, transpersoner, migranter og deres respektive partnere, omtales som »de mest udsatte befolkningsgrupper« og har en højere sygelighed og dødelighed end befolkningen generelt, ringere adgang til sundhedsydelser og spiller også en central rolle i spredningen af epidemien. Alligevel har de kombinerede hiv-forebyggelsestjenester kun formået at nå ud til under halvdelen af personerne i disse grupper, hvilket viser, at der er tale om befolkningsgrupper, som stadig er marginaliserede og lades i stikken, når det drejer sig om de seneste fremskridt i kampen mod aids.

| 7.3. | Hvor udsatte disse befolkningsgrupper er, kan afhænge af såvel specifik adfærd i disse grupper som vanskeligheder med at få adgang til hiv-tjenester på grund af fattigdom og forhold som følge af marginalisering og isolation i forskellige sociale sammenhænge af forskellige årsager, f.eks. kulturelle, religiøse og endda juridiske årsager. |
| --- | --- |

7.3.

Hvor udsatte disse befolkningsgrupper er, kan afhænge af såvel specifik adfærd i disse grupper som vanskeligheder med at få adgang til hiv-tjenester på grund af fattigdom og forhold som følge af marginalisering og isolation i forskellige sociale sammenhænge af forskellige årsager, f.eks. kulturelle, religiøse og endda juridiske årsager.

| 7.4. | For at gøre det nemmere at nå ud til alle de mest udsatte befolkningsgrupper, herunder i udkantsområder, bør arbejdet på gadeplan udbredes og styrkes, bl.a. for at tilbyde grundlæggende tjenester som hurtigtest. Mobile tjenester vil også kunne fungere som den første kontakt med henblik på vedvarende og mere virkningsfuld behandling af enkeltpersoner dér, hvor det er nemmere for mennesker, der bor i udkantsområder eller områder, der er vanskeligt tilgængelige. |
| --- | --- |

7.4.

For at gøre det nemmere at nå ud til alle de mest udsatte befolkningsgrupper, herunder i udkantsområder, bør arbejdet på gadeplan udbredes og styrkes, bl.a. for at tilbyde grundlæggende tjenester som hurtigtest. Mobile tjenester vil også kunne fungere som den første kontakt med henblik på vedvarende og mere virkningsfuld behandling af enkeltpersoner dér, hvor det er nemmere for mennesker, der bor i udkantsområder eller områder, der er vanskeligt tilgængelige.

| 7.5. | Situationen kan undertiden være endnu værre for kvinder end for mænd, idet de er økonomisk dårligere stillet, ikke altid er i en position, hvor de kan sige nej til sex og ofte er ofre for vold (3). I andre situationer forhindrer stigmatisering af visse former for adfærd samt fordomme, intolerance eller sågar, der gør homoseksualitet strafbart, den frie adgang til tjenester. Meget ofte er der en overlapning mellem forskellige faktorer, der forstærker sårbarheden. |
| --- | --- |

7.5.

Situationen kan undertiden være endnu værre for kvinder end for mænd, idet de er økonomisk dårligere stillet, ikke altid er i en position, hvor de kan sige nej til sex og ofte er ofre for vold (3

| 7.6. | Hiv-smittede skal have lige muligheder for adgang til arbejdsmarkedet og til faglig udvikling. De bør også have adgang til særlige ordninger såsom fleksible arbejdstider eller forlænget fravær til lægebesøg med garanti for fortrolighed. I nogle lande er det forbudt for hiv-smittede personer at varetage visse job, f.eks. i politiet, ved toldmyndigheder og i detentionscentre (4). For hiv-smittede er det stadig forbundet med problemer og dyrere at tegne forsikringer og optage realkreditlån og andre lån, selv om nogle medlemsstater har truffet foranstaltninger, der gør adgangen nemmere og sikrer et loft for de højere omkostninger for personer med alvorlige helbredsproblemer. EØSU efterlyser, at betingelserne for forsikringer og lån afspejler fremskridtene inden for behandling, forventet sundhedstilstand og levetid. Den anonymiserede statistiske dokumentation, som kan findes via EU's sundhedsdataområde, bør derfor bruges til at forbedre adgangen til disse finansielle tjenesteydelser. |
| --- | --- |

7.6.

Hiv-smittede skal have lige muligheder for adgang til arbejdsmarkedet og til faglig udvikling. De bør også have adgang til særlige ordninger såsom fleksible arbejdstider eller forlænget fravær til lægebesøg med garanti for fortrolighed. I nogle lande er det forbudt for hiv-smittede personer at varetage visse job, f.eks. i politiet, ved toldmyndigheder og i detentionscentre (4

| 7.7. | Den epidemiologiske nødsituation forårsaget af covid-19 har haft store konsekvenser for sundhedssystemerne i hele verden, hvilket har forværret de eksisterende uligheder og gjort det vanskeligere at nå WHO's mål, navnlig i lande med begrænsede ressourcer. Afbrydelser af forebyggende foranstaltninger har formentlig også ført til en uundgåelig stigning i antallet af hiv-tilfælde. Faktisk så mange, at de har neutraliseret de foregående års fremskridt. |
| --- | --- |

7.7.

Den epidemiologiske nødsituation forårsaget af covid-19 har haft store konsekvenser for sundhedssystemerne i hele verden, hvilket har forværret de eksisterende uligheder og gjort det vanskeligere at nå WHO's mål, navnlig i lande med begrænsede ressourcer. Afbrydelser af forebyggende foranstaltninger har formentlig også ført til en uundgåelig stigning i antallet af hiv-tilfælde. Faktisk så mange, at de har neutraliseret de foregående års fremskridt.

| 7.8. | I Europa er de mest udsatte befolkningsgrupper, der er hårdest ramt af hiv, stofmisbrugere, mænd, der har sex med mænd, og migranter. Prævalensen varierer geografisk, alt efter hvilke lande der er tale om. Hvis hiv-epidemien skal bekæmpes effektivt, skal målrettet information og institutionelt gennemførte forebyggelsesprogrammer nå ud til disse befolkningsgrupper, så de særlige tjenester kan komme i kontakt med dem proaktivt, eventuelt gennem ikkestatslige organisationer i nærmiljøet. |
| --- | --- |

7.8.

I Europa er de mest udsatte befolkningsgrupper, der er hårdest ramt af hiv, stofmisbrugere, mænd, der har sex med mænd, og migranter. Prævalensen varierer geografisk, alt efter hvilke lande der er tale om. Hvis hiv-epidemien skal bekæmpes effektivt, skal målrettet information og institutionelt gennemførte forebyggelsesprogrammer nå ud til disse befolkningsgrupper, så de særlige tjenester kan komme i kontakt med dem proaktivt, eventuelt gennem ikkestatslige organisationer i nærmiljøet.

| 7.9. | Sundhedsydelser er en umistelig ret for alle (5). Derfor skal alle hiv-smittede have gratis og garanteret adgang til lægebehandling og til en fælles minimumstandard for kvaliteten af tjenester af hensyn til velfærden for mennesker, der er ramt af hiv, uden diskrimination og begrænsninger i overensstemmelse med anbefalingerne i Den Internationale Sygdomsklassifikation, og sådan som det i øvrigt er tilfældet for alle sygdomme. Det skal nøje overvåges og kontrolleres, at principperne om lighed og effektivitet overholdes. |
| --- | --- |

7.9.

Sundhedsydelser er en umistelig ret for alle (5

8.   Stofmisbrugere

Stofmisbrugere

| 8.1. | Afhængighed af intravenøse stoffer har altid været forbundet med overførsel af hiv, fordi inficeret udstyr til stofmisbrug bruges af flere. Brug af ikkeintravenøse stoffer kan imidlertid også sættes i sammenhæng med usikker seksuel adfærd og dermed med en potentiel risiko for at blive smittet med og overføre hiv samt andre seksuelt overførte infektioner. Navnlig er brug af stimulerende midler såsom kokain, crack og methamphetamin ofte forbundet med højrisiko seksuel adfærd. Seksuel overførsel af hiv blandt stofmisbrugere bør derfor ikke undervurderes. |
| --- | --- |

8.1.

Afhængighed af intravenøse stoffer har altid været forbundet med overførsel af hiv, fordi inficeret udstyr til stofmisbrug bruges af flere. Brug af ikkeintravenøse stoffer kan imidlertid også sættes i sammenhæng med usikker seksuel adfærd og dermed med en potentiel risiko for at blive smittet med og overføre hiv samt andre seksuelt overførte infektioner. Navnlig er brug af stimulerende midler såsom kokain, crack og methamphetamin ofte forbundet med højrisiko seksuel adfærd. Seksuel overførsel af hiv blandt stofmisbrugere bør derfor ikke undervurderes.

| 8.2. | Mere end 80 % af de hiv-smittede i Østeuropa i 2018 var stofmisbrugere, de fleste meget unge og de fleste kvinder. Unge kvinder er hårdere ramt end mænd, bl.a. på grund af prostitution, som hænger tæt sammen med stofmisbrug. Lokale hiv-epidemier er også blevet dokumenteret blandt marginaliserede grupper af stiknarkomaner i Vesteuropa. |
| --- | --- |

8.2.

Mere end 80 % af de hiv-smittede i Østeuropa i 2018 var stofmisbrugere, de fleste meget unge og de fleste kvinder. Unge kvinder er hårdere ramt end mænd, bl.a. på grund af prostitution, som hænger tæt sammen med stofmisbrug. Lokale hiv-epidemier er også blevet dokumenteret blandt marginaliserede grupper af stiknarkomaner i Vesteuropa.

| 8.3. | Indsatte har et større stofbrug og mere skadelige forbrugsmønstre end befolkningen generelt, herunder brug af sprøjter, hvilket gør indsatte stofmisbrugere særligt sårbare. |
| --- | --- |

8.3.

Indsatte har et større stofbrug og mere skadelige forbrugsmønstre end befolkningen generelt, herunder brug af sprøjter, hvilket gør indsatte stofmisbrugere særligt sårbare.

| 8.4. | Stofmisbrugere har ringe adgang til at blive testet og bliver oftere diagnosticeret sent. Selv i Italien udgjorde hiv-testede stofmisbrugere en lav procentdel af alle lokale brugere af misbrugstjenester, og der tilbydes sjældent test uden hiv-relaterede symptomer. |
| --- | --- |

8.4.

Stofmisbrugere har ringe adgang til at blive testet og bliver oftere diagnosticeret sent. Selv i Italien udgjorde hiv-testede stofmisbrugere en lav procentdel af alle lokale brugere af misbrugstjenester, og der tilbydes sjældent test uden hiv-relaterede symptomer.

| 8.5. | Der er ingen tvivl om, at stofmisbrugere har begrænset adgang til behandling, hvilket dog varierer fra land til land. Samlet set anslås det, at kun 8 % af stofmisbrugere er i antiretroviral behandling, og at kun 20 % af alle, der er i behandling, er stofmisbrugere. Sammenlignet med hiv-smittede i befolkningen generelt er det også mindre sandsynligt, at stofmisbrugere modtager virushæmmende behandling. Det skyldes, at stofmisbrugere er mere tilbøjelige til ikke at følge behandlingen og ofte helt standser den. Dette fører til en højere risiko for dødsfald som følge af aids blandt hiv-positive stofmisbrugere. |
| --- | --- |

8.5.

Der er ingen tvivl om, at stofmisbrugere har begrænset adgang til behandling, hvilket dog varierer fra land til land. Samlet set anslås det, at kun 8 % af stofmisbrugere er i antiretroviral behandling, og at kun 20 % af alle, der er i behandling, er stofmisbrugere. Sammenlignet med hiv-smittede i befolkningen generelt er det også mindre sandsynligt, at stofmisbrugere modtager virushæmmende behandling. Det skyldes, at stofmisbrugere er mere tilbøjelige til ikke at følge behandlingen og ofte helt standser den. Dette fører til en højere risiko for dødsfald som følge af aids blandt hiv-positive stofmisbrugere.

| 8.6. | Der er behov for programmer, der mere effektivt når ud til stofmisbrugere, hvis målet om at sikre universel adgang til hiv-behandling både i og uden for Europa skal nås. |
| --- | --- |

8.6.

Der er behov for programmer, der mere effektivt når ud til stofmisbrugere, hvis målet om at sikre universel adgang til hiv-behandling både i og uden for Europa skal nås.

9.   Mænd, der har sex med mænd

Mænd, der har sex med mænd

| 9.1. | Generelt har mænd, der har sex med mænd, 27 gange større risiko for at blive smittet med hiv end befolkningen generelt (6). Nogle biologiske faktorer gør det lettere at få hiv. De fleste mænd, der har sex med mænd, smittes med hiv gennem ubeskyttet anal sex, som er den seksuelle praksis, hvor der er størst risiko for at blive smittet med hiv. I denne befolkningsgruppe kan et stort antal seksuelle partnere og den udbredte, lejlighedsvise brug af stoffer, herunder intravenøse stoffer (som ofte involverer sex, kaldet »chemsex«), også bidrage til de mange tilfælde af hiv hos mænd, der har sex med mænd. |
| --- | --- |

9.1.

Generelt har mænd, der har sex med mænd, 27 gange større risiko for at blive smittet med hiv end befolkningen generelt (6

| 9.2. | Den antiretrovirale behandling, der er blevet mere udbredt, og som samlet set har begrænset spredningen af hiv markant, har ikke haft samme effekt blandt mænd, der har sex med mænd. Tværtimod har der i de seneste år været en stigning i antallet af hiv-smittede i denne befolkningsgruppe i mange vestlige lande (7), og andelen af tilfælde, der kan henføres til overførsel blandt mænd, der har sex med mænd, har gradvist været stigende. |
| --- | --- |

9.2.

Den antiretrovirale behandling, der er blevet mere udbredt, og som samlet set har begrænset spredningen af hiv markant, har ikke haft samme effekt blandt mænd, der har sex med mænd. Tværtimod har der i de seneste år været en stigning i antallet af hiv-smittede i denne befolkningsgruppe i mange vestlige lande (7

| 9.3. | Kondom er med til at forhindre hiv-smitte og andre seksuelt overførte infektioner, men brugen af kondom er ikke så udbredt som følge af kulturelle, uddannelsesmæssige og forsyningsmæssige barrierer, der afspejler forskellige sociale situationer og sundhedstjenester. |
| --- | --- |

9.3.

Kondom er med til at forhindre hiv-smitte og andre seksuelt overførte infektioner, men brugen af kondom er ikke så udbredt som følge af kulturelle, uddannelsesmæssige og forsyningsmæssige barrierer, der afspejler forskellige sociale situationer og sundhedstjenester.

| 9.4. | Der er forskellige hindringer for adgang til forebyggelsesværktøjer i mange lande og under mange individuelle omstændigheder på grund af stigmatisering, homofobi og diskrimination, hvilket gør det vanskeligt at få adgang til sundhedsydelser og ordentlig information. Der er mange eksempler på, at det er strafbart at have sex med personer af samme køn, hvilket tvinger de pågældende til at leve under jorden og skjule deres seksuelle orientering eller endnu værre deres identitet. Selv hvor lovgivningen ikke er åbenlyst diskriminerende, afholder stigmatisering og frygt folk fra at tilgå hiv-tjenester, og de er dermed uvidende om de værktøjer til forebyggelse af hiv-infektion, der findes. |
| --- | --- |

9.4.

Der er forskellige hindringer for adgang til forebyggelsesværktøjer i mange lande og under mange individuelle omstændigheder på grund af stigmatisering, homofobi og diskrimination, hvilket gør det vanskeligt at få adgang til sundhedsydelser og ordentlig information. Der er mange eksempler på, at det er strafbart at have sex med personer af samme køn, hvilket tvinger de pågældende til at leve under jorden og skjule deres seksuelle orientering eller endnu værre deres identitet. Selv hvor lovgivningen ikke er åbenlyst diskriminerende, afholder stigmatisering og frygt folk fra at tilgå hiv-tjenester, og de er dermed uvidende om de værktøjer til forebyggelse af hiv-infektion, der findes.

| 9.5. | Stigmatisering påvirker også adgangen til at blive testet og diagnosticeret. Mange mænd, der har sex med mænd, rapporterer, at de frygter, at sundhedspersoner dømmer dem, og de venter derfor med at blive testet med det resultat, at de ofte bliver diagnosticeret sent. Da de ikke er klar over, at de er smittede, har de ikke adgang til antiretrovirale lægemidler, hvilket — ud over at have en effekt på deres helbred — ville have mindsket risikoen for overførsel til seksuelle partnere. |
| --- | --- |

9.5.

Stigmatisering påvirker også adgangen til at blive testet og diagnosticeret. Mange mænd, der har sex med mænd, rapporterer, at de frygter, at sundhedspersoner dømmer dem, og de venter derfor med at blive testet med det resultat, at de ofte bliver diagnosticeret sent. Da de ikke er klar over, at de er smittede, har de ikke adgang til antiretrovirale lægemidler, hvilket — ud over at have en effekt på deres helbred — ville have mindsket risikoen for overførsel til seksuelle partnere.

| 9.6. | Mange mænd oplyser, at de foretrækker at blive testet andre steder end i de traditionelle sundhedsfaciliteter. Testprogrammer i nærmiljøet (ikkestatslige organisationer) kan i forskellige situationer være en god måde til at fremme forebyggelse og give adgang til test for dem, der er mest udsatte, hvor infektionsraten er højere. |
| --- | --- |

9.6.

Mange mænd oplyser, at de foretrækker at blive testet andre steder end i de traditionelle sundhedsfaciliteter. Testprogrammer i nærmiljøet (ikkestatslige organisationer) kan i forskellige situationer være en god måde til at fremme forebyggelse og give adgang til test for dem, der er mest udsatte, hvor infektionsraten er højere.

| 9.7. | For at sikre at 90-90-90-målet også kan nås i gruppen af mænd, der har sex med mænd, er samarbejde mellem nærmiljøet og institutioner af afgørende betydning. |
| --- | --- |

9.7.

For at sikre at 90-90-90-målet også kan nås i gruppen af mænd, der har sex med mænd, er samarbejde mellem nærmiljøet og institutioner af afgørende betydning.

10.   Migranter

Migranter

| 10.1. | Det anslås, at der er omkring 231 mio. migranter på verdensplan. Migration sætter mennesker i situationer, hvor de er ekstremt sårbare over for hiv-infektion på grund af socioøkonomiske og politiske faktorer, og i nogle lande er det endda den største risikofaktor for hiv. Migranter støder dagligt på hindringer, der gør det vanskeligt at få adgang til sundhedstjenester og sociale tjenester. Især social eksklusion gør migranter ekstremt sårbare over for hiv. |
| --- | --- |

10.1.

Det anslås, at der er omkring 231 mio. migranter på verdensplan. Migration sætter mennesker i situationer, hvor de er ekstremt sårbare over for hiv-infektion på grund af socioøkonomiske og politiske faktorer, og i nogle lande er det endda den største risikofaktor for hiv. Migranter støder dagligt på hindringer, der gør det vanskeligt at få adgang til sundhedstjenester og sociale tjenester. Især social eksklusion gør migranter ekstremt sårbare over for hiv.

| 10.2. | Mere end en tredjedel af de nye hiv-diagnoser i EU vedrører migranter (8). Selv om tallet er faldende, kommer halvdelen af de migranter, der diagnosticeres med hiv, fra højendemiske lande (f.eks. Afrika syd for Sahara), hvilket tyder på infektion med oprindelse på deres oprindelige kontinent. Der er stadig mere dokumentation for, at en betydelig andel smittes i værtslandet, altså efter migration (9). Desuden bør sandsynligheden for infektion under midlertidige besøg i hjemlandet ikke undervurderes. |
| --- | --- |

10.2.

Mere end en tredjedel af de nye hiv-diagnoser i EU vedrører migranter (8

9

| 10.3. | Kvinder udgør en betydelig del af de hiv-smittede udlændinge. Andelen af kvinder med nye hiv-diagnoser blandt EU-borgerne ligger på 16 %, men tallet stiger til 40 % blandt udlændinge — hovedsagelig afrikanske kvinder. |
| --- | --- |

10.3.

Kvinder udgør en betydelig del af de hiv-smittede udlændinge. Andelen af kvinder med nye hiv-diagnoser blandt EU-borgerne ligger på 16 %, men tallet stiger til 40 % blandt udlændinge — hovedsagelig afrikanske kvinder.

| 10.4. | En rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), der blev offentliggjort i 2017 (der udelukkende beskæftigede sig med spørgsmålet om migranter med hiv), viste, at udlændinge i Europa har svært ved at få adgang til hiv-forebyggende tjenester og hiv-testning. Stigmatisering og diskrimination, navnlig over for personer fra lande med høj smitteforekomst (herunder stigmatisering og diskrimination fra sundhedspersoner), rapporteres som de største hindringer. Som følge heraf får udlændinge med hiv deres diagnose senere end de europæiske borgere, nemlig når der allerede er symptomer på immundefekt. Når udlændinge er blevet diagnosticeret, har de, især dem, der ikke har opholdstilladelse, også problemer med at få adgang til behandling. 15 lande giver dem ikke den rette antiretrovirale behandling, hvilket igen ikke lever op til de tilsagn, der blev givet i 2004 i Dublinkonventionen om at bekæmpe diskrimination og krænkelser af rettighederne for de svageste og mest sårbare befolkningsgrupper, som altid har været mindre beskyttet. |
| --- | --- |

10.4.

En rapport fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), der blev offentliggjort i 2017 (der udelukkende beskæftigede sig med spørgsmålet om migranter med hiv), viste, at udlændinge i Europa har svært ved at få adgang til hiv-forebyggende tjenester og hiv-testning. Stigmatisering og diskrimination, navnlig over for personer fra lande med høj smitteforekomst (herunder stigmatisering og diskrimination fra sundhedspersoner), rapporteres som de største hindringer. Som følge heraf får udlændinge med hiv deres diagnose senere end de europæiske borgere, nemlig når der allerede er symptomer på immundefekt. Når udlændinge er blevet diagnosticeret, har de, især dem, der ikke har opholdstilladelse, også problemer med at få adgang til behandling. 15 lande giver dem ikke den rette antiretrovirale behandling, hvilket igen ikke lever op til de tilsagn, der blev givet i 2004 i Dublinkonventionen om at bekæmpe diskrimination og krænkelser af rettighederne for de svageste og mest sårbare befolkningsgrupper, som altid har været mindre beskyttet.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA, 5. juli 2022, Stockholm, ECDC, 2022.

1

Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA

(2)  I 2016 undertegnede verdens ledere FN's politiske erklæring om bekæmpelse af aids, der anerkendte den afgørende rolle, som fællesskaber spiller med hensyn til oplysning, deltagelse i koordineringen af indsatser mod aids og levering af tjenester. Desuden erkendte de, at nærmiljøets indsats mod hiv skal øges, og at mindst 30 % af tjenesterne skal finde sted i nærmiljøet senest i 2030.

2

(3)  Selv om EU undertegnede Istanbulkonventionen i 2017, er den stadig ikke blevet ratificeret af nogle medlemsstater.

3

(4)  Regler, der ofte går tilbage til de første år af hiv-epidemien, hvor der var mindre viden om smitte og ingen behandling.

4

(5)  Som det er udtrykt i artikel 25 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

5

(6)  Overalt i verden er mænd, der har sex med mænd, i større risiko for at blive hiv-smittet, men infektionsraten varierer mellem geografiske områder: I Nordamerika og Vesteuropa udgør de 50 % af alle nyligt indberettede hiv-tilfælde, i Latinamerika 47 %, ca. 20 % i Østeuropa, Asien, Mellemøsten og Nordafrika og 12 % i Afrika.

6

(7)  I Vesteuropa steg antallet af hiv-positive blandt mænd, der har sex med mænd, med næsten 20 % mellem 2010 og 2014. Blandt mænd i Italien stilles de fleste nye hiv-diagnoser blandt mænd, der har sex med mænd.

7

(8)  Andelen af migranter blandt nyligt diagnosticerede hiv-tilfælde varierer fra land til land, fra 70 % i Luxembourg og Sverige til 5 % i visse østlande såsom Polen, Litauen og Rumænien. I mere end ti lande udgør de mere end 50 %.

8

(9)  Skøn over hiv-smitte efter migration spænder fra 2 % blandt migranter fra Afrika syd for Sahara til Schweiz til 62 % blandt sorte mænd, der har sex med mænd, fra Caribien, og som migrerer til Det Forenede Kongerige.

9

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/42

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om overvågning af EU's ekstraordinære foranstaltninger og energimodstandsdygtighed

(sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

(2023/C 293/07)

| Ordfører: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |

Ordfører:

Andrés BARCELÓ DELGADO

BARCELÓ DELGADO

| Anmodning om udtalelse | Det spanske formandskab for Rådet for den Europæiske Union, 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (sonderende udtalelse)
  sonderende udtalelse |
| Plenarforsamlingens beslutning | 13.12.2022 |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 198/2/5 |

Anmodning om udtalelse

Det spanske formandskab for Rådet for den Europæiske Union, 8.12.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (sonderende udtalelse)

sonderende udtalelse

Plenarforsamlingens beslutning

13.12.2022

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

198/2/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Genopretningen efter covid-19-pandemien og Ruslands uberettigede angreb på Ukraine har forårsaget alvorlige forstyrrelser i det europæiske energisystem, øget bekymringerne om energisikkerheden, sat energipriserne på himmelflugt og understreget EU's alt for store afhængighed af russisk gas, olie og kul. |
| --- | --- |

1.1.

Genopretningen efter covid-19-pandemien og Ruslands uberettigede angreb på Ukraine har forårsaget alvorlige forstyrrelser i det europæiske energisystem, øget bekymringerne om energisikkerheden, sat energipriserne på himmelflugt og understreget EU's alt for store afhængighed af russisk gas, olie og kul.

| 1.2. | EU-samfundet er stærkt bekymret over, hvordan man kan tackle disse forstyrrelser for at muliggøre en betydelig og bæredygtig vækst og social samhørighed i EU. Denne udfordring vedrører ikke kun energi, men også EU's modstandsdygtighed, EU's åbne strategiske autonomi, EU-samfundet og den europæiske industris konkurrenceevne. |
| --- | --- |

1.2.

EU-samfundet er stærkt bekymret over, hvordan man kan tackle disse forstyrrelser for at muliggøre en betydelig og bæredygtig vækst og social samhørighed i EU. Denne udfordring vedrører ikke kun energi, men også EU's modstandsdygtighed, EU's åbne strategiske autonomi, EU-samfundet og den europæiske industris konkurrenceevne.

| 1.3. | Efter energikrisen havde sendt gas- og elpriserne på himmelflugt og havde udløst store bekymringer om energiforsyningssikkerheden, var Kommissionens og Rådets umiddelbare reaktion at lancere en række værktøjskasser og nødforanstaltninger, der skulle mindske afhængigheden af russiske fossile brændstoffer og afbøde energiprisstigningerne. |
| --- | --- |

1.3.

Efter energikrisen havde sendt gas- og elpriserne på himmelflugt og havde udløst store bekymringer om energiforsyningssikkerheden, var Kommissionens og Rådets umiddelbare reaktion at lancere en række værktøjskasser og nødforanstaltninger, der skulle mindske afhængigheden af russiske fossile brændstoffer og afbøde energiprisstigningerne.

| 1.4. | De ekstraordinære foranstaltninger, som EU vedtog, har vist sig at være effektive med hensyn til at diversificere EU's fossile brændstofkilder og bevæge sig væk fra russisk fossilt brændstof, men mindre effektive, når det drejer sig om at håndtere energiregningerne, hvilket har ført til et fald i energiefterspørgslen, noget som også kan tilskrives den milde vintersæson. Desuden har de høje gas- og elpriser hovedsageligt påvirket energiefterspørgslen i industrien og blandt lavindkomsthusholdningerne, som er mere sårbare over for ustabile markedspriser. |
| --- | --- |

1.4.

De ekstraordinære foranstaltninger, som EU vedtog, har vist sig at være effektive med hensyn til at diversificere EU's fossile brændstofkilder og bevæge sig væk fra russisk fossilt brændstof, men mindre effektive, når det drejer sig om at håndtere energiregningerne, hvilket har ført til et fald i energiefterspørgslen, noget som også kan tilskrives den milde vintersæson. Desuden har de høje gas- og elpriser hovedsageligt påvirket energiefterspørgslen i industrien og blandt lavindkomsthusholdningerne, som er mere sårbare over for ustabile markedspriser.

| 1.5. | Af effektivitetshensyn er det mere hensigtsmæssigt at vedtage ensartede foranstaltninger blandt medlemsstaterne for at sikre lige vilkår, undtagen for de aspekter, der vedrører væsentlige faciliteter eller infrastrukturer. De foranstaltninger, der vedtages på nationalt plan, varierer fra land til land, hvilket åbner op for forskellige skatte-, subsidie- og reguleringspolitikker, mens energipriserne fortsat ligger på et højt niveau. |
| --- | --- |

1.5.

Af effektivitetshensyn er det mere hensigtsmæssigt at vedtage ensartede foranstaltninger blandt medlemsstaterne for at sikre lige vilkår, undtagen for de aspekter, der vedrører væsentlige faciliteter eller infrastrukturer. De foranstaltninger, der vedtages på nationalt plan, varierer fra land til land, hvilket åbner op for forskellige skatte-, subsidie- og reguleringspolitikker, mens energipriserne fortsat ligger på et højt niveau.

| 1.6. | Konsekvensen af ineffektive tiltag til bekæmpelse af de høje energipriser er en udhuling af både industriens konkurrenceevne og husholdningernes disponible indkomst som følge af virkningerne på inflationen. Dette hæmmer i alvorlig grad evnen til at sikre bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social velfærd. |
| --- | --- |

1.6.

Konsekvensen af ineffektive tiltag til bekæmpelse af de høje energipriser er en udhuling af både industriens konkurrenceevne og husholdningernes disponible indkomst som følge af virkningerne på inflationen. Dette hæmmer i alvorlig grad evnen til at sikre bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social velfærd.

| 1.7. | I sin politik er EU nødt til at styrke sin langsigtede vision for at realisere den dobbelte omstilling og samtidig være fast besluttet på at gøre alt for at undgå at nogen lades i stikken og gå endnu videre end blot at vedtage midlertidige foranstaltninger til afbødning af den kraftige stigning i energipriserne på kort sigt. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) understreger betydningen af at fremskynde den storstilede udbredelse af kulstoffrie energikilder ved at forenkle godkendelsesprocesserne for at gøre det muligt hurtigt at erstatte afhængigheden af fossile brændstoffer fra tredjelande, overholde klimaforpligtelserne og styrke konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

1.7.

I sin politik er EU nødt til at styrke sin langsigtede vision for at realisere den dobbelte omstilling og samtidig være fast besluttet på at gøre alt for at undgå at nogen lades i stikken og gå endnu videre end blot at vedtage midlertidige foranstaltninger til afbødning af den kraftige stigning i energipriserne på kort sigt. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) understreger betydningen af at fremskynde den storstilede udbredelse af kulstoffrie energikilder ved at forenkle godkendelsesprocesserne for at gøre det muligt hurtigt at erstatte afhængigheden af fossile brændstoffer fra tredjelande, overholde klimaforpligtelserne og styrke konkurrenceevnen.

| 1.8. | Omstillingen til et fuldt dekarboniseret energiforbrug bør ledsages af overkommelige og stabile energipriser, der giver mulighed for massive investeringer i dekarbonisering af store industrier, SMV'er og husholdninger. Stabile og forudsigelige godtgørelsesordninger for vedvarende energikilder skal derfor være rettet mod reelle langsigtede produktionsomkostninger og afkobles fra priserne på fossile brændstoffer. Denne strategi yder et positivt bidrag til at forbedre modstandsdygtigheden og energiuafhængigheden. |
| --- | --- |

1.8.

Omstillingen til et fuldt dekarboniseret energiforbrug bør ledsages af overkommelige og stabile energipriser, der giver mulighed for massive investeringer i dekarbonisering af store industrier, SMV'er og husholdninger. Stabile og forudsigelige godtgørelsesordninger for vedvarende energikilder skal derfor være rettet mod reelle langsigtede produktionsomkostninger og afkobles fra priserne på fossile brændstoffer. Denne strategi yder et positivt bidrag til at forbedre modstandsdygtigheden og energiuafhængigheden.

| 1.9. | Overkommelige priser vil gøre det muligt i stort omfang at erstatte fossile brændstoffer med elektrificering og ville tillade anvendelsen af vedvarende gasser i industrier, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne. |
| --- | --- |

1.9.

Overkommelige priser vil gøre det muligt i stort omfang at erstatte fossile brændstoffer med elektrificering og ville tillade anvendelsen af vedvarende gasser i industrier, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne.

| 1.10. | Adgang til kritiske råstoffer er afgørende for at sikre, at industrierne fungerer i et stabilt miljø, bevæger sig i retning af dekarbonisering og undgår forsyningsafbrydelser og dermed beskytter forsyningskæden. |
| --- | --- |

1.10.

Adgang til kritiske råstoffer er afgørende for at sikre, at industrierne fungerer i et stabilt miljø, bevæger sig i retning af dekarbonisering og undgår forsyningsafbrydelser og dermed beskytter forsyningskæden.

2.   Resumé af formandskabets anmodning

Resumé af formandskabets anmodning

| 2.1. | Det kommende spanske formandskab har anmodet EØSU om at udarbejde en sonderende udtalelse om overvågning af EU's ekstraordinære foranstaltninger og energimodstandsdygtighed. |
| --- | --- |

2.1.

Det kommende spanske formandskab har anmodet EØSU om at udarbejde en sonderende udtalelse om overvågning af EU's ekstraordinære foranstaltninger og energimodstandsdygtighed

| 2.2. | Anmodningen kommer i kølvandet på covid-19-pandemien og Ruslands angreb på Ukraine, som har forårsaget alvorlige forstyrrelser i det globale energisystem, øget bekymringerne om energisikkerheden, skabt rekordhøje energipriser og understreget EU's alt for store afhængighed af russisk gas, olie og kul. |
| --- | --- |

2.2.

Anmodningen kommer i kølvandet på covid-19-pandemien og Ruslands angreb på Ukraine, som har forårsaget alvorlige forstyrrelser i det globale energisystem, øget bekymringerne om energisikkerheden, skabt rekordhøje energipriser og understreget EU's alt for store afhængighed af russisk gas, olie og kul.

| 2.3. | Omkostningerne ved udenlandske forsyninger i EU, såsom energi, fødevarer og råvarer, herunder kritiske råstoffer, er steget, og EU-samfundet er nu bekymret over, hvordan denne udfordring kan håndteres for at muliggøre bæredygtig vækst i EU's økonomi. |
| --- | --- |

2.3.

Omkostningerne ved udenlandske forsyninger i EU, såsom energi, fødevarer og råvarer, herunder kritiske råstoffer, er steget, og EU-samfundet er nu bekymret over, hvordan denne udfordring kan håndteres for at muliggøre bæredygtig vækst i EU's økonomi.

| 2.4. | Den anmodede udtalelse skal dække de tiltag, der er vedtaget for at håndtere energikrisen, EU-økonomiens modstandsdygtighed, EU's åbne strategiske autonomi, samfundet og den europæiske industris konkurrenceevne. |
| --- | --- |

2.4.

Den anmodede udtalelse skal dække de tiltag, der er vedtaget for at håndtere energikrisen, EU-økonomiens modstandsdygtighed, EU's åbne strategiske autonomi, samfundet og den europæiske industris konkurrenceevne.

| 2.5. | Den seneste udvikling i USA vil næsten med sikkerhed påvirke udbredelsen af vedvarende energikilder, herunder deres industrigrundlag, men dette vil blive behandlet i en særskilt udtalelse. |
| --- | --- |

2.5.

Den seneste udvikling i USA vil næsten med sikkerhed påvirke udbredelsen af vedvarende energikilder, herunder deres industrigrundlag, men dette vil blive behandlet i en særskilt udtalelse.

| 2.6. | Begrebet strategisk autonomi er nu bredere end tidligere, idet industri, energi, teknologi og handel er blevet føjet til de traditionelle spørgsmål om sikkerhed og forsvar. EU's genopretnings- og resiliensplan, NextGenerationEU, vil uden tvivl give et betydeligt incitament til at udvikle EU's åbne strategiske autonomi på de forskellige udpegede områder. |
| --- | --- |

2.6.

Begrebet strategisk autonomi er nu bredere end tidligere, idet industri, energi, teknologi og handel er blevet føjet til de traditionelle spørgsmål om sikkerhed og forsvar. EU's genopretnings- og resiliensplan, NextGenerationEU, vil uden tvivl give et betydeligt incitament til at udvikle EU's åbne strategiske autonomi på de forskellige udpegede områder.

| 2.7. | Sammenlignet med sine vigtigste handelspartnere er EU en forkæmper for reel, effektiv og regelbaseret fri og fair handel og en stærk fortaler for en åben økonomi, der undgår protektionisme. Behovet for at skabe balance mellem en selvstændig industripolitik og åbenhed over for handel er imidlertid en meget stor udfordring i den nuværende internationale situation.
  EU har brug for at tiltrække investeringer for at øge industriproduktionen, sikre forsyningen af energi og kritiske råstoffer og samtidig fremme den industrielle omstilling til et dekarboniseret samfund, fastholde det teknologiske lederskab på strategiske områder og bevare det indre marked som den værdifulde hjørnesten i Den Europæiske Union som den bedste vej til at sikre et velhavende samfund og værne om og fremme arbejdspladser af høj kvalitet i EU. |
| --- | --- |

2.7.

Sammenlignet med sine vigtigste handelspartnere er EU en forkæmper for reel, effektiv og regelbaseret fri og fair handel og en stærk fortaler for en åben økonomi, der undgår protektionisme. Behovet for at skabe balance mellem en selvstændig industripolitik og åbenhed over for handel er imidlertid en meget stor udfordring i den nuværende internationale situation.

EU har brug for at tiltrække investeringer for at øge industriproduktionen, sikre forsyningen af energi og kritiske råstoffer og samtidig fremme den industrielle omstilling til et dekarboniseret samfund, fastholde det teknologiske lederskab på strategiske områder og bevare det indre marked som den værdifulde hjørnesten i Den Europæiske Union som den bedste vej til at sikre et velhavende samfund og værne om og fremme arbejdspladser af høj kvalitet i EU.

| 2.8. | Den nødvendige dobbelte grønne og digitale industrielle og sociale omstilling skal beskytte den europæiske model og sikre, at fokus fortsat rettes mod borgerne: værn om arbejdspladser og fremme af nye job af høj kvalitet er ensbetydende med omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med et stærkt engagement for at undgå, at folk lades i stikken. |
| --- | --- |

2.8.

Den nødvendige dobbelte grønne og digitale industrielle og sociale omstilling skal beskytte den europæiske model og sikre, at fokus fortsat rettes mod borgerne: værn om arbejdspladser og fremme af nye job af høj kvalitet er ensbetydende med omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken med et stærkt engagement for at undgå, at folk lades i stikken.

| 2.9. | De nuværende industrialliancer, der fremmes af Kommissionen, skal kanalisere investeringer og innovation for at være med til at sikre tilgængeligheden af råstoffer, øge genanvendelse og fremme teknologi på specifikke områder. Samtidig skal der altid være sikkerhed for, at de nødvendige globale forsyningskæder følger EU's og OECD's regler og retningslinjer. |
| --- | --- |

2.9.

De nuværende industrialliancer, der fremmes af Kommissionen, skal kanalisere investeringer og innovation for at være med til at sikre tilgængeligheden af råstoffer, øge genanvendelse og fremme teknologi på specifikke områder. Samtidig skal der altid være sikkerhed for, at de nødvendige globale forsyningskæder følger EU's og OECD's regler og retningslinjer.

| 2.10. | Det kan konkluderes, at disse tre problemområder — kritisk afhængighed, strategisk autonomi og sikring af forsyningskæder for strategiske ressourcer og energiressourcer — i dette nye geopolitiske scenario har vist sig at være strategiske spørgsmål, der vil definere forholdet mellem stater og blokke. EU er nødt til at blive mere uafhængig, når det drejer sig om adgang til bæredygtige energiressourcer og råstoffer, med det formål at skabe lige konkurrencevilkår for industrien. |
| --- | --- |

2.10.

Det kan konkluderes, at disse tre problemområder — kritisk afhængighed, strategisk autonomi og sikring af forsyningskæder for strategiske ressourcer og energiressourcer — i dette nye geopolitiske scenario har vist sig at være strategiske spørgsmål, der vil definere forholdet mellem stater og blokke. EU er nødt til at blive mere uafhængig, når det drejer sig om adgang til bæredygtige energiressourcer og råstoffer, med det formål at skabe lige konkurrencevilkår for industrien.

| 2.11. | Derfor har det spanske formandskab anmodet om en udtalelse om modstandsdygtighed, strategisk autonomi, samfundet og industriens konkurrenceevne, så der kan opnås tilbageflytning til det indre marked, bedre koordinering og en industripolitik, der er mere integreret i strategiske afhængighedsforhold, hvilket skaber et solidt grundlag for den dobbelte omstilling. |
| --- | --- |

2.11.

Derfor har det spanske formandskab anmodet om en udtalelse om modstandsdygtighed, strategisk autonomi, samfundet og industriens konkurrenceevne, så der kan opnås tilbageflytning til det indre marked, bedre koordinering og en industripolitik, der er mere integreret i strategiske afhængighedsforhold, hvilket skaber et solidt grundlag for den dobbelte omstilling.

| 2.12. | Denne stræben efter en styrket industri skal imidlertid gå hånd i hånd med bestræbelserne på at forsvare fri og fair international handel med sociale minimumsstandarder. Det er altafgørende at sikre lige konkurrencevilkår i EU ved at forbedre EU's værktøjskasse til håndtering af udenlandske subsidiers konkurrencefordrejende virkninger på det indre marked. |
| --- | --- |

2.12.

Denne stræben efter en styrket industri skal imidlertid gå hånd i hånd med bestræbelserne på at forsvare fri og fair international handel med sociale minimumsstandarder. Det er altafgørende at sikre lige konkurrencevilkår i EU ved at forbedre EU's værktøjskasse til håndtering af udenlandske subsidiers konkurrencefordrejende virkninger på det indre marked.

| 2.13. | Endelig bør man overvåge energimodstandsdygtigheden og den nuværende energireguleringsmodel, som ikke imødekommer forbrugernes (husstande og virksomheder) efterspørgsel efter sikker, ren og prismæssigt overkommelig energi. |
| --- | --- |

2.13.

Endelig bør man overvåge energimodstandsdygtigheden og den nuværende energireguleringsmodel, som ikke imødekommer forbrugernes (husstande og virksomheder) efterspørgsel efter sikker, ren og prismæssigt overkommelig energi.

3.   Baggrund

Baggrund

| 3.1. | Europa er lige nu involveret i en hidtil uset energikrise, der er kendetegnet ved ekstremt høje gas- og elpriser og store bekymringer med hensyn til energiforsyningssikkerheden, hvilket påvirker hele økonomien på grund af energiforbrugets betydning som et massivt input i fremstillingen af de fleste varer og tjenesteydelser og som forværres af den manglende adgang til råstoffer. Det russiske angreb på Ukraine har forstærket energiprisernes indvirkning og bragt den europæiske industris konkurrenceevne og husholdningernes indkomst og eksistensgrundlag i fare. |
| --- | --- |

3.1.

Europa er lige nu involveret i en hidtil uset energikrise, der er kendetegnet ved ekstremt høje gas- og elpriser og store bekymringer med hensyn til energiforsyningssikkerheden, hvilket påvirker hele økonomien på grund af energiforbrugets betydning som et massivt input i fremstillingen af de fleste varer og tjenesteydelser og som forværres af den manglende adgang til råstoffer. Det russiske angreb på Ukraine har forstærket energiprisernes indvirkning og bragt den europæiske industris konkurrenceevne og husholdningernes indkomst og eksistensgrundlag i fare.

| 3.2. | Det har ført til gennemførelsen af forskellige politikker på begge områder på både europæisk og nationalt plan med det formål at afbøde de sociale og økonomiske konsekvenser af energiprisernes kraftige stigning. Desuden har energikrisen sat gang i en offentlig debat, ikke kun om energiafhængighed, men også om strategisk autonomi. |
| --- | --- |

3.2.

Det har ført til gennemførelsen af forskellige politikker på begge områder på både europæisk og nationalt plan med det formål at afbøde de sociale og økonomiske konsekvenser af energiprisernes kraftige stigning. Desuden har energikrisen sat gang i en offentlig debat, ikke kun om energiafhængighed, men også om strategisk autonomi.

| 3.3. | Den fælles forståelse af, at den europæiske økonomi skal fremskynde den »grønne« og »retfærdige« omstilling til en økonomi og et samfund, der er fuldt ud dekarboniseret, for at mindske vores eksterne energiafhængighed, er en af grundpillerne i de foranstaltninger, der blev vedtaget i 2022. De direkte fordele ved den massive anvendelse af vedvarende energikilder omfatter blandt andet overkommelige og stabile energipriser og lederskab inden for vedvarende energiteknologier med efterfølgende fordele ved fastholdelse af værdiskabelse i EU, hvilket giver mulighed for bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed. |
| --- | --- |

3.3.

Den fælles forståelse af, at den europæiske økonomi skal fremskynde den »grønne« og »retfærdige« omstilling til en økonomi og et samfund, der er fuldt ud dekarboniseret, for at mindske vores eksterne energiafhængighed, er en af grundpillerne i de foranstaltninger, der blev vedtaget i 2022. De direkte fordele ved den massive anvendelse af vedvarende energikilder omfatter blandt andet overkommelige og stabile energipriser og lederskab inden for vedvarende energiteknologier med efterfølgende fordele ved fastholdelse af værdiskabelse i EU, hvilket giver mulighed for bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed.

| 3.4. | Energipriserne begyndte at stige kraftigt i anden halvdel af 2021, da EU's økonomier begyndte at vende til aktivitetsniveauet fra før pandemien. EU er imidlertid også blevet påvirket af Ruslands angreb på Ukraine med uønskede virkninger på kritiske områder såsom energiforsyningssikkerheden. Denne risiko er blevet omsat til energimarkederne som følge af Ruslands beslutning om at afbryde gasleverancerne til flere EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.4.

Energipriserne begyndte at stige kraftigt i anden halvdel af 2021, da EU's økonomier begyndte at vende til aktivitetsniveauet fra før pandemien. EU er imidlertid også blevet påvirket af Ruslands angreb på Ukraine med uønskede virkninger på kritiske områder såsom energiforsyningssikkerheden. Denne risiko er blevet omsat til energimarkederne som følge af Ruslands beslutning om at afbryde gasleverancerne til flere EU-medlemsstater.

| 3.5. | EU's reaktion fulgte straks i slutningen af marts 2022, da det blev besluttet at udfase EU's eksterne afhængighed af russiske fossile brændstoffer. Dette initiativ sluttede endelig med Rådets aftale fra maj 2022 om at forbyde næsten 90 % af al import af russisk olie inden udgangen af 2022. Denne foranstaltning blev ledsaget af en opfordring til at diversificere energiforsyningen og -kilderne, fremskynde udbredelsen af vedvarende energi i stor skala, forbedre energieffektiviteten og forbedre energiinfrastrukturen, hvilket indgår i REPowerEU-planen. |
| --- | --- |

3.5.

EU's reaktion fulgte straks i slutningen af marts 2022, da det blev besluttet at udfase EU's eksterne afhængighed af russiske fossile brændstoffer. Dette initiativ sluttede endelig med Rådets aftale fra maj 2022 om at forbyde næsten 90 % af al import af russisk olie inden udgangen af 2022. Denne foranstaltning blev ledsaget af en opfordring til at diversificere energiforsyningen og -kilderne, fremskynde udbredelsen af vedvarende energi i stor skala, forbedre energieffektiviteten og forbedre energiinfrastrukturen, hvilket indgår i REPowerEU-planen.

| 3.6. | Den første foranstaltning var fremme af solidaritet mellem EU's medlemsstater i tilfælde af gasmangel. Der blev også tilskyndet til fælles indkøb af gas for at diversificere og sikre gasforsyningerne med det formål at begrænse gasprisernes følger for både gas- og elmarkederne med en ny reference for gasprisen, som bedre afspejler overgangen fra brugen af gasrørledninger til terminaler for flydende naturgas. Det alment accepterede virtuelle gasknudepunkt — Titel Transfer Facilitys (TTF) — blev ikke længere anset for at være effektivt. |
| --- | --- |

3.6.

Den første foranstaltning var fremme af solidaritet mellem EU's medlemsstater i tilfælde af gasmangel. Der blev også tilskyndet til fælles indkøb af gas for at diversificere og sikre gasforsyningerne med det formål at begrænse gasprisernes følger for både gas- og elmarkederne med en ny reference for gasprisen, som bedre afspejler overgangen fra brugen af gasrørledninger til terminaler for flydende naturgas. Det alment accepterede virtuelle gasknudepunkt — Titel Transfer Facilitys (TTF) — blev ikke længere anset for at være effektivt.

| 3.7. | Desuden er en direkte mekanisme til at mindske afhængigheden af ekstern gas et skridt i retning af reduceret gasefterspørgsel, der har betydning ikke kun for konventionelt gasforbrug, men også for elproduktion fra marginale enheder med kombineret cyklus. Der blev således indgået en aftale om en reduktion på 15 % i efterspørgslen efter gas. |
| --- | --- |

3.7.

Desuden er en direkte mekanisme til at mindske afhængigheden af ekstern gas et skridt i retning af reduceret gasefterspørgsel, der har betydning ikke kun for konventionelt gasforbrug, men også for elproduktion fra marginale enheder med kombineret cyklus. Der blev således indgået en aftale om en reduktion på 15 % i efterspørgslen efter gas.

| 3.8. | Endelig var opfyldning af gaslagrene vigtig med henblik på at sikre gasforsyningen og dermed sikre energiforsyningen igennem vinterhalvåret. Der blev vedtaget et endeligt krav om 80 % opfyldning til vinteren 2022/2023 og et krav på 90 % for kommende vintre. |
| --- | --- |

3.8.

Endelig var opfyldning af gaslagrene vigtig med henblik på at sikre gasforsyningen og dermed sikre energiforsyningen igennem vinterhalvåret. Der blev vedtaget et endeligt krav om 80 % opfyldning til vinteren 2022/2023 og et krav på 90 % for kommende vintre.

| 3.9. | Sideløbende med de foranstaltninger, der blev planlagt for at sikre gasforsyningen, krævede den dramatiske stigning i energipriserne også en indsats for at undgå tab af industriel konkurrenceevne og husholdningernes disponible indkomster. Den 6. oktober 2022 vedtog Rådet tre foranstaltninger med henblik på at imødegå høje energipriser. Den første foranstaltning vedrørte efterspørgslen efter elektricitet ved at fastsætte et frivilligt mål for reduktion af efterspørgslen på 10 % og et obligatorisk mål for reduktion af efterspørgslen i spidsbelastningsperioder på 5 % indtil udgangen af vinterhalvåret. Den anden foranstaltning gik ud på, at man fastsatte et prisloft på 180 EUR/MWh for inframarginale teknologier for at undgå fænomenet med ekstraordinære gevinster som følge af høje gaspriser, således at eventuelle ekstra indtægter over prisloftet skal omfordeles til slutbrugerne for at lette deres energiregninger. Som den tredje foranstaltning godkendte man en solidaritetsafgift for sektoren for fossile brændstoffer for virksomheder med fordele på over 20 % i gennemsnit siden 2018. Alle disse foranstaltninger i forbindelse med energiregninger blev til sidst suppleret med en mekanisme til at begrænse TTF-gaspriser til 180 EUR/MWh på visse betingelser, der blev godkendt den 19. december 2022, sammen med et olieprisloft på russisk brændsel på 60 USD pr. tønde. |
| --- | --- |

3.9.

Sideløbende med de foranstaltninger, der blev planlagt for at sikre gasforsyningen, krævede den dramatiske stigning i energipriserne også en indsats for at undgå tab af industriel konkurrenceevne og husholdningernes disponible indkomster. Den 6. oktober 2022 vedtog Rådet tre foranstaltninger med henblik på at imødegå høje energipriser. Den første foranstaltning vedrørte efterspørgslen efter elektricitet ved at fastsætte et frivilligt mål for reduktion af efterspørgslen på 10 % og et obligatorisk mål for reduktion af efterspørgslen i spidsbelastningsperioder på 5 % indtil udgangen af vinterhalvåret. Den anden foranstaltning gik ud på, at man fastsatte et prisloft på 180 EUR/MWh for inframarginale teknologier for at undgå fænomenet med ekstraordinære gevinster som følge af høje gaspriser, således at eventuelle ekstra indtægter over prisloftet skal omfordeles til slutbrugerne for at lette deres energiregninger. Som den tredje foranstaltning godkendte man en solidaritetsafgift for sektoren for fossile brændstoffer for virksomheder med fordele på over 20 % i gennemsnit siden 2018. Alle disse foranstaltninger i forbindelse med energiregninger blev til sidst suppleret med en mekanisme til at begrænse TTF-gaspriser til 180 EUR/MWh på visse betingelser, der blev godkendt den 19. december 2022, sammen med et olieprisloft på russisk brændsel på 60 USD pr. tønde.

| 3.10. | Det bør understreges, at medlemsstaterne generelt har fået et vist spillerum i forbindelse med gennemførelsen af disse regler. |
| --- | --- |

3.10.

Det bør understreges, at medlemsstaterne generelt har fået et vist spillerum i forbindelse med gennemførelsen af disse regler.

| 3.11. | Den underliggende idé om, at de mest effektive foranstaltninger til at mindske afhængigheden af ekstern energi er dem, der vedrører udbredelsen af vedvarende energi, fremmes også ved tiltag for at lette tilladelser til vedvarende energi. Der blev således midlertidigt godkendt hurtigere godkendelsesprocedurer for vedvarende energiaktiver. Desuden er der allerede blevet sat gang i en bred debat om den nuværende udformning af elmarkedet og dets evne til at skabe de rette incitamenter til at tiltrække investeringer og samtidig sikre energiforsyningen og prisoverkommeligheden for slutbrugerne. Endelig suppleres denne ordning med forslaget til lov om en klimaneutral industri med det formål at styrke Europas økosystem for fremstilling af klimaneutrale produkter. |
| --- | --- |

3.11.

Den underliggende idé om, at de mest effektive foranstaltninger til at mindske afhængigheden af ekstern energi er dem, der vedrører udbredelsen af vedvarende energi, fremmes også ved tiltag for at lette tilladelser til vedvarende energi. Der blev således midlertidigt godkendt hurtigere godkendelsesprocedurer for vedvarende energiaktiver. Desuden er der allerede blevet sat gang i en bred debat om den nuværende udformning af elmarkedet og dets evne til at skabe de rette incitamenter til at tiltrække investeringer og samtidig sikre energiforsyningen og prisoverkommeligheden for slutbrugerne. Endelig suppleres denne ordning med forslaget til lov om en klimaneutral industri med det formål at styrke Europas økosystem for fremstilling af klimaneutrale produkter.

4.   Forsyningssikkerhed, energiefterspørgsel og priser

Forsyningssikkerhed, energiefterspørgsel og priser

| 4.1. | Da energikrisen havde ført til rekordhøje gas- og elpriser, besluttede Kommissionen og Rådet at gøre brug af de nødforanstaltninger, der er fastsat i artikel 122 og artikel 194 i traktaten (TEUF), og lancere flere værktøjskasser og nødforanstaltninger, der havde en mindre indvirkning på prisvolatiliteten i medlemsstaterne. Faktisk er den ekstreme eksponering for markedsvolatilitet fuldt ud blevet absorberet af slutbrugernes energipriser, da de fleste markedskontrakter typisk dækker 1-årige perioder. |
| --- | --- |

4.1.

Da energikrisen havde ført til rekordhøje gas- og elpriser, besluttede Kommissionen og Rådet at gøre brug af de nødforanstaltninger, der er fastsat i artikel 122 og artikel 194 i traktaten (TEUF), og lancere flere værktøjskasser og nødforanstaltninger, der havde en mindre indvirkning på prisvolatiliteten i medlemsstaterne. Faktisk er den ekstreme eksponering for markedsvolatilitet fuldt ud blevet absorberet af slutbrugernes energipriser, da de fleste markedskontrakter typisk dækker 1-årige perioder.

| 4.2. | CO2-markedet er eksploderet siden 2020: gennemsnitsprisen i 2020 var 24,84 EUR/kvote sammenlignet med 80,87 EUR/kvote i 2022 og 89,23 EUR/kvote i marts 2023 med en gennemsnitlig månedlig rekord i februar 2022 på 91,82 EUR/kvote, hvilket er langt fra det rekordlave gennemsnit på blot 19,83 EUR/kvote i marts 2020 under covid-19-nedlukningen. Der er ikke blevet truffet ekstraordinære foranstaltninger til at imødegå denne indvirkning på slutbrugernes energipriser. |
| --- | --- |

4.2.

CO2

| 4.3. | EØSU støtter initiativet, der fokuserer på at sikre energiforsyningen og mere specifikt gasforsyningen. Derfor ses der positivt på prioriterede foranstaltninger, der forsøger at løse de vigtigste problemer vedrørende gaskilder og muligheden for at erstatte import via russiske gasrørledninger med forsyninger af flydende naturgas. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU støtter initiativet, der fokuserer på at sikre energiforsyningen og mere specifikt gasforsyningen. Derfor ses der positivt på prioriterede foranstaltninger, der forsøger at løse de vigtigste problemer vedrørende gaskilder og muligheden for at erstatte import via russiske gasrørledninger med forsyninger af flydende naturgas.

| 4.4. | Månedlige statistikker over EU's gaskilder viser klart den markante udskiftning af gasforsyninger fra russiske gasrørledninger siden maj 2022, der ligger et godt stykke under de historiske strømme, med stigende forsyninger af flydende naturgas, hovedsageligt fra USA. De foranstaltninger, der træffes af markedets aktører, er derfor fuldt ud i overensstemmelse med EU's ekstraordinære foranstaltninger, der har til formål fuldstændigt at erstatte russisk gas med andre kilder på kort sigt. |
| --- | --- |

4.4.

Månedlige statistikker over EU's gaskilder viser klart den markante udskiftning af gasforsyninger fra russiske gasrørledninger siden maj 2022, der ligger et godt stykke under de historiske strømme, med stigende forsyninger af flydende naturgas, hovedsageligt fra USA. De foranstaltninger, der træffes af markedets aktører, er derfor fuldt ud i overensstemmelse med EU's ekstraordinære foranstaltninger, der har til formål fuldstændigt at erstatte russisk gas med andre kilder på kort sigt.

| 4.5. | EØSU bemærker imidlertid også, at efterspørgslen efter gas og elektricitet er faldet betragteligt siden krigens begyndelse. Stigningen i energipriserne i Europa og de store bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden kan sandsynligvis forklare dette fald, da den faldende efterspørgsel falder sammen med ekstremt høje prisstigninger i 3. kvartal. Desuden har milde vejrforhold i vintersæsonen fremmet dette fald i efterspørgslen. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU bemærker imidlertid også, at efterspørgslen efter gas og elektricitet er faldet betragteligt siden krigens begyndelse. Stigningen i energipriserne i Europa og de store bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden kan sandsynligvis forklare dette fald, da den faldende efterspørgsel falder sammen med ekstremt høje prisstigninger i 3. kvartal. Desuden har milde vejrforhold i vintersæsonen fremmet dette fald i efterspørgslen.

| 4.6. | Det bør understreges, at efterspørgslen efter elektricitet er forholdsmæssigt højere på SMV-niveau, mens efterspørgslen efter konventionel gas hovedsageligt går til industrielle formål og opvarmning. Det betyder, at de høje gas- og elpriser hovedsageligt har påvirket industriens energiefterspørgsel, som er mere sårbar over for svingende markedspriser. På husstandsniveau er sårbare kunder blevet hårdt ramt af stigningen i begge energivektorpriser. |
| --- | --- |

4.6.

Det bør understreges, at efterspørgslen efter elektricitet er forholdsmæssigt højere på SMV-niveau, mens efterspørgslen efter konventionel gas hovedsageligt går til industrielle formål og opvarmning. Det betyder, at de høje gas- og elpriser hovedsageligt har påvirket industriens energiefterspørgsel, som er mere sårbar over for svingende markedspriser. På husstandsniveau er sårbare kunder blevet hårdt ramt af stigningen i begge energivektorpriser.

| 4.7. | EØSU konkluderer, at de ekstraordinære foranstaltninger, som EU har vedtaget, har vist sig at være effektive med hensyn til at diversificere gaskilderne, men mindre effektive, når det drejer sig om at håndtere energiregningerne, med efterfølgende konsekvenser for energiefterspørgslen. |
| --- | --- |

4.7.

EØSU konkluderer, at de ekstraordinære foranstaltninger, som EU har vedtaget, har vist sig at være effektive med hensyn til at diversificere gaskilderne, men mindre effektive, når det drejer sig om at håndtere energiregningerne, med efterfølgende konsekvenser for energiefterspørgslen.

| 4.8. | EØSU anerkender fuldt ud den enorme udfordring med at sikre gasforsyningen, som venter, når vinteren 2022/2023 slutter. Kravet om 90 % opfyldning af gaslagrene til de kommende vintre er afgørende for at sikre energiforsyningen. I øjeblikket ligger EU's gaslagringskapacitet på et historisk højt niveau for 1. kvartal. Desuden kan fælles indkøb af gas bidrage til at afbøde denne risiko. EU skal dog primært fokusere på at reducere afhængigheden af naturgas til nul. |
| --- | --- |

4.8.

EØSU anerkender fuldt ud den enorme udfordring med at sikre gasforsyningen, som venter, når vinteren 2022/2023 slutter. Kravet om 90 % opfyldning af gaslagrene til de kommende vintre er afgørende for at sikre energiforsyningen. I øjeblikket ligger EU's gaslagringskapacitet på et historisk højt niveau for 1. kvartal. Desuden kan fælles indkøb af gas bidrage til at afbøde denne risiko. EU skal dog primært fokusere på at reducere afhængigheden af naturgas til nul.

| 4.9. | EØSU mener, at det vil være mere hensigtsmæssigt at vedtage ensartede foranstaltninger blandt medlemsstaterne for at sikre lige vilkår, undtagen for så vidt angår de aspekter, der vedrører væsentlige faciliteter eller infrastrukturer. De foranstaltninger, der er vedtaget på EU-plan for at tackle energiregningerne, er ikke afstemt med de foranstaltninger, der er vedtaget på nationalt plan, hvilket åbner op for forskelle på det skatte-, subsidie- og reguleringspolitiske område, mens energipriserne fortsat ligger på et højt niveau. |
| --- | --- |

4.9.

EØSU mener, at det vil være mere hensigtsmæssigt at vedtage ensartede foranstaltninger blandt medlemsstaterne for at sikre lige vilkår, undtagen for så vidt angår de aspekter, der vedrører væsentlige faciliteter eller infrastrukturer. De foranstaltninger, der er vedtaget på EU-plan for at tackle energiregningerne, er ikke afstemt med de foranstaltninger, der er vedtaget på nationalt plan, hvilket åbner op for forskelle på det skatte-, subsidie- og reguleringspolitiske område, mens energipriserne fortsat ligger på et højt niveau.

5.   Modstandsdygtighed, energiuafhængighed og industriens rolle

Modstandsdygtighed, energiuafhængighed og industriens rolle

| 5.1. | Energipriserne er de vigtigste drivkræfter bag inflationen i hele EU. Det er med til at undergrave såvel industriens konkurrenceevne som husholdningernes disponible indkomst, hvilket i alvorlig grad skader evnen til at sikre bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social velfærd. |
| --- | --- |

5.1.

Energipriserne er de vigtigste drivkræfter bag inflationen i hele EU. Det er med til at undergrave såvel industriens konkurrenceevne som husholdningernes disponible indkomst, hvilket i alvorlig grad skader evnen til at sikre bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse og social velfærd.

| 5.2. | En umiddelbar reaktion, der omfatter gennemførelse af ekstraordinære foranstaltninger, har vist sig at være effektiv på EU-plan med hensyn til at afbøde energiprisstigninger i hele økonomien som helhed. Alternativt er den iberiske undtagelse, der muliggjorde en nedsættelse af priserne på engrosmarkedet med 18 % i 2022, et godt eksempel på nationale initiativer. Som følge heraf har Spanien på nuværende tidspunkt en af de laveste inflationsrater. Det er imidlertid blevet tydeligt, at energipriserne er skyld i stigende inflation, og midlertidige foranstaltninger har ikke været tilstrækkelige til at mindske denne tendens. |
| --- | --- |

5.2.

En umiddelbar reaktion, der omfatter gennemførelse af ekstraordinære foranstaltninger, har vist sig at være effektiv på EU-plan med hensyn til at afbøde energiprisstigninger i hele økonomien som helhed. Alternativt er den iberiske undtagelse, der muliggjorde en nedsættelse af priserne på engrosmarkedet med 18 % i 2022, et godt eksempel på nationale initiativer. Som følge heraf har Spanien på nuværende tidspunkt en af de laveste inflationsrater. Det er imidlertid blevet tydeligt, at energipriserne er skyld i stigende inflation, og midlertidige foranstaltninger har ikke været tilstrækkelige til at mindske denne tendens.

| 5.3. | I denne forbindelse er vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger fuldt ud blevet øremærket til at afbøde energiprisernes himmelflugt på kort sigt. EU's politik kræver imidlertid en langsigtet vision for på hensigtsmæssig vis at bane vejen for den dobbelte omstilling. |
| --- | --- |

5.3.

I denne forbindelse er vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger fuldt ud blevet øremærket til at afbøde energiprisernes himmelflugt på kort sigt. EU's politik kræver imidlertid en langsigtet vision for på hensigtsmæssig vis at bane vejen for den dobbelte omstilling.

| 5.4. | EØSU understreger betydningen af at fremskynde en storstilet udbredelse af kulstoffrie energikilder, hvilket er et presserende spørgsmål, der bør behandles gennem en forenkling af tilladelsesprocedurer. I praksis burde dette føre til, at man kan gøre op med afhængigheden af fossile brændstoffer fra tredjeparter, overholde klimaforpligtelserne og forbedre konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU understreger betydningen af at fremskynde en storstilet udbredelse af kulstoffrie energikilder, hvilket er et presserende spørgsmål, der bør behandles gennem en forenkling af tilladelsesprocedurer. I praksis burde dette føre til, at man kan gøre op med afhængigheden af fossile brændstoffer fra tredjeparter, overholde klimaforpligtelserne og forbedre konkurrenceevnen.

| 5.5. | EØSU understreger, at omstillingen til et fuldt dekarboniseret energiforbrug bør ledsages af overkommelige energipriser, der giver mulighed for massive investeringer i dekarbonisering af store industrier, SMV'er og husholdninger. |
| --- | --- |

5.5.

EØSU understreger, at omstillingen til et fuldt dekarboniseret energiforbrug bør ledsages af overkommelige energipriser, der giver mulighed for massive investeringer i dekarbonisering af store industrier, SMV'er og husholdninger.

| 5.6. | Prisoverkommelighed vil kun være mulig ved at fremme store investeringer i moden vedvarende energiteknologi og fleksibilitet gennem en konkurrencedygtig ramme. Denne strategi yder et positivt bidrag til at forbedre modstandsdygtigheden og energiuafhængigheden. |
| --- | --- |

5.6.

Prisoverkommelighed vil kun være mulig ved at fremme store investeringer i moden vedvarende energiteknologi og fleksibilitet gennem en konkurrencedygtig ramme. Denne strategi yder et positivt bidrag til at forbedre modstandsdygtigheden og energiuafhængigheden.

| 5.7. | For at kunne drage fuld nytte af denne strategi mener EØSU, at godtgørelsesordninger for vedvarende energikilder skal være rettet mod reelle langsigtede produktionsomkostninger. Afkobling af elpriserne fra priserne på fossile brændstoffer er derfor den vigtigste drivkraft for prisoverkommelighed. Desuden er fjernelse af hindringer for langfristede kontrakter en vigtig drivkraft for stabilitet og forudsigelighed. |
| --- | --- |

5.7.

For at kunne drage fuld nytte af denne strategi mener EØSU, at godtgørelsesordninger for vedvarende energikilder skal være rettet mod reelle langsigtede produktionsomkostninger. Afkobling af elpriserne fra priserne på fossile brændstoffer er derfor den vigtigste drivkraft for prisoverkommelighed. Desuden er fjernelse af hindringer for langfristede kontrakter en vigtig drivkraft for stabilitet og forudsigelighed.

| 5.8. | Med dette nye paradigme vil husholdninger og industrier være bedre i stand til at afholde de udgifter, der er forbundet med at nå målene for energiomstillingen. Denne proces består grundlæggende i så vidt muligt at udskifte fossile brændstoffer med elektrificering og anvende vedvarende gasser i industrier, der har vanskeligt ved at nedbringe emissionerne. |
| --- | --- |

5.8.

Med dette nye paradigme vil husholdninger og industrier være bedre i stand til at afholde de udgifter, der er forbundet med at nå målene for energiomstillingen. Denne proces består grundlæggende i så vidt muligt at udskifte fossile brændstoffer med elektrificering og anvende vedvarende gasser i industrier, der har vanskeligt ved at nedbringe emissionerne.

| 5.9. | Det er vigtigt at understrege, at nye anvendelser af elektricitet og vedvarende gasser kræver adgang til kritiske råstoffer i mange kritiske processer, ikke kun inden for energiproduktion og -forbrug, men i hele forsyningskæden. EU's politik skal derfor fokusere på at sikre, at industrierne opererer i et godt miljø for at undgå forsyningsafbrydelser. |
| --- | --- |

5.9.

Det er vigtigt at understrege, at nye anvendelser af elektricitet og vedvarende gasser kræver adgang til kritiske råstoffer i mange kritiske processer, ikke kun inden for energiproduktion og -forbrug, men i hele forsyningskæden. EU's politik skal derfor fokusere på at sikre, at industrierne opererer i et godt miljø for at undgå forsyningsafbrydelser.

| 5.10. | Industrien spiller en central rolle på to afgørende måder: For det første skal den sikre anvendelsen af kritiske råstoffer i varer for at have ressourcer til at producere energi og andre vigtige varer til økonomien, og for det andet skal den som en af de største udledere af drivhusgas anvende dekarboniseret energi i sine interne processer. I den forbindelse bør den altid være styret af princippet om »energieffektivitet først«. |
| --- | --- |

5.10.

Industrien spiller en central rolle på to afgørende måder: For det første skal den sikre anvendelsen af kritiske råstoffer i varer for at have ressourcer til at producere energi og andre vigtige varer til økonomien, og for det andet skal den som en af de største udledere af drivhusgas anvende dekarboniseret energi i sine interne processer. I den forbindelse bør den altid være styret af princippet om »energieffektivitet først«.

| 5.11. | Endelig skal omstillingen af industrien opfylde to yderligere krav for at opnå den grønne og den digitale omstilling, som ikke må udsættes. Et kritisk aspekt er som allerede påpeget beskyttelsen af forsyningskæden. Et andet er at sikre, at arbejdsstyrken er tilstrækkeligt kvalificeret til at tilpasse sig de igangværende ændringer med særlig vægt på uddannelses- og kvalifikationsprogrammer samt jobgarantier og muligheder for omskoling og efteruddannelse. |
| --- | --- |

5.11.

Endelig skal omstillingen af industrien opfylde to yderligere krav for at opnå den grønne og den digitale omstilling, som ikke må udsættes. Et kritisk aspekt er som allerede påpeget beskyttelsen af forsyningskæden. Et andet er at sikre, at arbejdsstyrken er tilstrækkeligt kvalificeret til at tilpasse sig de igangværende ændringer med særlig vægt på uddannelses- og kvalifikationsprogrammer samt jobgarantier og muligheder for omskoling og efteruddannelse.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/48

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet

(initiativudtalelse)

(2023/C 293/08)

| Ordfører: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Ordfører:

Michael McLOUGHLIN

Michael McLOUGHLIN

| Plenarforsamlingens beslutning
  Retsgrundlag | 20.1.2022
  Forretningsordenens artikel 52, stk. 2 |
| --- | --- |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 217/0/6 |

Plenarforsamlingens beslutning

Retsgrundlag

20.1.2022

Forretningsordenens artikel 52, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

31.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

217/0/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det nylige direktiv om passende mindstelønninger i EU behandlede ikke spørgsmålet om »mindstelønninger for unge« særligt indgående og fandt ikke frem til nogen løsning, der passer alle. Tværtimod udgør direktivet en horisontal ramme, der tager højde for forskellige traditioner og udgangspunkter og styrker den rolle, som arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger spiller. »Mindstelønninger for unge« behandles således forskelligt i de forskellige medlemsstater, og det er et spørgsmål, som det er nødvendigt at kigge nærmere på. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anbefaler, at Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter tager dette spørgsmål op til overvejelse i overensstemmelse med direktivet og i tråd med den foreslåede henstilling fra Rådet om styrkelse af den sociale dialog i EU. EØSU opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udøve deres skønsbeføjelser på en ikkediskriminerende måde. |
| --- | --- |

1.1.

Det nylige direktiv om passende mindstelønninger i EU behandlede ikke spørgsmålet om »mindstelønninger for unge« særligt indgående og fandt ikke frem til nogen løsning, der passer alle. Tværtimod udgør direktivet en horisontal ramme, der tager højde for forskellige traditioner og udgangspunkter og styrker den rolle, som arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger spiller. »Mindstelønninger for unge« behandles således forskelligt i de forskellige medlemsstater, og det er et spørgsmål, som det er nødvendigt at kigge nærmere på. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anbefaler, at Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter tager dette spørgsmål op til overvejelse i overensstemmelse med direktivet og i tråd med den foreslåede henstilling fra Rådet om styrkelse af den sociale dialog i EU. EØSU opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at udøve deres skønsbeføjelser på en ikkediskriminerende måde.

| 1.2. | Efter EØSU's opfattelse var det europæiske ungdomsår 2022 en god anledning til at se nærmere på vigtige emner, der påvirker de unge, og tage vigtige politiske initiativer, der gavner eller har til formål at påvirke deres position i samfundet. I betragtning af hvor vigtigt det er, at unge deltager i arbejdsmarkedet på en produktiv måde, bør deres første oplevelse være positiv, og foranstaltninger, der behandler dem mindre gunstigt udelukkende på grund af deres alder, er kontraproduktive. I den forbindelse glæder EØSU sig over det europæiske år for færdigheder, som officielt blev skudt i gang den 9. maj 2023, og som giver politisk fremdrift til livslang læring og skaber nyt momentum, der giver håb om at nå EU's sociale mål for 2030. |
| --- | --- |

1.2.

Efter EØSU's opfattelse var det europæiske ungdomsår 2022 en god anledning til at se nærmere på vigtige emner, der påvirker de unge, og tage vigtige politiske initiativer, der gavner eller har til formål at påvirke deres position i samfundet. I betragtning af hvor vigtigt det er, at unge deltager i arbejdsmarkedet på en produktiv måde, bør deres første oplevelse være positiv, og foranstaltninger, der behandler dem mindre gunstigt udelukkende på grund af deres alder, er kontraproduktive. I den forbindelse glæder EØSU sig over det europæiske år for færdigheder, som officielt blev skudt i gang den 9. maj 2023, og som giver politisk fremdrift til livslang læring og skaber nyt momentum, der giver håb om at nå EU's sociale mål for 2030.

| 1.3. | Hvis der er andre regler for unge, når det gælder arbejdsløshedsunderstøttelse og bistandsydelser, kan det potentielt forme de unges arbejdsmarkedssituation og påvirke deres muligheder for at udøve deres ret til fri bevægelighed i EU. Det står medlemsstaterne frit for at beslutte, hvordan deres sociale sikringsordninger skal struktureres, og hvad de skal omfatte. EØSU opfordrer dem i den forbindelse til at respektere princippet om ikkediskrimination, navnlig når det handler om fri bevægelighed. EØSU anbefaler, at Kommissionen, når den skal undersøge dette spørgsmål yderligere, arbejder tæt sammen med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om at indsamle data og bedste praksis på nationalt plan, også i lyset af den nyligt foreslåede henstilling fra Rådet om styrkelse af den sociale dialog i EU. |
| --- | --- |

1.3.

Hvis der er andre regler for unge, når det gælder arbejdsløshedsunderstøttelse og bistandsydelser, kan det potentielt forme de unges arbejdsmarkedssituation og påvirke deres muligheder for at udøve deres ret til fri bevægelighed i EU. Det står medlemsstaterne frit for at beslutte, hvordan deres sociale sikringsordninger skal struktureres, og hvad de skal omfatte. EØSU opfordrer dem i den forbindelse til at respektere princippet om ikkediskrimination, navnlig når det handler om fri bevægelighed. EØSU anbefaler, at Kommissionen, når den skal undersøge dette spørgsmål yderligere, arbejder tæt sammen med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om at indsamle data og bedste praksis på nationalt plan, også i lyset af den nyligt foreslåede henstilling fra Rådet om styrkelse af den sociale dialog i EU.

| 1.4. | Når unge tilbydes praktikophold i et fagligt miljø, er det ofte et afgørende skridt i retning af erhvervsmæssig integration. Praktikophold uden løn eller anden kompensation kan påvirke de unges erfaringer med arbejdsmarkedet yderst negativt. EØSU vedtog selv en resolution om dette emne på sin plenarforsamling i december 2022 og hæfter sig ligeledes ved Europa-Parlamentets beslutning herom, og udvalget anbefaler, at de øvrige EU-institutioner og -organer, herunder Kommissionen, begynder at interessere sig mere for dette spørgsmål som et håndgribeligt symbol på deres engagement i de unge i kølvandet på det europæiske ungdomsår. Meget korte arbejdsperioder og officielt anerkendte og aftalte uddannelsesophold kan undertiden være ulønnede. Længerevarende praktikophold, der svarer til det arbejde, der udføres af lønnede ansatte, bør imidlertid aflønnes. Ifølge en Eurobarometerundersøgelse bliver de fleste praktikanter aflønnet og har adgang til social beskyttelse (1). |
| --- | --- |

1.4.

Når unge tilbydes praktikophold i et fagligt miljø, er det ofte et afgørende skridt i retning af erhvervsmæssig integration. Praktikophold uden løn eller anden kompensation kan påvirke de unges erfaringer med arbejdsmarkedet yderst negativt. EØSU vedtog selv en resolution om dette emne på sin plenarforsamling i december 2022 og hæfter sig ligeledes ved Europa-Parlamentets beslutning herom, og udvalget anbefaler, at de øvrige EU-institutioner og -organer, herunder Kommissionen, begynder at interessere sig mere for dette spørgsmål som et håndgribeligt symbol på deres engagement i de unge i kølvandet på det europæiske ungdomsår. Meget korte arbejdsperioder og officielt anerkendte og aftalte uddannelsesophold kan undertiden være ulønnede. Længerevarende praktikophold, der svarer til det arbejde, der udføres af lønnede ansatte, bør imidlertid aflønnes. Ifølge en Eurobarometerundersøgelse bliver de fleste praktikanter aflønnet og har adgang til social beskyttelse (1

| 1.5. | I forlængelse af det europæiske ungdomsår og andre initiativer er der i den seneste tid kommet større fokus på ungdomsspørgsmål. Bl.a. er der blevet foreslået en europæisk ungdomstest, som skal sikre, at der i forbindelse med alle nye politikker tages hensyn til disses konsekvenser for de unge. Det Europæiske Ungdomsforum har talt varmt for denne idé, som også var emnet for en udtalelse fra EØSU i 2022. EØSU bakker i høj grad op om denne tilgang til politikudformning, således som det fremgår af udvalgets udtalelse fra 2022 (2). |
| --- | --- |

1.5.

I forlængelse af det europæiske ungdomsår og andre initiativer er der i den seneste tid kommet større fokus på ungdomsspørgsmål. Bl.a. er der blevet foreslået en europæisk ungdomstest, som skal sikre, at der i forbindelse med alle nye politikker tages hensyn til disses konsekvenser for de unge. Det Europæiske Ungdomsforum har talt varmt for denne idé, som også var emnet for en udtalelse fra EØSU i 2022. EØSU bakker i høj grad op om denne tilgang til politikudformning, således som det fremgår af udvalgets udtalelse fra 2022 (2

| 1.6. | Covid-19-krisen og krigen i Ukraine har i høj grad undermineret den europæiske økonomi. Selv om virksomhederne gjorde hvad de kunne for at opretholde beskæftigelsen, har disse forhold haft konsekvenser for de europæiske borgere og især for de unge. |
| --- | --- |

1.6.

Covid-19-krisen og krigen i Ukraine har i høj grad undermineret den europæiske økonomi. Selv om virksomhederne gjorde hvad de kunne for at opretholde beskæftigelsen, har disse forhold haft konsekvenser for de europæiske borgere og især for de unge.

| 1.7. | Praktikophold er blevet en vigtig adgangsport til arbejdsmarkedet for de unge. For at lette adgangen til beskæftigelse bør praktikophold tilbyde et læringsindhold af god kvalitet og ordentlige arbejdsforhold og bør ikke blive en erstatning for rigtige job eller en forudsætning for ansættelse. I den nuværende situation tyder det på, at der især blandt unge er voksende bekymring for, at sundhedskrisen og konsekvenserne af krigen i Ukraine kan føre til forværrede forhold for praktikanter. Det er Kommissionens mål at undersøge, om kvalitetsrammen for praktikophold gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

1.7.

Praktikophold er blevet en vigtig adgangsport til arbejdsmarkedet for de unge. For at lette adgangen til beskæftigelse bør praktikophold tilbyde et læringsindhold af god kvalitet og ordentlige arbejdsforhold og bør ikke blive en erstatning for rigtige job eller en forudsætning for ansættelse. I den nuværende situation tyder det på, at der især blandt unge er voksende bekymring for, at sundhedskrisen og konsekvenserne af krigen i Ukraine kan føre til forværrede forhold for praktikanter. Det er Kommissionens mål at undersøge, om kvalitetsrammen for praktikophold gennemføres korrekt.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1. | 2022 blev udpeget til europæisk ungdomsår, og i EØSU's udtalelse om ungdomsåret udtrykte udvalget ønske om, at året ville fokusere på centrale politikområder for unge og have mere end blot forskellige aktiviteter og arrangementer på programmet. Unge har givet udtryk for lignende følelser og synspunkter, især med tanke på den temmelig forhastede måde, som året blev introduceret på. De unges erfaringer med at komme ind på og tage del i arbejdsmarkedet er tydeligvis et af de vigtige politiske emner for denne generation, både i national sammenhæng og på europæisk plan. |
| --- | --- |

2.1.

2022 blev udpeget til europæisk ungdomsår, og i EØSU's udtalelse om ungdomsåret udtrykte udvalget ønske om, at året ville fokusere på centrale politikområder for unge og have mere end blot forskellige aktiviteter og arrangementer på programmet. Unge har givet udtryk for lignende følelser og synspunkter, især med tanke på den temmelig forhastede måde, som året blev introduceret på. De unges erfaringer med at komme ind på og tage del i arbejdsmarkedet er tydeligvis et af de vigtige politiske emner for denne generation, både i national sammenhæng og på europæisk plan.

| 2.2. | I en verden efter covid-19 lægges der fornyet vægt på arbejdsmarkedets skiftende behov, nye former for arbejde, nye færdigheder, udfordringen med at vende tilbage til arbejdspladsen og det potentielle hybridmiljø med alle de muligheder og risici, dette indebærer. Endnu vigtigere så ved vi, at unge led meget under covid-19-pandemien, og dette var en af grundene til, at 2022 blev udnævnt til europæisk ungdomsår. Unge gik glip af nogle vigtige milepæle i deres personlige og sociale udvikling under pandemien. Pandemien har imidlertid også haft store konsekvenser for de unges uddannelse og deres deltagelse i arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

2.2.

I en verden efter covid-19 lægges der fornyet vægt på arbejdsmarkedets skiftende behov, nye former for arbejde, nye færdigheder, udfordringen med at vende tilbage til arbejdspladsen og det potentielle hybridmiljø med alle de muligheder og risici, dette indebærer. Endnu vigtigere så ved vi, at unge led meget under covid-19-pandemien, og dette var en af grundene til, at 2022 blev udnævnt til europæisk ungdomsår. Unge gik glip af nogle vigtige milepæle i deres personlige og sociale udvikling under pandemien. Pandemien har imidlertid også haft store konsekvenser for de unges uddannelse og deres deltagelse i arbejdsmarkedet.

| 2.3. | Den Europæiske Union har flere relevante politikker, der vedrører unge og sikrer, at de inddrages mest muligt i samfundet og nyder godt af de samme muligheder som alle andre dele af befolkningen. I Bratislavaerklæringen fra 2016 opfordrede EU's ledere til at skabe en lovende økonomisk fremtid for alle, sikre vores levevis og skabe bedre muligheder for de unge. Tilsvarende hedder det i præamblen til søjlen for sociale rettigheder, at »udfordringer såsom en betydelig ulighed, langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed eller solidaritet mellem generationerne (...) ofte [er] de samme i de forskellige medlemsstater, dog i forskelligt omfang«. |
| --- | --- |

2.3.

Den Europæiske Union har flere relevante politikker, der vedrører unge og sikrer, at de inddrages mest muligt i samfundet og nyder godt af de samme muligheder som alle andre dele af befolkningen. I Bratislavaerklæringen fra 2016 opfordrede EU's ledere til at skabe en lovende økonomisk fremtid for alle, sikre vores levevis og skabe bedre muligheder for de unge. Tilsvarende hedder det i præamblen til søjlen for sociale rettigheder, at »udfordringer såsom en betydelig ulighed, langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed eller solidaritet mellem generationerne (...) ofte [er] de samme i de forskellige medlemsstater, dog i forskelligt omfang«.

| 2.4. | Den centrale politik i relation til unge i Den Europæiske Union er EU's ungdomsstrategi. Hovedformålet med strategien er at mobilisere de unge og gøre dem mere robuste ved at fokusere på tre indsatsområder under overskrifterne »engagement, netværk og mobilisering«. Strategien anerkender, at det er af afgørende betydning for et velfungerende demokrati og for samfundet som helhed at skabe muligheder for, at de unge kan engagere sig i det demokratiske liv. Under overskriften »engagement« sigter EU's ungdomsstrategi mod at støtte et meningsfyldt aktivt medborgerskab og en meningsfyldt økonomisk, social, kulturel og politisk deltagelse for unge. Strategien ser unges mobilitet som en mulighed for, at de kan:






  — | udvikle og styrke personlige og sociale kompetencer og medborgerskabskompetencer |
| --- | --- | --- |

2.4.

Den centrale politik i relation til unge i Den Europæiske Union er EU's ungdomsstrategi. Hovedformålet med strategien er at mobilisere de unge og gøre dem mere robuste ved at fokusere på tre indsatsområder under overskrifterne »engagement, netværk og mobilisering«. Strategien anerkender, at det er af afgørende betydning for et velfungerende demokrati og for samfundet som helhed at skabe muligheder for, at de unge kan engagere sig i det demokratiske liv. Under overskriften »engagement« sigter EU's ungdomsstrategi mod at støtte et meningsfyldt aktivt medborgerskab og en meningsfyldt økonomisk, social, kulturel og politisk deltagelse for unge. Strategien ser unges mobilitet som en mulighed for, at de kan:

—

udvikle og styrke personlige og sociale kompetencer og medborgerskabskompetencer

| — | udvikle kritisk tænkning og kreativitet |
| --- | --- |

—

udvikle kritisk tænkning og kreativitet

| — | øge deres beskæftigelsesegnethed |
| --- | --- |

—

øge deres beskæftigelsesegnethed

| — | blive aktive europæiske borgere. |
| --- | --- |

—

blive aktive europæiske borgere.

| 2.5. | EU's ungdomsstrategi anerkender navnlig, at ungdomsarbejde spiller en rolle som »katalysator for mobilisering« af unge, idet det hedder, at ungdomsarbejde giver unge unikke fordele i deres overgang til voksenlivet og skaber et sikkert miljø for dem, hvor de kan opnå selvtillid og lære på en ikkeformel måde (3). |
| --- | --- |

2.5.

EU's ungdomsstrategi anerkender navnlig, at ungdomsarbejde spiller en rolle som »katalysator for mobilisering« af unge, idet det hedder, at ungdomsarbejde giver unge unikke fordele i deres overgang til voksenlivet og skaber et sikkert miljø for dem, hvor de kan opnå selvtillid og lære på en ikkeformel måde (3

| 2.6. | EØSU gav udtryk for det synspunkt, at strategien bør fokusere på den tværsektorielle tilgang med et helhedsorienteret syn på unge og deres behov og rettigheder på tværs af politikområder, og at den nye EU-koordinator for unge primært bør lede det tværsektorielle arbejde. Desuden utrykte udvalget ønske om, at EU's ungdomspolitik medtages i det europæiske semester, så der kan fokuseres mere på resultater, navnlig på tværs af sektorer (4). |
| --- | --- |

2.6.

EØSU gav udtryk for det synspunkt, at strategien bør fokusere på den tværsektorielle tilgang med et helhedsorienteret syn på unge og deres behov og rettigheder på tværs af politikområder, og at den nye EU-koordinator for unge primært bør lede det tværsektorielle arbejde. Desuden utrykte udvalget ønske om, at EU's ungdomspolitik medtages i det europæiske semester, så der kan fokuseres mere på resultater, navnlig på tværs af sektorer (4

| 2.7. | EØSU anbefalede, at strategien kom til at omfatte høje ambitioner om tværsektorielt arbejde inden for andre relevante EU-politikområder, herunder beskæftigelse, uddannelse, sundhed, migration og ligestilling. Udvalget slog endvidere til lyd for, at der i strategien lægges større vægt på beskæftigelses- og uddannelsesspørgsmål, der berører unge, navnlig med hensyn til drøftelserne om fremtidens arbejde, samt på kompetenceudvikling og andre sociale spørgsmål som f.eks. mental sundhed og ligestilling. |
| --- | --- |

2.7.

EØSU anbefalede, at strategien kom til at omfatte høje ambitioner om tværsektorielt arbejde inden for andre relevante EU-politikområder, herunder beskæftigelse, uddannelse, sundhed, migration og ligestilling. Udvalget slog endvidere til lyd for, at der i strategien lægges større vægt på beskæftigelses- og uddannelsesspørgsmål, der berører unge, navnlig med hensyn til drøftelserne om fremtidens arbejde, samt på kompetenceudvikling og andre sociale spørgsmål som f.eks. mental sundhed og ligestilling.

3.   Unge, arbejdsmarkedet og færdigheder

Unge, arbejdsmarkedet og færdigheder

| 3.1. | De unge og deres beskæftigelsesudsigter får som regel stor opmærksomhed, når man ser på arbejdsmarkedet. Dette skyldes først og fremmest, at de tidlige oplevelser, man får på arbejdsmarkedet, kan have en langsigtet effekt. Dette har især vist sig at være tilfældet med skolefrafald. Næsten 20 % af alle personer med handicap dropper ud af skolen, hvilket er mere end dobbelt så mange som andre unge i alderen 18-24 år (5). Vi har også i forbindelse med covid-19 og den forudgående økonomiske krise set, at unge er mere sårbare over for økonomiske chok og afmatninger, at de ofte er de første til at miste deres job, og at de under begge kriser især arbejdede inden for sektorer som f.eks. tjenesteydelser. Desuden er de overrepræsenteret i usikre ansættelsesforhold. ILO har konstateret, at størstedelen af arbejdstagerne på onlineplatforme er under 35 år gamle, og at unge arbejdstagere har mere usikre arbejdsvilkår. Grækenlands turistsektor beskæftiger den største andel af unge arbejdstagere, som blev hårdt ramt af pandemien. I Spanien, Italien og Portugal er der en ekstremt stor andel af midlertidige kontrakter blandt unge (over 60 %), hvilket kan føre til hurtigt stigende arbejdsløshed i tilfælde af en krise. |
| --- | --- |

3.1.

De unge og deres beskæftigelsesudsigter får som regel stor opmærksomhed, når man ser på arbejdsmarkedet. Dette skyldes først og fremmest, at de tidlige oplevelser, man får på arbejdsmarkedet, kan have en langsigtet effekt. Dette har især vist sig at være tilfældet med skolefrafald. Næsten 20 % af alle personer med handicap dropper ud af skolen, hvilket er mere end dobbelt så mange som andre unge i alderen 18-24 år (5

| 3.2. | Vores prioritet lige nu må være at genoprette den europæiske økonomi gennem en konsekvent gennemførelse af den nationale genopretningsplan (6) og ved at skabe betingelser, der sætter virksomhederne i stand til at vokse igen og skabe kvalitetsjob. I en tid, hvor virksomhederne lider under mangel på arbejdskraft, ikke kan finde medarbejdere med de kvalifikationer, de efterspørger, og har svært ved at få ansat nogen, er det i deres interesse at udnytte potentialet hos alle arbejdstagere, også de unge. |
| --- | --- |

3.2.

Vores prioritet lige nu må være at genoprette den europæiske økonomi gennem en konsekvent gennemførelse af den nationale genopretningsplan (6

| 3.3. | En af de største kilder til tryghed og fremtidsudsigter for de fleste mennesker, men især for unge, er jobmuligheder og de fornødne færdigheder. Konsekvenserne af covid-19-pandemien og virkningerne af krigen i Ukraine har ikke kun påvirket borgerne, men også virksomhederne, og undergraver deres evne til at skabe værdi og job og sikre en effektiv overgang til ny beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.3.

En af de største kilder til tryghed og fremtidsudsigter for de fleste mennesker, men især for unge, er jobmuligheder og de fornødne færdigheder. Konsekvenserne af covid-19-pandemien og virkningerne af krigen i Ukraine har ikke kun påvirket borgerne, men også virksomhederne, og undergraver deres evne til at skabe værdi og job og sikre en effektiv overgang til ny beskæftigelse.

| 3.4. | Vi kan se, at unge, der ikke klarer overgangen fra skolesystemet til arbejdslivet, kan få det svært senere i livet. Mens arbejdsløshed er en udfordring for alle, der oplever den, kan disse udfordringer være langt større for unge, der måske ikke har de samme netværk, der er nødvendige for at få succes på et arbejdsmarked i hastig forandring. På samme måde kan det, hvis en uforholdsmæssig stor andel af ét samfundssegment ikke er i arbejde, påvirke den sociale samhørighed og vores demokratiske værdier og i ekstreme tilfælde føre til social uro, hvilket har været tilfældet i en række udviklingslande. |
| --- | --- |

3.4.

Vi kan se, at unge, der ikke klarer overgangen fra skolesystemet til arbejdslivet, kan få det svært senere i livet. Mens arbejdsløshed er en udfordring for alle, der oplever den, kan disse udfordringer være langt større for unge, der måske ikke har de samme netværk, der er nødvendige for at få succes på et arbejdsmarked i hastig forandring. På samme måde kan det, hvis en uforholdsmæssig stor andel af ét samfundssegment ikke er i arbejde, påvirke den sociale samhørighed og vores demokratiske værdier og i ekstreme tilfælde føre til social uro, hvilket har været tilfældet i en række udviklingslande.

| 3.5. | Det er derfor vigtigt at betragte ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet som en del af et bredere behov for folkelig og demokratisk deltagelse. På samme måde som vi ser behovet for, at unge er en del af samfundet og deltager i sportsaktiviteter som aktive borgere, er deres evne til at forstå deres rolle og plads på arbejdsmarkedet og faktisk være i stand til at »sælge sig selv« et vigtigt element i medborgerskabet. Ligeledes bør arbejdsmarkedet være et sted for solidaritet mellem generationerne, hvor der er en ordentlig balance mellem arbejdsliv og privatliv, og hvor folk kan føle, at de bidrager til samfundet. Mens ungdomsarbejdsløshed er et strukturelt problem i mange lande, ydes der i lande som Spanien støtte til sen pensionering (op til 12 000 EUR) for at gøre pensionssystemet bæredygtigt. På den måde risikerer man, som det fremgår af udtalelsen, at økonomien ikke absorberer den større produktivitet, som unge kan skabe. Desuden findes der job, som er yderst vanskelige at varetage, efter at man er fyldt 65 år. |
| --- | --- |

3.5.

Det er derfor vigtigt at betragte ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet som en del af et bredere behov for folkelig og demokratisk deltagelse. På samme måde som vi ser behovet for, at unge er en del af samfundet og deltager i sportsaktiviteter som aktive borgere, er deres evne til at forstå deres rolle og plads på arbejdsmarkedet og faktisk være i stand til at »sælge sig selv« et vigtigt element i medborgerskabet. Ligeledes bør arbejdsmarkedet være et sted for solidaritet mellem generationerne, hvor der er en ordentlig balance mellem arbejdsliv og privatliv, og hvor folk kan føle, at de bidrager til samfundet. Mens ungdomsarbejdsløshed er et strukturelt problem i mange lande, ydes der i lande som Spanien støtte til sen pensionering (op til 12 000 EUR) for at gøre pensionssystemet bæredygtigt. På den måde risikerer man, som det fremgår af udtalelsen, at økonomien ikke absorberer den større produktivitet, som unge kan skabe. Desuden findes der job, som er yderst vanskelige at varetage, efter at man er fyldt 65 år.

| 3.6. | På det økonomiske plan kan høj ungdomsarbejdsløshed og mangel på effektive tilgange på tværs af generationer i virksomhederne resultere i lavere produktivitet, da der er færre unge arbejdstagere, der tilfører nye færdigheder og innovation til produktionsprocesserne. Der er også de økonomiske omkostninger for staten ved et stort antal arbejdsløse i form af tabte skatteindtægter, udgifter til velfærdsydelser og omkostninger ved relaterede ordninger. Eurofound har konstateret, at de økonomiske omkostninger i forbindelse med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), i 2011 lå i omegnen af 153 mia. EUR. Disse problematikker behandles også i EØSU’s udtalelse om Usikre ansættelsesforhold og mental sundhed (7) og om Demokrati på arbejdspladsen (8). Endelig er arbejdsløsheden blandt unge med handicap i alderen 25 til 34 år næsten dobbelt så høj som arbejdsløsheden for personer uden handicap (18 % mod 9,7 %) (9). |
| --- | --- |

3.6.

På det økonomiske plan kan høj ungdomsarbejdsløshed og mangel på effektive tilgange på tværs af generationer i virksomhederne resultere i lavere produktivitet, da der er færre unge arbejdstagere, der tilfører nye færdigheder og innovation til produktionsprocesserne. Der er også de økonomiske omkostninger for staten ved et stort antal arbejdsløse i form af tabte skatteindtægter, udgifter til velfærdsydelser og omkostninger ved relaterede ordninger. Eurofound har konstateret, at de økonomiske omkostninger i forbindelse med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), i 2011 lå i omegnen af 153 mia. EUR. Disse problematikker behandles også i EØSU’s udtalelse om Usikre ansættelsesforhold og mental sundhed

7

Demokrati på arbejdspladsen

8

9

| 3.7. | For det enkelte individ kan virkningerne af ungdomsarbejdsløshed være dårlig mental sundhed og trivsel samt lavere lykkeniveauer og kan potentielt resultere i øget efterspørgsel efter offentlige sundhedsydelser. Desuden er der en større risiko for et fragmenteret samfund som følge af de forskellige former for social udstødelse, som unge arbejdsløse kan blive udsat for. At være arbejdsløs, når man er ung, øger risikoen for at blive arbejdsløs senere i livet og har en negativ indvirkning på indkomstniveauet senere i livet, hvis og når man kommer i arbejde. Unge arbejdsløse er også mere tilbøjelige til at opleve kvalifikationstab eller social udstødelse på forskellige måder. Konsekvenserne af covid-19 for unges mentale sundhed er veldokumenteret. |
| --- | --- |

3.7.

For det enkelte individ kan virkningerne af ungdomsarbejdsløshed være dårlig mental sundhed og trivsel samt lavere lykkeniveauer og kan potentielt resultere i øget efterspørgsel efter offentlige sundhedsydelser. Desuden er der en større risiko for et fragmenteret samfund som følge af de forskellige former for social udstødelse, som unge arbejdsløse kan blive udsat for. At være arbejdsløs, når man er ung, øger risikoen for at blive arbejdsløs senere i livet og har en negativ indvirkning på indkomstniveauet senere i livet, hvis og når man kommer i arbejde. Unge arbejdsløse er også mere tilbøjelige til at opleve kvalifikationstab eller social udstødelse på forskellige måder. Konsekvenserne af covid-19 for unges mentale sundhed er veldokumenteret.

| 3.8. | Det er også vigtigt at gøre noget ved de »demotiverede« unge arbejdstageres og unge menneskers situation, da de har meget vanskeligt ved at blive integreret på arbejdsmarkedet. Skolefrafald og ændringer i skoleforløb er udfordrende, da det kan føre til, at unge mister kontakten med virkeligheden på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.8.

Det er også vigtigt at gøre noget ved de »demotiverede« unge arbejdstageres og unge menneskers situation, da de har meget vanskeligt ved at blive integreret på arbejdsmarkedet. Skolefrafald og ændringer i skoleforløb er udfordrende, da det kan føre til, at unge mister kontakten med virkeligheden på arbejdsmarkedet.

| 3.9. | En af måderne at øge unges økonomiske aktivitet på er ved at motivere dem til at blive iværksættere gennem at støtte deres iværksætterånd, kreativitet og innovative idéer. Aktiviteter inden for rammerne af det europæiske år for færdigheder kan integrere iværksætteruddannelse og bygge på modeller for god praksis såsom programmer og konkurrencer for unge iværksættere. |
| --- | --- |

3.9.

En af måderne at øge unges økonomiske aktivitet på er ved at motivere dem til at blive iværksættere gennem at støtte deres iværksætterånd, kreativitet og innovative idéer. Aktiviteter inden for rammerne af det europæiske år for færdigheder kan integrere iværksætteruddannelse og bygge på modeller for god praksis såsom programmer og konkurrencer for unge iværksættere.

| 3.10. | EU har taget udfordringen med ungdomsbeskæftigelse alvorligt, og Unionens vigtigste politiske reaktion er den »styrkede« ungdomsgaranti. Formålet med ungdomsgarantien var oprindeligt at sikre unge i alderen 18-24 år et tilbud om job, jobtræning, læreplads, uddannelse eller kombineret arbejde og uddannelse inden for en bestemt periode, efter at de er gået ud af skolen eller er blevet arbejdsløse. Kommissionen har anbefalet, at ungdomsgarantien tilbydes unge senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse. Den styrkede ungdomsgaranti forpligter alle medlemsstater til at sikre, at alle unge under 30 år får et tilbud af god kvalitet om beskæftigelse, efter- og videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold. |
| --- | --- |

3.10.

EU har taget udfordringen med ungdomsbeskæftigelse alvorligt, og Unionens vigtigste politiske reaktion er den »styrkede« ungdomsgaranti. Formålet med ungdomsgarantien var oprindeligt at sikre unge i alderen 18-24 år et tilbud om job, jobtræning, læreplads, uddannelse eller kombineret arbejde og uddannelse inden for en bestemt periode, efter at de er gået ud af skolen eller er blevet arbejdsløse. Kommissionen har anbefalet, at ungdomsgarantien tilbydes unge senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse. Den styrkede ungdomsgaranti forpligter alle medlemsstater til at sikre, at alle unge under 30 år får et tilbud af god kvalitet om beskæftigelse, efter- og videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold.

| 3.11. | For at sikre en effektiv overgang til ny beskæftigelse er det nødvendigt at gøre fremskridt med hensyn til uddannelsesreformer, afhjælpe misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og fokusere på livslang læring, voksenuddannelse, omskoling og opkvalificering. EØSU konstaterer, at Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til at skabe et europæisk uddannelsesområde og fremme en ramme for det europæiske samarbejde om erhvervsrettet uddannelse og er nået videre med gennemførelsen af handlingsplanen for digital uddannelse. |
| --- | --- |

3.11.

For at sikre en effektiv overgang til ny beskæftigelse er det nødvendigt at gøre fremskridt med hensyn til uddannelsesreformer, afhjælpe misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og fokusere på livslang læring, voksenuddannelse, omskoling og opkvalificering. EØSU konstaterer, at Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til at skabe et europæisk uddannelsesområde og fremme en ramme for det europæiske samarbejde om erhvervsrettet uddannelse og er nået videre med gennemførelsen af handlingsplanen for digital uddannelse.

| 3.12. | EØSU hæfter sig også ved Kommissionens nye initiativ om individuelle læringskonti, navnlig mikrokreditter og den nye universitetspakke. Der er et nyt momentum, der sigter mod at udstyre unge med tilstrækkelige færdigheder og støtte unge studerendes, lærlinges og iværksætteres mobilitet. |
| --- | --- |

3.12.

EØSU hæfter sig også ved Kommissionens nye initiativ om individuelle læringskonti, navnlig mikrokreditter og den nye universitetspakke. Der er et nyt momentum, der sigter mod at udstyre unge med tilstrækkelige færdigheder og støtte unge studerendes, lærlinges og iværksætteres mobilitet.

4.   Konsekvenserne af covid-19

Konsekvenserne af covid-19

| 4.1. | Ifølge Eurostat er unge blevet hårdere ramt af covid-19-pandemien end ældre. Beskæftigelsesfrekvensen i EU blandt unge (15-29 år) var i tredje kvartal af 2020 2,8 procentpoint lavere end i tredje kvartal af 2019, dvs. før pandemien. I tredje kvartal af 2021 kom der imidlertid et opsving med en beskæftigelsesfrekvens, der var blot 0,1 procentpoint lavere end i tredje kvartal af 2019. Sammenligner man tredje kvartal af 2020 med tredje kvartal af 2019, oplevede alle lande et fald i beskæftigelsesfrekvensen for unge. |
| --- | --- |

4.1.

Ifølge Eurostat er unge blevet hårdere ramt af covid-19-pandemien end ældre. Beskæftigelsesfrekvensen i EU blandt unge (15-29 år) var i tredje kvartal af 2020 2,8 procentpoint lavere end i tredje kvartal af 2019, dvs. før pandemien. I tredje kvartal af 2021 kom der imidlertid et opsving med en beskæftigelsesfrekvens, der var blot 0,1 procentpoint lavere end i tredje kvartal af 2019. Sammenligner man tredje kvartal af 2020 med tredje kvartal af 2019, oplevede alle lande et fald i beskæftigelsesfrekvensen for unge.

| 4.2. | Eurostat konstaterede også en forskel i disse tendenser inden for EU. I tredje kvartal af 2021 havde et flertal af EU's medlemsstater (16 ud af 27) endnu ikke opnået fuld genopretning, da beskæftigelsesfrekvensen for unge stadig lå under den sats, der var blevet registreret i tredje kvartal af 2019. De største fald blev registreret i Portugal, Bulgarien, Letland, Tjekkiet og Polen (alle med mindst 3 procentpoint færre beskæftigede i 3. kvartal af 2021 sammenlignet med 3. kvartal af 2019). Omvendt blev de største stigninger i andelen af beskæftigede i alderen 15-29 år i tredje kvartal af 2021 sammenlignet med situationen før covid-19 set i Irland, Frankrig og Slovenien (alle med mindst 2 procentpoint flere beskæftigede i tredje kvartal af 2021 sammenlignet med tredje kvartal af 2019). |
| --- | --- |

4.2.

Eurostat konstaterede også en forskel i disse tendenser inden for EU. I tredje kvartal af 2021 havde et flertal af EU's medlemsstater (16 ud af 27) endnu ikke opnået fuld genopretning, da beskæftigelsesfrekvensen for unge stadig lå under den sats, der var blevet registreret i tredje kvartal af 2019. De største fald blev registreret i Portugal, Bulgarien, Letland, Tjekkiet og Polen (alle med mindst 3 procentpoint færre beskæftigede i 3. kvartal af 2021 sammenlignet med 3. kvartal af 2019). Omvendt blev de største stigninger i andelen af beskæftigede i alderen 15-29 år i tredje kvartal af 2021 sammenlignet med situationen før covid-19 set i Irland, Frankrig og Slovenien (alle med mindst 2 procentpoint flere beskæftigede i tredje kvartal af 2021 sammenlignet med tredje kvartal af 2019).

| 4.3. | Eurofound har rapporteret, at på trods af EU's og medlemsstaternes politiske bestræbelser på at støtte unge i kølvandet på finanskrisen i 2008, var det også de unge, der blev hårdest ramt af tab af arbejdspladser under covid-19-krisen. De var overrepræsenteret i de sektorer, der blev hårdest ramt af pandemirestriktioner, og der var større sandsynlighed for, at de arbejdede på deltid eller på midlertidige kontrakter, idet 12 % af de 18-29-årige, der svarede på mindst to runder af e-undersøgelsen Leve- og arbejdsvilkår og covid-19, angav, at de havde mistet deres job, og 12 % af de studerende var også blevet arbejdsløse. Lignende virkninger blev rapporteret med hensyn til opsparing, mental sundhed og fattigdom. |
| --- | --- |

4.3.

Eurofound har rapporteret, at på trods af EU's og medlemsstaternes politiske bestræbelser på at støtte unge i kølvandet på finanskrisen i 2008, var det også de unge, der blev hårdest ramt af tab af arbejdspladser under covid-19-krisen. De var overrepræsenteret i de sektorer, der blev hårdest ramt af pandemirestriktioner, og der var større sandsynlighed for, at de arbejdede på deltid eller på midlertidige kontrakter, idet 12 % af de 18-29-årige, der svarede på mindst to runder af e-undersøgelsen Leve- og arbejdsvilkår og covid-19, angav, at de havde mistet deres job, og 12 % af de studerende var også blevet arbejdsløse. Lignende virkninger blev rapporteret med hensyn til opsparing, mental sundhed og fattigdom.

| 4.4. | Ifølge Insee-undersøgelsen (10) resulterede allerede den første nedlukning i forbindelse med covid-19-epidemien i foråret 2020 i et hidtil uset fald i aktiviteterne. 73 % af virksomhederne rapporterede nemlig, at deres omsætning faldt med over 10 %, og 35 % oplyste, at deres omsætning faldt med over 50 % i denne periode. En tredjedel af virksomhederne lukkede i en periode på gennemsnitligt 57 dage, oftest som følge af administrative restriktioner med hensyn til at give adgang for offentligheden (65 %), men også på grund af problemer med forsyninger (8 %) eller muligheder (7 %). Denne indstilling af aktiviteterne påvirkede primært aktiviteter, der involverer den tætteste kontakt med offentligheden, dvs. restaurationsvirksomhed, indkvartering, personrelaterede tjenesteydelser, kulturelle og rekreative aktiviteter og lufttransport. I september 2020 var 1 % af virksomhederne stadig lukket. |
| --- | --- |

4.4.

Ifølge Insee-undersøgelsen (10

| 4.5. | For at imødegå det pludselige fald i aktiviteten ansøgte mere end 4 ud af 5 virksomheder om støtte fra de offentlige myndigheder: delvis arbejdsløshed (70 % af virksomhederne), henstand med betaling af socialsikringsbidrag (53 %) og statsgaranterede lån (41 %). Restaurationsbranchen (97 %), bilhandel og reparation (96 %) og hotelbranchen (95 %) var særlig ofte afhængige af disse foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.5.

For at imødegå det pludselige fald i aktiviteten ansøgte mere end 4 ud af 5 virksomheder om støtte fra de offentlige myndigheder: delvis arbejdsløshed (70 % af virksomhederne), henstand med betaling af socialsikringsbidrag (53 %) og statsgaranterede lån (41 %). Restaurationsbranchen (97 %), bilhandel og reparation (96 %) og hotelbranchen (95 %) var særlig ofte afhængige af disse foranstaltninger.

| 4.6. | En anden bølge af pandemien fulgte i 2021, og i februar 2022 blev den europæiske økonomi ramt af den militære konflikt i Ukraine og de dermed forbundne høje energipriser, begrænset adgang til råstoffer og mangler i forsyningskæderne og den deraf følgende høje inflationsrate. |
| --- | --- |

4.6.

En anden bølge af pandemien fulgte i 2021, og i februar 2022 blev den europæiske økonomi ramt af den militære konflikt i Ukraine og de dermed forbundne høje energipriser, begrænset adgang til råstoffer og mangler i forsyningskæderne og den deraf følgende høje inflationsrate.

| 4.7. | På trods af disse omstændigheder gjorde de virksomheder, der opererer i EU's indre marked, deres bedste for at opretholde arbejdspladser og skabe nye. |
| --- | --- |

4.7.

På trods af disse omstændigheder gjorde de virksomheder, der opererer i EU's indre marked, deres bedste for at opretholde arbejdspladser og skabe nye.

| 4.8. | Med hensyn til uddannelse rapporterede Det Europæiske Ungdomsforum, at kvaliteten af fjernundervisning under pandemien var svingende, idet næsten hver tiende unge studerende ikke fik nogen undervisning eller deltog i prøver. Omkring to tredjedele af eleverne mente, at de lærte enten »lidt mindre« eller »betydeligt mindre«. Tre fjerdedele af de marginaliserede unge mente, at de lærte »lidt mindre« eller »betydeligt mindre«. Omstændighederne for de enkelte unge kan dog have varieret betydeligt. Uddannelsesmæssig usikkerhed og udfordringerne i forbindelse med onlinelæring var en kilde til stress og dårlig trivsel for unge. Selv om man ikke kender det fulde omfang af virkningerne, vil de uddannelsesmæssige forstyrrelser sandsynligvis føre til langsigtede negative konsekvenser, når det gælder beskæftigelse, uddannelsesresultater og sundhed og trivsel. Denne situation kan dog vise sig også at have positive bivirkninger ved at åbne muligheder for et kombineret uddannelsessystem med forskellige former for læring og teknologiske værktøjer, der er tilgængelige for alle unge, herunder unge med handicap og unge i fjerntliggende regioner. |
| --- | --- |

4.8.

Med hensyn til uddannelse rapporterede Det Europæiske Ungdomsforum, at kvaliteten af fjernundervisning under pandemien var svingende, idet næsten hver tiende unge studerende ikke fik nogen undervisning eller deltog i prøver. Omkring to tredjedele af eleverne mente, at de lærte enten »lidt mindre« eller »betydeligt mindre«. Tre fjerdedele af de marginaliserede unge mente, at de lærte »lidt mindre« eller »betydeligt mindre«. Omstændighederne for de enkelte unge kan dog have varieret betydeligt. Uddannelsesmæssig usikkerhed og udfordringerne i forbindelse med onlinelæring var en kilde til stress og dårlig trivsel for unge. Selv om man ikke kender det fulde omfang af virkningerne, vil de uddannelsesmæssige forstyrrelser sandsynligvis føre til langsigtede negative konsekvenser, når det gælder beskæftigelse, uddannelsesresultater og sundhed og trivsel. Denne situation kan dog vise sig også at have positive bivirkninger ved at åbne muligheder for et kombineret uddannelsessystem med forskellige former for læring og teknologiske værktøjer, der er tilgængelige for alle unge, herunder unge med handicap og unge i fjerntliggende regioner.

| 4.9. | Nogle af de mest dramatiske konsekvenser af covid-19-pandemien har imidlertid været påvirkningen af de unges mentale sundhed. Symptomer på depression såsom angst, udmattelse, isolation og selvmordstanker er i stigning. Bekymringer om fremtiden er et problem. Undersøgelser i Østrig viser, at de fleste af disse unge ikke har modtaget nogen hjælp. Dette skyldes manglende viden om mulighederne for at få hjælp, men det er også et spørgsmål om regionale og økonomiske uligheder. Selvmord er blevet den vigtigste dødsårsag blandt unge i Spanien. Pandemien har afdækket psykiske lidelser med 3 941 selvmord i 2020, hvoraf 300 ofre var mellem 14 og 29 år gamle. De offentlige sundhedssystemer har ikke ressourcer til at hjælpe unge med psykiske problemer. Den seneste del af et længdestudie af unge og børn i Irland har vist en reel fordobling af tilfælde af depression og psykisk sygdom blandt unge. |
| --- | --- |

4.9.

Nogle af de mest dramatiske konsekvenser af covid-19-pandemien har imidlertid været påvirkningen af de unges mentale sundhed. Symptomer på depression såsom angst, udmattelse, isolation og selvmordstanker er i stigning. Bekymringer om fremtiden er et problem. Undersøgelser i Østrig viser, at de fleste af disse unge ikke har modtaget nogen hjælp. Dette skyldes manglende viden om mulighederne for at få hjælp, men det er også et spørgsmål om regionale og økonomiske uligheder. Selvmord er blevet den vigtigste dødsårsag blandt unge i Spanien. Pandemien har afdækket psykiske lidelser med 3 941 selvmord i 2020, hvoraf 300 ofre var mellem 14 og 29 år gamle. De offentlige sundhedssystemer har ikke ressourcer til at hjælpe unge med psykiske problemer. Den seneste del af et længdestudie af unge og børn i Irland har vist en reel fordobling af tilfælde af depression og psykisk sygdom blandt unge.

| 4.10. | På samme måde bør de unge på arbejdsmarkedet, der har et handicap, hvad enten det er et intellektuelt eller fysisk handicap, naturligvis ikke behandles mindre gunstigt på grund af deres alder i tillæg til eller ud over deres handicap. Desuden må man ikke glemme de unge, der kommer fra fjerntliggende landdistrikter, og personer, som er udsat for kønsdiskrimination. |
| --- | --- |

4.10.

På samme måde bør de unge på arbejdsmarkedet, der har et handicap, hvad enten det er et intellektuelt eller fysisk handicap, naturligvis ikke behandles mindre gunstigt på grund af deres alder i tillæg til eller ud over deres handicap. Desuden må man ikke glemme de unge, der kommer fra fjerntliggende landdistrikter, og personer, som er udsat for kønsdiskrimination.

| 4.11. | Statistiske data om beskæftigelsen blandt unge med handicap er også ufuldstændige. Kvantitative indikatorer såsom arbejdsløshedstal bør suppleres af andre indikatorer som f.eks. uddannelsesniveau, hvilken kontrakt der tilbydes (tidsbegrænset kontrakt, tidsubegrænset kontrakt, midlertidig kontrakt), arbejdsløshedsprocenten i et almindeligt miljø, niveauet af støttet beskæftigelse og niveauet for langtidsledighed, kombineret med den sociale og økonomiske situation, som disse unge befinder sig i. |
| --- | --- |

4.11.

Statistiske data om beskæftigelsen blandt unge med handicap er også ufuldstændige. Kvantitative indikatorer såsom arbejdsløshedstal bør suppleres af andre indikatorer som f.eks. uddannelsesniveau, hvilken kontrakt der tilbydes (tidsbegrænset kontrakt, tidsubegrænset kontrakt, midlertidig kontrakt), arbejdsløshedsprocenten i et almindeligt miljø, niveauet af støttet beskæftigelse og niveauet for langtidsledighed, kombineret med den sociale og økonomiske situation, som disse unge befinder sig i.

5.   Ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet

Ligebehandling af unge på arbejdsmarkedet

| 5.1. | Ligestilling er et af EU's centrale principper og en af EU's centrale rettigheder, hvilket fremgår af EU-traktaten og EU's charter om grundlæggende rettigheder og understøttes af afledt EU-lovgivning. Rådets direktiv 2000/78/EF (11), som stadig er egnet til formålet, indeholder en generel ramme om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

5.1.

Ligestilling er et af EU's centrale principper og en af EU's centrale rettigheder, hvilket fremgår af EU-traktaten og EU's charter om grundlæggende rettigheder og understøttes af afledt EU-lovgivning. Rådets direktiv 2000/78/EF (11

| 5.2. | Vi kan således se, at de unges fremtid er et centralt anliggende for EU, og at unges udsigter på arbejdsmarkedet er en meget vigtig del af de unges udvikling. EU har en række politikker og instrumenter, der er rettet mod unge og deres stilling på arbejdsmarkedet. I overensstemmelse med EUF-traktaten og nærhedsprincippet har medlemsstaterne beføjelser vedrørende mange af disse spørgsmål, og deres politikker er derfor et centralt fokusområde i denne udtalelse. |
| --- | --- |

5.2.

Vi kan således se, at de unges fremtid er et centralt anliggende for EU, og at unges udsigter på arbejdsmarkedet er en meget vigtig del af de unges udvikling. EU har en række politikker og instrumenter, der er rettet mod unge og deres stilling på arbejdsmarkedet. I overensstemmelse med EUF-traktaten og nærhedsprincippet har medlemsstaterne beføjelser vedrørende mange af disse spørgsmål, og deres politikker er derfor et centralt fokusområde i denne udtalelse.

| 5.3. | Unge led på forskellige måder mere end andre grupper under pandemien. I betragtning af betydningen af dette emne vil det derfor være rimeligt at undersøge alle specifikke aspekter af arbejdsmarkedspolitikken og på grundlag heraf vurdere, om unge på nogen måde behandles dårligere end andre, udelukkende på grund af deres alder. I betragtning af emnets potentielle omfang er det vigtigt at gøre det klart, hvad der specifikt undersøges i denne udtalelse. Fokus her er den mere åbenlyse og umiddelbart mindre gunstige behandling af unge i love eller politikker, udelukkende på grund af deres alder. Det kan ikke undgås, at der er mere fokus på de områder, hvor der findes mest information, og som er nemmest at forstå. Det drejer sig om følgende: mindsteløn, regler for social sikring og social bistand og i mindre omfang (på grund af allerede udført arbejde) ulønnede praktikophold. |
| --- | --- |

5.3.

Unge led på forskellige måder mere end andre grupper under pandemien. I betragtning af betydningen af dette emne vil det derfor være rimeligt at undersøge alle specifikke aspekter af arbejdsmarkedspolitikken og på grundlag heraf vurdere, om unge på nogen måde behandles dårligere end andre, udelukkende på grund af deres alder. I betragtning af emnets potentielle omfang er det vigtigt at gøre det klart, hvad der specifikt undersøges i denne udtalelse. Fokus her er den mere åbenlyse og umiddelbart mindre gunstige behandling af unge i love eller politikker, udelukkende på grund af deres alder. Det kan ikke undgås, at der er mere fokus på de områder, hvor der findes mest information, og som er nemmest at forstå. Det drejer sig om følgende: mindsteløn, regler for social sikring og social bistand og i mindre omfang (på grund af allerede udført arbejde) ulønnede praktikophold.

6.   Mindstelønninger

Mindstelønninger

| 6.1. | I overensstemmelse med EUF-traktaten (12) og nærhedsprincippet falder mindstelønningerne ind under medlemsstaternes kompetence, men EU kan vedtage foranstaltninger, som har til formål at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, bl.a. direktiver. I forbindelse med udarbejdelsen af det allerede vedtagne Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2041 (13) om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union lød det fra Kommissionen, at mindstelønnen i de fleste medlemsstater er utilstrækkelig, og/eller at der er huller i mindstelønsbeskyttelsens dækning, selv om der findes mindstelønsbeskyttelse i alle EU's medlemsstater gennem lovgivningsmæssige bestemmelser (»lovbestemte mindstelønninger«) og/eller gennem kollektive overenskomster. Forslaget udspringer af den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

6.1.

I overensstemmelse med EUF-traktaten (12

13

| 6.2. | Direktivet har til formål at sikre, at arbejdstagerne i EU beskyttes af passende mindstelønninger, der giver mulighed for en anstændig tilværelse, uanset hvor de er beskæftiget. For at nå dette overordnede mål fastlægger forslaget en ramme for at forbedre mindstelønningernes tilstrækkelighed og øge arbejdstagernes adgang til mindstelønsbeskyttelse. Disse mål er relevante både for lovbestemte mindstelønssystemer og for dem, der bygger på kollektive overenskomstforhandlinger. Direktivet er udformet med henblik på at nå disse mål under hensyntagen til og med fuld respekt for de særlige forhold, der gør sig gældende for nationale systemer, nationale kompetencer, arbejdsmarkedets parters uafhængighed og aftalefrihed. |
| --- | --- |

6.2.

Direktivet har til formål at sikre, at arbejdstagerne i EU beskyttes af passende mindstelønninger, der giver mulighed for en anstændig tilværelse, uanset hvor de er beskæftiget. For at nå dette overordnede mål fastlægger forslaget en ramme for at forbedre mindstelønningernes tilstrækkelighed og øge arbejdstagernes adgang til mindstelønsbeskyttelse. Disse mål er relevante både for lovbestemte mindstelønssystemer og for dem, der bygger på kollektive overenskomstforhandlinger. Direktivet er udformet med henblik på at nå disse mål under hensyntagen til og med fuld respekt for de særlige forhold, der gør sig gældende for nationale systemer, nationale kompetencer, arbejdsmarkedets parters uafhængighed og aftalefrihed.

| 6.3. | Mindstelønninger er et af de områder, hvor der i høj grad forekommer ulige behandling af unge i EU's medlemsstater. Unge er særligt afhængige af mindstelønnen, idet mere end én ud af fire unge ifølge Det Europæiske Ungdomsforum er mindstelønsmodtagere sammenlignet med én ud af 10 voksne. En række medlemsstater fastsætter specifikke »mindstelønninger for unge«, som i alle tilfælde er lavere end den generelle mindsteløn for bestemte aldersgrupper, mens unge under 18 år i visse andre medlemsstater ikke er omfattet af lovgivningen om mindsteløn. Dette er tilfældet i Belgien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Tyskland, Malta og Nederlandene. Frankrigs bestemmelser er måske ikke ligefrem aldersafhængige, men har alligevel betydning for mange unge. Der er andre nedsatte satser for lærlingeuddannelser, men disse behandles ikke i denne udtalelse og fastsættes normalt efter aftale mellem arbejdsmarkedets parter. Storbritannien har også en mindsteløn til unge, der ligger under det generelle mindstelønsniveau. Se alle oplysninger i bilaget. |
| --- | --- |

6.3.

Mindstelønninger er et af de områder, hvor der i høj grad forekommer ulige behandling af unge i EU's medlemsstater. Unge er særligt afhængige af mindstelønnen, idet mere end én ud af fire unge ifølge Det Europæiske Ungdomsforum er mindstelønsmodtagere sammenlignet med én ud af 10 voksne. En række medlemsstater fastsætter specifikke »mindstelønninger for unge«, som i alle tilfælde er lavere end den generelle mindsteløn for bestemte aldersgrupper, mens unge under 18 år i visse andre medlemsstater ikke er omfattet af lovgivningen om mindsteløn. Dette er tilfældet i Belgien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Tyskland, Malta og Nederlandene. Frankrigs bestemmelser er måske ikke ligefrem aldersafhængige, men har alligevel betydning for mange unge. Der er andre nedsatte satser for lærlingeuddannelser, men disse behandles ikke i denne udtalelse og fastsættes normalt efter aftale mellem arbejdsmarkedets parter. Storbritannien har også en mindsteløn til unge, der ligger under det generelle mindstelønsniveau. Se alle oplysninger i bilaget.

| 6.4. | Disse mindstelønninger for unge ignorerer unges ret til lige løn for lige arbejde, samtidig med at ILO's forskning gentagne gange har vist, at de i øvrigt er ineffektive, når det handler om at øge ungdomsbeskæftigelsen. Det centrale spørgsmål er lige løn for lige arbejde. Ungdomsorganisationerne har rent faktisk modtaget indrapporteringer fra unge, som efter en vis ansættelsesperiode er blevet bedt om at lede eller oplære ældre kolleger i samme job, men som får lavere løn eller endda bliver bedt om at påtage sig ledelsesopgaver til lavere løn end deres kolleger på grund af disse regler. |
| --- | --- |

6.4.

Disse mindstelønninger for unge ignorerer unges ret til lige løn for lige arbejde, samtidig med at ILO's forskning gentagne gange har vist, at de i øvrigt er ineffektive, når det handler om at øge ungdomsbeskæftigelsen. Det centrale spørgsmål er lige løn for lige arbejde. Ungdomsorganisationerne har rent faktisk modtaget indrapporteringer fra unge, som efter en vis ansættelsesperiode er blevet bedt om at lede eller oplære ældre kolleger i samme job, men som får lavere løn eller endda bliver bedt om at påtage sig ledelsesopgaver til lavere løn end deres kolleger på grund af disse regler.

| 6.5. | Mens unge i disse medlemsstater må køre bil, har stemmeret, aftjener militærtjeneste og bliver behandlet som voksne i alle andre henseender, har de ikke ret til at modtage den fulde mindsteløn for voksne. Ungdomsmindstelønnen er i Nederlandene sat så lavt som 30 % af den voksne mindsteløn for den yngste aldersgruppe, hvilket udgør en alvorlig hindring for deres evne til at leve et selvstændigt liv og have en anstændig levestandard. På trods af at EU erklærede 2022 for ungdommens år, tog den vedtagne politiske holdning i den rapporterede lovgivningsproces ikke væsentligt hensyn til de områder, hvor unge oplever forskelsbehandling. |
| --- | --- |

6.5.

Mens unge i disse medlemsstater må køre bil, har stemmeret, aftjener militærtjeneste og bliver behandlet som voksne i alle andre henseender, har de ikke ret til at modtage den fulde mindsteløn for voksne. Ungdomsmindstelønnen er i Nederlandene sat så lavt som 30 % af den voksne mindsteløn for den yngste aldersgruppe, hvilket udgør en alvorlig hindring for deres evne til at leve et selvstændigt liv og have en anstændig levestandard. På trods af at EU erklærede 2022 for ungdommens år, tog den vedtagne politiske holdning i den rapporterede lovgivningsproces ikke væsentligt hensyn til de områder, hvor unge oplever forskelsbehandling.

| 6.6. | En nylig metaanalyse foretaget af ILO om virkningen af mindstelønninger for unge, som gennemgik 43 videnskabelige artikler publiceret siden 1990, viste, at mindstelønningernes effekt på ungdomsbeskæftigelsen i langt de fleste tilfælde er enten lig nul eller meget lille. I nogle tilfælde har en forhøjelse af mindstelønnen for unge endda øget deres beskæftigelsesfrekvens. I sin konsekvensanalyse af direktivet beskrev Kommissionen forskningsresultater fra Portugal, Belgien og Nederlandene, der viser, at mindstelønninger for unge ikke har nogen væsentlig indvirkning på ungdomsbeskæftigelsen. |
| --- | --- |

6.6.

En nylig metaanalyse foretaget af ILO om virkningen af mindstelønninger for unge, som gennemgik 43 videnskabelige artikler publiceret siden 1990, viste, at mindstelønningernes effekt på ungdomsbeskæftigelsen i langt de fleste tilfælde er enten lig nul eller meget lille. I nogle tilfælde har en forhøjelse af mindstelønnen for unge endda øget deres beskæftigelsesfrekvens. I sin konsekvensanalyse af direktivet beskrev Kommissionen forskningsresultater fra Portugal, Belgien og Nederlandene, der viser, at mindstelønninger for unge ikke har nogen væsentlig indvirkning på ungdomsbeskæftigelsen.

7.   Arbejdsløshedsunderstøttelse

Arbejdsløshedsunderstøttelse

| 7.1. | Også i perioder med arbejdsløshed kan der forekomme forskelsbehandling af unge. Igen hører dette i vid udstrækning under medlemsstaternes kompetence, navnlig når det gælder betalingssatser, udbetalingsperioder og -kriterier. Der er store forskelle mellem de nationale systemer rundt omkring i Europa, og mange af dem er komplekse. Man kan imidlertid forestille sig tilfælde, hvor disse forskelligheder vil påvirke spørgsmål som beskæftigelse og fri bevægelighed inden for EU. Unge kan også blive dårligere stillet i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger, fordi de måske ikke har fuldført den nødvendige optjeningsperiode med indbetalinger til de relevante systemer. |
| --- | --- |

7.1.

Også i perioder med arbejdsløshed kan der forekomme forskelsbehandling af unge. Igen hører dette i vid udstrækning under medlemsstaternes kompetence, navnlig når det gælder betalingssatser, udbetalingsperioder og -kriterier. Der er store forskelle mellem de nationale systemer rundt omkring i Europa, og mange af dem er komplekse. Man kan imidlertid forestille sig tilfælde, hvor disse forskelligheder vil påvirke spørgsmål som beskæftigelse og fri bevægelighed inden for EU. Unge kan også blive dårligere stillet i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger, fordi de måske ikke har fuldført den nødvendige optjeningsperiode med indbetalinger til de relevante systemer.

| 7.2. | Ud over disse ordninger yder medlemsstaterne sociale bistandsydelser, som varierer betydeligt, og de sociale bistandssystemer hører også under de nationale kompetenceområder. Nogle er underlagt kontrol af økonomiske midler, og nogle er ikke. Der tegner sig et ret komplekst billede, når det kommer til alder og disse bistandsbetalinger, og denne udtalelse kan ikke yde emnet retfærdighed. Der er uvægerligt variationer i optjeningsperioder og varighed samt flere andre faktorer. Der er et klart behov for bedre og mere præcise data for at gøre det muligt at foretage mere forskning. Der kan dog knyttes nogle få bemærkninger hertil:






  — | I nogle systemer er der særlige ordninger for personer over 45 år eller for andre aldersgrupper. Nogle få lande har kortere optjeningsperioder for personer under 25 år. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Ud over disse ordninger yder medlemsstaterne sociale bistandsydelser, som varierer betydeligt, og de sociale bistandssystemer hører også under de nationale kompetenceområder. Nogle er underlagt kontrol af økonomiske midler, og nogle er ikke. Der tegner sig et ret komplekst billede, når det kommer til alder og disse bistandsbetalinger, og denne udtalelse kan ikke yde emnet retfærdighed. Der er uvægerligt variationer i optjeningsperioder og varighed samt flere andre faktorer. Der er et klart behov for bedre og mere præcise data for at gøre det muligt at foretage mere forskning. Der kan dog knyttes nogle få bemærkninger hertil:

—

I nogle systemer er der særlige ordninger for personer over 45 år eller for andre aldersgrupper. Nogle få lande har kortere optjeningsperioder for personer under 25 år.

| — | I Sverige vil unge arbejdsløse (18-24 år), der deltager i arbejdsmarkedspolitiske programmer og modtager et »aktivitetstilskud« (aktivitetsstöd på svensk) med en underliggende ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, opleve et kraftigere fald i størrelsen af de ydelser, der udbetales, i henhold til bestemmelserne i arbejdsløshedsunderstøttelsesordningen. |
| --- | --- |

—

I Sverige vil unge arbejdsløse (18-24 år), der deltager i arbejdsmarkedspolitiske programmer og modtager et »aktivitetstilskud« (aktivitetsstöd på svensk) med en underliggende ret til arbejdsløshedsunderstøttelse, opleve et kraftigere fald i størrelsen af de ydelser, der udbetales, i henhold til bestemmelserne i arbejdsløshedsunderstøttelsesordningen.

aktivitetsstöd

| — | I Luxembourg gives der en ydelse på 70 % og 40 % af den sociale mindsteløn (salaire social minimum på fransk) til unge på henholdsvis 18 år og 16/17 år efter en ventetid på 36 uger, som kan nedsættes til 26 uger, hvis ansøgeren er studerende. |
| --- | --- |

—

I Luxembourg gives der en ydelse på 70 % og 40 % af den sociale mindsteløn (salaire social minimum på fransk) til unge på henholdsvis 18 år og 16/17 år efter en ventetid på 36 uger, som kan nedsættes til 26 uger, hvis ansøgeren er studerende.

salaire social minimum

| — | Irlands ydelse til jobsøgende (en bistandsydelse) udgør ca. 60 % af voksenydelsen for de 18-24-årige, der ikke er »udeboende«. De, der følger relevante kurser og uddannelse, får udbetalt den fulde sats. |
| --- | --- |

—

Irlands ydelse til jobsøgende (en bistandsydelse) udgør ca. 60 % af voksenydelsen for de 18-24-årige, der ikke er »udeboende«. De, der følger relevante kurser og uddannelse, får udbetalt den fulde sats.

8.   Ulønnet praktik

Ulønnet praktik

| 8.1. | Europa-Parlamentet har opfordret til et forbud mod ulønnede praktikophold, og Europarådets Udvalg for Sociale Rettigheder har konstateret, at huller i belgisk lovgivning gør det muligt at udnytte unge som gratis arbejdskraft gennem ulønnede praktikophold. Udvalgets afgørelse, der kom som følge af en kollektiv klage indgivet af Det Europæiske Ungdomsforum, viste, at de nuværende arbejdstilsynssystemer i Belgien ikke yder tilstrækkelig beskyttelse til sårbare og dårligt stillede unge arbejdstagere.
  Medlemsstaternes lovgivningsmæssige ramme i almindelighed, og i særdeleshed hvor streng lovgivningen er, varierer meget, både hvad angår de forskellige former for praktikophold og på tværs af medlemsstaterne. I visse medlemsstater er der ingen juridisk definition af praktikophold. |
| --- | --- |

8.1.

Europa-Parlamentet har opfordret til et forbud mod ulønnede praktikophold, og Europarådets Udvalg for Sociale Rettigheder har konstateret, at huller i belgisk lovgivning gør det muligt at udnytte unge som gratis arbejdskraft gennem ulønnede praktikophold. Udvalgets afgørelse, der kom som følge af en kollektiv klage indgivet af Det Europæiske Ungdomsforum, viste, at de nuværende arbejdstilsynssystemer i Belgien ikke yder tilstrækkelig beskyttelse til sårbare og dårligt stillede unge arbejdstagere.

Medlemsstaternes lovgivningsmæssige ramme i almindelighed, og i særdeleshed hvor streng lovgivningen er, varierer meget, både hvad angår de forskellige former for praktikophold og på tværs af medlemsstaterne. I visse medlemsstater er der ingen juridisk definition af praktikophold.

| 8.2. | Rådets henstilling om kvalitetsrammen for praktikophold, som blev vedtaget i 2013, har til formål at sikre, at praktikophold letter overgangen fra uddannelse til arbejde effektivt og dermed forbedrer de unges beskæftigelsesegnethed. Forslaget indeholder retningslinjer, der kan sikre læringsindhold af høj kvalitet og ordentlige arbejdsforhold. |
| --- | --- |

8.2.

Rådets henstilling om kvalitetsrammen for praktikophold, som blev vedtaget i 2013, har til formål at sikre, at praktikophold letter overgangen fra uddannelse til arbejde effektivt og dermed forbedrer de unges beskæftigelsesegnethed. Forslaget indeholder retningslinjer, der kan sikre læringsindhold af høj kvalitet og ordentlige arbejdsforhold.

| 8.3. | Ulønnet praktik kan defineres som arbejdsperioder, der svarer til dem, som udføres af lønnede medarbejdere, og som ikke er knyttet til en formaliseret og eksplicit uddannelses- eller erhvervsuddannelsesproces eller frivilligt arbejde eller praktikophold. |
| --- | --- |

8.3.

Ulønnet praktik kan defineres som arbejdsperioder, der svarer til dem, som udføres af lønnede medarbejdere, og som ikke er knyttet til en formaliseret og eksplicit uddannelses- eller erhvervsuddannelsesproces eller frivilligt arbejde eller praktikophold.

| 8.4. | Mens erhvervserfaring og læring gennem erfaring er afgørende for unge, der starter på arbejdsmarkedet, mener de, der opfordrer til handling mod ulønnede praktikophold, at alt for mange unge befinder sig i en blindgyde af ulønnede praktikophold og arbejdserfaring af lav kvalitet, hvilket skaber et yderst desillusioneret syn på arbejdsmarkedet i denne aldersgruppe. |
| --- | --- |

8.4.

Mens erhvervserfaring og læring gennem erfaring er afgørende for unge, der starter på arbejdsmarkedet, mener de, der opfordrer til handling mod ulønnede praktikophold, at alt for mange unge befinder sig i en blindgyde af ulønnede praktikophold og arbejdserfaring af lav kvalitet, hvilket skaber et yderst desillusioneret syn på arbejdsmarkedet i denne aldersgruppe.

| 8.5. | Det Europæiske Ungdomsforum har undersøgt et udvalg af lande og deres politikker for ulønnede praktikophold. I Frankrig er praktikophold strengt reguleret og kan kun finde sted inden for formelle uddannelsesplaner. Praktikophold, der varer to måneder eller mindre som en del af uddannelsen, kan være ulønnede. I Rumænien er praktikophold stærkt reguleret med specifik lovgivning. Praktikanter har ret til 50 % af mindstelønnen. Ulønnede praktikophold på det ordinære arbejdsmarked er ulovlige, selv om lovgivningen ofte omgås. |
| --- | --- |

8.5.

Det Europæiske Ungdomsforum har undersøgt et udvalg af lande og deres politikker for ulønnede praktikophold. I Frankrig er praktikophold strengt reguleret og kan kun finde sted inden for formelle uddannelsesplaner. Praktikophold, der varer to måneder eller mindre som en del af uddannelsen, kan være ulønnede. I Rumænien er praktikophold stærkt reguleret med specifik lovgivning. Praktikanter har ret til 50 % af mindstelønnen. Ulønnede praktikophold på det ordinære arbejdsmarked er ulovlige, selv om lovgivningen ofte omgås.

| 8.6. | Praktikophold på det åbne arbejdsmarked er ikke defineret eller reguleret ved lov og er heller ikke almindelige i Kroatien, men der findes andre former for praktikophold, som er underlagt regulering. I Bulgarien er ulønnede praktikophold, der finder sted uden for rammerne af de særlige praktiklove, lovlige og almindeligt forekommende. For så vidt angår praktikophold på det ordinære arbejdsmarked, der følger praktiklovene, har praktikanter som minimum ret til den lovbestemte mindsteløn. |
| --- | --- |

8.6.

Praktikophold på det åbne arbejdsmarked er ikke defineret eller reguleret ved lov og er heller ikke almindelige i Kroatien, men der findes andre former for praktikophold, som er underlagt regulering. I Bulgarien er ulønnede praktikophold, der finder sted uden for rammerne af de særlige praktiklove, lovlige og almindeligt forekommende. For så vidt angår praktikophold på det ordinære arbejdsmarked, der følger praktiklovene, har praktikanter som minimum ret til den lovbestemte mindsteløn.

| 8.7. | I Østrig aflønnes praktikophold på det ordinære arbejdsmarked i teorien i henhold til sektorspecifikke kollektive overenskomstaftaler. Praktikophold på det ordinære arbejdsmarked kan dog være lovligt ulønnede, hvis de kategoriseres som et uddannelsesmæssigt forhold, og dette er almindeligt forekommende. Ulønnet arbejde er ulovligt i Irland, men loven håndhæves sjældent, når det kommer til praktikophold, idet ulønnede praktikophold er almindelig praksis og ofte annonceres offentligt. |
| --- | --- |

8.7.

I Østrig aflønnes praktikophold på det ordinære arbejdsmarked i teorien i henhold til sektorspecifikke kollektive overenskomstaftaler. Praktikophold på det ordinære arbejdsmarked kan dog være lovligt ulønnede, hvis de kategoriseres som et uddannelsesmæssigt forhold, og dette er almindeligt forekommende. Ulønnet arbejde er ulovligt i Irland, men loven håndhæves sjældent, når det kommer til praktikophold, idet ulønnede praktikophold er almindelig praksis og ofte annonceres offentligt.

Bruxelles, den 15. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  En nylig Eurobarometer-undersøgelse Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships, april 2023, Eurobarometer-undersøgelse (europa.eu).

1

Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships,

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU’s ungdomstest (initiativudtalelse) (EUT C 486 af 21.12.2022, s. 46).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022« (COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)) (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 122).

3

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk ungdomsår 2022« (COM(2021) 634 final — 2021/0328 (COD)) (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 122).

4

(5)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018.

5

(6)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »sikring af anstændigt arbejde for unge og sikring af inklusion af NEET'er gennem passende udarbejdelse af nationale genopretningsplaner« (initiativudtalelse) (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 27), NEET'er og nationale genopretnings- og resiliensplaner.

6

(7)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om usikre ansættelsesforhold og mental sundhed (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) (EUT C 228 af 29.6.2023, s. 28).

7

(8)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om demokrati på arbejdspladsen (sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab) (EUT C 228 af 29.6.2023, s. 43)

8

(9)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018.

9

(10)  Institut national de la statistique et des études économiques, https://www.insee.fr/en/statistiques/5018508.

10

(11)  Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).

11

(12)  EUF-traktaten, artikel 153, stk. 2, litra a) og b).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2041 af 19. oktober 2022 om passende mindstelønninger i Den Europæiske Union (EUT L 275 af 25.10.2022, s. 33).

13

---

BILAG (1)

Tabel

Lønninger under minimumslønnen i udvalgte EU-medlemsstater og Storbritannien pr. januar 2021

| Land | Arbejdstagergrupper | % af fuld sats | Mindsteløn i 2021 (EUR medmindre andet er angivet) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Arbejdstagere på 16 år og derunder (uden studiekontrakt) | 70 | 1 138 om måneden |
| Arbejdstagere på 17 år (uden studiekontrakt) | 76 | 1 236 om måneden |
| Arbejdstagere på 18 år (med studiekontrakt) | 82 | 1 333 om måneden |
| Arbejdstagere på 19 år (med studiekontrakt) | 88 | 1 431 om måneden |
| Arbejdstagere på 20 år (med studiekontrakt) | 94 | 1 528 om måneden |
| Frankrig | Arbejdstagere på 15 eller 16 år med mindre end seks måneders erfaring i branchen; arbejdstagere under 16 år, som arbejder i sommerferien | 80 | 1 244 om måneden |
| Arbejdstagere på 17 år med mindre end seks måneders erfaring i branchen | 90 | 1 399 om måneden |
| Unge med skiftende erhvervskontrakter, (2) afhængigt af alder og erhvervserfaring | 55 til 100 | 855-1 555 om måneden |
| Lærlinge, afhængigt af alder, anciennitet og gældende brancheaftale | 27 til 78 | 420-1 213 om måneden |
| Praktikanter (3) | — | 3,70 i timen |
| Arbejdstagere med handicap ansat i særlige centre for inklusion af sådanne arbejdstagere | 55 til 100 | 855-1 555 om måneden |
| Tyskland | Mindstelønnen gælder ikke for unge under 18 år | — | 550 om måneden |
| Irland | Arbejdstagere under 18 år | 70 | 7,14 i timen |
| Arbejdstagere på 18 år | 80 | 8,16 i timen |
| Arbejdstagere på 19 år | 90 | 9,18 i timen |
| Letland | Dømte personer (under afsoning af fængselsstraf) | 50 | 250 om måneden |
| Luxembourg | Arbejdstagere på mellem 15 og 17 år | 75 | 1 651 om måneden eller 9,55 i timen |
| Arbejdstagere på mellem 17 og 18 år | 80 | 1 762 om måneden
  10,18 i timen |
| Ufaglærte arbejdstagere på 18 år og derover | 100 | 2 202 om måneden
  12,73 i timen |
| Malta | Arbejdstagere under 17 år | 95 | 171 om ugen |
| Arbejdstagere på 17 år | 96 | 174 om ugen |
| Nederlandene | Arbejdstagere på 15 år | 30 | 505 om måneden |
| Arbejdstagere på 16 år | 34,5 | 581 om måneden |
| Arbejdstagere på 17 år | 39,5 | 666 om måneden |
| Arbejdstagere på 18 år | 50 | 842 om måneden |
| Arbejdstagere på 19 år | 60 | 1 011 om måneden |
| Arbejdstagere på 20 år | 80 | 1 348 om måneden |
| Arbejdstagere på 21 år | 100 | 1 685 om måneden |
| Portugal | Arbejdstagere i lære eller praktik | 80 | 621 om måneden |
| Arbejdstagere med handicap | 50 | 388 om måneden |
| Det Forenede Kongerige | Arbejdstagere under 18 år | 47,6 | 4,15 GBP (4,62 EUR) i timen |
| Arbejdstagere på 18 til 20 år | 52,2 | 4,55 GBP (5,06 EUR) i timen |
| Arbejdstagere på 21 til 24 år | 74 | 6,45 GBP (7,17 EUR) i timen |
| Lærlinge på under 19 år eller 19 og derover i det første år af deres læretid | 94 | 8,20 GBP (9,12 EUR) i timen |
| Bemærkninger: | Tyskland har ikke medtaget timesatser eller sammenligninger af disse med mindstelønsniveauer. Dette skyldes, at minimumsbeløbet beregnes pr. måned, ikke pr. time. Lærlingepenge betragtes ikke som løn i Tyskland. Lærlingeuddannelser omfatter skoletid. Juridisk set er lærlingepengene sammenlignelige med studiestøtte til universitetsstuderende. |

Land

Arbejdstagergrupper

% af fuld sats

Mindsteløn i 2021 (EUR medmindre andet er angivet)

Belgien

Arbejdstagere på 16 år og derunder (uden studiekontrakt)

70

1 138 om måneden

Arbejdstagere på 17 år (uden studiekontrakt)

76

1 236 om måneden

Arbejdstagere på 18 år (med studiekontrakt)

82

1 333 om måneden

Arbejdstagere på 19 år (med studiekontrakt)

88

1 431 om måneden

Arbejdstagere på 20 år (med studiekontrakt)

94

1 528 om måneden

Frankrig

Arbejdstagere på 15 eller 16 år med mindre end seks måneders erfaring i branchen; arbejdstagere under 16 år, som arbejder i sommerferien

80

1 244 om måneden

Arbejdstagere på 17 år med mindre end seks måneders erfaring i branchen

90

1 399 om måneden

Unge med skiftende erhvervskontrakter, (2) afhængigt af alder og erhvervserfaring

55 til 100

855-1 555 om måneden

Lærlinge, afhængigt af alder, anciennitet og gældende brancheaftale

27 til 78

420-1 213 om måneden

Praktikanter (3)

—

3,70 i timen

Arbejdstagere med handicap ansat i særlige centre for inklusion af sådanne arbejdstagere

55 til 100

855-1 555 om måneden

Tyskland

Mindstelønnen gælder ikke for unge under 18 år

—

550 om måneden

Irland

Arbejdstagere under 18 år

70

7,14 i timen

Arbejdstagere på 18 år

80

8,16 i timen

Arbejdstagere på 19 år

90

9,18 i timen

Letland

Dømte personer (under afsoning af fængselsstraf)

50

250 om måneden

Luxembourg

Arbejdstagere på mellem 15 og 17 år

75

1 651 om måneden eller 9,55 i timen

Arbejdstagere på mellem 17 og 18 år

80

1 762 om måneden

10,18 i timen

Ufaglærte arbejdstagere på 18 år og derover

100

2 202 om måneden

12,73 i timen

Malta

Arbejdstagere under 17 år

95

171 om ugen

Arbejdstagere på 17 år

96

174 om ugen

Nederlandene

Arbejdstagere på 15 år

30

505 om måneden

Arbejdstagere på 16 år

34,5

581 om måneden

Arbejdstagere på 17 år

39,5

666 om måneden

Arbejdstagere på 18 år

50

842 om måneden

Arbejdstagere på 19 år

60

1 011 om måneden

Arbejdstagere på 20 år

80

1 348 om måneden

Arbejdstagere på 21 år

100

1 685 om måneden

Portugal

Arbejdstagere i lære eller praktik

80

621 om måneden

Arbejdstagere med handicap

50

388 om måneden

Det Forenede Kongerige

Arbejdstagere under 18 år

47,6

4,15 GBP (4,62 EUR) i timen

Arbejdstagere på 18 til 20 år

52,2

4,55 GBP (5,06 EUR) i timen

Arbejdstagere på 21 til 24 år

74

6,45 GBP (7,17 EUR) i timen

Lærlinge på under 19 år eller 19 og derover i det første år af deres læretid

94

8,20 GBP (9,12 EUR) i timen

Bemærkninger:

Tyskland har ikke medtaget timesatser eller sammenligninger af disse med mindstelønsniveauer. Dette skyldes, at minimumsbeløbet beregnes pr. måned, ikke pr. time. Lærlingepenge betragtes ikke som løn i Tyskland. Lærlingeuddannelser omfatter skoletid. Juridisk set er lærlingepengene sammenlignelige med studiestøtte til universitetsstuderende.

| Kilde: | Netværk af Eurofound-korrespondenter baseret på officielle nationale kilder. |
| --- | --- |

Kilde:

Netværk af Eurofound-korrespondenter baseret på officielle nationale kilder.

---

(1)  Tilpasset efter: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef21015en.pdf.

(2)  I Frankrig giver disse kontrakter unge arbejdstagere mulighed for at erhverve en faglig kvalifikation og fremme deres faglige integration eller reintegration.

(3)  Kan være ulønnet, hvis mindre end to måneder.

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/58

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en protokol om sociale fremskridt

(sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

(2023/C 293/09)

| Ordfører: | María del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Medordfører: | Diego DUTTO |

Ordfører:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Medordfører:

Diego DUTTO

Diego DUTTO

| Det spanske rådsformandskabs anmodning om udtalelse | Brev af 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| | (sonderende udtalelse) |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 134/100/7 |

Det spanske rådsformandskabs anmodning om udtalelse

Brev af 8.12.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

(sonderende udtalelse)

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

31.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

134/100/7

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) påpeger, at opnåelsen af en »social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union TEU)) i henhold til traktaterne kræver, at det indre marked og social- og arbejdsmarkedspolitikken fremmes i kraft af den såkaldte horisontale sociale klausul (artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)). I henhold til denne klausul bør alle EU's politikker og handlingsplaner udformes og gennemføres på en sådan måde, at de fremmer rummelige arbejdsmarkeder og passende sociale beskyttelsessystemer. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) påpeger, at opnåelsen af en »social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union TEU)) i henhold til traktaterne kræver, at det indre marked og social- og arbejdsmarkedspolitikken fremmes i kraft af den såkaldte horisontale sociale klausul (artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)). I henhold til denne klausul bør alle EU's politikker og handlingsplaner udformes og gennemføres på en sådan måde, at de fremmer rummelige arbejdsmarkeder og passende sociale beskyttelsessystemer.

| 1.2. | EØSU bakker op om den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (maj 2022), når der for at fremme den sociale markedsøkonomi (1) opfordres til, at EU, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter bl.a. træffer foranstaltninger til at sikre fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (november 2017) og handlingsplanen herfor (marts 2021), navnlig de mest relevante mål inden for rammerne af 2030-dagsordenen, på EU-plan og på nationalt og regionalt plan ved at tilføje en protokol om sociale fremskridt til traktaterne. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU bakker op om den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (maj 2022), når der for at fremme den sociale markedsøkonomi (1

| 1.3. | EØSU glæder sig over, at konferencen om Europas fremtid med forslaget til en sådan protokol om sociale fremskridt støtter bedre garantier for en effektiv beskyttelse af sociale rettigheder i tilfælde, hvor disse rettigheder er i konflikt med økonomiske friheder (se foranstaltning 5, forslag 13), så det undgås, at de nævnte rettigheder forringes (foranstaltning 2, forslag 14). |
| --- | --- |

1.3.

EØSU glæder sig over, at konferencen om Europas fremtid med forslaget til en sådan protokol om sociale fremskridt støtter bedre garantier for en effektiv beskyttelse af sociale rettigheder i tilfælde, hvor disse rettigheder er i konflikt med økonomiske friheder (se foranstaltning 5, forslag 13), så det undgås, at de nævnte rettigheder forringes (foranstaltning 2, forslag 14).

| 1.4. | EØSU bifalder Kommissionens forslag om at se på muligheden for en traktatreform, som fremhævet i den seneste tale om Unionens tilstand, og finder det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets forslag hensigtsmæssigt at lade protokollen om sociale fremskridt indgå som et led i reformen. EØSU mener, at konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid udgør en passende køreplan for gennemførelsen af denne reform. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU bifalder Kommissionens forslag om at se på muligheden for en traktatreform, som fremhævet i den seneste tale om Unionens tilstand, og finder det i overensstemmelse med Europa-Parlamentets forslag hensigtsmæssigt at lade protokollen om sociale fremskridt indgå som et led i reformen. EØSU mener, at konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid udgør en passende køreplan for gennemførelsen af denne reform.

| 1.5. | Formålet med en protokol om sociale fremskridt vil være tredelt:






  1) | at sikre, at de grundlæggende og sociale rettigheder har forrang frem for økonomiske friheder og andre EU-politikker i tilfælde af en indbyrdes konflikt, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Formålet med en protokol om sociale fremskridt vil være tredelt:

1)

at sikre, at de grundlæggende og sociale rettigheder har forrang frem for økonomiske friheder og andre EU-politikker i tilfælde af en indbyrdes konflikt,

| 2) | at sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer og |
| --- | --- |

2)

at sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer og

| 3) | at sikre sociale fremskridt ved at fremme og beskytte de højeste standarder for sociale rettigheder, uanset om de er afledt af national, europæisk eller international ret, og forhindre, at denne lovgivning forringes og omgås. |
| --- | --- |

3)

at sikre sociale fremskridt ved at fremme og beskytte de højeste standarder for sociale rettigheder, uanset om de er afledt af national, europæisk eller international ret, og forhindre, at denne lovgivning forringes og omgås.

| 1.6. | EØSU anser det spanske EU-formandskab for at være en fremragende anledning til gå videre med dette forslag og tilskynder EU-institutionerne til at gøre fremskridt i denne proces inden for rammerne af den europæiske sociale dialog. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU anser det spanske EU-formandskab for at være en fremragende anledning til gå videre med dette forslag og tilskynder EU-institutionerne til at gøre fremskridt i denne proces inden for rammerne af den europæiske sociale dialog.

| 1.7. | Med henblik herpå og efter en passende analyse udført af ledende eksperter, herunder arbejdsmarkedets parter, opfordrer EØSU det spanske rådsformandskab til at arbejde henimod et møde mellem ministrene for sociale anliggender med det formål at nå til enighed om et fælles forslag og bane vejen for et europæisk topmøde, hvor et sådant forslag i givet fald kan vedtages. Dette spørgsmål er så vigtigt, at det kræver maksimal institutionel inddragelse på EU's forskellige kompetenceniveauer. |
| --- | --- |

1.7.

Med henblik herpå og efter en passende analyse udført af ledende eksperter, herunder arbejdsmarkedets parter, opfordrer EØSU det spanske rådsformandskab til at arbejde henimod et møde mellem ministrene for sociale anliggender med det formål at nå til enighed om et fælles forslag og bane vejen for et europæisk topmøde, hvor et sådant forslag i givet fald kan vedtages. Dette spørgsmål er så vigtigt, at det kræver maksimal institutionel inddragelse på EU's forskellige kompetenceniveauer.

| 1.8. | EØSU værdsætter, at forslaget fra konferencen om Europas fremtid og Europa-Parlamentet skal fremsættes, enten i form af en protokol (tilføjet til TEUF) eller i form af en tværgående klausul (reform af artikel 9 i TEUF), men mener, at der findes andre politiske instrumenter, som kan bidrage til at opfylde målene i protokollen om sociale fremskridt. EØSU mener endvidere, at denne protokol om sociale fremskridt er nødvendig for at styrke arbejdsmarkedsparternes autonomi og bevare en uadskillelig forbindelse mellem på den ene side det indre markeds funktion og de økonomiske friheder, herunder fair konkurrence mellem medlemsstaterne, og på den anden side respekt for og fremme af de kollektive sociale rettigheder. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU værdsætter, at forslaget fra konferencen om Europas fremtid og Europa-Parlamentet skal fremsættes, enten i form af en protokol (tilføjet til TEUF) eller i form af en tværgående klausul (reform af artikel 9 i TEUF), men mener, at der findes andre politiske instrumenter, som kan bidrage til at opfylde målene i protokollen om sociale fremskridt. EØSU mener endvidere, at denne protokol om sociale fremskridt er nødvendig for at styrke arbejdsmarkedsparternes autonomi og bevare en uadskillelig forbindelse mellem på den ene side det indre markeds funktion og de økonomiske friheder, herunder fair konkurrence mellem medlemsstaterne, og på den anden side respekt for og fremme af de kollektive sociale rettigheder.

| 1.9. | EØSU er overbevist om, at indførelsen af protokollen om sociale fremskridt vil sætte EU i stand til at føre an i den økonomiske vækst og fremme velfærden for den størst mulige del af befolkningen, hvilket vil føre til etableringen og udviklingen af mere robuste og bæredygtige virksomheder. Med dette mål for øje bør det klart fremgå af protokollen om sociale fremskridt, at de økonomiske friheder i det indre marked ikke er lig med et forbud mod restriktioner, men sikrer ligebehandling af økonomiske aktører som en metode til at sikre fair konkurrence og lige konkurrencevilkår på et givet marked. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU er overbevist om, at indførelsen af protokollen om sociale fremskridt vil sætte EU i stand til at føre an i den økonomiske vækst og fremme velfærden for den størst mulige del af befolkningen, hvilket vil føre til etableringen og udviklingen af mere robuste og bæredygtige virksomheder. Med dette mål for øje bør det klart fremgå af protokollen om sociale fremskridt, at de økonomiske friheder i det indre marked ikke er lig med et forbud mod restriktioner, men sikrer ligebehandling af økonomiske aktører som en metode til at sikre fair konkurrence og lige konkurrencevilkår på et givet marked.

| 1.10. | EØSU beklager, at EU endnu ikke har opfyldt sin forpligtelse i henhold til Lissabontraktaten til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention som fastsat i artikel 6, stk. 2, i TEU. En sådan tiltrædelse er afgørende for at underlægge EU's retssystem en ekstern menneskerettighedskontrol på samme måde som gælder for ethvert retssystem baseret på demokrati og retsstatsprincippet. Derfor anbefaler EØSU, at EU tiltræder Europarådets europæiske socialpagt for at fremme en harmonisk sameksistens mellem EU-retten og Europarådets lovgivning på socialområdet. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU beklager, at EU endnu ikke har opfyldt sin forpligtelse i henhold til Lissabontraktaten til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention som fastsat i artikel 6, stk. 2, i TEU. En sådan tiltrædelse er afgørende for at underlægge EU's retssystem en ekstern menneskerettighedskontrol på samme måde som gælder for ethvert retssystem baseret på demokrati og retsstatsprincippet. Derfor anbefaler EØSU, at EU tiltræder Europarådets europæiske socialpagt for at fremme en harmonisk sameksistens mellem EU-retten og Europarådets lovgivning på socialområdet.

2.   Baggrund, begrundelse og hovedelementer i udtalelsen

Baggrund, begrundelse og hovedelementer i udtalelsen

| 2.1. | EØSU minder om, at et af EU's vigtigste bidrag til fremskridt for menneskeheden og til at skabe fred er den »europæiske sociale model«, der afspejler Unionens historie og kultur omsat til lovgivning i traktaterne. Denne model bygger på et økonomisk paradigme, hvor maksimering af økonomiske resultater er uløseligt forbundet med velfærd og sociale fremskridt. Opnåelsen af denne »sociale markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union), som nu har forfatningsmæssig karakter, betragtes ikke så meget som et mål i sig selv, men snarere og frem for alt som et redskab til at sikre velfærden for alle EU's borgere (artikel 9 og 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). |
| --- | --- |

2.1.

EØSU minder om, at et af EU's vigtigste bidrag til fremskridt for menneskeheden og til at skabe fred er den »europæiske sociale model«, der afspejler Unionens historie og kultur omsat til lovgivning i traktaterne. Denne model bygger på et økonomisk paradigme, hvor maksimering af økonomiske resultater er uløseligt forbundet med velfærd og sociale fremskridt. Opnåelsen af denne »sociale markedsøkonomi med høj konkurrenceevne« (artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union), som nu har forfatningsmæssig karakter, betragtes ikke så meget som et mål i sig selv, men snarere og frem for alt som et redskab til at sikre velfærden for alle EU's borgere (artikel 9 og 151 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde).

| 2.2. | EØSU finder det også nødvendigt at henlede opmærksomheden på, at denne tætte forbindelse mellem fremme af det indre marked og fremme af social- og arbejdsmarkedspolitikken har en tværgående karakter i kraft af den såkaldte horisontale sociale klausul i artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I henhold til denne klausul bør alle EU's politikker og handlingsplaner udformes og gennemføres på en sådan måde, at de fremmer rummelige arbejdsmarkeder og passende sociale beskyttelsessystemer. |
| --- | --- |

2.2.

EØSU finder det også nødvendigt at henlede opmærksomheden på, at denne tætte forbindelse mellem fremme af det indre marked og fremme af social- og arbejdsmarkedspolitikken har en tværgående karakter i kraft af den såkaldte horisontale sociale klausul i artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I henhold til denne klausul bør alle EU's politikker og handlingsplaner udformes og gennemføres på en sådan måde, at de fremmer rummelige arbejdsmarkeder og passende sociale beskyttelsessystemer.

| 2.3. | Den sociale markedsøkonomi er baseret på to klart adskilte, men komplementære søjler: på den ene side gennemførelsen af konkurrencereglerne og på den anden side socialpolitiske foranstaltninger, der skal sikre social retfærdighed ved at afhjælpe negative følgevirkninger og styrke den sociale beskyttelse (2). EØSU noterer sig imidlertid også en række institutionelle, juridiske og politiske begrænsninger, som gør det svært at sikre denne balance mellem EU's økonomiske dimension (prioritering af økonomiske friheder, navnlig konkurrencefrihed) og sociale dimension (effektiv sikring af de grundlæggende sociale rettigheder og forbud mod social dumping). |
| --- | --- |

2.3.

Den sociale markedsøkonomi er baseret på to klart adskilte, men komplementære søjler: på den ene side gennemførelsen af konkurrencereglerne og på den anden side socialpolitiske foranstaltninger, der skal sikre social retfærdighed ved at afhjælpe negative følgevirkninger og styrke den sociale beskyttelse (2

| 2.4. | På den baggrund og for at rette op på denne ubalance vil formålet med en protokol om sociale fremskridt være tredelt:






  1) | at sikre, at de grundlæggende og sociale rettigheder har forrang frem for økonomiske friheder og andre EU-politikker i tilfælde af en indbyrdes konflikt, |
| --- | --- | --- |

2.4.

På den baggrund og for at rette op på denne ubalance vil formålet med en protokol om sociale fremskridt være tredelt:

1)

at sikre, at de grundlæggende og sociale rettigheder har forrang frem for økonomiske friheder og andre EU-politikker i tilfælde af en indbyrdes konflikt,

| 2) | at sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer og |
| --- | --- |

2)

at sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer og

| 3) | at sikre sociale fremskridt ved at fremme og beskytte de højeste standarder for sociale rettigheder, uanset om de er afledt af national, europæisk eller international ret, og forhindre, at denne lovgivning forringes og omgås. |
| --- | --- |

3)

at sikre sociale fremskridt ved at fremme og beskytte de højeste standarder for sociale rettigheder, uanset om de er afledt af national, europæisk eller international ret, og forhindre, at denne lovgivning forringes og omgås.

| 2.5. | Desuden har de stramme finanspolitikker, som blev vedtaget i EU og i medlemsstaterne ved hjælp af den såkaldte trojkametode (der også er blevet kritiseret af Europa-Parlamentet) (3) med det formål at tackle den globale finanskrise, gjort risikoen for forringelse af de sociale rettigheder mere aktuel, idet finansiel stabilitet og økonomisk vækst er blevet prioriteret højere end sociale fremskridt. Denne situation er uforenelig med princippet om sociale fremskridt i den europæiske socialpagt, hvilket Europarådet har givet udtryk for i adskillige fordømmelser af EU-landene for at gennemføre disse stramme finanspolitikker og love på bekostning af sociale rettigheder. EU-Domstolen fandt derimod ingen uoverensstemmelse med den sociale klausul. |
| --- | --- |

2.5.

Desuden har de stramme finanspolitikker, som blev vedtaget i EU og i medlemsstaterne ved hjælp af den såkaldte trojkametode (der også er blevet kritiseret af Europa-Parlamentet) (3

| 2.6. | De forskellige tilfælde, hvor økonomiske friheder og andre EU-politikker har været i konflikt med sociale rettigheder, rejser nogle vigtige spørgsmål med hensyn til risikoen for uoverensstemmelse mellem EU-retten og europæiske og internationale menneskerettighedsinstrumenter og -standarder. I sådanne situationer må medlemsstaterne forholde sig til modstridende forpligtelser i deres bestræbelser på at overholde EU-retten på den ene side og deres forpligtelser til at overholde gældende europæiske og internationale menneskerettighedsstandarder på den anden side. Protokollen om sociale fremskridt søger at løse dette dilemma ved at præcisere, at det i konfliktsituationer ikke er de økonomiske friheder, der er garanteret i EU-traktaterne, der vejer tungere end de grundlæggende menneskerettigheder, herunder grundlæggende sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder. Dette behov for at finde en balance mellem økonomiske og sociale interesser, der respekterer menneskerettighederne i tilfælde af konflikter, er afgørende for at sikre, at princippet om EU-rettens forrang ikke anvendes i strid med europæiske og internationale menneskerettighedsstandarder. |
| --- | --- |

2.6.

De forskellige tilfælde, hvor økonomiske friheder og andre EU-politikker har været i konflikt med sociale rettigheder, rejser nogle vigtige spørgsmål med hensyn til risikoen for uoverensstemmelse mellem EU-retten og europæiske og internationale menneskerettighedsinstrumenter og -standarder. I sådanne situationer må medlemsstaterne forholde sig til modstridende forpligtelser i deres bestræbelser på at overholde EU-retten på den ene side og deres forpligtelser til at overholde gældende europæiske og internationale menneskerettighedsstandarder på den anden side. Protokollen om sociale fremskridt søger at løse dette dilemma ved at præcisere, at det i konfliktsituationer ikke er de økonomiske friheder, der er garanteret i EU-traktaterne, der vejer tungere end de grundlæggende menneskerettigheder, herunder grundlæggende sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder. Dette behov for at finde en balance mellem økonomiske og sociale interesser, der respekterer menneskerettighederne i tilfælde af konflikter, er afgørende for at sikre, at princippet om EU-rettens forrang ikke anvendes i strid med europæiske og internationale menneskerettighedsstandarder.

| 2.7. | De 49 forslag og 300 foranstaltninger, der er samlet i konklusionerne og anbefalingerne i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (maj 2022), omfatter forslag til at forbedre markedernes funktion for at sikre mere socialt retfærdige leve- og arbejdsvilkår, navnlig for unge og sårbare grupper (forslag 13 og 14 (4)).
  EØSU glæder sig over, at ovennævnte rapport derfor sender en opfordring til EU, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om bl.a. at træffe foranstaltninger til at sikre fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev vedtaget i november 2017, og dens handlingsplan fra marts 2021, navnlig de mest relevante overordnede mål inden for rammerne af 2030-dagsordenen, på EU-plan og, nationalt og regionalt plan ved at tilføje en protokol om sociale fremskridt til traktaterne. Ifølge forslaget skal protokollen omfatte mere effektive garantier for, at sociale rettigheder beskyttes fuldt ud i tilfælde af konflikt med økonomiske friheder (se foranstaltning 5, forslag 13), og at der ikke gås på kompromis med disse rettigheder (foranstaltning 2, forslag 14). |
| --- | --- |

2.7.

De 49 forslag og 300 foranstaltninger, der er samlet i konklusionerne og anbefalingerne i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (maj 2022), omfatter forslag til at forbedre markedernes funktion for at sikre mere socialt retfærdige leve- og arbejdsvilkår, navnlig for unge og sårbare grupper (forslag 13 og 14 (4

EØSU glæder sig over, at ovennævnte rapport derfor sender en opfordring til EU, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter om bl.a. at træffe foranstaltninger til at sikre fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev vedtaget i november 2017, og dens handlingsplan fra marts 2021, navnlig de mest relevante overordnede mål inden for rammerne af 2030-dagsordenen, på EU-plan og, nationalt og regionalt plan ved at tilføje en protokol om sociale fremskridt til traktaterne. Ifølge forslaget skal protokollen omfatte mere effektive garantier for, at sociale rettigheder beskyttes fuldt ud i tilfælde af konflikt med økonomiske friheder (se foranstaltning 5, forslag 13), og at der ikke gås på kompromis med disse rettigheder (foranstaltning 2, forslag 14).

| 2.8. | I lyset af de aktuelle og seneste kriser og for at følge op på forslagene og foranstaltningerne i ovennævnte rapport fra konferencen om Europas fremtid vedtog Europa-Parlamentet i juni 2022 en beslutning, hvori det opfordrede Det Europæiske Råd til at indlede processen med at revidere traktaterne. EØSU glæder sig over, at en af de foreslåede reformer går ud på at sikre, at den europæiske søjle for sociale rettigheder gennemføres fuldt ud, og at indarbejde sociale fremskridt i TEUF knyttet til en protokol om sociale fremskridt i traktaterne, uden at dette berører de respektive beføjelser, nærhedsprincippet eller proportionalitetsprincippet. EØSU bemærker, at Europa-Parlamentet også har fremsat lignende opfordringer vedrørende en protokol om sociale fremskridt i sin beslutning fra december 2020 om et stærkt socialt Europa, der sikrer en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

2.8.

I lyset af de aktuelle og seneste kriser og for at følge op på forslagene og foranstaltningerne i ovennævnte rapport fra konferencen om Europas fremtid vedtog Europa-Parlamentet i juni 2022 en beslutning, hvori det opfordrede Det Europæiske Råd til at indlede processen med at revidere traktaterne. EØSU glæder sig over, at en af de foreslåede reformer går ud på at sikre, at den europæiske søjle for sociale rettigheder gennemføres fuldt ud, og at indarbejde sociale fremskridt i TEUF knyttet til en protokol om sociale fremskridt i traktaterne, uden at dette berører de respektive beføjelser, nærhedsprincippet eller proportionalitetsprincippet. EØSU bemærker, at Europa-Parlamentet også har fremsat lignende opfordringer vedrørende en protokol om sociale fremskridt i sin beslutning fra december 2020 om et stærkt socialt Europa, der sikrer en retfærdig omstilling.

| 2.9. | Nærværende udtalelse fra EØSU er udarbejdet efter en udtrykkelig anmodning fra det kommende spanske EU-formandskab (andet halvår af 2023) om en sonderende udtalelse, hvori udvalget redegør for sin holdning til en sådan protokol. |
| --- | --- |

2.9.

Nærværende udtalelse fra EØSU er udarbejdet efter en udtrykkelig anmodning fra det kommende spanske EU-formandskab (andet halvår af 2023) om en sonderende udtalelse, hvori udvalget redegør for sin holdning til en sådan protokol.

3.   Den europæiske kontekst samt institutionelt, juridisk og videnskabeligt input om værdien af at tilføje en protokol om sociale fremskridt til traktaterne

Den europæiske kontekst samt institutionelt, juridisk og videnskabeligt input om værdien af at tilføje en protokol om sociale fremskridt til traktaterne

| 3.1. | EØSU glæder sig over, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er indstillede på at rette fokus mod opfølgningen af konferencen om Europas fremtid og forslagene herfra i overensstemmelse med deres respektive beføjelser i henhold til EU-traktaterne. EØSU bemærker, at der i øjeblikket tages konkrete skridt til at gennemføre konferencens forslag med det formål at forbedre borgernes dagligdag på forskellige områder, herunder ved at fremme en konkurrencedygtig økonomi, som er socialt retfærdig og miljømæssigt bæredygtig (temaområde 9 for konferencen). |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er indstillede på at rette fokus mod opfølgningen af konferencen om Europas fremtid og forslagene herfra i overensstemmelse med deres respektive beføjelser i henhold til EU-traktaterne. EØSU bemærker, at der i øjeblikket tages konkrete skridt til at gennemføre konferencens forslag med det formål at forbedre borgernes dagligdag på forskellige områder, herunder ved at fremme en konkurrencedygtig økonomi, som er socialt retfærdig og miljømæssigt bæredygtig (temaområde 9 for konferencen).

| 3.2. | EØSU bemærker også, at rapporten om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid (november 2022 (5)) indeholdt en ajourført foreløbig vurdering af forslagene og foranstaltningerne, udarbejdet af Generalsekretariatet for Rådet. Af denne analyse fremgår det:






  — | at balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder efter Rådssekretariatets opfattelse allerede er sikret (f.eks. artikel 9, 151 og 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) |
| --- | --- | --- |

3.2.

EØSU bemærker også, at rapporten om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid (november 2022 (5

—

at balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder efter Rådssekretariatets opfattelse allerede er sikret (f.eks. artikel 9, 151 og 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde)

| — | at Rådssekretariatet ikke afviser, at der kan være fordele ved at undersøge de muligheder for at forbedre sikringen af de sociale mål, som allerede er fastsat i traktaterne (f.eks. artikel 153), men at det ikke finder det nødvendigt at omstrukturere traktaterne med henblik på at oprette en ny protokol om sociale fremskridt |
| --- | --- |

—

at Rådssekretariatet ikke afviser, at der kan være fordele ved at undersøge de muligheder for at forbedre sikringen af de sociale mål, som allerede er fastsat i traktaterne (f.eks. artikel 153), men at det ikke finder det nødvendigt at omstrukturere traktaterne med henblik på at oprette en ny protokol om sociale fremskridt

| — | at Kommissionen har meddelt, at den agter at fremsætte et forslag til Rådets henstilling om udvikling af rammebetingelser for den sociale økonomi i andet kvartal af 2023. |
| --- | --- |

—

at Kommissionen har meddelt, at den agter at fremsætte et forslag til Rådets henstilling om udvikling af rammebetingelser for den sociale økonomi i andet kvartal af 2023.

| 3.3. | EØSU bemærker, at der i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordres til en mere ambitiøs og stærkere indsats fra EU's, medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters side for at forbedre velfærden for EU's borgere inden for rammerne af en ny social kontrakt og løbende forbedre leve- og arbejdsvilkårene. Til dette formål giver den nuværende lovramme mulighed for mere forpligtende social- og arbejdsmarkedspolitikker, mens andre tiltag ifølge den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (6) kræver en reform af traktaterne. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU bemærker, at der i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordres til en mere ambitiøs og stærkere indsats fra EU's, medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters side for at forbedre velfærden for EU's borgere inden for rammerne af en ny social kontrakt og løbende forbedre leve- og arbejdsvilkårene. Til dette formål giver den nuværende lovramme mulighed for mere forpligtende social- og arbejdsmarkedspolitikker, mens andre tiltag ifølge den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid (6

| 3.4. | Det forhold, at EU's charter om grundlæggende rettigheder har samme juridiske værdi som traktaterne, også selv om chartret ikke er indarbejdet i traktaterne, forbedrer desuden den forfatningsmæssige balance mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder, uden at de sociale rettigheder bliver undtagelser fra de økonomiske friheder. På samme måde bekræfter Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som det fremgår af præamblen, navnlig de rettigheder, der følger af medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner og fælles internationale forpligtelser, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention og Europarådets socialpagt. Den forfatningsmæssige balance blev forbedret med Lissabontraktatens ikrafttræden, som gav EU's charter om grundlæggende rettigheder samme juridiske værdi som traktaterne. Ikke desto mindre viser erfaringerne, at de økonomiske friheder fortsat har en tendens til at veje tungere end sociale rettigheder i tilfælde af konflikter. |
| --- | --- |

3.4.

Det forhold, at EU's charter om grundlæggende rettigheder har samme juridiske værdi som traktaterne, også selv om chartret ikke er indarbejdet i traktaterne, forbedrer desuden den forfatningsmæssige balance mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder, uden at de sociale rettigheder bliver undtagelser fra de økonomiske friheder. På samme måde bekræfter Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som det fremgår af præamblen, navnlig de rettigheder, der følger af medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner og fælles internationale forpligtelser, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention og Europarådets socialpagt. Den forfatningsmæssige balance blev forbedret med Lissabontraktatens ikrafttræden, som gav EU's charter om grundlæggende rettigheder samme juridiske værdi som traktaterne. Ikke desto mindre viser erfaringerne, at de økonomiske friheder fortsat har en tendens til at veje tungere end sociale rettigheder i tilfælde af konflikter.

| 3.5. | EØSU er ligeledes opmærksom på den positive udvikling i EU-retten og EU-Domstolens retspraksis i retning af et forbud mod social dumping med henblik på at sikre en model for økonomisk konkurrence, der ikke blot er fri, men også retfærdig. Den Europæiske Unions Domstols dom (Store Afdeling) af 8. december 2020 (sag C-620/18) er et klart eksempel på behovet for at sikre lige sociale vilkår i forbindelse med udøvelsen af økonomiske friheder (i dette tilfælde udveksling af tjenesteydelser). Ikke desto mindre viser erfaringerne, at de økonomiske friheder fortsat har en tendens til at veje tungere end sociale rettigheder i tilfælde af konflikter. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU er ligeledes opmærksom på den positive udvikling i EU-retten og EU-Domstolens retspraksis i retning af et forbud mod social dumping med henblik på at sikre en model for økonomisk konkurrence, der ikke blot er fri, men også retfærdig. Den Europæiske Unions Domstols dom (Store Afdeling) af 8. december 2020 (sag C-620/18) er et klart eksempel på behovet for at sikre lige sociale vilkår i forbindelse med udøvelsen af økonomiske friheder (i dette tilfælde udveksling af tjenesteydelser). Ikke desto mindre viser erfaringerne, at de økonomiske friheder fortsat har en tendens til at veje tungere end sociale rettigheder i tilfælde af konflikter.

4.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 4.1. | EØSU bemærker, at der findes både bindende og ikkebindende minimumsstandarder på EU-plan, der skal fremme gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, men at der for at fremme og sikre en reel konkurrencedygtig og bæredygtig social markedsøkonomi er brug for en protokol om sociale fremskridt, der kan videreudvikle styrkerne ved vores europæiske sociale markedsøkonomiske system og samtidig rette op på svagheder og tilpasse systemet til de udfordringer, der venter. EØSU mener, at konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid udgør en passende køreplan, der kan fremme en sådan protokol. Udvalget opfordrer derfor EU-institutionerne til at tage de nødvendige skridt til at føre dette forslag fra konferencen ud i livet. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU bemærker, at der findes både bindende og ikkebindende minimumsstandarder på EU-plan, der skal fremme gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, men at der for at fremme og sikre en reel konkurrencedygtig og bæredygtig social markedsøkonomi er brug for en protokol om sociale fremskridt, der kan videreudvikle styrkerne ved vores europæiske sociale markedsøkonomiske system og samtidig rette op på svagheder og tilpasse systemet til de udfordringer, der venter. EØSU mener, at konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid udgør en passende køreplan, der kan fremme en sådan protokol. Udvalget opfordrer derfor EU-institutionerne til at tage de nødvendige skridt til at føre dette forslag fra konferencen ud i livet.

| 4.2. | Hvad enten dette forslag fra konferencen om Europas fremtid og Europa-Parlamentet skal fremsættes i form af en protokol (tilføjet til TEUF) eller i form af en tværgående klausul (reform af artikel 9 i TEUF), mener EØSU, at der findes andre politiske instrumenter, som kan bidrage til at nå målene i protokollen om sociale fremskridt. |
| --- | --- |

4.2.

Hvad enten dette forslag fra konferencen om Europas fremtid og Europa-Parlamentet skal fremsættes i form af en protokol (tilføjet til TEUF) eller i form af en tværgående klausul (reform af artikel 9 i TEUF), mener EØSU, at der findes andre politiske instrumenter, som kan bidrage til at nå målene i protokollen om sociale fremskridt.

| 4.3. | Som et grundlæggende aspekt af sociale fremskridt mener EØSU endvidere, at en protokol om sociale fremskridt vil garantere og styrke arbejdsmarkedsparternes autonomi og etablere en klar forbindelse mellem på den ene side et velfungerende indre marked og de økonomiske friheder, herunder fair konkurrence mellem medlemsstaterne, og på den anden side respekt for og fremme af de kollektive sociale rettigheder. Denne garanti skal altid sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer. |
| --- | --- |

4.3.

Som et grundlæggende aspekt af sociale fremskridt mener EØSU endvidere, at en protokol om sociale fremskridt vil garantere og styrke arbejdsmarkedsparternes autonomi og etablere en klar forbindelse mellem på den ene side et velfungerende indre marked og de økonomiske friheder, herunder fair konkurrence mellem medlemsstaterne, og på den anden side respekt for og fremme af de kollektive sociale rettigheder. Denne garanti skal altid sikre respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi samt velfungerende nationale systemer for social dialog og arbejdsmarkedsrelationer.

| 4.4. | EØSU finder det nødvendigt og ikke blot hensigtsmæssigt, at denne protokol om sociale fremskridt omfatter et princip om ikke at forringe sociale standarder. Et princip, som allerede er anerkendt i lovgivningen i den europæiske socialpagt og i retspraksissen fra Europarådets Europæiske Komité for Sociale Rettigheder, men ikke i EU-retten eller EU-Domstolens retspraksis. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU finder det nødvendigt og ikke blot hensigtsmæssigt, at denne protokol om sociale fremskridt omfatter et princip om ikke at forringe sociale standarder. Et princip, som allerede er anerkendt i lovgivningen i den europæiske socialpagt og i retspraksissen fra Europarådets Europæiske Komité for Sociale Rettigheder, men ikke i EU-retten eller EU-Domstolens retspraksis.

| 4.5. | EØSU betragter denne protokol som et centralt element i en ny økonomisk og forvaltningsmæssig EU-model, som bør være baseret på en tilgang, der rækker ud over BNP, og sikre en europæisk velfærd, der er socialt retfærdig (inklusiv) og bæredygtig. |
| --- | --- |

4.5.

EØSU betragter denne protokol som et centralt element i en ny økonomisk og forvaltningsmæssig EU-model, som bør være baseret på en tilgang, der rækker ud over BNP, og sikre en europæisk velfærd, der er socialt retfærdig (inklusiv) og bæredygtig.

5.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 5.1. | EØSU er overbevist om, at indførelsen af en protokol om sociale fremskridt vil gøre det muligt at finde fælles fodslag i EU om at sikre både fremskridt og økonomisk vækst og fremme velfærden for den størst mulige del af befolkningen (bevarelse af den europæiske sociale model), hvilket også vil føre til etableringen og udviklingen af mere modstandsdygtige og bæredygtige virksomheder. Med henblik herpå vil protokollen om sociale fremskridt også yde et vigtigt bidrag til opfyldelsen af EU's mål for bæredygtig udvikling i henhold til FN's 2030-dagsorden. |
| --- | --- |

5.1.

EØSU er overbevist om, at indførelsen af en protokol om sociale fremskridt vil gøre det muligt at finde fælles fodslag i EU om at sikre både fremskridt og økonomisk vækst og fremme velfærden for den størst mulige del af befolkningen (bevarelse af den europæiske sociale model), hvilket også vil føre til etableringen og udviklingen af mere modstandsdygtige og bæredygtige virksomheder. Med henblik herpå vil protokollen om sociale fremskridt også yde et vigtigt bidrag til opfyldelsen af EU's mål for bæredygtig udvikling i henhold til FN's 2030-dagsorden.

| 5.2. | EØSU mener, at Unionen bør have tilstrækkelige beføjelser til at handle, hvis det er nødvendigt for at sikre effektive sociale fremskridt. Dette kan ske i henhold til traktaternes bestemmelser, herunder artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og ordlyden i protokol nr. 27 om det indre marked og konkurrence. |
| --- | --- |

5.2.

EØSU mener, at Unionen bør have tilstrækkelige beføjelser til at handle, hvis det er nødvendigt for at sikre effektive sociale fremskridt. Dette kan ske i henhold til traktaternes bestemmelser, herunder artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og ordlyden i protokol nr. 27 om det indre marked og konkurrence.

| 5.3. | EØSU anbefaler, at EU opfylder sin forpligtelse i henhold til Lissabontraktaten til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention. Derudover bør EU tiltræde Europarådets europæiske socialpagt for at fremme en harmonisk sameksistens mellem EU-retten og Europarådets lovgivning på socialområdet. |
| --- | --- |

5.3.

EØSU anbefaler, at EU opfylder sin forpligtelse i henhold til Lissabontraktaten til at tiltræde den europæiske menneskerettighedskonvention. Derudover bør EU tiltræde Europarådets europæiske socialpagt for at fremme en harmonisk sameksistens mellem EU-retten og Europarådets lovgivning på socialområdet.

Bruxelles, den 15. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20220509RES29121/20220509RES29121.pdf.

1

(2)  
  »Building a social market economy in the European Union«, László Andor, kommissær med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og inklusion.

2

(3)  Se Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2014 om beskæftigelses- og sociale aspekter ved trojkaens (Den Europæiske Centralbanks, Kommissionens og IMF's) rolle og aktiviteter med hensyn til programlande i euroområdet (2014/2007(INI)).

3

(4)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10033-2022-ADD-1-REV-1/en/pdf.

4

(5)  https://www.consilium.europa.eu/da/policies/conference-on-the-future-of-europe/.

5

(6)  Rapport om de endelige resultater fra konferencen om Europas fremtid, se f.eks. s. 53.

6

---

BILAG

Følgende ændringsforslag blev forkastet på plenarforsamlingen, men opnåede dog mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer (forretningsordenens artikel 74, stk. 3):

ÆNDRINGSFORSLAG 1

SOC/756 — En protokol om sociale fremskridt

Hele den udtalelse, der blev fremlagt på mødet i SOC-sektionen, erstattes af følgende tekst (forklaring/begrundelse sidst i dokumentet):

| Ændringsforslag |
| --- |
| 1.   Konklusioner og anbefalinger







  1.1. | EØSU bemærker, at medlemsstaterne og interessenterne har forskellige meninger om, hvorvidt en traktatreform med henblik på at tilføje en protokol om sociale fremskridt er hensigtsmæssig eller nødvendig. Som anført i Rådets foreløbige tekniske vurdering af rapporten om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid er balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder sikret i traktaterne. EØSU mener, at det er vigtigt at bevare denne balance i traktaterne uden at skabe et hierarki mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder. Desuden har det at give forrang til grundlæggende sociale rettigheder frem for det indre markeds friheder ved at tilføje protokollen om sociale fremskridt til traktaterne til formål at ændre de grundlæggende principper, som EU bygger på, og udgør desuden et angreb på fundamentet af Unionens økonomi, som har skabt velstand og velfærd til EU og medlemsstaterne. En sådan protokol risikerer således at underminere selve grundlaget for sociale fremskridt. |

Ændringsforslag

1.   Konklusioner og anbefalinger

1.1.

EØSU bemærker, at medlemsstaterne og interessenterne har forskellige meninger om, hvorvidt en traktatreform med henblik på at tilføje en protokol om sociale fremskridt er hensigtsmæssig eller nødvendig. Som anført i Rådets foreløbige tekniske vurdering af rapporten om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid er balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder sikret i traktaterne. EØSU mener, at det er vigtigt at bevare denne balance i traktaterne uden at skabe et hierarki mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder. Desuden har det at give forrang til grundlæggende sociale rettigheder frem for det indre markeds friheder ved at tilføje protokollen om sociale fremskridt til traktaterne til formål at ændre de grundlæggende principper, som EU bygger på, og udgør desuden et angreb på fundamentet af Unionens økonomi, som har skabt velstand og velfærd til EU og medlemsstaterne. En sådan protokol risikerer således at underminere selve grundlaget for sociale fremskridt.

| 1.2. | Ligesom der er talrige begrænsninger af de økonomiske friheder, kan der også være begrænsninger forbundet med udøvelsen af de grundlæggende sociale rettigheder såsom retten til kollektive skridt. Ifølge retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) kan en begrænsning af de økonomiske friheder kun accepteres, hvis den forfølger et legitimt mål, der er foreneligt med traktaterne, og er begrundet i tvingende almene hensyn. Selv i dette tilfælde skal den stadig være egnet til at opfylde det forfulgte mål og må ikke gå videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette. Dette kan sikres ved at anvende det eksisterende proportionalitetsprincip og det eksisterende nærhedsprincip på EU-plan. |
| --- | --- |

1.2.

Ligesom der er talrige begrænsninger af de økonomiske friheder, kan der også være begrænsninger forbundet med udøvelsen af de grundlæggende sociale rettigheder såsom retten til kollektive skridt. Ifølge retspraksis fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) kan en begrænsning af de økonomiske friheder kun accepteres, hvis den forfølger et legitimt mål, der er foreneligt med traktaterne, og er begrundet i tvingende almene hensyn. Selv i dette tilfælde skal den stadig være egnet til at opfylde det forfulgte mål og må ikke gå videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette. Dette kan sikres ved at anvende det eksisterende proportionalitetsprincip og det eksisterende nærhedsprincip på EU-plan.

| 1.3. | EØSU mener, at beskæftigelses- og socialpolitiske mål fortsat bør behandles inden for rammerne af de nuværende traktater og de eksisterende lovgivningsmæssige og politiske rammer på EU-plan og på nationalt plan, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes autonomi respekteres fuldt ud. Udvalget står til rådighed for det kommende spanske formandskab for at bidrage til denne proces. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener, at beskæftigelses- og socialpolitiske mål fortsat bør behandles inden for rammerne af de nuværende traktater og de eksisterende lovgivningsmæssige og politiske rammer på EU-plan og på nationalt plan, samtidig med at arbejdsmarkedsparternes autonomi respekteres fuldt ud. Udvalget står til rådighed for det kommende spanske formandskab for at bidrage til denne proces.

| 1.4. | I stedet for at EU udarbejder en protokol om sociale fremskridt, som vil forvride balancen mellem økonomiske friheder og sociale rettigheder og gribe ind i veldefinerede EU-kompetencer og nationale kompetencer, er det vigtigt at gøre fremskridt hen imod en fælles forståelse af, hvad der udgør EU's merværdi i form af beskæftigelses- og socialpolitikker. |
| --- | --- |

1.4.

I stedet for at EU udarbejder en protokol om sociale fremskridt, som vil forvride balancen mellem økonomiske friheder og sociale rettigheder og gribe ind i veldefinerede EU-kompetencer og nationale kompetencer, er det vigtigt at gøre fremskridt hen imod en fælles forståelse af, hvad der udgør EU's merværdi i form af beskæftigelses- og socialpolitikker.

| 1.5. | Det er afgørende, at EU fortsætter med at udvikle sig på en måde, der tackler økonomiske og sociale udfordringer på integreret vis. Som EØSU tidligere har udtalt, er konkurrenceevne og højere produktivitet baseret på færdigheder og viden en god opskrift på, hvordan man kan opretholde trivslen i de europæiske samfund. Økonomisk vækst og et velfungerende indre marked er vigtige elementer for en styrkelse af EU's sociale dimension. Vi skal styrke de stærke sider af den europæiske sociale markedsøkonomi yderligere, samtidig med at vi udbedrer dens svagheder og dermed tilpasser den til de fremtidige udfordringer (1). |
| --- | --- |

1.5.

Det er afgørende, at EU fortsætter med at udvikle sig på en måde, der tackler økonomiske og sociale udfordringer på integreret vis. Som EØSU tidligere har udtalt, er konkurrenceevne og højere produktivitet baseret på færdigheder og viden en god opskrift på, hvordan man kan opretholde trivslen i de europæiske samfund. Økonomisk vækst og et velfungerende indre marked er vigtige elementer for en styrkelse af EU's sociale dimension. Vi skal styrke de stærke sider af den europæiske sociale markedsøkonomi yderligere, samtidig med at vi udbedrer dens svagheder og dermed tilpasser den til de fremtidige udfordringer (1).

| 1.6. | Socialpolitiske beslutninger bør træffes så tæt på EU's borgere som muligt og med fuld respekt for de kompetencer, der er delt mellem EU, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. Det er netop det, som er nødvendigt for at opnå positive resultater for borgere, arbejdstagere, virksomheder og samfundet som helhed. I fremtiden bør der sikres velformulerede og velafbalancerede politiske debatter om EU's økonomiske og sociale dimensioner. Det forhold, at den økonomiske udvikling i medlemsstaterne er uensartet, bør også i højere grad tages i betragtning i de europæiske debatter om den sociale dimension for at give mulighed for realistiske forventninger og fremskridt med hensyn til europæisk økonomisk og social konvergens. Det betyder også, at foranstaltninger, der fører til en forringelse af arbejdsstandarderne og de sociale standarder, nogle gange kan være nødvendige på kort sigt for at gøre det muligt for regeringerne at undgå endnu værre konsekvenser af alvorlige økonomiske og finanspolitiske tilbageslag på nationalt plan. Det bør fortsat være op til de nationale myndigheder at vurdere behovet for sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.6.

Socialpolitiske beslutninger bør træffes så tæt på EU's borgere som muligt og med fuld respekt for de kompetencer, der er delt mellem EU, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter. Det er netop det, som er nødvendigt for at opnå positive resultater for borgere, arbejdstagere, virksomheder og samfundet som helhed. I fremtiden bør der sikres velformulerede og velafbalancerede politiske debatter om EU's økonomiske og sociale dimensioner. Det forhold, at den økonomiske udvikling i medlemsstaterne er uensartet, bør også i højere grad tages i betragtning i de europæiske debatter om den sociale dimension for at give mulighed for realistiske forventninger og fremskridt med hensyn til europæisk økonomisk og social konvergens. Det betyder også, at foranstaltninger, der fører til en forringelse af arbejdsstandarderne og de sociale standarder, nogle gange kan være nødvendige på kort sigt for at gøre det muligt for regeringerne at undgå endnu værre konsekvenser af alvorlige økonomiske og finanspolitiske tilbageslag på nationalt plan. Det bør fortsat være op til de nationale myndigheder at vurdere behovet for sådanne foranstaltninger.

| 1.7. | Af ovennævnte grunde er forslaget om at revidere traktaterne med henblik på at skabe en protokol om sociale fremskridt uacceptabelt og støttes ikke af EØSU's Arbejdsgivergruppe. |
| --- | --- |

1.7.

Af ovennævnte grunde er forslaget om at revidere traktaterne med henblik på at skabe en protokol om sociale fremskridt uacceptabelt og støttes ikke af EØSU's Arbejdsgivergruppe.

2.   Baggrund, EU-sammenhæng og national kontekst samt institutionelle og retlige rammer

| 2.1. | EØSU har efter anmodning fra det kommende spanske rådsformandskab om en sonderende udtalelse udarbejdet udtalelse SOC/756 med henblik på at besvare spørgsmålene i denne anmodning (2). |
| --- | --- |

2.1.

EØSU har efter anmodning fra det kommende spanske rådsformandskab om en sonderende udtalelse udarbejdet udtalelse SOC/756 med henblik på at besvare spørgsmålene i denne anmodning (2).

| 2.2. | Det kommende spanske formandskabs anmodning henviser til forslaget fra Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) til en protokol om sociale fremskridt (3) på baggrund af de endelige resultater af konferencen om Europas fremtid (4) og til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2022 om opfordringen til et konvent om revision af traktaterne (5), hvori Rådet bl.a. opfordres til »at tilpasse de beføjelser, der er tildelt Unionen i traktaterne [...] i forbindelse med social og økonomisk politik; at sikre, at den europæiske søjle for sociale rettigheder gennemføres fuldt ud, og at indarbejde sociale fremskridt i artikel 9 i TEUF knyttet til en protokol om sociale fremskridt i traktaterne«. |
| --- | --- |

2.2.

Det kommende spanske formandskabs anmodning henviser til forslaget fra Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) til en protokol om sociale fremskridt (3) på baggrund af de endelige resultater af konferencen om Europas fremtid (4) og til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2022 om opfordringen til et konvent om revision af traktaterne (5), hvori Rådet bl.a. opfordres til »at tilpasse de beføjelser, der er tildelt Unionen i traktaterne [...] i forbindelse med social og økonomisk politik; at sikre, at den europæiske søjle for sociale rettigheder gennemføres fuldt ud, og at indarbejde sociale fremskridt i artikel 9 i TEUF knyttet til en protokol om sociale fremskridt i traktaterne«.

| 2.3. | EFS' forslag (6) til en protokol om sociale fremskridt indeholder fire hovedbestemmelser, som skal knyttes til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Den fastlægger principperne (artikel 1), definitionen af sociale fremskridt og gennemførelsen heraf (artikel 2), forholdet mellem grundlæggende sociale rettigheder og andre EU-politikker (artikel 3) og EU's kompetencer (artikel 4) til at sikre sociale fremskridt. |
| --- | --- |

2.3.

EFS' forslag (6) til en protokol om sociale fremskridt indeholder fire hovedbestemmelser, som skal knyttes til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Den fastlægger principperne (artikel 1), definitionen af sociale fremskridt og gennemførelsen heraf (artikel 2), forholdet mellem grundlæggende sociale rettigheder og andre EU-politikker (artikel 3) og EU's kompetencer (artikel 4) til at sikre sociale fremskridt.

| 2.4. | I EFS' forslag hedder det, at:






  — | »Intet i traktaterne, navnlig hverken de økonomiske friheder eller det indre marked, konkurrence eller andre EU-politiske foranstaltninger, må prioriteres højere end de grundlæggende sociale rettigheder og social fremgang som defineret i denne protokols artikel 2. I tilfælde af uoverensstemmelse har de grundlæggende sociale rettigheder forrang.« (Artikel 3) |
| --- | --- | --- |

2.4.

I EFS' forslag hedder det, at:

—

»Intet i traktaterne, navnlig hverken de økonomiske friheder eller det indre marked, konkurrence eller andre EU-politiske foranstaltninger, må prioriteres højere end de grundlæggende sociale rettigheder og social fremgang som defineret i denne protokols artikel 2. I tilfælde af uoverensstemmelse har de grundlæggende sociale rettigheder forrang.« (Artikel 3)

| — | »Ingen EU-politikforanstaltninger, navnlig for så vidt angår de økonomiske friheder, må fortolkes på en sådan måde, at de begrænser eller skader udøvelsen af de grundlæggende rettigheder som anerkendt i medlemsstaterne, via EU-retten samt i andre internationale instrumenter, især ILO-konventionerne og Europarådets europæiske socialpagt.« (Artikel 3) |
| --- | --- |

—

»Ingen EU-politikforanstaltninger, navnlig for så vidt angår de økonomiske friheder, må fortolkes på en sådan måde, at de begrænser eller skader udøvelsen af de grundlæggende rettigheder som anerkendt i medlemsstaterne, via EU-retten samt i andre internationale instrumenter, især ILO-konventionerne og Europarådets europæiske socialpagt.« (Artikel 3)

| 2.5. | EØSU bemærker, at EFS' oprindelige forslag til en protokol om sociale fremskridt i 2008 blev udarbejdet som følge af EU-Domstolens afgørelser i Viking-, Laval-, Rüffert- og Luxembourg-sagerne. Udvalget bemærker desuden, at de europæiske tværfaglige arbejdsmarkedsparter i 2010 udgav en rapport om de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles arbejde i forbindelse med disse afgørelser, hvori de var enige om, at der finder et samspil sted mellem udøvelsen af økonomiske friheder og af grundlæggende sociale rettigheder inden for deres eget kompetenceområde. De har dog forskellige holdninger til de konkrete konsekvenser af dette samspil, herunder navnlig hvad det betyder for eventuel fastsættelse af begrænsninger for retten til at tage kollektive skridt og/eller for etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser (7). |
| --- | --- |

2.5.

EØSU bemærker, at EFS' oprindelige forslag til en protokol om sociale fremskridt i 2008 blev udarbejdet som følge af EU-Domstolens afgørelser i Viking-, Laval-, Rüffert- og Luxembourg-sagerne. Udvalget bemærker desuden, at de europæiske tværfaglige arbejdsmarkedsparter i 2010 udgav en rapport om de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles arbejde i forbindelse med disse afgørelser, hvori de var enige om, at der finder et samspil sted mellem udøvelsen af økonomiske friheder og af grundlæggende sociale rettigheder inden for deres eget kompetenceområde. De har dog forskellige holdninger til de konkrete konsekvenser af dette samspil, herunder navnlig hvad det betyder for eventuel fastsættelse af begrænsninger for retten til at tage kollektive skridt og/eller for etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser (7).

| 2.6. | EØSU henleder også opmærksomheden på, at Kommissionens forslag til forordning COM(2012) 130 (»Monti II«) (8) er slået fejl, og på den stærke reaktion på dette initiativ fra de nationale parlamenter i 2012 (9), hvor de forsvarede de nationale kompetencer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, hvilket viser den fortsatte gyldighed af TEUF's artikel 153, stk. 5. I denne artikel slås det fast, at EU ikke har kompetence med hensyn til foreningsfrihed, strejkeretten eller retten til lockout. |
| --- | --- |

2.6.

EØSU henleder også opmærksomheden på, at Kommissionens forslag til forordning COM(2012) 130 (»Monti II«) (8) er slået fejl, og på den stærke reaktion på dette initiativ fra de nationale parlamenter i 2012 (9), hvor de forsvarede de nationale kompetencer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, hvilket viser den fortsatte gyldighed af TEUF's artikel 153, stk. 5. I denne artikel slås det fast, at EU ikke har kompetence med hensyn til foreningsfrihed, strejkeretten eller retten til lockout.

| 2.7. | I ovennævnte forbindelse bemærker EØSU, at der er forskellige opfattelser blandt medlemsstaterne og interessenterne med hensyn til, hvorvidt en traktatreform med henblik på at tilføje en protokol om sociale fremskridt er hensigtsmæssig eller nødvendig. Dette afspejles bl.a. i en udtalelse fra Danmarks justitsminister Peter Hummelgaard: »Jeg har ved flere lejligheder til møder med mine europæiske kolleger og Kommissionen fremhævet regeringens langsigtede vision om at indføre en social protokol. Indførelsen af en social protokol i traktaterne kræver en traktatændring. Regeringen mener ikke, at tiden er moden til en langtrukken traktatændringsproces, men ønsker i stedet at skabe konkrete resultater med hensyn til de udfordringer, som de europæiske borgere og virksomheder står over for« (10). |
| --- | --- |

2.7.

I ovennævnte forbindelse bemærker EØSU, at der er forskellige opfattelser blandt medlemsstaterne og interessenterne med hensyn til, hvorvidt en traktatreform med henblik på at tilføje en protokol om sociale fremskridt er hensigtsmæssig eller nødvendig. Dette afspejles bl.a. i en udtalelse fra Danmarks justitsminister Peter Hummelgaard: »Jeg har ved flere lejligheder til møder med mine europæiske kolleger og Kommissionen fremhævet regeringens langsigtede vision om at indføre en social protokol. Indførelsen af en social protokol i traktaterne kræver en traktatændring. Regeringen mener ikke, at tiden er moden til en langtrukken traktatændringsproces, men ønsker i stedet at skabe konkrete resultater med hensyn til de udfordringer, som de europæiske borgere og virksomheder står over for« (10).

| 2.8. | EØSU påpeger, at de spørgsmål, der rejste sig i forbindelse med Viking-, Laval- and Rüffert-sagerne i 2007-2008, blev løst gennem en revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere i 2018. Eftersom det reviderede direktiv om udstationering af arbejdstagere omfatter princippet om lige løn for lige arbejde på samme sted, ville det i en situation som dem, der henvises til i Viking- og Laval-dommene, være berettiget at påberåbe sig arbejdstagernes ret til at tage kollektive skridt for at opnå samme løn som de lokale arbejdstagere. |
| --- | --- |

2.8.

EØSU påpeger, at de spørgsmål, der rejste sig i forbindelse med Viking-, Laval- and Rüffert-sagerne i 2007-2008, blev løst gennem en revision af direktivet om udstationering af arbejdstagere i 2018. Eftersom det reviderede direktiv om udstationering af arbejdstagere omfatter princippet om lige løn for lige arbejde på samme sted, ville det i en situation som dem, der henvises til i Viking- og Laval-dommene, være berettiget at påberåbe sig arbejdstagernes ret til at tage kollektive skridt for at opnå samme løn som de lokale arbejdstagere.

| 2.9. | Opfordringen til at indarbejde en protokol om sociale fremskridt blev endnu engang fremsat i forbindelse med konferencen om Europas fremtid. I den henseende fremhæver EØSU den holdning, der fremføres i Rådets foreløbige tekniske vurdering af konferencen om Europas fremtid, nemlig at balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder allerede er sikret (f.eks. i TEU's artikel 3 og TEUF's artikel 9, 151 og 153). EØSU deler fuldt dette synspunkt i Rådets foreløbige tekniske vurdering og mener ikke, at det er nødvendigt at revidere traktaterne for at oprette en protokol om sociale fremskridt. |
| --- | --- |

2.9.

Opfordringen til at indarbejde en protokol om sociale fremskridt blev endnu engang fremsat i forbindelse med konferencen om Europas fremtid. I den henseende fremhæver EØSU den holdning, der fremføres i Rådets foreløbige tekniske vurdering af konferencen om Europas fremtid, nemlig at balancen mellem sociale rettigheder og de fire økonomiske friheder allerede er sikret (f.eks. i TEU's artikel 3 og TEUF's artikel 9, 151 og 153). EØSU deler fuldt dette synspunkt i Rådets foreløbige tekniske vurdering og mener ikke, at det er nødvendigt at revidere traktaterne for at oprette en protokol om sociale fremskridt.

| 2.10. | EØSU ser denne udtalelse som en lejlighed til at bekræfte det, der fastslås i TEU's artikel 3, stk. 3, nemlig at EU skal oprette et indre marked og arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og »en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt«. |
| --- | --- |

2.10.

EØSU ser denne udtalelse som en lejlighed til at bekræfte det, der fastslås i TEU's artikel 3, stk. 3, nemlig at EU skal oprette et indre marked og arbejde for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og »en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt«.

| 2.11. | Forslaget om at indarbejde protokollen om sociale fremskridt i traktaterne ville ændre karakteren og funktionen af EU's sociale markedsøkonomi ved at give sociale rettigheder forrang for de økonomiske friheder. Derimod har man i forbindelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder fulgt den rigtige tilgang ved at beskytte de sociale rettigheder og de økonomiske friheder gennem det samme instrument med samme juridiske værdi. Det er lige så forkert at give de sociale rettigheder generel forrang for de økonomiske friheder som at give de økonomiske friheder generel forrang. |
| --- | --- |

2.11.

Forslaget om at indarbejde protokollen om sociale fremskridt i traktaterne ville ændre karakteren og funktionen af EU's sociale markedsøkonomi ved at give sociale rettigheder forrang for de økonomiske friheder. Derimod har man i forbindelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder fulgt den rigtige tilgang ved at beskytte de sociale rettigheder og de økonomiske friheder gennem det samme instrument med samme juridiske værdi. Det er lige så forkert at give de sociale rettigheder generel forrang for de økonomiske friheder som at give de økonomiske friheder generel forrang.

| 2.12. | EØSU understreger, at det er vigtigt at bevare den eksisterende balance i traktaterne mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder uden at skabe et hierarki mellem dem. Mens beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder er et alment hensyn, der i princippet kan begrunde en restriktion af en af de i traktaten garanterede grundlæggende friheder, såsom etableringsfriheden eller den frie udveksling af tjenesteydelser, falder udøvelsen af de grundlæggende rettigheder ikke uden for anvendelsesområdet for bestemmelserne i traktaterne, og denne udøvelse skal forenes med proportionalitetsprincippet
   (11), som det f.eks. fremgår af Laval-sagen (12). |
| --- | --- |

2.12.

EØSU understreger, at det er vigtigt at bevare den eksisterende balance i traktaterne mellem sociale rettigheder og økonomiske friheder uden at skabe et hierarki mellem dem. Mens beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder er et alment hensyn, der i princippet kan begrunde en restriktion af en af de i traktaten garanterede grundlæggende friheder, såsom etableringsfriheden eller den frie udveksling af tjenesteydelser, falder udøvelsen af de grundlæggende rettigheder ikke uden for anvendelsesområdet for bestemmelserne i traktaterne, og denne udøvelse skal forenes med proportionalitetsprincippet
   (11), som det f.eks. fremgår af Laval-sagen (12).

| 2.13. | Det at give forrang til grundlæggende sociale rettigheder frem for det indre markeds friheder ved at tilføje protokollen om sociale fremskridt til traktaterne har til formål at ændre de grundlæggende principper, som EU bygger på, og udgør desuden et angreb på fundamentet af Unionens økonomi, som har skabt velstand og velfærd til EU og medlemsstaterne. En sådan protokol risikerer således at underminere selve grundlaget for sociale fremskridt. I stedet for at EU indleder processen med at udarbejde en protokol om sociale fremskridt, som vil forvride balancen mellem økonomiske friheder og sociale rettigheder og gribe ind i veldefinerede EU-kompetencer og nationale kompetencer, er det vigtigt at gøre fremskridt hen imod en fælles forståelse af, hvad der udgør EU's merværdi i form af beskæftigelses- og socialpolitikker. |
| --- | --- |

2.13.

Det at give forrang til grundlæggende sociale rettigheder frem for det indre markeds friheder ved at tilføje protokollen om sociale fremskridt til traktaterne har til formål at ændre de grundlæggende principper, som EU bygger på, og udgør desuden et angreb på fundamentet af Unionens økonomi, som har skabt velstand og velfærd til EU og medlemsstaterne. En sådan protokol risikerer således at underminere selve grundlaget for sociale fremskridt. I stedet for at EU indleder processen med at udarbejde en protokol om sociale fremskridt, som vil forvride balancen mellem økonomiske friheder og sociale rettigheder og gribe ind i veldefinerede EU-kompetencer og nationale kompetencer, er det vigtigt at gøre fremskridt hen imod en fælles forståelse af, hvad der udgør EU's merværdi i form af beskæftigelses- og socialpolitikker.

| 2.14. | EØSU har allerede anerkendt, at den europæiske økonomiske og sociale model bygger på en fælles forståelse af betydningen af stigende beskæftigelse, sociale fremskridt og produktivitet som underliggende nøglefaktorer for bæredygtig økonomisk vækst, der på fair maner er til glæde for alle (13). De beskæftigelses- og socialpolitiske mål skal fortsat behandles inden for de nuværende traktater og lovgivningsmæssige og politiske rammer på EU-plan og nationalt plan under fuld overholdelse af arbejdsmarkedets parters autonomi. |
| --- | --- |

2.14.

EØSU har allerede anerkendt, at den europæiske økonomiske og sociale model bygger på en fælles forståelse af betydningen af stigende beskæftigelse, sociale fremskridt og produktivitet som underliggende nøglefaktorer for bæredygtig økonomisk vækst, der på fair maner er til glæde for alle (13). De beskæftigelses- og socialpolitiske mål skal fortsat behandles inden for de nuværende traktater og lovgivningsmæssige og politiske rammer på EU-plan og nationalt plan under fuld overholdelse af arbejdsmarkedets parters autonomi.

| 2.15. | Det er afgørende, at EU fortsætter med at udvikle sig på en måde, der tackler økonomiske og sociale udfordringer på integreret vis. Det er netop det, som er nødvendigt for at opnå positive resultater for borgere, arbejdstagere, virksomheder og samfundet som helhed. I fremtiden bør der sikres velformulerede og velafbalancerede politiske debatter om EU's økonomiske og sociale dimensioner. Det forhold, at den økonomiske udvikling i medlemsstaterne er uensartet, bør også i højere grad tages i betragtning i de europæiske debatter om den sociale dimension for at give mulighed for realistiske forventninger og fremskridt med hensyn til europæisk økonomisk og social konvergens. |
| --- | --- |

2.15.

Det er afgørende, at EU fortsætter med at udvikle sig på en måde, der tackler økonomiske og sociale udfordringer på integreret vis. Det er netop det, som er nødvendigt for at opnå positive resultater for borgere, arbejdstagere, virksomheder og samfundet som helhed. I fremtiden bør der sikres velformulerede og velafbalancerede politiske debatter om EU's økonomiske og sociale dimensioner. Det forhold, at den økonomiske udvikling i medlemsstaterne er uensartet, bør også i højere grad tages i betragtning i de europæiske debatter om den sociale dimension for at give mulighed for realistiske forventninger og fremskridt med hensyn til europæisk økonomisk og social konvergens.

| 2.16. | Mens vi bestræber os på at opnå sociale fremskridt, er vi også nødt til at indrømme, at der er situationer, hvor der skal træffes foranstaltninger til at håndtere den økonomiske og finanspolitiske situation på nationalt plan for at forhindre alvorlige forvridninger af arbejdsmarkedet og den økonomiske udvikling på mellemlang sigt. Det kan i visse tilfælde føre til en forringelse af de sociale rettigheder. Selvom det overordnede mål ikke er at sænke de sociale standarder, er de nationale regeringer undertiden nødt til at kunne gøre brug af dette instrument for at undgå endnu værre konsekvenser af økonomiske og finanspolitiske tilbageslag. |
| --- | --- |

2.16.

Mens vi bestræber os på at opnå sociale fremskridt, er vi også nødt til at indrømme, at der er situationer, hvor der skal træffes foranstaltninger til at håndtere den økonomiske og finanspolitiske situation på nationalt plan for at forhindre alvorlige forvridninger af arbejdsmarkedet og den økonomiske udvikling på mellemlang sigt. Det kan i visse tilfælde føre til en forringelse af de sociale rettigheder. Selvom det overordnede mål ikke er at sænke de sociale standarder, er de nationale regeringer undertiden nødt til at kunne gøre brug af dette instrument for at undgå endnu værre konsekvenser af økonomiske og finanspolitiske tilbageslag.

| 2.17. | Frem for at forsøge at løse alle udfordringerne på arbejdsmarkedet på europæisk plan er EU's vigtigste rolle at sørge for information, mulige løsninger, incitamenter og knowhow for at hjælpe medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter med at udforme, gennemføre og evaluere politikker, der tager ordentligt hånd om de strukturelle arbejdsmarkedsudfordringer, de står overfor, på en måde der kan forstås og accepteres af deres samfund. |
| --- | --- |

2.17.

Frem for at forsøge at løse alle udfordringerne på arbejdsmarkedet på europæisk plan er EU's vigtigste rolle at sørge for information, mulige løsninger, incitamenter og knowhow for at hjælpe medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter med at udforme, gennemføre og evaluere politikker, der tager ordentligt hånd om de strukturelle arbejdsmarkedsudfordringer, de står overfor, på en måde der kan forstås og accepteres af deres samfund.

| 2.18. | Socialpolitiske beslutninger bør træffes så tæt på EU's borgere som muligt og med fuld respekt for medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters kompetencer. Navnlig på arbejdsmarkedet træffes mange beslutninger bedst af eller så tæt som muligt på de pågældende arbejdsgivere eller arbejdstagere. |
| --- | --- |

2.18.

Socialpolitiske beslutninger bør træffes så tæt på EU's borgere som muligt og med fuld respekt for medlemsstaternes og arbejdsmarkedets parters kompetencer. Navnlig på arbejdsmarkedet træffes mange beslutninger bedst af eller så tæt som muligt på de pågældende arbejdsgivere eller arbejdstagere.

| 2.19. | I den henseende er det nyligt offentliggjorte EU-initiativ om den sociale dialog (14) et skridt i den rigtige retning, da det kan bane vejen for stærkere arbejdsmarkedsparter, hvor der er behov for det i EU, samt skabe bedre plads til at arbejdsmarkedets parter kan forhandle selvstændigt på de passende niveauer i medlemsstaterne med støtte fra deres nationale regeringer. |
| --- | --- |

2.19.

I den henseende er det nyligt offentliggjorte EU-initiativ om den sociale dialog (14) et skridt i den rigtige retning, da det kan bane vejen for stærkere arbejdsmarkedsparter, hvor der er behov for det i EU, samt skabe bedre plads til at arbejdsmarkedets parter kan forhandle selvstændigt på de passende niveauer i medlemsstaterne med støtte fra deres nationale regeringer.

| 2.20. | Det er endvidere vigtigt at tilpasse sig til medlemsstaternes forskellige måder at prioritere og udforme socialpolitiske indgreb på i lyset af de dybt forankrede forfatningssystemer, politiske valg, politiktilgange og kulturelle traditioner i medlemsstaterne. Derfor skal nærhedsprincippet, som nedfældet i traktaten, forblive i centrum af den politiske orientering. |
| --- | --- |

2.20.

Det er endvidere vigtigt at tilpasse sig til medlemsstaternes forskellige måder at prioritere og udforme socialpolitiske indgreb på i lyset af de dybt forankrede forfatningssystemer, politiske valg, politiktilgange og kulturelle traditioner i medlemsstaterne. Derfor skal nærhedsprincippet, som nedfældet i traktaten, forblive i centrum af den politiske orientering.

| 2.21. | Det er en den forbindelse vigtigt at anerkende, at EU er af en anden karakter end internationale organisationer som Europarådet og Den Internationale Arbejdsorganisation. Der er derfor ikke et relevant benchmark at benytte disse internationale organisationers rammer som grundlag for gennemførelsen i EU. EU bør udarbejde politikker, der stemmer nøje overens med dets egen særlige karakter. Samtidig udgør de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, i henhold til artikel 6, stk. 3, i TEU, generelle principper i EU-retten. |
| --- | --- |

2.21.

Det er en den forbindelse vigtigt at anerkende, at EU er af en anden karakter end internationale organisationer som Europarådet og Den Internationale Arbejdsorganisation. Der er derfor ikke et relevant benchmark at benytte disse internationale organisationers rammer som grundlag for gennemførelsen i EU. EU bør udarbejde politikker, der stemmer nøje overens med dets egen særlige karakter. Samtidig udgør de grundlæggende rettigheder, således som de garanteres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner, i henhold til artikel 6, stk. 3, i TEU, generelle principper i EU-retten.

Begrundelse

Denne tekst er et ændringsforslag, der giver udtryk for en opfattelse, som afviger fundamentalt fra den udtalelse, der er fremlagt af sektionen, og betragtes derfor som en modudtalelse. Den fastslår, hvorfor EØSU ikke mener, at det er nødvendigt at revidere traktaterne for at oprette en protokol om sociale fremskridt. I stedet for at EU udarbejder en protokol om sociale fremskridt, som vil forvride balancen mellem økonomiske friheder og sociale rettigheder og gribe ind i veldefinerede nationale kompetencer, er det vigtigt at gøre fremskridt hen imod en fælles forståelse af, hvad der udgør EU's merværdi i form af beskæftigelses- og socialpolitikker.

Resultat af afstemningen:

| For: | 101 |
| --- | --- |
| Imod: | 133 |
| Hverken for eller imod: | 7 |

For:

101

Imod:

133

Hverken for eller imod:

7

---

(1)  EØSU's bidrag til det sociale topmøde i Porto, punkt 7.

(2)

| »1. | Hvad er EØSU's vurdering af og holdning til dette forslag på et tidspunkt, hvor den nuværende formand for Kommissionen i sin seneste EU-tale har åbnet mulighed for at drøfte en reform af traktaterne? |
| --- | --- |

»1.

| 2. | Mener udvalget, at det med henblik på at gå videre med dette forslag er hensigtsmæssigt og nyttigt at sætte dette mål på det spanske formandskabs dagsorden? |
| --- | --- |

2.

| 3. | I bekræftende fald, på hvilke kompetenceniveauer vil det da være relevant at indplacere dette mål (europæisk topmøde, rådsmøde mellem ministrene for sociale anliggender, ekspertniveau, teknisk niveau?)«. |
| --- | --- |

3.

(3)  Oprindeligt foreslået i 2008 og ajourført i 2022.

3

(4)  Rapport om de endelige resultater.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0244_DA.html.

5

(6)  ETUC proposal for a Social Progress Protocol, ajourført i 2022.

6

(7)  Rapport om de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles arbejde i forbindelse med EU-Domstolens afgørelser i Viking-, Laval-, Rüffert- og Luxembourg-sagerne.

7

(8)  Forslag til Rådets forordning om udøvelse af retten til kollektive skridt inden for rammerne af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser.

8

(9)  Tolv ud af 40 nationale parlamenter eller parlamentskamre (19 ud af 54 tildelte stemmer) mente, at forslagets indhold var i uoverensstemmelse med nærhedsprincippet. Kommissionen trak i sidste ende sit forslag tilbage.

9

(10)  Under en debat i Folketingets Europaudvalg.

10

(11)  I medfør af proportionalitetsprincippet må indholdet og formen af Unionens handling ikke gå videre end nødvendigt for at nå målene i traktaterne.

11

(12)  Sag C/341/05, præmis 91 og 93.

12

(13)  
  EUT C 125 af 21.4.2017, s. 10, punkt 2.6.

13

(14)  Se også EØSU's udtalelse om Styrkelse af den sociale dialog (endnu ikke offentliggjort i EUT).

14

Styrkelse af den sociale dialog

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/68

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om samarbejde på ungdomsområdet

(sonderende udtalelse på anmodning af det spanske rådsformandskab)

(2023/C 293/10)

| Ordfører: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Ordfører:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Anmodning fra det spanske rådsformandskab | Brev af 8.12.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  Sonderende udtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 224/3/10 |

Anmodning fra det spanske rådsformandskab

Brev af 8.12.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Sonderende udtalelse

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

31.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

224/3/10

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) understreger, at det for at sikre en vellykket EU-ungdomsstrategi, der kan fungere som referenceramme for arbejdet med at fremme ungdomsdagsordener i alle medlemsstater, er vigtigt at råde over nøjagtige og ajourførte data. Således kan man overvåge og evaluere de asymmetriske konsekvenser af kriser, f.eks. covid-19-krisen (1), og de forskellige politikkers indvirkning på unge (2) samt fastlægge god praksis, som er rettet direkte og udelukkende mod unge, eller som påvirker dem i særlig grad. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) understreger, at det for at sikre en vellykket EU-ungdomsstrategi, der kan fungere som referenceramme for arbejdet med at fremme ungdomsdagsordener i alle medlemsstater, er vigtigt at råde over nøjagtige og ajourførte data. Således kan man overvåge og evaluere de asymmetriske konsekvenser af kriser, f.eks. covid-19-krisen (1

2

| 1.2. | EØSU værdsætter de løbende forbedringer af EU's ungdomsdialog og finder det yderst vigtigt at styrke denne dialog og på en meningsfuld måde inddrage organer, der repræsenterer unge, i hele den politiske beslutningsproces ved at anerkende den rolle, de spiller, og tage behørigt hensyn til de nye måder, hvorpå unge i dag deltager, debatterer og aktiveres, ofte ved brug af teknologi og sociale medier. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU værdsætter de løbende forbedringer af EU's ungdomsdialog og finder det yderst vigtigt at styrke denne dialog og på en meningsfuld måde inddrage organer, der repræsenterer unge, i hele den politiske beslutningsproces ved at anerkende den rolle, de spiller, og tage behørigt hensyn til de nye måder, hvorpå unge i dag deltager, debatterer og aktiveres, ofte ved brug af teknologi og sociale medier.

| 1.3. | EU's ungdomsdialog bør være tæt forbundet med EU's dagsorden. Arrangementer som »Dit Europa, din mening!« og EU's ungdomsarrangement bør integreres bedre i EU's ungdomsdialog, og ungdomsorganisationer og netværk, der bidrager til den, bør støttes bedre økonomisk og på længere sigt. |
| --- | --- |

1.3.

EU's ungdomsdialog bør være tæt forbundet med EU's dagsorden. Arrangementer som »Dit Europa, din mening!« og EU's ungdomsarrangement bør integreres bedre i EU's ungdomsdialog, og ungdomsorganisationer og netværk, der bidrager til den, bør støttes bedre økonomisk og på længere sigt.

| 1.4. | Med sigte på at gøre unge mere politisk aktive er EØSU opsat på at arbejde sammen med den kommende formandskabstrio (ES-BE-HU) om strategier til at aktivere førstegangsvælgere og få flere unge i hele Europa til at stemme og stille op ved valget. |
| --- | --- |

1.4.

Med sigte på at gøre unge mere politisk aktive er EØSU opsat på at arbejde sammen med den kommende formandskabstrio (ES-BE-HU) om strategier til at aktivere førstegangsvælgere og få flere unge i hele Europa til at stemme og stille op ved valget.

| 1.5. | EØSU er fast besluttet på at styrke den sociale dialog i overensstemmelse med Kommissionens forslag om styrkelse af den sociale dialog i EU. Der bør ydes mere støtte til kapacitetsopbygning blandt arbejdsmarkedets parter, navnlig blandt unge medlemmer, når det gælder social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU er fast besluttet på at styrke den sociale dialog i overensstemmelse med Kommissionens forslag om styrkelse af den sociale dialog i EU. Der bør ydes mere støtte til kapacitetsopbygning blandt arbejdsmarkedets parter, navnlig blandt unge medlemmer, når det gælder social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger.

| 1.6. | EØSU anser det for afgørende, at alle medlemsstaters love, juridisk bindende retsakter, politikker, strategier, programmer, foranstaltninger og offentlige investeringer gøres til genstand for en høring som led i EU's ungdomstest, for en konsekvensanalyse, for udarbejdelse af politikker og for forslag til afhjælpende foranstaltninger, og at de forhindrer krænkelse af rettigheder samt forskelsbehandling af unge. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU anser det for afgørende, at alle medlemsstaters love, juridisk bindende retsakter, politikker, strategier, programmer, foranstaltninger og offentlige investeringer gøres til genstand for en høring som led i EU's ungdomstest, for en konsekvensanalyse, for udarbejdelse af politikker og for forslag til afhjælpende foranstaltninger, og at de forhindrer krænkelse af rettigheder samt forskelsbehandling af unge.

| 1.7. | Med henblik på at fjerne de økonomiske hindringer bør EU og medlemsstaterne både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET = (Not in Employment, Education or Training). |
| --- | --- |

1.7.

Med henblik på at fjerne de økonomiske hindringer bør EU og medlemsstaterne både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET = (Not in Employment, Education or Training).

| 1.8. | Under henvisning til det europæiske år for færdigheder understreger EØSU betydningen af livslang læring og behovet for tværfaglige færdigheder. Unge skal tilegne sig finansiel forståelse, viden om arbejdstagerrettigheder og iværksætterfærdigheder. Der skal navnlig blandt piger lægges større vægt på at fremme digitale færdigheder og STEM-færdigheder (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik). |
| --- | --- |

1.8.

Under henvisning til det europæiske år for færdigheder understreger EØSU betydningen af livslang læring og behovet for tværfaglige færdigheder. Unge skal tilegne sig finansiel forståelse, viden om arbejdstagerrettigheder og iværksætterfærdigheder. Der skal navnlig blandt piger lægges større vægt på at fremme digitale færdigheder og STEM-færdigheder (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik).

| 1.9. | EØSU understreger, at det for at fremme mental sundhed og bekæmpe vold og mobning er vigtigt at sikre, at unge tilegner sig sociale og følelsesmæssige færdigheder, og at yde gratis psykologbistand og social støtte i skoler og andre større grupperinger. Et europæisk år for mental sundhed ville være nyttigt med henblik på at øge bevidstheden om sådanne spørgsmål. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU understreger, at det for at fremme mental sundhed og bekæmpe vold og mobning er vigtigt at sikre, at unge tilegner sig sociale og følelsesmæssige færdigheder, og at yde gratis psykologbistand og social støtte i skoler og andre større grupperinger. Et europæisk år for mental sundhed ville være nyttigt med henblik på at øge bevidstheden om sådanne spørgsmål.

| 1.10. | For at forbedre unges psykiske og fysiske sundhed er det efter EØSU's mening vigtigt, at alle unge har mulighed for at dyrke sport og tage aktivt del i samfundet og i kulturelle aktiviteter. |
| --- | --- |

1.10.

For at forbedre unges psykiske og fysiske sundhed er det efter EØSU's mening vigtigt, at alle unge har mulighed for at dyrke sport og tage aktivt del i samfundet og i kulturelle aktiviteter.

| 1.11. | EØSU mener, at det er afgørende at hjælpe unge med boligudgifter og fremme en offentlig boligpolitik, som sikrer unge adgang til en anstændig bolig, og derved tilskynde dem til at føre en uafhængig tilværelse og støtte dem i deres planlægning af et familieliv. Medlemsstaterne skal bestræbe sig mere på at gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv, navnlig når det kommer til at øge udbuddet af og adgangen til børnepasning og faciliteter af kritisk betydning for unge familier. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU mener, at det er afgørende at hjælpe unge med boligudgifter og fremme en offentlig boligpolitik, som sikrer unge adgang til en anstændig bolig, og derved tilskynde dem til at føre en uafhængig tilværelse og støtte dem i deres planlægning af et familieliv. Medlemsstaterne skal bestræbe sig mere på at gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv, navnlig når det kommer til at øge udbuddet af og adgangen til børnepasning og faciliteter af kritisk betydning for unge familier.

| 1.12. | EØSU efterlyser en mere meningsfuld inddragelse af unge i klimaindsatsen og miljøspørgsmål og understreger, hvor vigtigt det er at få udviklet færdigheder inden for disse områder. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU efterlyser en mere meningsfuld inddragelse af unge i klimaindsatsen og miljøspørgsmål og understreger, hvor vigtigt det er at få udviklet færdigheder inden for disse områder.

| 1.13. | EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til sammenhængen mellem klimaspørgsmål og unges mentale sundhed og til at intensivere forskningen og forbedre regeringernes reaktionsevne, når det gælder om at beskytte klimaet. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til sammenhængen mellem klimaspørgsmål og unges mentale sundhed og til at intensivere forskningen og forbedre regeringernes reaktionsevne, når det gælder om at beskytte klimaet.

| 1.14. | Når man arbejder med ovennævnte spørgsmål er det vigtigt at være opmærksom på marginaliserede unge og at anlægge en tværsektoriel tilgang, hvor der tages hensyn til køn, etnisk oprindelse, handicap osv. |
| --- | --- |

1.14.

Når man arbejder med ovennævnte spørgsmål er det vigtigt at være opmærksom på marginaliserede unge og at anlægge en tværsektoriel tilgang, hvor der tages hensyn til køn, etnisk oprindelse, handicap osv.

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | Siden 2002 har EU haft en ramme for det ungdomspolitiske samarbejde baseret på principperne om aktiv deltagelse og lige adgang til muligheder (3).
  Rådet for Den Europæiske Union vedtog i december 2018 EU-strategien for unge 2019-2027 (4). Den danner en ramme for mål, principper, prioriteter og foranstaltninger for samarbejdet på det ungdomspolitiske område, gældende for alle relevante interessenter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser samt nærhedsprincippet (5). Gennemførelsen af strategien og de 11 tilknyttede ungdomsmål fremmes gennem EU's regelmæssige ungdomsdialog (6). Der er tale om en dialogmekanisme mellem unge og beslutningstagere på både nationalt plan og EU-plan. Det er nødvendigt at styrke denne proces og også på nationalt plan gennemføre anbefalingerne fra EU's ungdomsdialog. |
| --- | --- |

2.1.

Siden 2002 har EU haft en ramme for det ungdomspolitiske samarbejde baseret på principperne om aktiv deltagelse og lige adgang til muligheder (3

Rådet for Den Europæiske Union vedtog i december 2018 EU-strategien for unge 2019-2027 (4). Den danner en ramme for mål, principper, prioriteter og foranstaltninger for samarbejdet på det ungdomspolitiske område, gældende for alle relevante interessenter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser samt nærhedsprincippet (5). Gennemførelsen af strategien og de 11 tilknyttede ungdomsmål fremmes gennem EU's regelmæssige ungdomsdialog (6). Der er tale om en dialogmekanisme mellem unge og beslutningstagere på både nationalt plan og EU-plan. Det er nødvendigt at styrke denne proces og også på nationalt plan gennemføre anbefalingerne fra EU's ungdomsdialog.

4

5

6

| 2.2. | Det spanske formandskab har derfor anmodet EØSU om at udarbejde en sonderende udtalelse om de vigtigste udfordringer, problemer og vanskeligheder, som unge europæere står over for, med fokus på hvad der hindrer dem i at leve et rigt og inklusivt liv, hvor de frit kan udøve deres grundlæggende rettigheder, med lige muligheder og uden negative konsekvenser. |
| --- | --- |

2.2.

Det spanske formandskab har derfor anmodet EØSU om at udarbejde en sonderende udtalelse om de vigtigste udfordringer, problemer og vanskeligheder, som unge europæere står over for, med fokus på hvad der hindrer dem i at leve et rigt og inklusivt liv, hvor de frit kan udøve deres grundlæggende rettigheder, med lige muligheder og uden negative konsekvenser.

| 2.3. | EØSU mener, at man i den igangværende og fremtidige EU-dagsorden for unge bør tage fat på de vigtigste udfordringer, problemer og hindringer, som unge europæere står over for (fastlagt via EU's ungdomsdialog samt Eurobarometer). Dagsordenen bør også indeholde bud på, hvordan EU kan hjælpe de unge med at overvinde disse. EU bør tilskynde medlemsstaterne til at styrke de foranstaltninger, der er direkte rettet mod hhv. at afbøde uretfærdighed og fremme retfærdighed mellem generationerne, med stærke koordinerings- og tilsynsmekanismer for at sikre sammenhæng mellem de forskellige politikker (7). Medlemsstaterne er desuden nødt til at styrke tværsektorielle foranstaltninger, der påvirker unge positivt ved primært at kunne gavne unge støttemodtagere (8) og mindske generationskløften (9). |
| --- | --- |

2.3.

EØSU mener, at man i den igangværende og fremtidige EU-dagsorden for unge bør tage fat på de vigtigste udfordringer, problemer og hindringer, som unge europæere står over for (fastlagt via EU's ungdomsdialog samt Eurobarometer). Dagsordenen bør også indeholde bud på, hvordan EU kan hjælpe de unge med at overvinde disse. EU bør tilskynde medlemsstaterne til at styrke de foranstaltninger, der er direkte rettet mod hhv. at afbøde uretfærdighed og fremme retfærdighed mellem generationerne, med stærke koordinerings- og tilsynsmekanismer for at sikre sammenhæng mellem de forskellige politikker (7

8

9

| 2.4. | Et andet aspekt, som EØSU anser for afgørende, er dataindsamling: At indsamle opdelte data af høj kvalitet om unge og at gøre disse data tilgængelige og målbare på europæisk og nationalt plan er en forudsætning for at kunne analysere den aktuelle situation ud fra forskellige perspektiver, vurdere, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og kontrollere, om de virker. |
| --- | --- |

2.4.

Et andet aspekt, som EØSU anser for afgørende, er dataindsamling: At indsamle opdelte data af høj kvalitet om unge og at gøre disse data tilgængelige og målbare på europæisk og nationalt plan er en forudsætning for at kunne analysere den aktuelle situation ud fra forskellige perspektiver, vurdere, hvilke foranstaltninger der skal træffes, og kontrollere, om de virker.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

3.1.   Forbedring af EU's ungdomsdialog samt unges deltagelse

Forbedring af EU's ungdomsdialog samt unges deltagelse

| 3.1.1. | Unge har ret til at deltage i udformningen af ungdomspolitikker og i alle øvrige politikker mere overordnet set. EØSU værdsætter de løbende forbedringer af EU's ungdomsdialog og finder det yderst vigtigt at styrke denne og på en meningsfuld måde inddrage organer, der repræsenterer unge, i hele den politiske beslutningsproces lige fra politikudformning til gennemførelse, evaluering og opfølgning. Det er lige så vigtigt at sikre, at marginaliserede grupper af unge inddrages, og at der anlægges en tværsektoriel tilgang. Dette vil sikre et reelt og effektivt samarbejde mellem unge og offentlige institutioner på alle niveauer. |
| --- | --- |

3.1.1.

Unge har ret til at deltage i udformningen af ungdomspolitikker og i alle øvrige politikker mere overordnet set. EØSU værdsætter de løbende forbedringer af EU's ungdomsdialog og finder det yderst vigtigt at styrke denne og på en meningsfuld måde inddrage organer, der repræsenterer unge, i hele den politiske beslutningsproces lige fra politikudformning til gennemførelse, evaluering og opfølgning. Det er lige så vigtigt at sikre, at marginaliserede grupper af unge inddrages, og at der anlægges en tværsektoriel tilgang. Dette vil sikre et reelt og effektivt samarbejde mellem unge og offentlige institutioner på alle niveauer.

| 3.1.2. | EU's ungdomsdialog bør være tæt knyttet til EU's dagsorden og arrangementer som »Dit Europa, din mening!« og EU's ungdomsarrangement bør integreres bedre i EU's ungdomsdialog. |
| --- | --- |

3.1.2.

EU's ungdomsdialog bør være tæt knyttet til EU's dagsorden og arrangementer som »Dit Europa, din mening!« og EU's ungdomsarrangement bør integreres bedre i EU's ungdomsdialog.

| 3.1.3. | EØSU kræver bedre og langsigtet økonomisk støtte til ungdomsorganisationer og -netværk, der bidrager til EU's ungdomsdialog og/eller fremmer EU-værdier såsom aktivt medborgerskab. |
| --- | --- |

3.1.3.

EØSU kræver bedre og langsigtet økonomisk støtte til ungdomsorganisationer og -netværk, der bidrager til EU's ungdomsdialog og/eller fremmer EU-værdier såsom aktivt medborgerskab.

| 3.1.4. | EØSU mener, at det er bydende nødvendigt, at europæiske, nationale og lokale institutioner anerkender betydningen af alle former for ungdomsorganisationer og den rolle, de spiller. Det er også afgørende at tage behørigt hensyn til de nye, ofte uformelle måder, hvorpå unge i dag deltager, debatterer og aktiveres, ofte ved brug af teknologi og sociale medier. |
| --- | --- |

3.1.4.

EØSU mener, at det er bydende nødvendigt, at europæiske, nationale og lokale institutioner anerkender betydningen af alle former for ungdomsorganisationer og den rolle, de spiller. Det er også afgørende at tage behørigt hensyn til de nye, ofte uformelle måder, hvorpå unge i dag deltager, debatterer og aktiveres, ofte ved brug af teknologi og sociale medier.

| 3.1.5. | For at sikre aktiv deltagelse i den yngre generation finder EØSU det vigtigt at kortlægge og overvinde de sociale, økonomiske og kulturelle hindringer, der står i vejen for, at unge, navnlig de mest sårbare, deltager fuldt ud. Desuden bør EU og medlemsstaterne finde metoder til at finansiere ungdomsarbejde og sikre unge i Europa civilt råderum til at udøve deres ret til ytringsfrihed, oplysninger og foreningsfrihed og til frit at deltage i fredelige forsamlinger samt andre beslægtede frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

3.1.5.

For at sikre aktiv deltagelse i den yngre generation finder EØSU det vigtigt at kortlægge og overvinde de sociale, økonomiske og kulturelle hindringer, der står i vejen for, at unge, navnlig de mest sårbare, deltager fuldt ud. Desuden bør EU og medlemsstaterne finde metoder til at finansiere ungdomsarbejde og sikre unge i Europa civilt råderum til at udøve deres ret til ytringsfrihed, oplysninger og foreningsfrihed og til frit at deltage i fredelige forsamlinger samt andre beslægtede frihedsrettigheder.

| 3.1.6. | Den unge generation har vist sig at være proeuropæisk, men de unges valgdeltagelse, både når det gælder om at stemme og stille op som kandidater, har traditionelt ligget meget lavt ved lokal- og regionalvalg såvel som ved nationale valg og valg til Europa-Parlamentet. EØSU er opsat på at samarbejde med den kommende formandskabstrio (ES-BE-HU) om strategier til at aktivere førstegangsvælgere og øge de unges valgdeltagelse og få flere unge til at stille op i hele Europa. |
| --- | --- |

3.1.6.

Den unge generation har vist sig at være proeuropæisk, men de unges valgdeltagelse, både når det gælder om at stemme og stille op som kandidater, har traditionelt ligget meget lavt ved lokal- og regionalvalg såvel som ved nationale valg og valg til Europa-Parlamentet. EØSU er opsat på at samarbejde med den kommende formandskabstrio (ES-BE-HU) om strategier til at aktivere førstegangsvælgere og øge de unges valgdeltagelse og få flere unge til at stille op i hele Europa.

| 3.1.7. | Det er afgørende med effektiv kommunikation, hvis man skal nå den yngre generation: EØSU anbefaler, at alle offentlige institutioner bruger et lettilgængeligt og ungdomsvenligt sprog og benytter sig mere effektivt af sociale medier til at formidle vigtige oplysninger og fortælle om deres initiativer og politikker. |
| --- | --- |

3.1.7.

Det er afgørende med effektiv kommunikation, hvis man skal nå den yngre generation: EØSU anbefaler, at alle offentlige institutioner bruger et lettilgængeligt og ungdomsvenligt sprog og benytter sig mere effektivt af sociale medier til at formidle vigtige oplysninger og fortælle om deres initiativer og politikker.

| 3.1.8. | EØSU er fast besluttet på at styrke den sociale dialog i overensstemmelse med Kommissionens forslag om styrkelse af den sociale dialog i EU (januar 2023). Der bør ydes mere støtte til kapacitetsopbygning blandt arbejdsmarkedets parter, navnlig blandt unge medlemmer, når det gælder social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger samt gennemførelsen af selvstændige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på EU-plan. |
| --- | --- |

3.1.8.

EØSU er fast besluttet på at styrke den sociale dialog i overensstemmelse med Kommissionens forslag om styrkelse af den sociale dialog i EU (januar 2023). Der bør ydes mere støtte til kapacitetsopbygning blandt arbejdsmarkedets parter, navnlig blandt unge medlemmer, når det gælder social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger samt gennemførelsen af selvstændige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på EU-plan.

| 3.1.9. | Samtidig anerkender EØSU den rolle, som andre civilsamfundsorganisationer såsom handels- og industrikamre spiller med hensyn til at udvikle og opdatere erhvervsfaglige færdigheder og gennemføre erhvervsuddannelsespolitikker samt andre områder. Nøglekompetencer til aktiv og effektiv deltagelse i civilsamfundet og i borgerdialog kan opnås i ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

3.1.9.

Samtidig anerkender EØSU den rolle, som andre civilsamfundsorganisationer såsom handels- og industrikamre spiller med hensyn til at udvikle og opdatere erhvervsfaglige færdigheder og gennemføre erhvervsuddannelsespolitikker samt andre områder. Nøglekompetencer til aktiv og effektiv deltagelse i civilsamfundet og i borgerdialog kan opnås i ungdomsorganisationer.

| 3.1.10. | EØSU vil gerne understrege betydningen af at styrke samarbejdet med civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer unge mennesker fra lande, der er villige til at tiltræde EU, navnlig dem, der er på vej mod tiltrædelse. Samarbejdet bør også omfatte kapacitetsopbygning og løbende udveksling af oplysninger. De unges betydning i forbindelse med den videre europæiske integration er afgørende, da det er dem, der går mest ind for EU-medlemskab. |
| --- | --- |

3.1.10.

EØSU vil gerne understrege betydningen af at styrke samarbejdet med civilsamfundsorganisationer, der repræsenterer unge mennesker fra lande, der er villige til at tiltræde EU, navnlig dem, der er på vej mod tiltrædelse. Samarbejdet bør også omfatte kapacitetsopbygning og løbende udveksling af oplysninger. De unges betydning i forbindelse med den videre europæiske integration er afgørende, da det er dem, der går mest ind for EU-medlemskab.

3.2.   Politikkernes betydning for de forskellige generationer

Politikkernes betydning for de forskellige generationer

| 3.2.1. | EØSU anser det for afgørende, at alle medlemsstaters love, juridisk bindende retsakter, politikker, strategier, programmer, foranstaltninger og offentlige investeringer gøres til genstand for en høring som led i EU's ungdomstest, for en konsekvensanalyse, for politikudformning (10) og for forslag til afhjælpende foranstaltninger, og at de forhindrer krænkelse af rettigheder samt forskelsbehandling af unge inden for de økonomier, der er forbundet med et ekstremt aldrende samfund (11) og globaliseringen (12). |
| --- | --- |

3.2.1.

EØSU anser det for afgørende, at alle medlemsstaters love, juridisk bindende retsakter, politikker, strategier, programmer, foranstaltninger og offentlige investeringer gøres til genstand for en høring som led i EU's ungdomstest, for en konsekvensanalyse, for politikudformning (10

11

12

| 3.2.2. | I Europa er der gennemført adskillige pilotprojekter på dette område, hvilket har resulteret i videnskabelige konsekvensanalyser, overvågningsundersøgelser (13) og endda efterfølgende evalueringer af lovforslag for unge. To europæiske lande — Østrig og Tyskland (14) — har foretaget forhåndsevalueringer og efterfølgende evalueringer, som er særligt interessante. |
| --- | --- |

3.2.2.

I Europa er der gennemført adskillige pilotprojekter på dette område, hvilket har resulteret i videnskabelige konsekvensanalyser, overvågningsundersøgelser (13

14

| 3.2.3. | EØSU henviser til sin udtalelse om EU-ungdomstesten (15), hvori udvalget tilskynder de europæiske og nationale institutioner til at sikre passende inddragelse af ungdomsorganisationerne, gennemføre foranstaltninger og mekanismer med sigte på at indarbejde ungdomsperspektivet samt foretage en systematisk vurdering af politikkernes indvirkning ved at gennemføre ungdomstesten fuldt ud. |
| --- | --- |

3.2.3.

EØSU henviser til sin udtalelse om EU-ungdomstesten (15

3.3.   Nedbrydning af økonomiske hindringer

Nedbrydning af økonomiske hindringer

| 3.3.1. | Selv om ungdomsarbejdsløsheden er faldet til et lavere niveau end før covid-19-pandemien (16), er ungdomsbeskæftigelsen stadig alt for ofte usikker (17) (midlertidige job, voucherbaseret arbejde, platformsarbejde, gig-økonomi, kollaborativt arbejde osv.). Sådanne job er ofte lavtlønnede med uregelmæssige arbejdstider og ringe eller ingen social beskyttelse (betalt orlov, pension, sygeorlov osv.). |
| --- | --- |

3.3.1.

Selv om ungdomsarbejdsløsheden er faldet til et lavere niveau end før covid-19-pandemien (16

17

| 3.3.2. | EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere: bindende foranstaltninger til sikring af praktikophold af høj kvalitet (18) samt direktivet om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde, under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. |
| --- | --- |

3.3.2.

EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere: bindende foranstaltninger til sikring af praktikophold af høj kvalitet (18

| 3.3.3. | EØSU opfordrer indtrængende medlemsstaterne til — under hensyntagen til de retlige rammer og kollektive overenskomster på nationalt plan — at anvende midler under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, ESF+ og andre eksisterende fonde til udvikling af økonomisk aktivitet, navnlig i SMV'er og sektorer, der er afgørende for EU's strategiske autonomi (såsom den dobbelte omstilling), for fremme af selvstændig virksomhed og iværksætteri og skabelse af job med fuld og produktiv beskæftigelse og opkvalificering af unge, hvor det er nødvendigt, med særligt fokus på tidsubegrænsede kontrakter og anstændige arbejdsvilkår, der begrænser risikoen for ustabile leve- og arbejdsvilkår (19). |
| --- | --- |

3.3.3.

EØSU opfordrer indtrængende medlemsstaterne til — under hensyntagen til de retlige rammer og kollektive overenskomster på nationalt plan — at anvende midler under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, ESF+ og andre eksisterende fonde til udvikling af økonomisk aktivitet, navnlig i SMV'er og sektorer, der er afgørende for EU's strategiske autonomi (såsom den dobbelte omstilling), for fremme af selvstændig virksomhed og iværksætteri og skabelse af job med fuld og produktiv beskæftigelse og opkvalificering af unge, hvor det er nødvendigt, med særligt fokus på tidsubegrænsede kontrakter og anstændige arbejdsvilkår, der begrænser risikoen for ustabile leve- og arbejdsvilkår (19

| 3.3.4. | De hurtige ændringer på arbejdsmarkedet, som til dels skyldes den grønne og den digitale omstilling, understreger behovet for at sikre, at uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer og -kvalifikationer forbliver opdaterede og relevante i lyset af arbejdsgivernes skiftende behov for færdigheder. Det er afgørende at udvikle både de færdigheder, der er nødvendige for den grønne og den digitale omstilling, og bottom-up-tilgange til ajourføring af læseplaner. Unge skal udstyres med en række digitale færdigheder, STEM-færdigheder og tværfaglige færdigheder samt evnen til at tilpasse sig. Forbedring af de digitale færdigheder og STEM-færdighederne er afgørende for en effektiv ligestilling mellem kønnene, da flere kvinder så vil kunne konkurrere om fremtidens job, og den kønsbestemte lønforskel dermed vil kunne mindskes. Ligestillingsspørgsmålet bør integreres i alle uddannelsesforløb. Det er nødvendigt at udvikle og gennemføre strategier, der fremmer integration af kønsaspektet. |
| --- | --- |

3.3.4.

De hurtige ændringer på arbejdsmarkedet, som til dels skyldes den grønne og den digitale omstilling, understreger behovet for at sikre, at uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer og -kvalifikationer forbliver opdaterede og relevante i lyset af arbejdsgivernes skiftende behov for færdigheder. Det er afgørende at udvikle både de færdigheder, der er nødvendige for den grønne og den digitale omstilling, og bottom-up-tilgange til ajourføring af læseplaner. Unge skal udstyres med en række digitale færdigheder, STEM-færdigheder og tværfaglige færdigheder samt evnen til at tilpasse sig. Forbedring af de digitale færdigheder og STEM-færdighederne er afgørende for en effektiv ligestilling mellem kønnene, da flere kvinder så vil kunne konkurrere om fremtidens job, og den kønsbestemte lønforskel dermed vil kunne mindskes. Ligestillingsspørgsmålet bør integreres i alle uddannelsesforløb. Det er nødvendigt at udvikle og gennemføre strategier, der fremmer integration af kønsaspektet.

| 3.3.5. | Iværksætterånden i EU bør styrkes. Omkring 40-45 % af de unge er interesserede i iværksætteri, mens kun 7 % er selvstændige erhvervsdrivende. Unge udgør 11 % af de »manglende« iværksættere i EU (20). Flere forskellige vigtige faktorer hindrer dem i at etablere virksomhed, herunder mangel på iværksættervirksomhed. |
| --- | --- |

3.3.5.

Iværksætterånden i EU bør styrkes. Omkring 40-45 % af de unge er interesserede i iværksætteri, mens kun 7 % er selvstændige erhvervsdrivende. Unge udgør 11 % af de »manglende« iværksættere i EU (20

| 3.3.6. | Under henvisning til det europæiske år for færdigheder understreger EØSU betydningen af livslang læring og behovet for tværfaglige færdigheder (21). Finansiel forståelse og viden om arbejdstageres rettigheder er færdigheder, som alle unge skal tilegne sig og beherske for at kunne udnytte deres potentiale. Medlemsstaterne bør overveje at indføre fleksible læringsforløb (22) og i højere grad anerkende færdigheder, der tilegnes gennem ikkeformel uddannelse og uformel læring. |
| --- | --- |

3.3.6.

Under henvisning til det europæiske år for færdigheder understreger EØSU betydningen af livslang læring og behovet for tværfaglige færdigheder (21

22

| 3.3.7. | Mange unge kvinder er stadig nødsaget til at vælge mellem familie og karriere på grund af den objektivt vanskelige opgave med at få arbejdsliv og privatliv til at gå op i en højere enhed. Unge kvinder, der har ringere adgang til beskæftigelse af familiemæssige årsager, er derfor også mere tilbøjelige til at blive ramt af fattigdom og har færre værktøjer til at overvinde den. Investeringer i materiel og immateriel infrastruktur (23) til børnepasning og langtidspleje vil i høj grad kunne bidrage til at få kvinder i fuld beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.3.7.

Mange unge kvinder er stadig nødsaget til at vælge mellem familie og karriere på grund af den objektivt vanskelige opgave med at få arbejdsliv og privatliv til at gå op i en højere enhed. Unge kvinder, der har ringere adgang til beskæftigelse af familiemæssige årsager, er derfor også mere tilbøjelige til at blive ramt af fattigdom og har færre værktøjer til at overvinde den. Investeringer i materiel og immateriel infrastruktur (23

| 3.3.8. | Det er afgørende for unge at blive økonomisk uafhængige, da dette samtidig giver dem mulighed for at blive aktive medborgere. I Italien anvendes indekset for generationskløfter (24) til at måle omfanget af de hindringer, de unge møder på deres vej mod økonomisk og social uafhængighed. Dette indeks udgør den centrale ramme for den fremtidige ungdomstest (25). Et lignende projekt (Intergenerational Fairness Index), der med en lidt anderledes taksonomi og lidt andre indikatorer (26) blev gennemført i Det Forenede Kongerige, tegner et stadig mere dystert billede af unges udsigter på tværs af Europa (27). Tyskland (28), Østrig (29) og Flandern har allerede erfaring med at foretage konsekvensvurderinger af lovgivningen for unge (30). EØSU anerkender betydningen af denne praksis og opfordrer alle medlemsstater til at lade sig inspirere af disse gode eksempler. |
| --- | --- |

3.3.8.

Det er afgørende for unge at blive økonomisk uafhængige, da dette samtidig giver dem mulighed for at blive aktive medborgere. I Italien anvendes indekset for generationskløfter (24

25

26

27

28

29

30

3.4.   Seksuel og kønsbaseret vold

Seksuel og kønsbaseret vold

| 3.4.1. | Selv om der er gjort store fremskridt i de seneste år, melder mange unge stadig om voldshandlinger på grund af seksuel orientering og kønsidentitet. EØSU mener, at faciliteter såsom krisecentre og projekter, der genintegrerer ofre for sådanne handlinger i samfundet, bør opgraderes med henblik på at sikre tilgængeligheden af de redskaber, folk skal bruge til at håndtere traumerne som følge af disse handlinger, og som kan understøtte ofre for vold og alle former for forskelsbehandling. Juridiske, sundhedsmæssige, psykologiske og sociale mæglingstjenester er ligeledes af afgørende betydning. |
| --- | --- |

3.4.1.

Selv om der er gjort store fremskridt i de seneste år, melder mange unge stadig om voldshandlinger på grund af seksuel orientering og kønsidentitet. EØSU mener, at faciliteter såsom krisecentre og projekter, der genintegrerer ofre for sådanne handlinger i samfundet, bør opgraderes med henblik på at sikre tilgængeligheden af de redskaber, folk skal bruge til at håndtere traumerne som følge af disse handlinger, og som kan understøtte ofre for vold og alle former for forskelsbehandling. Juridiske, sundhedsmæssige, psykologiske og sociale mæglingstjenester er ligeledes af afgørende betydning.

| 3.4.2. | Der bør iværksættes oplysningskampagner om disse emner i skolerne og på arbejdspladser for at skabe større respekt for mangfoldighed. Ud over at undersøge disse spørgsmål bør kampagnerne rumme mulighed for at lytte til og tale med ofre for kønsbaseret vold og forskelsbehandling. EØSU understreger, at det for at få disse initiativer til at lykkes er vigtigt at tildele arbejdsmarkedets parter, det organiserede civilsamfund og uddannelsesinstitutionerne en aktiv rolle. |
| --- | --- |

3.4.2.

Der bør iværksættes oplysningskampagner om disse emner i skolerne og på arbejdspladser for at skabe større respekt for mangfoldighed. Ud over at undersøge disse spørgsmål bør kampagnerne rumme mulighed for at lytte til og tale med ofre for kønsbaseret vold og forskelsbehandling. EØSU understreger, at det for at få disse initiativer til at lykkes er vigtigt at tildele arbejdsmarkedets parter, det organiserede civilsamfund og uddannelsesinstitutionerne en aktiv rolle.

| 3.4.3. | I EU og på verdensplan har hver tredje kvinde været udsat for fysisk eller seksuel vold. Cirka hver femte pige er offer for seksuelt misbrug. Onlinevold er i stigning. Hver anden ung person er offer for kønsbaseret vold online (31). EØSU opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere Istanbulkonventionen (32) så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

3.4.3.

I EU og på verdensplan har hver tredje kvinde været udsat for fysisk eller seksuel vold. Cirka hver femte pige er offer for seksuelt misbrug. Onlinevold er i stigning. Hver anden ung person er offer for kønsbaseret vold online (31

32

3.5.   Psykisk og følelsesmæssig belastning og forskelsbehandling

Psykisk og følelsesmæssig belastning og forskelsbehandling

| 3.5.1. | Som det klart fremgår af Verdenssundhedsorganisationens Genèvecharter for trivsel (Geneva Charter for Well-being), der er resultatet af den tiende globale konference om sundhedsfremme (2021) (33), omfatter et positivt syn på sundhed både den fysiske såvel som den mentale og sociale trivsel. |
| --- | --- |

3.5.1.

Som det klart fremgår af Verdenssundhedsorganisationens Genèvecharter for trivsel (Geneva Charter for Well-being), der er resultatet af den tiende globale konference om sundhedsfremme (2021) (33

| 3.5.2. | Mange faktorer påvirker de unges trivsel og mentale sundhed. Udstødelse, stigmatisering, et skrøbeligt familiemiljø og usikre job er faktorer, der kan øge risikoen for at udvikle mentale sundhedsproblemer. Manglende behandling kan føre til konsekvenser, der ikke kun begrænser sig til ungdomsårene, men også kommer til at påvirke voksenlivet, hvilket er til skade for den fysiske og mentale sundhed og begrænser mulighederne for at leve et tilfredsstillende liv. |
| --- | --- |

3.5.2.

Mange faktorer påvirker de unges trivsel og mentale sundhed. Udstødelse, stigmatisering, et skrøbeligt familiemiljø og usikre job er faktorer, der kan øge risikoen for at udvikle mentale sundhedsproblemer. Manglende behandling kan føre til konsekvenser, der ikke kun begrænser sig til ungdomsårene, men også kommer til at påvirke voksenlivet, hvilket er til skade for den fysiske og mentale sundhed og begrænser mulighederne for at leve et tilfredsstillende liv.

| 3.5.3. | EØSU understreger betydningen af at sikre, at unge tilegner sig sociale og følelsesmæssige færdigheder, og af at yde gratis psykologbistand og social støtte i skoler og andre større grupper for at fremme en god mental sundhed og bekæmpe vold og mobning, der kan forekomme overalt og i en hvilken som helst form (herunder online). |
| --- | --- |

3.5.3.

EØSU understreger betydningen af at sikre, at unge tilegner sig sociale og følelsesmæssige færdigheder, og af at yde gratis psykologbistand og social støtte i skoler og andre større grupper for at fremme en god mental sundhed og bekæmpe vold og mobning, der kan forekomme overalt og i en hvilken som helst form (herunder online).

| 3.5.4. | Unge taler ofte om kollektiv ensomhed, hvorved de mener, at man i dag kan føle sig alene i en gruppe. Dette dækker imidlertid over et andet problem: inaktivitet som følge af isolation som en forsvarsmekanisme. Dette er en hurtigt voksende social fobi, der ofte ledsages af mere eller mindre akutte former for depression, der opbygges over tid. EØSU glæder sig over konklusionerne fra det europæiske ungdomsårs afsluttende konference »Claim the Future«, der blev afholdt den 6. december 2022, og hvor der blev opfordret til øget fokus på forebyggende sundhedspleje og bekæmpelse af mentale sygdomme og ensomhed. |
| --- | --- |

3.5.4.

Unge taler ofte om kollektiv ensomhed, hvorved de mener, at man i dag kan føle sig alene i en gruppe. Dette dækker imidlertid over et andet problem: inaktivitet som følge af isolation som en forsvarsmekanisme. Dette er en hurtigt voksende social fobi, der ofte ledsages af mere eller mindre akutte former for depression, der opbygges over tid. EØSU glæder sig over konklusionerne fra det europæiske ungdomsårs afsluttende konference »Claim the Future«, der blev afholdt den 6. december 2022, og hvor der blev opfordret til øget fokus på forebyggende sundhedspleje og bekæmpelse af mentale sygdomme og ensomhed.

| 3.5.5. | Mental sundhed kan også påvirke kroppens evne til at optage tilstrækkelig næring, hvilket i alvorlige tilfælde kan have konsekvenser for den fysiske sundhed. I de senere år har der været en stigning i antallet af personer, der lider af Binge Eating Disorder (tvangsoverspisning) — der ofte forbindes med fedme og problemer med stofskiftet, men som også kan skyldes humørforstyrrelser, øget stress og social angst. |
| --- | --- |

3.5.5.

Mental sundhed kan også påvirke kroppens evne til at optage tilstrækkelig næring, hvilket i alvorlige tilfælde kan have konsekvenser for den fysiske sundhed. I de senere år har der været en stigning i antallet af personer, der lider af Binge Eating Disorder (tvangsoverspisning) — der ofte forbindes med fedme og problemer med stofskiftet, men som også kan skyldes humørforstyrrelser, øget stress og social angst.

| 3.5.6. | En sund livsstil bidrager til at forebygge visse kroniske, ikkeoverførbare sygdomme såsom diabetes, hjerte-kar-sygdomme og visse former for kræft. Muligheden for at dyrke sport og tage aktivt del i samfundet og i kulturelle aktiviteter er ikke blot af stor værdi for den personlige udviklingsproces, men er også tæt forbundet med bedre psykisk og fysisk sundhed: Den mulighed skal være alle unge forundt. |
| --- | --- |

3.5.6.

En sund livsstil bidrager til at forebygge visse kroniske, ikkeoverførbare sygdomme såsom diabetes, hjerte-kar-sygdomme og visse former for kræft. Muligheden for at dyrke sport og tage aktivt del i samfundet og i kulturelle aktiviteter er ikke blot af stor værdi for den personlige udviklingsproces, men er også tæt forbundet med bedre psykisk og fysisk sundhed: Den mulighed skal være alle unge forundt.

3.6.   Sociale udfordringer

Sociale udfordringer

| 3.6.1. | Unge forhindres ofte i at nå visse vigtige milepæle i deres liv, såsom at købe eller leje et hus eller stifte familie, på grund af manglen på en anstændig eller i det mindste tilstrækkelig løn. Dette fører til uoprettelig destabilisering af den demografiske balance i Europa, da flere og flere unge giver afkald på at stifte familie. |
| --- | --- |

3.6.1.

Unge forhindres ofte i at nå visse vigtige milepæle i deres liv, såsom at købe eller leje et hus eller stifte familie, på grund af manglen på en anstændig eller i det mindste tilstrækkelig løn. Dette fører til uoprettelig destabilisering af den demografiske balance i Europa, da flere og flere unge giver afkald på at stifte familie.

| 3.6.2. | Situationen forværres af boligkrisen, navnlig i større byer, hvor priserne er langt højere end lønningerne, og hvor unge har svært ved at opnå banklån, medmindre de kan stille en vis sikkerhed. EØSU mener, at det er afgørende at hjælpe unge med boligudgifter og fremme en offentlig boligpolitik, som sikrer unge adgang til en anstændig bolig, og derved tilskynde dem til at føre en uafhængig tilværelse og støtte dem i deres planlægning af et familieliv. |
| --- | --- |

3.6.2.

Situationen forværres af boligkrisen, navnlig i større byer, hvor priserne er langt højere end lønningerne, og hvor unge har svært ved at opnå banklån, medmindre de kan stille en vis sikkerhed. EØSU mener, at det er afgørende at hjælpe unge med boligudgifter og fremme en offentlig boligpolitik, som sikrer unge adgang til en anstændig bolig, og derved tilskynde dem til at føre en uafhængig tilværelse og støtte dem i deres planlægning af et familieliv.

| 3.6.3. | I den forbindelse må vi ikke glemme, at familier — i alle tænkelige former — er grundlaget for det moderne samfund: Familier og demografisk fremgang (eller i det mindste stabilitet) understøtter vores økonomiske og udviklingsmæssige model. Hvis vi ikke er i stand til at yde unge familier tilstrækkelig støtte og opbakning, skal hele vores velfærdssystem — for blot at nævne én problemstilling — tages op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

3.6.3.

I den forbindelse må vi ikke glemme, at familier — i alle tænkelige former — er grundlaget for det moderne samfund: Familier og demografisk fremgang (eller i det mindste stabilitet) understøtter vores økonomiske og udviklingsmæssige model. Hvis vi ikke er i stand til at yde unge familier tilstrækkelig støtte og opbakning, skal hele vores velfærdssystem — for blot at nævne én problemstilling — tages op til fornyet overvejelse.

| 3.6.4. | I Europa, hvor den demografiske tendens er ved at vende på grund af en aldrende befolkning og manglende generationsskifte, er der behov for at fokusere på familier og forene arbejde og forældreskab. Længere forældreorlov og fremskyndelse af udviklingen af tilgængelige børnepasningsfaciliteter i medlemsstater, hvor der ikke er sådanne muligheder, er vigtige redskaber til at styrke og fremme ligestilling mellem kønnene, da de sikrer, at begge forældre kan tilbringe mere tid sammen med deres børn, og fremmer lige deltagelse på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

3.6.4.

I Europa, hvor den demografiske tendens er ved at vende på grund af en aldrende befolkning og manglende generationsskifte, er der behov for at fokusere på familier og forene arbejde og forældreskab. Længere forældreorlov og fremskyndelse af udviklingen af tilgængelige børnepasningsfaciliteter i medlemsstater, hvor der ikke er sådanne muligheder, er vigtige redskaber til at styrke og fremme ligestilling mellem kønnene, da de sikrer, at begge forældre kan tilbringe mere tid sammen med deres børn, og fremmer lige deltagelse på arbejdsmarkedet.

3.7.   Økologiske og miljømæssige udfordringer

Økologiske og miljømæssige udfordringer

| 3.7.1. | Unge er vigtige drivkræfter bag forandring og innovation og vigtige partnere i gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre multilaterale aftaler og instrumenter, herunder Parisaftalen om klimaændringer og den europæiske grønne pagt. EØSU efterlyser en mere meningsfuld inddragelse af unge i klimaindsatsen og miljøspørgsmål. |
| --- | --- |

3.7.1.

Unge er vigtige drivkræfter bag forandring og innovation og vigtige partnere i gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre multilaterale aftaler og instrumenter, herunder Parisaftalen om klimaændringer og den europæiske grønne pagt. EØSU efterlyser en mere meningsfuld inddragelse af unge i klimaindsatsen og miljøspørgsmål.

| 3.7.2. | Uddannelse er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling: Der skal tages højde for, hvor vigtigt det er at udvikle unges færdigheder, når det handler om modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og om den cirkulære økonomi. Derudover bør undervisning af børn i bæredygtighed understøttes af livslang læring for forældre samt folkeoplysning (34). |
| --- | --- |

3.7.2.

Uddannelse er afgørende for at opnå en bæredygtig udvikling: Der skal tages højde for, hvor vigtigt det er at udvikle unges færdigheder, når det handler om modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne og om den cirkulære økonomi. Derudover bør undervisning af børn i bæredygtighed understøttes af livslang læring for forældre samt folkeoplysning (34

| 3.7.3. | Landdistrikterne er i øjeblikket i risiko for affolkning på grund af mangel på tjenester og infrastruktur. Målrettede investeringer på disse områder kan føre til øget konkurrenceevne, jobskabelse og bedre livskvalitet og dermed være med til at vende denne tendens og opmuntre unge til at bosætte sig der. Desuden kan udvikling af intelligente synergier mellem bæredygtighed, lokal fødevareproduktion og turisme give unge nye muligheder for at varetage meningsfulde og virkningsfulde job i landdistrikterne og dermed bidrage til disse regioners vækst og levedygtighed. |
| --- | --- |

3.7.3.

Landdistrikterne er i øjeblikket i risiko for affolkning på grund af mangel på tjenester og infrastruktur. Målrettede investeringer på disse områder kan føre til øget konkurrenceevne, jobskabelse og bedre livskvalitet og dermed være med til at vende denne tendens og opmuntre unge til at bosætte sig der. Desuden kan udvikling af intelligente synergier mellem bæredygtighed, lokal fødevareproduktion og turisme give unge nye muligheder for at varetage meningsfulde og virkningsfulde job i landdistrikterne og dermed bidrage til disse regioners vækst og levedygtighed.

| 3.7.4. | Unge er nogle af de mest sårbare og følsomme over for de miljømæssige virkninger af klimaændringerne (35). Hvis den globale opvarmning fortsætter med uformindsket styrke, vil den få ødelæggende sundhedsmæssige konsekvenser for børn og unge som følge af stigende vandstand i verdenshavene, hedebølger, sygdomme, fejlernæring osv. Næsten 70 % af unge under 18 år er tilbøjelige til at opfatte klimaændringerne som en global nødsituation (36), og denne bekymring påvirker de unges følelsesmæssige og psykologiske trivsel negativt. En undersøgelse fra 2021 blandt 10 000 unge fra hele verden viste, at over 50 % af de adspurgte unge følte sig triste, bekymrede, vrede, magtesløse, hjælpeløse og/eller skyldige, når det kom til klimaændringerne, mens 45 % sagde, at disse følelser gik ud over deres dagligdag og evne til at fungere (37). EØSU opfordrer EU og medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til denne sammenhæng og til at intensivere forskningen og forbedre regeringernes reaktionsevne, når det gælder om at beskytte klimaet. |
| --- | --- |

3.7.4.

Unge er nogle af de mest sårbare og følsomme over for de miljømæssige virkninger af klimaændringerne (35

36

37

| 3.7.5. | EØSU minder om sin udtalelse om unges rolle i den grønne omstilling (38), hvori udvalget slår til lyd for en række tiltag, der har til formål at sikre, at de unge generationer går forrest i klima- og miljøomstillingen. |
| --- | --- |

3.7.5.

EØSU minder om sin udtalelse om unges rolle i den grønne omstilling (38

Bruxelles, den 15. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  OECD (2020), Survey on COVID-19 and Youth, Paris.

1

Survey on COVID-19 and Youth

(2)  Det Verdensøkonomiske Forum (2017), The Inclusive Growth and Development Report, Genève, januar 2017.

2

The Inclusive Growth and Development Report

(3)  Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1). Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 27. juni 2002 om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (EUT C 168 af 13.7.2002, s. 2).

3

(4)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet — EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

4

(5)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet — EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1), se punkt 2 under »ERKENDER følgende« .

5

(6)  https://youth.europa.eu/eu-youth-dialogue_da.

6

(7)  OECD (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/c3e5cb8a-en.

7

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?, OECD Public Governance Reviews

(8)  Denne tilgang blev for nylig vedtaget i Italien af det italienske rådsformandskab (ungdomsanliggender). Se Linee guida per la valutazione dell'impatto generazionale delle politiche pubbliche, juli 2022. En litteraturgennemgang findes i L: MONTI, The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies, Social Policies, Year IX, 1/2022 Jan-Apr. p. 113; T. CHEVALIER — P. LONCLE (2021). Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization, 3(1), 1-11.; A. Walther (2021). et al. Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities. Young, 2021, 29.2: 191-209. C. WALLACE C. — R. BENDIT (2009) Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society, 10:3, s. 441-458,

8

Linee guida per la valutazione dell'impatto generazionale delle politiche pubbliche

The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies

Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization

Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities

Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union, Perspectives on European Politics and Society

(9)  A. ROSOLIA, R. TORRINI (2016), The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy, 1974-2014, Occasional paper N. 366, Banca D'Italia, Roma (original titel: Il gap generazionale: Un'analisi di coorte dei livelli e della dispersione dei salari e delle condizioni iniziali nel mercato del lavoro in Italia, 1974-2014); L. MONTI (2022). The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee. International Development Policy, bind juli 2022.

9

The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy,

Il gap generazionale: Un'analisi di coorte dei livelli e della dispersione dei salari e delle condizioni iniziali nel mercato del lavoro in Italia

The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee

International Development Policy

(10)  A.B. ATKINSON (2011). Prosperity and fairness, revideret udgave af et oplæg, der blev givet på ECFIN's årlige forskningskonference i november 2011.

10

Prosperity and fairness

(11)  Det Verdensøkonomiske Forum (2023), The Economy of a Super-Ageing Society, Longevity Economy Initiative, ved årsmødet i Davos den 18. januar 2023. https://www.weforum.org/events/world-economic-forum-annual-meeting-2023/sessions/the-economy-of-a-super-ageing-society.

11

The Economy of a Super-Ageing Society,

(12)  J. JOSEFSSON, J.WALL (2020) Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth, Globalizations, 17:6, 1043-1060, DOI: 10.1080/14747731.2020.1736853.

12

Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth

(13)  Se Martinelli and L. Monti, Misurare l'impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, in Amministrazione in Cammino, 29.03.21; L. Monti, La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia, in Amministrazione in Cammino, 30. december 2022

13

Misurare l'impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia,

(14)  C. Cioffi, S. Pierattini, Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani [mindskelse af generationskløften gennem evaluering af ungdomspolitikker], Amministrazione i Cammino, 2023.

14

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

(15)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om EU's ungdomstest (initiativudtalelse) (EUT C 486 af 21.12.2022, s. 46).

15

(16)  Eurofound Yearbook 2022 Living and working in Europe 4 May 2023 https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2023/living-and-working-in-europe-2022.

16

(17)  https://www.cedefop.europa.eu/en/tools/skills-intelligence/involuntary-part-time-employment?year=2020&country=EU#2; https://www.youthforum.org/topics/platform-work#:~:text=Young%20workers%20who%20are%20at,any%20policies%20on%20this%20topic.

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment »Praktikophold uden løn eller anden kompensation kan påvirke de unges erfaringer med arbejdsmarkedet yderst negativt og bør forbydes«.

18

(19)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »sikring af anstændigt arbejde for unge og sikring af inklusion af NEET'er gennem passende udarbejdelse af nationale genopretningsplaner« (initiativudtalelse) (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 27).

19

(20)  OECD/European Commission (2021), The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment.

20

(21)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et europæisk år for færdigheder 2023« (COM(2022) 526 final — 2022/0326 (COD)) (EUT C 100 af 16.3.2023, s. 123).

21

(22)  https://www.iiep.unesco.org/en/international-policy-forum-flexible-learning-pathways-higher-education-13759#:~:text=What%20are%20flexible%20learning%20pathways,the%20needs%20of%20diverse%20students.

22

(23)  EØSU henviser her både til fysiske infrastrukturer (vuggestuer i virksomheder, vuggestuer osv.) og til specifikke tjenester (økonomisk støtte, digitale tjenester eller andre typer tjenester), hvori der kan investeres direkte eller »indirekte« ved at inddrage og anerkende den tredje sektor og omsorgsarbejde.

23

(24)  Fondazione Bruno Visentini, Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022 [Generationskløften. Generation Z og permakrisen]. https://www.osservatoriopolitichegiovanili.it/v-rapporto-2022; L. MONTI, V. MARTINELLI (2021), Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino, 29.3.2021.

24

Il Divario generazionale. La generazione Z e la permacrisi, V Rapporto 2022

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

(25)  C. CIOFFI, S. PIERATTINI (2023), Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani, Amministrazione In Cammino, Rom.

25

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

(26)  L. MONTI (2017). Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem. Review of European Studies, vol. Vol. 9, No 4, December 2017, p. 160-164, ISSN: 1918-7173.

26

Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem

(27)  J. LEACH, M. BROEKS, K. OSTENSVIK, D. KLINGMAN (2016), European Intergenerational Fairness Index: A crises for the young, Intergenerational Foundation, London https://www.if.org.uk/wp-content/uploads/2016/03/European-Intergenerational-Fairness-Index_Final-2016.pdf; LEACH J-HANTON A. (2014), The IF Intergenerational Fairness Index:2014 Edition, London, The Intergenerational Foundation.

27

European Intergenerational Fairness Index

A crises for the young,

(28)  Kompentenzzentrum Jugend-Check (2022), Für eine jugendgerechte Gesetzgebung — Gesetzesfolgenabschätzung und Beratung. Der Jugend-Check in Deutschland. April 2022.

28

Für eine jugendgerechte Gesetzgebung — Gesetzesfolgenabschätzung und Beratung. Der Jugend-Check in Deutschland

(29)  https://www.bundeskanzleramt.gv.at/agenda/jugend/jugendpolitik/jugend-check.html. Se også Bundesrecht konsolidiert: Gesamte Rechtsvorschrift für WFA-Grundsatz-Verordnung, Fassung vom 1.5.2023.

29

(30)  Kompentenzzentrum Jugend-Check (2022), International Conference on Regulatory Impact Assessment for the Young Generation, afholdt den 9. maj 2022 i Berlin, juni 2022.

30

(31)  https://italy.representation.ec.europa.eu/notizie-ed-eventi/notizie/violenza-contro-le-donne-lue-istituisce-un-numero-di-assistenza-telefonica-livello-di-unione-e-2022-11-24_it#:~:text=%E2%80%9CLa%20violenza%20contro%20le%20donne,di%20violenza%20di%20genere%20online.

31

(32)  Istanbulkonventionen anerkender vold mod kvinder som en krænkelse af menneskerettighederne og bidrager til at skabe en retlig ramme på europæisk plan for at beskytte kvinder mod vold og forebygge, retsforfølge og udrydde vold mod kvinder og vold i hjemmet.

32

(33)  Global konference om sundhedsfremme — Verdenssundhedsorganisationen, Genève, 13.-15.12.2021.

33

(34)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »styrkelse af unges muligheder for at opnå bæredygtig udvikling gennem uddannelse« (initiativudtalelse) (EUT C 100 af 16.3.2023, s. 38).

34

(35)  https://www.undp.org/publications/aiming-higher-elevating-meaningful-youth-engagement-climate-action.

35

(36)  UNDP and University of Oxford, 2021.

36

(37)  Marks et al., 2021.

37

(38)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Unges rolle i den grønne omstilling« (sonderende udtalelse på anmodning af det svenske rådsformandskab) (EUT C 184 af 25.5.2023, s. 13).

38

---

BILAG

Følgende ændringsforslag opnåede mindst en fjerdedel af stemmerne, men blev forkastet under debatten (forretningsordenens artikel 74, stk. 3):

ÆNDRINGSFORSLAG 2

SOC/759 — Samarbejde på ungdomsområdet

Punkt 3.3.2

Ændres som følger

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere:
  bindende
  foranstaltninger til sikring af praktikophold af høj kvalitet (1) samt direktivet om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde, under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. | EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere: foranstaltninger
  , der gennem fastlæggelse af mål i overensstemmelse med uddannelse og erhvervsmæssig integration kan sikre
  praktikophold af høj kvalitet (1) samt
  anvendelsen af
  direktivet om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde, under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere:
  bindende
  foranstaltninger til sikring af praktikophold af høj kvalitet (1) samt direktivet om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde, under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi.

EU og medlemsstaterne bør både prioritere at integrere unge på arbejdsmarkedet gennem kvalitetsjob og forbedre indsatsen over for unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. EØSU opfordrer i denne henseende det spanske formandskab til at tage højde for de unges behov i forbindelse med de igangværende lovgivningssager af særlig relevans for unge europæere: foranstaltninger
  , der gennem fastlæggelse af mål i overensstemmelse med uddannelse og erhvervsmæssig integration kan sikre
  praktikophold af høj kvalitet (1) samt
  anvendelsen af
  direktivet om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde, under overholdelse af nærhedsprincippet og med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi.

Resultat af afstemningen:

| For: | 89 |
| --- | --- |
| Imod: | 137 |
| Hverken for eller imod: | 10 |

For:

89

Imod:

137

Hverken for eller imod:

10

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment »Praktikophold uden løn eller anden kompensation kan påvirke de unges erfaringer med arbejdsmarkedet yderst negativt og bør forbydes«.

(1)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment »Praktikophold uden løn eller anden kompensation kan påvirke de unges erfaringer med arbejdsmarkedet yderst negativt og bør forbydes«.

---

III Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

579. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 14.6.2023-15.6.2023

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/77

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om fælles regler til fremme af afhjælpning af varer og om ændring af forordning (EU) 2017/2394, direktiv (EU) 2019/771 og (EU) 2020/1828

(COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD))

(2023/C 293/11)

| Ordfører: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Medordfører: | Émilie PROUZET |

Ordfører:

Thierry LIBAERT

Thierry LIBAERT

Medordfører:

Émilie PROUZET

Émilie PROUZET

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 17.4.2023
  Rådet for Den Europæiske Union, 12.4.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 2.6.2023 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 66/0/0 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 178/1/1 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 17.4.2023

Rådet for Den Europæiske Union, 12.4.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

2.6.2023

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

66/0/0

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

178/1/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over Kommissionens pakke af forslag, der har til formål at fremme produkters reparerbarhed og at gøre reparation til en reel og hensigtsmæssig mulighed ved hjælp af tiltag, som omfatter alle faser fra produktdesign til slutningen af produktets livscyklus. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over Kommissionens pakke af forslag, der har til formål at fremme produkters reparerbarhed og at gøre reparation til en reel og hensigtsmæssig mulighed ved hjælp af tiltag, som omfatter alle faser fra produktdesign til slutningen af produktets livscyklus.

| 1.2. | EØSU mener, at nogle af nedenstående foranstaltninger kan bidrage til en mere effektiv gennemførelse af denne ret til reparerbare produkter. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at nogle af nedenstående foranstaltninger kan bidrage til en mere effektiv gennemførelse af denne ret til reparerbare produkter.

| 1.3. | En forbedret forbrugeroplysning kan uden tvivl bidrage til at styrke retten til reparation. I den henseende er oprettelsen af en national platform, hvor alle oplysninger samles, et positivt skridt, men betingelserne for at oprette og ajourføre den skal præciseres. |
| --- | --- |

1.3.

En forbedret forbrugeroplysning kan uden tvivl bidrage til at styrke retten til reparation. I den henseende er oprettelsen af en national platform, hvor alle oplysninger samles, et positivt skridt, men betingelserne for at oprette og ajourføre den skal præciseres.

| 1.4. | For det andet bifalder EØSU, med henblik på at fremme adgangen til reparation, ligevægten i foranstaltningerne vedrørende den lovbestemte garanti, idet de skærper reparationspligten, men samtidig bevarer forbrugerens mulighed for at vælge omlevering i tilfælde af væsentlig ulempe ved valg af reparation. Udvalget mener imidlertid, at styrkelsen af forhandlerens reparationspligt bør ledsages af en faktisk gennemførelse af garantien for, at forhandleren kan gøre fuld regres gældende over for producenten (navnlig vedrørende reservedele og omkostninger). Distributørerne har rent faktisk en rolle som forbindelsesled til forbrugerne og bør kunne støttes i denne henseende. |
| --- | --- |

1.4.

For det andet bifalder EØSU, med henblik på at fremme adgangen til reparation, ligevægten i foranstaltningerne vedrørende den lovbestemte garanti, idet de skærper reparationspligten, men samtidig bevarer forbrugerens mulighed for at vælge omlevering i tilfælde af væsentlig ulempe ved valg af reparation. Udvalget mener imidlertid, at styrkelsen af forhandlerens reparationspligt bør ledsages af en faktisk gennemførelse af garantien for, at forhandleren kan gøre fuld regres gældende over for producenten (navnlig vedrørende reservedele og omkostninger). Distributørerne har rent faktisk en rolle som forbindelsesled til forbrugerne og bør kunne støttes i denne henseende.

| 1.5. | For at fremme adgangen til reparation uden for den lovbestemte garanti er det vigtigt at støtte en øget anvendelse af leverandører af reparationstjenester, både ved at styrke deres faglige uddannelse og ved at sikre alle reparatører adgang til uundværlige oplysninger vedrørende reparation og vedligeholdelse samt til de nødvendige reservedele til en rimelig pris. |
| --- | --- |

1.5.

For at fremme adgangen til reparation uden for den lovbestemte garanti er det vigtigt at støtte en øget anvendelse af leverandører af reparationstjenester, både ved at styrke deres faglige uddannelse og ved at sikre alle reparatører adgang til uundværlige oplysninger vedrørende reparation og vedligeholdelse samt til de nødvendige reservedele til en rimelig pris.

| 1.6. | Spørgsmålet vedrørende fremme af produkter, der er designet til at kunne repareres, behandles i et særskilt udkast til forordning. Der bør ikke kun være fokus på dette i designfasen, men også efter salget. Med henblik herpå opfordrer EØSU i forbindelse med den igangværende modernisering af rammen for intellektuel ejendomsret (1) Kommissionen til at vurdere muligheden for at fremme delingen af data vedrørende reservedele og produkters reparerbarhed. Som alternativ løftestang er det nødvendigt at styrke adgangen til 3D-printede reservedele og til sikre brugte dele samt øge støtten til istandsatte produkter. |
| --- | --- |

1.6.

Spørgsmålet vedrørende fremme af produkter, der er designet til at kunne repareres, behandles i et særskilt udkast til forordning. Der bør ikke kun være fokus på dette i designfasen, men også efter salget. Med henblik herpå opfordrer EØSU i forbindelse med den igangværende modernisering af rammen for intellektuel ejendomsret (1

| 1.7. | Af konsekvenshensyn skal denne ret til reparation også ledsages af et forbud mod forsætlig praksis, herunder navnlig serialisering, der tjener til at hindre reparation i tilfælde, hvor en sådan praksis tydeligvis blot anvendes til konkurrenceforvridning på markedet for reservedele. |
| --- | --- |

1.7.

Af konsekvenshensyn skal denne ret til reparation også ledsages af et forbud mod forsætlig praksis, herunder navnlig serialisering, der tjener til at hindre reparation i tilfælde, hvor en sådan praksis tydeligvis blot anvendes til konkurrenceforvridning på markedet for reservedele.

| 1.8. | Endelig er der behov for at se nærmere på spørgsmål som kvalitet, sikkerhed og omkostninger i forbindelse med reparation. Den konkurrence, der skabes mellem leverandørerne af reparationstjenester via den harmoniserede formular baseret på sammenlignelige oplysninger, er et godt værktøj til markedsudvikling. EØSU mener imidlertid, at det er nødvendigt at gå endnu længere, og at det på grundlag af de allerede indhøstede erfaringer på nationalt plan skal afgøres, hvilke finansielle værktøjer der bedst vil kunne tilskynde forbrugerne til at få deres produkter repareret. |
| --- | --- |

1.8.

Endelig er der behov for at se nærmere på spørgsmål som kvalitet, sikkerhed og omkostninger i forbindelse med reparation. Den konkurrence, der skabes mellem leverandørerne af reparationstjenester via den harmoniserede formular baseret på sammenlignelige oplysninger, er et godt værktøj til markedsudvikling. EØSU mener imidlertid, at det er nødvendigt at gå endnu længere, og at det på grundlag af de allerede indhøstede erfaringer på nationalt plan skal afgøres, hvilke finansielle værktøjer der bedst vil kunne tilskynde forbrugerne til at få deres produkter repareret.

| 1.9. | EØSU minder om, at emnet reparation vedrører alle interessenter og ikke kun virksomheder. Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme forbrugeroplysningskampagner om produkters vedligeholdelse og anvendelse samt om reparation. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU minder om, at emnet reparation vedrører alle interessenter og ikke kun virksomheder. Udvalget opfordrer Kommissionen til at fremme forbrugeroplysningskampagner om produkters vedligeholdelse og anvendelse samt om reparation.

2.   Resumé af Kommissionens dokument

Resumé af Kommissionens dokument

| 2.1. | Forslaget til direktiv indgår i en række initiativer, der har til formål at fremme forbrugernes rolle i den grønne omstilling. Det hænger således sammen med initiativer såsom den europæiske grønne pagt (december 2019), handlingsplanen for den cirkulære økonomi (marts 2020) og den nye forbrugerdagsorden (november 2020). |
| --- | --- |

2.1.

Forslaget til direktiv indgår i en række initiativer, der har til formål at fremme forbrugernes rolle i den grønne omstilling. Det hænger således sammen med initiativer såsom den europæiske grønne pagt (december 2019), handlingsplanen for den cirkulære økonomi (marts 2020) og den nye forbrugerdagsorden (november 2020).

| 2.2. | For at fremme reparation af varer, der ikke opfylder kravene, har Kommissionen således til hensigt at styrke forbrugernes medbestemmelse ved at give dem mulighed for at vælge den cirkulære økonomi i to afgørende faser:






  1. | på købstidspunktet:






  a) | i henhold til forslaget til forordning om miljøvenligt design for produkter, som omfatter krav til produktdesign og adgang til reservedele, og |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.

For at fremme reparation af varer, der ikke opfylder kravene, har Kommissionen således til hensigt at styrke forbrugernes medbestemmelse ved at give dem mulighed for at vælge den cirkulære økonomi i to afgørende faser:

1.

på købstidspunktet:

a)

i henhold til forslaget til forordning om miljøvenligt design for produkter, som omfatter krav til produktdesign og adgang til reservedele, og

| b) | i henhold til forslaget til direktiv om styrkelse af forbrugernes stilling i den grønne omstilling, som omfatter krav om oplysninger om produktets holdbarhed og reparerbarhed på salgsstedet |
| --- | --- |

b)

i henhold til forslaget til direktiv om styrkelse af forbrugernes stilling i den grønne omstilling, som omfatter krav om oplysninger om produktets holdbarhed og reparerbarhed på salgsstedet

| 2. | og efter salget:






  a) | I henhold til direktivet, der fastlægger den lovbestemte garanti, kan forbrugeren i garantiperioden efter køb af et produkt i tilfælde af mangler ved produktet vælge at få det produkt, der ikke opfylder kravene, repareret eller omleveret gratis. Der vil dog kunne fravælges reparation, hvis denne viser sig ikke at være mulig at udføre eller være uforholdsmæssigt dyr for distributøren, eller i tilfælde af væsentlig ulempe, for forbrugeren. |
| --- | --- | --- |

2.

og efter salget:

a)

I henhold til direktivet, der fastlægger den lovbestemte garanti, kan forbrugeren i garantiperioden efter køb af et produkt i tilfælde af mangler ved produktet vælge at få det produkt, der ikke opfylder kravene, repareret eller omleveret gratis. Der vil dog kunne fravælges reparation, hvis denne viser sig ikke at være mulig at udføre eller være uforholdsmæssigt dyr for distributøren, eller i tilfælde af væsentlig ulempe, for forbrugeren.

| b) | Nærværende forslag om reparerbarhed dækker også perioden efter salget. |
| --- | --- |

b)

Nærværende forslag om reparerbarhed dækker også perioden efter salget.

| 2.3. | Forslaget til direktiv om fælles regler til fremme af afhjælpning af varer vedrører tilfælde af mangler ved produktet eller beskadigede produkter parallelt med og ud over den lovbestemte garantiperiode. Det omfatter hovedsagelig følgende fire forpligtelser:






  — | en generel reparationspligt |
| --- | --- | --- |

2.3.

Forslaget til direktiv om fælles regler til fremme af afhjælpning af varer vedrører tilfælde af mangler ved produktet eller beskadigede produkter parallelt med og ud over den lovbestemte garantiperiode. Det omfatter hovedsagelig følgende fire forpligtelser:

—

en generel reparationspligt

| — | udlevering af en formular med oplysninger om reparation og reparatører |
| --- | --- |

—

udlevering af en formular med oplysninger om reparation og reparatører

| — | udlevering af reparationsoplysninger |
| --- | --- |

—

udlevering af reparationsoplysninger

| — | oprettelse af en national platform med oplysninger om reparation og reparatører. |
| --- | --- |

—

oprettelse af en national platform med oplysninger om reparation og reparatører.

En af artiklerne ændrer imidlertid Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/771 (2) om bestemmelser om forbrugernes klageadgang i tilfælde af produkter, der ikke opfylder kravene (lovbestemt garanti). I henhold til denne artikel skal reparation prioriteres frem for omlevering i de tilfælde, hvor en reparation vil koste mindre end eller det samme som en omlevering af produktet.

2

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU bifalder direktivforslagets mål om at fremme en reel europæisk ret til reparation. Efter udvalgets mening lykkes det med forslaget på hensigtsmæssig vis at supplere de tidligere initiativer vedrørende miljøvenligt produktdesign, styrkelse af de europæiske forbrugeres stilling samt forbrugeroplysning om miljøanprisninger. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU bifalder direktivforslagets mål om at fremme en reel europæisk ret til reparation. Efter udvalgets mening lykkes det med forslaget på hensigtsmæssig vis at supplere de tidligere initiativer vedrørende miljøvenligt produktdesign, styrkelse af de europæiske forbrugeres stilling samt forbrugeroplysning om miljøanprisninger.

| 3.2. | Udviklingen af retten til reparation skal imidlertid være en europæisk prioritet, hvilket Kommissionen også har forstået. Reparation er kernen i den forretningsmodel, som EU har til opgave at fremme i samarbejde med de økonomiske aktører (producenter, forhandlere osv.), forbrugerne og de europæiske borgere mere overordnet set. EØSU ønsker således at dele sin vision om »retten til reparation«: Den må ikke blot gøres til en »formel« eller »teoretisk« rettighed. EU-lovgivningen skal baseres på princippet om at sikre udbud af og efterspørgsel efter kvalitetsreparationer ved at sikre effektiv adgang til reparation og opmuntre forbrugerne til at vælge denne mulighed. |
| --- | --- |

3.2.

Udviklingen af retten til reparation skal imidlertid være en europæisk prioritet, hvilket Kommissionen også har forstået. Reparation er kernen i den forretningsmodel, som EU har til opgave at fremme i samarbejde med de økonomiske aktører (producenter, forhandlere osv.), forbrugerne og de europæiske borgere mere overordnet set. EØSU ønsker således at dele sin vision om »retten til reparation«: Den må ikke blot gøres til en »formel« eller »teoretisk« rettighed. EU-lovgivningen skal baseres på princippet om at sikre udbud af og efterspørgsel efter kvalitetsreparationer ved at sikre effektiv adgang til reparation og opmuntre forbrugerne til at vælge denne mulighed.

| 3.3. | Ud fra et miljømæssigt synspunkt er en forlængelse af et produkts levetid et vigtigt tiltag til at mindske virkningerne ved forbruget af det pågældende produkt. Forlængelsen skal naturligvis stemme overens med livscyklusanalysen, da ikke alle produkters levetid bør forlænges ubegrænset. EØSU støtter derfor den foranstaltning, der knytter kravet om reparerbarhed til den produktlevetid, som er defineret i de delegerede retsakter per produktkategori, og som er vedtaget i overensstemmelse med den kommende forordning om miljøvenligt design. |
| --- | --- |

3.3.

Ud fra et miljømæssigt synspunkt er en forlængelse af et produkts levetid et vigtigt tiltag til at mindske virkningerne ved forbruget af det pågældende produkt. Forlængelsen skal naturligvis stemme overens med livscyklusanalysen, da ikke alle produkters levetid bør forlænges ubegrænset. EØSU støtter derfor den foranstaltning, der knytter kravet om reparerbarhed til den produktlevetid, som er defineret i de delegerede retsakter per produktkategori, og som er vedtaget i overensstemmelse med den kommende forordning om miljøvenligt design.

| 3.4. | EØSU er endvidere enig i den første liste over omfattede produkter opført i bilag 2. Udvalget støtter desuden idéen om at supplere denne liste med de produktkategorier, der er defineret i de delegerede retsakter, som er omhandlet i punkt 3.3. Produkters design og reparerbarhed er således automatisk knyttet til de oplysninger, der gives til forbrugeren, og forpligtelsen til at reparere produkterne. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU er endvidere enig i den første liste over omfattede produkter opført i bilag 2. Udvalget støtter desuden idéen om at supplere denne liste med de produktkategorier, der er defineret i de delegerede retsakter, som er omhandlet i punkt 3.3. Produkters design og reparerbarhed er således automatisk knyttet til de oplysninger, der gives til forbrugeren, og forpligtelsen til at reparere produkterne.

| 3.5. | På det sociale og økonomiske plan skaber reparation værdi og beskæftigelse af høj kvalitet i Europa. Ifølge en Gaïa-undersøgelse (3) skaber reparation 404 arbejdspladser per 10 000 ton behandlet materiale, dvs. 50 gange så mange som ved affaldsbortskaffelse. EØSU er imidlertid bekymret for, om de erhvervsuddannelser og tekniske færdigheder, det kræver at virkeliggøre denne ret, forefindes i tilstrækkeligt omfang. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til i tæt samarbejde med de faglige organisationer at tage alle de værktøjer, som det kræver at udvikle grund- og videreuddannelse inden for reparationsfaget, i brug. |
| --- | --- |

3.5.

På det sociale og økonomiske plan skaber reparation værdi og beskæftigelse af høj kvalitet i Europa. Ifølge en Gaïa-undersøgelse (3

| 3.6. | Desuden har reparation et stort potentiale for at øge købekraften, navnlig for de dårligst stillede grupper, som generelt tvinges til at købe nyt før tid. |
| --- | --- |

3.6.

Desuden har reparation et stort potentiale for at øge købekraften, navnlig for de dårligst stillede grupper, som generelt tvinges til at købe nyt før tid.

| 3.7. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen i sit forslag til direktiv har taget behørigt hensyn til behovet for at træffe foranstaltninger vedrørende både garantirammen og perioden efter garantiens udløb. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom varigheden af den lovbestemte garanti ikke er lige lang overalt (to år i de fleste lande, tre år i Grækenland, produktets skønnede levetid i Finland og Nederlandene). Øget gennemsigtighed og klarhed i forbindelse med reparationspraksis på europæisk plan, herunder sågar en top-down-harmonisering af de retlige rammer, er også en nødvendig forudsætning for at kunne udbrede retten til reparation. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen i sit forslag til direktiv har taget behørigt hensyn til behovet for at træffe foranstaltninger vedrørende både garantirammen og perioden efter garantiens udløb. Dette er så meget desto vigtigere, eftersom varigheden af den lovbestemte garanti ikke er lige lang overalt (to år i de fleste lande, tre år i Grækenland, produktets skønnede levetid i Finland og Nederlandene). Øget gennemsigtighed og klarhed i forbindelse med reparationspraksis på europæisk plan, herunder sågar en top-down-harmonisering af de retlige rammer, er også en nødvendig forudsætning for at kunne udbrede retten til reparation.

4.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

Under de særlige bemærkninger redegøres der for de mulige forbedringer på grundlag af Kommissionens forslag i lyset af følgende mål: at gøre reparation mere attraktiv end omlevering i forbrugernes øjne.

4.1.   Forbedring af forbrugeroplysningen

Forbedring af forbrugeroplysningen

| 4.1.1. | EØSU bifalder Kommissionens forslag om at forbedre forbrugeroplysningen ved at sikre, at der i hver medlemsstat findes en platform, hvor man kan finde reparationsløsninger. Det er vigtigt, at betingelserne for at oprette og forvalte denne platform præciseres for at sikre, at oplysningerne er fuldstændige og ajourførte. |
| --- | --- |

4.1.1.

EØSU bifalder Kommissionens forslag om at forbedre forbrugeroplysningen ved at sikre, at der i hver medlemsstat findes en platform, hvor man kan finde reparationsløsninger. Det er vigtigt, at betingelserne for at oprette og forvalte denne platform præciseres for at sikre, at oplysningerne er fuldstændige og ajourførte.

| 4.1.2. | At kunne få foretaget en reparation kræver, at man er bekendt med de betingelser, der gælder for hhv. en reparation og en omlevering af produktet. Den konkurrence, der skabes mellem reparationstjenesterne, samt den gennemsigtighed vedrørende priser, metoder og reparationskvalitet, der opnås ved forpligtelsen til at indføre en reparationsformular, vil give forbrugerne mulighed for at indhente bedre tilbud og vil dermed øge antallet af reparationer. EØSU bifalder derfor ønsket om at harmonisere de oplysninger, som reparatørerne videregiver, ved at foreslå en europæisk formular. Udvalget opfordrer medlovgiverne til at sikre sammenhæng mellem dette forslag, forslaget om miljøvenligt design af produkter og forslaget om miljøanprisninger. |
| --- | --- |

4.1.2.

At kunne få foretaget en reparation kræver, at man er bekendt med de betingelser, der gælder for hhv. en reparation og en omlevering af produktet. Den konkurrence, der skabes mellem reparationstjenesterne, samt den gennemsigtighed vedrørende priser, metoder og reparationskvalitet, der opnås ved forpligtelsen til at indføre en reparationsformular, vil give forbrugerne mulighed for at indhente bedre tilbud og vil dermed øge antallet af reparationer. EØSU bifalder derfor ønsket om at harmonisere de oplysninger, som reparatørerne videregiver, ved at foreslå en europæisk formular. Udvalget opfordrer medlovgiverne til at sikre sammenhæng mellem dette forslag, forslaget om miljøvenligt design af produkter og forslaget om miljøanprisninger.

| 4.1.3. | EØSU støtter også oprettelsen af en europæisk harmoniseret score for reparationsmulighed per produktkategori som fastsat i forslaget til forordning om miljøvenligt design for produkter og i overensstemmelse med udvalgets anbefaling. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at indføre en sådan score, der harmonerer med det europæiske initiativ, idet man ellers risikerer at øge omkostningerne for de berørte parter og forvirre forbrugerne. |
| --- | --- |

4.1.3.

EØSU støtter også oprettelsen af en europæisk harmoniseret score for reparationsmulighed per produktkategori som fastsat i forslaget til forordning om miljøvenligt design for produkter og i overensstemmelse med udvalgets anbefaling. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at indføre en sådan score, der harmonerer med det europæiske initiativ, idet man ellers risikerer at øge omkostningerne for de berørte parter og forvirre forbrugerne.

| 4.1.4. | Endelig er der behov for en oplysnings- og bevidstgørelseskampagne i hele EU for at formidle fordelene ved reparation og princippet om at »købe bedre, ikke mere«. Denne oplysningskampagne bør sigte mod at gøre det klart, hvilke vedligeholdelsestiltag forbrugeren skal træffe. I den henseende støtter EØSU foranstaltningerne i forslaget til direktiv om grønne anprisninger (green claims). |
| --- | --- |

4.1.4.

Endelig er der behov for en oplysnings- og bevidstgørelseskampagne i hele EU for at formidle fordelene ved reparation og princippet om at »købe bedre, ikke mere«. Denne oplysningskampagne bør sigte mod at gøre det klart, hvilke vedligeholdelsestiltag forbrugeren skal træffe. I den henseende støtter EØSU foranstaltningerne i forslaget til direktiv om grønne anprisninger (green claims).

4.2.   Reparationer skal gøres lettere

Reparationer skal gøres lettere

| 4.2.1. | Reparation udføres først og fremmest i løbet af garantiperioden. I den henseende benyttes lejligheden til at gennemføre den prioritering af reparation frem for omlevering, som EØSU allerede har bakket op om i sin udtalelse om forbrugernes rolle i den grønne omstilling (4). Sælgeren vil således skulle reparere varen til en pris, der svarer til eller er lavere end udgifterne ved at omlevere, medmindre det vil være uforholdsmæssigt dyrt eller ikke vil være muligt at udføre en reparation. Forbrugerens valg mellem omlevering og reparation påvirkes altså også. Forbrugeren bevarer imidlertid muligheden for at anmode om omlevering, hvis en reparation er til væsentlig ulempe, hvilket kan være tilfældet med produkter, der er nødvendige for den pågældendes dagligdag eller arbejdsliv. |
| --- | --- |

4.2.1.

Reparation udføres først og fremmest i løbet af garantiperioden. I den henseende benyttes lejligheden til at gennemføre den prioritering af reparation frem for omlevering, som EØSU allerede har bakket op om i sin udtalelse om forbrugernes rolle i den grønne omstilling (4

| 4.2.2. | EØSU er desuden af den opfattelse, at forhandlerens mulighed for at gøre regres gældende over for producenten skal forankres i bindende retsregler og derfor garanteres, for at denne foranstaltning kan gennemføres og give økonomisk mening. En forpligtelse for forhandleren til at reparere uanset omkostningerne skal ledsages af en reel mulighed for forhandleren til at gøre regres gældende over for producenten, for så vidt angår adgang til reservedele samt omkostningsdeling. Denne forpligtelse skal være så tilstrækkeligt let at gennemføre, at også SMV'er kan opfylde den. |
| --- | --- |

4.2.2.

EØSU er desuden af den opfattelse, at forhandlerens mulighed for at gøre regres gældende over for producenten skal forankres i bindende retsregler og derfor garanteres, for at denne foranstaltning kan gennemføres og give økonomisk mening. En forpligtelse for forhandleren til at reparere uanset omkostningerne skal ledsages af en reel mulighed for forhandleren til at gøre regres gældende over for producenten, for så vidt angår adgang til reservedele samt omkostningsdeling. Denne forpligtelse skal være så tilstrækkeligt let at gennemføre, at også SMV'er kan opfylde den.

| 4.2.3. | Producentens forpligtelse til at reparere sine varer, også efter den lovbestemte garantiperiode, er ligeledes et af de vigtige fremskridt i forslaget. Af konkurrencemæssige årsager er det afgørende, at denne forpligtelse også gælder for producenter uden for EU. EØSU gentager således, at det er nødvendigt at gøre de bemyndigede repræsentanter eller endog distributionscentrene ansvarlige. |
| --- | --- |

4.2.3.

Producentens forpligtelse til at reparere sine varer, også efter den lovbestemte garantiperiode, er ligeledes et af de vigtige fremskridt i forslaget. Af konkurrencemæssige årsager er det afgørende, at denne forpligtelse også gælder for producenter uden for EU. EØSU gentager således, at det er nødvendigt at gøre de bemyndigede repræsentanter eller endog distributionscentrene ansvarlige.

| 4.2.4. | Endvidere er den geografiske dækning af reparationssteder en vigtig forudsætning for at fremme adgangen til reparation. EØSU mener, at der er behov for flere reparatører i Europa og dermed for en proaktiv erhvervsuddannelsespolitik på reparationsområdet. Denne politik er så meget desto mere nødvendig, eftersom reparationsfaget har udviklet sig betydeligt efter fremkomsten af digitale teknologier og netforbundne produkter. Ud over uddannelse vil der også være behov for at kunne tilbyde velbetalte kvalitetsjob, da mange medlemsstater allerede lider under mangel på kvalificeret arbejdskraft, navnlig inden for håndværksfag. |
| --- | --- |

4.2.4.

Endvidere er den geografiske dækning af reparationssteder en vigtig forudsætning for at fremme adgangen til reparation. EØSU mener, at der er behov for flere reparatører i Europa og dermed for en proaktiv erhvervsuddannelsespolitik på reparationsområdet. Denne politik er så meget desto mere nødvendig, eftersom reparationsfaget har udviklet sig betydeligt efter fremkomsten af digitale teknologier og netforbundne produkter. Ud over uddannelse vil der også være behov for at kunne tilbyde velbetalte kvalitetsjob, da mange medlemsstater allerede lider under mangel på kvalificeret arbejdskraft, navnlig inden for håndværksfag.

| 4.2.5. | En udvikling af reparationstjenesterne indebærer, at uafhængige reparatører kan sikres de samme muligheder som de reparatører, der er autoriseret af producenterne. EØSU mener også, at Kommissionen bør støtte og tilskynde udviklingen af nye forretningsmodeller såsom professionelle reparationstjenester, reparationsværksteder, »reparationscaféer« osv. Udvalget efterlyser derfor flere steder, hvor man kan få udført en reparation. |
| --- | --- |

4.2.5.

En udvikling af reparationstjenesterne indebærer, at uafhængige reparatører kan sikres de samme muligheder som de reparatører, der er autoriseret af producenterne. EØSU mener også, at Kommissionen bør støtte og tilskynde udviklingen af nye forretningsmodeller såsom professionelle reparationstjenester, reparationsværksteder, »reparationscaféer« osv. Udvalget efterlyser derfor flere steder, hvor man kan få udført en reparation.

4.3.   Tilskyndelse til udvikling af produkter, der er designet til at kunne repareres

Tilskyndelse til udvikling af produkter, der er designet til at kunne repareres

| 4.3.1. | Planlagt forældelse udgør en hindring for reparation, men EØSU mener, at dette spørgsmål behandles nærmere i andre direktiver. |
| --- | --- |

4.3.1.

Planlagt forældelse udgør en hindring for reparation, men EØSU mener, at dette spørgsmål behandles nærmere i andre direktiver.

| 4.3.2. | Det ville imidlertid være konsekvent, hvis Kommissionen med udgangspunkt i dette forslag om reparerbarhed bad medlemsstaterne forbyde enhver forsætlig hindring af muligheden for reparation. En ret til reparation giver ikke mening, hvis genstande designes til ikke at kunne repareres. |
| --- | --- |

4.3.2.

Det ville imidlertid være konsekvent, hvis Kommissionen med udgangspunkt i dette forslag om reparerbarhed bad medlemsstaterne forbyde enhver forsætlig hindring af muligheden for reparation. En ret til reparation giver ikke mening, hvis genstande designes til ikke at kunne repareres.

| 4.3.3. | Metoder, hvor der anvendes serialisering eller komponentparring (parts pairing), vanskeliggør eller blokerer udskiftningen af et produkts komponenter ved at mærke visse dele med et serienummer. Hvis en serialiseret komponent udskiftes, og serienummeret ikke svarer til det, som er registreret i bundkortet, ændres eller blokeres anordningens funktion. Denne praksis begrænser reparationskapaciteten til udelukkende at omfatte det tekniske net, der er godkendt eller certificeret af fabrikanten. Den stiller derved uafhængige reparatører samt værksteder, der nyistandsætter produkter, i en ugunstig situation og gør det også umuligt at anvende reservedele fra den cirkulære økonomi. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbyde og sanktionere denne form for praksis, som klart hindrer reparation. |
| --- | --- |

4.3.3.

Metoder, hvor der anvendes serialisering eller komponentparring (parts pairing), vanskeliggør eller blokerer udskiftningen af et produkts komponenter ved at mærke visse dele med et serienummer. Hvis en serialiseret komponent udskiftes, og serienummeret ikke svarer til det, som er registreret i bundkortet, ændres eller blokeres anordningens funktion. Denne praksis begrænser reparationskapaciteten til udelukkende at omfatte det tekniske net, der er godkendt eller certificeret af fabrikanten. Den stiller derved uafhængige reparatører samt værksteder, der nyistandsætter produkter, i en ugunstig situation og gør det også umuligt at anvende reservedele fra den cirkulære økonomi. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbyde og sanktionere denne form for praksis, som klart hindrer reparation.

| 4.3.4. | Af udkastet til forordning vedrørende miljøvenligt design fremgår det, hvor længe reservedele inden for hver produktkategori skal være tilgængelige. I lyset af udfordringerne forbundet med manglen på råstoffer opfordrer EØSU imidlertid Kommissionen til at fremme produktionen af reservedele ved hjælp af 3D-printning. Det indebærer, at producenterne offentliggør deres 3D-tegninger, når de ophører med selv at producere disse dele, såsom som visse producenter allerede har gjort i de senere år. Som led i den kommende revision af rammen for intellektuel ejendomsret opfordrer udvalget Kommissionen til at vurdere muligheden for at fremme delingen af data vedrørende reservedele samt formidling af disse oplysninger via platformen. |
| --- | --- |

4.3.4.

Af udkastet til forordning vedrørende miljøvenligt design fremgår det, hvor længe reservedele inden for hver produktkategori skal være tilgængelige. I lyset af udfordringerne forbundet med manglen på råstoffer opfordrer EØSU imidlertid Kommissionen til at fremme produktionen af reservedele ved hjælp af 3D-printning. Det indebærer, at producenterne offentliggør deres 3D-tegninger, når de ophører med selv at producere disse dele, såsom som visse producenter allerede har gjort i de senere år. Som led i den kommende revision af rammen for intellektuel ejendomsret opfordrer udvalget Kommissionen til at vurdere muligheden for at fremme delingen af data vedrørende reservedele samt formidling af disse oplysninger via platformen.

| 4.3.5. | EØSU ser gerne, at EU støtter istandsættelse af anordninger, da der derved vil kunne opnås de samme økonomiske og miljømæssige mål som ved reparation. |
| --- | --- |

4.3.5.

EØSU ser gerne, at EU støtter istandsættelse af anordninger, da der derved vil kunne opnås de samme økonomiske og miljømæssige mål som ved reparation.

4.4.   Behov for lavere reparationsomkostninger

Behov for lavere reparationsomkostninger

| 4.4.1. | Da omkostningerne ved en reparation er en af de største hindringer for denne, er det nødvendigt at supplere bestemmelserne i det foreslåede direktiv med forslag om at sænke reparationsomkostningerne for forbrugeren. |
| --- | --- |

4.4.1.

Da omkostningerne ved en reparation er en af de største hindringer for denne, er det nødvendigt at supplere bestemmelserne i det foreslåede direktiv med forslag om at sænke reparationsomkostningerne for forbrugeren.

| 4.4.2. | For så vidt angår reparationer efter udløbet af den lovbestemte garanti mener EØSU, at den generelle udbredelse af oplysningsformularen, som gør det muligt for forbrugeren at kende prisen på reparationen og for reparatørerne at konkurrere, vil fremme brugen af reparation og sænke de dermed forbundne omkostninger. |
| --- | --- |

4.4.2.

For så vidt angår reparationer efter udløbet af den lovbestemte garanti mener EØSU, at den generelle udbredelse af oplysningsformularen, som gør det muligt for forbrugeren at kende prisen på reparationen og for reparatørerne at konkurrere, vil fremme brugen af reparation og sænke de dermed forbundne omkostninger.

| 4.4.3. | For at sænke reparationsomkostningerne kan EU tilskynde brugen af brugte reservedele. EØSU beklager, at markedet for brugte varer eller sikre genanvendte reservedele i øjeblikket er ret begrænset og præget af lav konkurrence på grund af manglende infrastruktur og mangel på passende lovgivning. |
| --- | --- |

4.4.3.

For at sænke reparationsomkostningerne kan EU tilskynde brugen af brugte reservedele. EØSU beklager, at markedet for brugte varer eller sikre genanvendte reservedele i øjeblikket er ret begrænset og præget af lav konkurrence på grund af manglende infrastruktur og mangel på passende lovgivning.

| 4.4.4. | Kommissionen må også gå videre med konkrete tiltag for at gøre prissignalet for reparation mere gunstigt. Den er nødt til at pålægge medlemsstaterne at træffe sådanne foranstaltninger. EØSU mener således, at det er vigtigt at indføre skatteincitamenter eller andre kompensationsforanstaltninger til fremme af reparation. Der er behov for på grundlag af de erfaringer, der allerede er opnået på nationalt plan, at finde frem til de mest hensigtsmæssige værktøjer til at sætte gang i markedet for brugte varer og for reparation. |
| --- | --- |

4.4.4.

Kommissionen må også gå videre med konkrete tiltag for at gøre prissignalet for reparation mere gunstigt. Den er nødt til at pålægge medlemsstaterne at træffe sådanne foranstaltninger. EØSU mener således, at det er vigtigt at indføre skatteincitamenter eller andre kompensationsforanstaltninger til fremme af reparation. Der er behov for på grundlag af de erfaringer, der allerede er opnået på nationalt plan, at finde frem til de mest hensigtsmæssige værktøjer til at sætte gang i markedet for brugte varer og for reparation.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/strategy/intellectual-property/industrial-design-protection_en.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/771 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om salg af varer, om ændring af forordning (EU) 2017/2394 og direktiv 2009/22/EF og om ophævelse af direktiv 1999/44/EF (EUT L 136 af 22.5.2019, s. 28).

2

(3)  Gaïa, »
  Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution
  «, 2021.

3

Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2005/29/EF og 2011/83/EU for så vidt angår styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling gennem bedre beskyttelse mod urimelig praksis og bedre oplysning (COM(2022) 143 final — 2022/0092 (COD)) (EUT C 443 af 22.11.2022, s. 75).

4

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/82

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/102/EF og (EU) 2017/1132 for så vidt angår yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret

(COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD))

(2023/C 293/12)

| Ordfører: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Ordfører:

Franca SALIS-MADINIER

Franca SALIS-MADINIER

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 17.4.2023
  Rådet for den Europæiske Union, 21.4.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 2.6.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 199/2/7 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 17.4.2023

Rådet for den Europæiske Union, 21.4.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

2.6.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

199/2/7

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over Kommissionens forslag, som har til formål både at øge mængden af offentligt tilgængelige selskabsoplysninger i registersammenkoblingssystemet (BRIS) og at forbedre pålideligheden af disse oplysninger. Forslaget bør ikke alene gavne SMV'er, der har brug for pålidelige oplysninger i forbindelse med deres grænseoverskridende aktiviteter, men også andre interessenter, der efterlyser gennemsigtighed i virksomheder, såsom store virksomheder, aktionærer, kreditorer, forbrugere og ansatte. Det bør endvidere hjælpe virksomhederne med at mindske deres omkostninger og spare tid, når de skal tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige i grænseoverskridende sammenhæng. Forslaget vil gøre det endnu nemmere fuldt ud at udnytte det indre marked og det digitale indre marked. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over Kommissionens forslag, som har til formål både at øge mængden af offentligt tilgængelige selskabsoplysninger i registersammenkoblingssystemet (BRIS) og at forbedre pålideligheden af disse oplysninger. Forslaget bør ikke alene gavne SMV'er, der har brug for pålidelige oplysninger i forbindelse med deres grænseoverskridende aktiviteter, men også andre interessenter, der efterlyser gennemsigtighed i virksomheder, såsom store virksomheder, aktionærer, kreditorer, forbrugere og ansatte. Det bør endvidere hjælpe virksomhederne med at mindske deres omkostninger og spare tid, når de skal tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige i grænseoverskridende sammenhæng. Forslaget vil gøre det endnu nemmere fuldt ud at udnytte det indre marked og det digitale indre marked.

| 1.2. | EØSU støtter stadig mere udbredt brug af digitale værktøjer til at sikre kommunikationen mellem selskaber og myndigheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter, og for at fremme princippet om »digital som standard«, forudsat at ingen lades i stikken. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU støtter stadig mere udbredt brug af digitale værktøjer til at sikre kommunikationen mellem selskaber og myndigheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter, og for at fremme princippet om »digital som standard«, forudsat at ingen lades i stikken.

| 1.3. | EØSU støtter forslaget om at udvide anvendelsesområdet til også at omfatte interessentskaber, koncerner og tredjelandsfilialer (artikel 7, 13, 13a, 14 og 36). Da kooperativer og fonde tegner sig for en stod del af virksomhedsaktiviteterne, anbefaler EØSU, at direktivets anvendelsesområde udvides til også at omfatte disse typer virksomheder, og at der stilles krav om adgang til BRIS, såfremt oplysninger om disse typer virksomheder allerede findes i de nationale registre. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU støtter forslaget om at udvide anvendelsesområdet til også at omfatte interessentskaber, koncerner og tredjelandsfilialer (artikel 7, 13, 13a, 14 og 36). Da kooperativer og fonde tegner sig for en stod del af virksomhedsaktiviteterne, anbefaler EØSU, at direktivets anvendelsesområde udvides til også at omfatte disse typer virksomheder, og at der stilles krav om adgang til BRIS, såfremt oplysninger om disse typer virksomheder allerede findes i de nationale registre.

| 1.4. | EØSU støtter kravet om, at virksomheder skal indberette oplysninger om deres hovedkontor og hovedvirksomhed i de nationale registre og BRIS (artikel 14). EØSU bakker op om, at listen over de oplysninger, der hvert år skal indberettes og opdateres, udvides yderligere til også at omfatte antallet af ansatte, aktivitetssektor (NACE-kode) og, for så vidt angår virksomheder, der er oprettet i henhold til EU's selskabsret (direktivet om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger samt SE- og SCE-lovgivningen), aftaler om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU støtter kravet om, at virksomheder skal indberette oplysninger om deres hovedkontor og hovedvirksomhed i de nationale registre og BRIS (artikel 14). EØSU bakker op om, at listen over de oplysninger, der hvert år skal indberettes og opdateres, udvides yderligere til også at omfatte antallet af ansatte, aktivitetssektor (NACE-kode) og, for så vidt angår virksomheder, der er oprettet i henhold til EU's selskabsret (direktivet om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger samt SE- og SCE-lovgivningen), aftaler om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder.

| 1.5. | EØSU bakker op om at forbinde BRIS med systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) og systemet for sammenkobling af insolvensregistre (IRI) og at anvende EUID (den europæiske unikke identifikator) til at forbinde oplysninger, der er lagret i forskellige systemer (artikel 22). BRIS bør også indeholde oplysninger om diskvalificerede bestyrelsesmedlemmer og gøre det muligt at foretage mere effektive søgninger på selskaber efter aktivitetssektor (NACE-kode) og størrelse (antal ansatte og indtjening). |
| --- | --- |

1.5.

EØSU bakker op om at forbinde BRIS med systemet for sammenkobling af registre over reelt ejerskab (BORIS) og systemet for sammenkobling af insolvensregistre (IRI) og at anvende EUID (den europæiske unikke identifikator) til at forbinde oplysninger, der er lagret i forskellige systemer (artikel 22). BRIS bør også indeholde oplysninger om diskvalificerede bestyrelsesmedlemmer og gøre det muligt at foretage mere effektive søgninger på selskaber efter aktivitetssektor (NACE-kode) og størrelse (antal ansatte og indtjening).

| 1.6. | EØSU støtter kravet om ved stiftelse af et selskab at kontrollere en harmoniseret liste af oplysninger (artikel 10 Forebyggende kontrol), men anbefaler at inkludere identitetskontrol af de personer, der er involveret i stiftelsen, herunder information om, hvorvidt de er blevet diskvalificeret som bestyrelsesmedlem i en anden EU-medlemsstat (»diskvalificeret bestyrelsesmedlem«). Udvalget anbefaler endvidere, at den forebyggende kontrol udvides til også at omfatte omstrukturering af virksomheder i henhold til EU's selskabsret (direktivet om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger samt SE- og SCE-lovgivningen), og at listen over oplysninger udvides til at omfatte kontrol af, at der — som foreskrevet i denne lovgivning — er indgået aftale om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU støtter kravet om ved stiftelse af et selskab at kontrollere en harmoniseret liste af oplysninger (artikel 10 Forebyggende kontrol), men anbefaler at inkludere identitetskontrol af de personer, der er involveret i stiftelsen, herunder information om, hvorvidt de er blevet diskvalificeret som bestyrelsesmedlem i en anden EU-medlemsstat (»diskvalificeret bestyrelsesmedlem«). Udvalget anbefaler endvidere, at den forebyggende kontrol udvides til også at omfatte omstrukturering af virksomheder i henhold til EU's selskabsret (direktivet om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger samt SE- og SCE-lovgivningen), og at listen over oplysninger udvides til at omfatte kontrol af, at der — som foreskrevet i denne lovgivning — er indgået aftale om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder.

| 1.7. | Pålidelige og troværdige oplysninger er en vigtig forudsætning for et velfungerende indre marked og gnidningsløs gennemførelse af virksomhedernes grænseoverskridende aktiviteter. EØSU støtter kravet om, at registre skal ajourføres (artikel 15), men anbefaler at styrke artikel 28 og 40 for at sikre, at sanktionerne for manglende overholdelse er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

1.7.

Pålidelige og troværdige oplysninger er en vigtig forudsætning for et velfungerende indre marked og gnidningsløs gennemførelse af virksomhedernes grænseoverskridende aktiviteter. EØSU støtter kravet om, at registre skal ajourføres (artikel 15), men anbefaler at styrke artikel 28 og 40 for at sikre, at sanktionerne for manglende overholdelse er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.

| 1.8. | EØSU støtter indførelsen af et EU-selskabscertifikat (artikel 16b). Udvalget anbefaler imidlertid, at listen over oplysninger kommer til at omfatte antallet af ansatte og NACE-aktivitetssektoren, og at den ajourføres hvert år. Listen over de oplysninger, der skal indberettes for interessentskaber, bør afstemmes med den liste, der gælder for selskaber med begrænset ansvar. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU støtter indførelsen af et EU-selskabscertifikat (artikel 16b). Udvalget anbefaler imidlertid, at listen over oplysninger kommer til at omfatte antallet af ansatte og NACE-aktivitetssektoren, og at den ajourføres hvert år. Listen over de oplysninger, der skal indberettes for interessentskaber, bør afstemmes med den liste, der gælder for selskaber med begrænset ansvar.

| 1.9. | EØSU anbefaler, at artikel 16c (Digital EU-fuldmagt) skærpes med et krav om anvendelse af det højeste sikringsniveau ved kontrollen af identiteten på de personer, der er bemyndiget til at repræsentere et selskab, og kontrol af, hvorvidt de pågældende personer er blevet diskvalificeret som bestyrelsesmedlem i EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU anbefaler, at artikel 16c (Digital EU-fuldmagt) skærpes med et krav om anvendelse af det højeste sikringsniveau ved kontrollen af identiteten på de personer, der er bemyndiget til at repræsentere et selskab, og kontrol af, hvorvidt de pågældende personer er blevet diskvalificeret som bestyrelsesmedlem i EU's medlemsstater.

| 1.10. | EØSU støtter på visse betingelser engangsprincippet (ingen genindsendelse af selskabsoplysninger), når et selskab i en medlemsstat opretter datterselskaber eller filialer i en anden medlemsstat. For at forhindre at medlemsstater tvinges til at afstå fra at kontrollere gyldigheden i tilfælde af begrundet tvivl om, hvorvidt en anden medlemsstat har sørget for tilstrækkelig sikkerhed for pålideligheden af oplysningerne i dens register, bør artikel 16e (Garantier i tilfælde af begrundet tvivl) udvides, så en medlemsstat i dette tilfælde kan afvise at acceptere oplysninger fra en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU støtter på visse betingelser engangsprincippet (ingen genindsendelse af selskabsoplysninger), når et selskab i en medlemsstat opretter datterselskaber eller filialer i en anden medlemsstat. For at forhindre at medlemsstater tvinges til at afstå fra at kontrollere gyldigheden i tilfælde af begrundet tvivl om, hvorvidt en anden medlemsstat har sørget for tilstrækkelig sikkerhed for pålideligheden af oplysningerne i dens register, bør artikel 16e (Garantier i tilfælde af begrundet tvivl) udvides, så en medlemsstat i dette tilfælde kan afvise at acceptere oplysninger fra en anden medlemsstat.

2.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 2.1. | Forslaget har til formål at øge gennemsigtigheden om selskaber og skabe større tillid mellem medlemsstaterne samt mere forbundne offentlige myndigheder og samtidig mindske den administrative byrde for virksomheder og andre interessenter i grænseoverskridende sammenhæng. Forslaget skal især øge mængden af offentligt tilgængelige selskabsoplysninger i BRIS, sikre, at selskabsoplysninger i virksomhedsregistre er nøjagtige, pålidelige og ajourførte, og mindske bureaukratiet, når virksomheder henter selskabsoplysninger fra virksomhedsregistre i grænseoverskridende sammenhæng. |
| --- | --- |

2.1.

Forslaget har til formål at øge gennemsigtigheden om selskaber og skabe større tillid mellem medlemsstaterne samt mere forbundne offentlige myndigheder og samtidig mindske den administrative byrde for virksomheder og andre interessenter i grænseoverskridende sammenhæng. Forslaget skal især øge mængden af offentligt tilgængelige selskabsoplysninger i BRIS, sikre, at selskabsoplysninger i virksomhedsregistre er nøjagtige, pålidelige og ajourførte, og mindske bureaukratiet, når virksomheder henter selskabsoplysninger fra virksomhedsregistre i grænseoverskridende sammenhæng.

| 2.2. | Forslaget har til formål at mindske såvel bureaukratiet som den administrative byrde ved at indføre et EU-selskabscertifikat og en flersproget standardmodel for den digitale EU-fuldmagt, udvide anvendelsen af engangsprincippet i forbindelse med stiftelse af et selskab i andre EU-medlemsstater og fjerne formaliteter såsom behovet for apostille eller bekræftet oversættelse af selskabsdokumenter. Konsekvensanalysen viste, at ovennævnte ændringer vil mindske omkostningerne for EU's virksomheder som følge af administrative krav med ca. 437 mio. EUR om året. |
| --- | --- |

2.2.

Forslaget har til formål at mindske såvel bureaukratiet som den administrative byrde ved at indføre et EU-selskabscertifikat og en flersproget standardmodel for den digitale EU-fuldmagt, udvide anvendelsen af engangsprincippet i forbindelse med stiftelse af et selskab i andre EU-medlemsstater og fjerne formaliteter såsom behovet for apostille eller bekræftet oversættelse af selskabsdokumenter. Konsekvensanalysen viste, at ovennævnte ændringer vil mindske omkostningerne for EU's virksomheder som følge af administrative krav med ca. 437 mio. EUR om året.

| 2.3. | Et initiativ af betydning for forslaget er EU's digitaliseringsmål, som er fastsat i Kommissionens meddelelse om Det digitale kompas 2030: den europæiske kurs i det digitale årti (1). Forslaget imødekommer det bredt anerkendte behov for at opgradere den måde, hvorpå registrene fungerer og interagerer med virksomheder, brugere og offentlige myndigheder i bl.a. grænseoverskridende sammenhæng. Et andet initiativ er at mindske hindringerne for SMV'ers grænseoverskridende aktiviteter som beskrevet i Kommissionens meddelelser om hhv. Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020 (2) og En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa (3). Både engangsprincippet for indberetning af oplysninger og de færre krav om oversættelse og apostille hjælper SMV'erne med at nå disse mål. |
| --- | --- |

2.3.

Et initiativ af betydning for forslaget er EU's digitaliseringsmål, som er fastsat i Kommissionens meddelelse om Det digitale kompas 2030: den europæiske kurs i det digitale årti

1

Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020

2

En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa

3

| 2.4. | Virksomhedsgennemsigtighed er blevet anerkendt som et effektivt middel til forebyggelse af virksomhedsmisbrug. Dette forslag bidrager i den henseende ved at imødekomme behovet for mere pålidelige selskabsoplysninger og for øget gennemsigtighed i og troværdighed af de indberettede oplysninger. Forslaget tager også fat på det udbredte problem med virksomhedsmisbrug, herunder skatteunddragelse og arbejdsvilkår, hvidvask af penge, finansiering af terrorisme og svindel over for forbrugerne (4) (5). Denne form for virksomhedsmisbrug foregår ved hjælp af mekanismer som skuffeselskaber, identitetstyveri, manglende gennemsigtighed i koncerner og ejerskabskæden, udnyttelse af forskelle i de nationale lovgivninger og vanskeligheder i det grænseoverskridende samarbejde om håndhævelse (6). En nylig undersøgelse har vist, at skuffeselskaber er et udbredt fænomen i EU (7). Vigtige oplysninger for interessenter såsom hovedkontor og hovedvirksomhed kan sjældent findes i virksomhedsregistre. Desuden er de indberettede oplysninger ofte forældede, og det er uklart, hvor pålidelige oplysningerne er. |
| --- | --- |

2.4.

Virksomhedsgennemsigtighed er blevet anerkendt som et effektivt middel til forebyggelse af virksomhedsmisbrug. Dette forslag bidrager i den henseende ved at imødekomme behovet for mere pålidelige selskabsoplysninger og for øget gennemsigtighed i og troværdighed af de indberettede oplysninger. Forslaget tager også fat på det udbredte problem med virksomhedsmisbrug, herunder skatteunddragelse og arbejdsvilkår, hvidvask af penge, finansiering af terrorisme og svindel over for forbrugerne (4

5

6

7

| 2.5. | For at øge gennemsigtigheden endnu mere bør forslaget også medtage kooperativer og fonde i direktivets anvendelsesområde, og oplysninger om dem bør gøres tilgængelige i BRIS, for så vidt som disse oplysninger er medtaget i de nationale virksomhedsregistre. Da mange virksomheder i EU juridisk er oprettet som kooperativer og fonde, vil det skabe et stort hul i gennemsigtigheden, hvis de ikke medtages i anvendelsesområdet. |
| --- | --- |

2.5.

For at øge gennemsigtigheden endnu mere bør forslaget også medtage kooperativer og fonde i direktivets anvendelsesområde, og oplysninger om dem bør gøres tilgængelige i BRIS, for så vidt som disse oplysninger er medtaget i de nationale virksomhedsregistre. Da mange virksomheder i EU juridisk er oprettet som kooperativer og fonde, vil det skabe et stort hul i gennemsigtigheden, hvis de ikke medtages i anvendelsesområdet.

| 2.6. | En udvidelse af listen over oplysninger, som virksomhederne skal indberette, til også at omfatte hovedkontor og hovedvirksomhed er begrundet i, at de kompetente myndigheder har behov for at identificere skuffeselskaber og eventuel virksomhedsmisbrug, før der kan udstedes en attest forud for omdannelse i forbindelse med en grænseoverskridende omdannelse (artikel 86m) eller en attest forud for spaltning i forbindelse med en grænseoverskridende spaltning (artikel 160m). Stedet for omdannelsen eller spaltningen er også relevant for at afgøre, hvilken national lovgivning der gælder i tilfælde af insolvens. Som anført i konsekvensanalysen har mange interessenter efterspurgt yderligere oplysninger og udvidede muligheder for søgning i BRIS. Arbejdstagerrepræsentanter har behov for oplysninger om antallet af ansatte, eftersom det er afgørende for mange arbejdstagerrettigheder, f.eks. retten til at oprette et samarbejdsudvalg eller til at være repræsenteret i et selskabs bestyrelse. Desuden bør interessentskaber offentliggøre de samme typer oplysninger som selskaber med begrænset ansvar. |
| --- | --- |

2.6.

En udvidelse af listen over oplysninger, som virksomhederne skal indberette, til også at omfatte hovedkontor og hovedvirksomhed er begrundet i, at de kompetente myndigheder har behov for at identificere skuffeselskaber og eventuel virksomhedsmisbrug, før der kan udstedes en attest forud for omdannelse i forbindelse med en grænseoverskridende omdannelse (artikel 86m) eller en attest forud for spaltning i forbindelse med en grænseoverskridende spaltning (artikel 160m). Stedet for omdannelsen eller spaltningen er også relevant for at afgøre, hvilken national lovgivning der gælder i tilfælde af insolvens. Som anført i konsekvensanalysen har mange interessenter efterspurgt yderligere oplysninger og udvidede muligheder for søgning i BRIS. Arbejdstagerrepræsentanter har behov for oplysninger om antallet af ansatte, eftersom det er afgørende for mange arbejdstagerrettigheder, f.eks. retten til at oprette et samarbejdsudvalg eller til at være repræsenteret i et selskabs bestyrelse. Desuden bør interessentskaber offentliggøre de samme typer oplysninger som selskaber med begrænset ansvar.

| 2.7. | En udvidelse af listen over oplysninger med henblik på »forebyggende kontrol« i forbindelse med selskabsstiftelse til også at omfatte kontrol af nøglepersoners identitet er berettiget med henvisning til udbredelsen af svig som følge af identitetstyveri. Der bør også foretages »forebyggende kontrol« i forbindelse med grænseoverskridende virksomhedsomstruktureringer i form af grænseoverskridende fusioner, omdannelser og spaltninger eller omdannelser til SE-selskaber eller SCE-selskaber. Undersøgelser foretaget af Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI) viser, at selv om det er et krav i henhold til EU-retten, er forhandlinger med arbejdstagerrepræsentanter om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder ofte ikke afsluttet og sågar slet ikke indledt, før sådanne omstruktureringer godkendes af den kompetente myndighed. Indgåelse af en aftale med arbejdstagerrepræsentanterne bør medtages på listen over minimumskrav. Helt generelt bør direktivet kræve anvendelse af det højeste sikringsniveau ved kontrol af identiteten på personer, da et lavere niveau for elektronisk identifikation gør disse kontroller mindre effektive over for identitetssvig. |
| --- | --- |

2.7.

En udvidelse af listen over oplysninger med henblik på »forebyggende kontrol« i forbindelse med selskabsstiftelse til også at omfatte kontrol af nøglepersoners identitet er berettiget med henvisning til udbredelsen af svig som følge af identitetstyveri. Der bør også foretages »forebyggende kontrol« i forbindelse med grænseoverskridende virksomhedsomstruktureringer i form af grænseoverskridende fusioner, omdannelser og spaltninger eller omdannelser til SE-selskaber eller SCE-selskaber. Undersøgelser foretaget af Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI) viser, at selv om det er et krav i henhold til EU-retten, er forhandlinger med arbejdstagerrepræsentanter om arbejdstagernes informations-, hørings- og deltagelsesrettigheder ofte ikke afsluttet og sågar slet ikke indledt, før sådanne omstruktureringer godkendes af den kompetente myndighed. Indgåelse af en aftale med arbejdstagerrepræsentanterne bør medtages på listen over minimumskrav. Helt generelt bør direktivet kræve anvendelse af det højeste sikringsniveau ved kontrol af identiteten på personer, da et lavere niveau for elektronisk identifikation gør disse kontroller mindre effektive over for identitetssvig.

| 2.8. | Ajourførte data er en forudsætning for et sikkert erhvervsklima og spiller en væsentlig rolle med hensyn til at reducere omkostningerne ved virksomhedernes grænseoverskridende aktiviteter og sikre virksomhedernes sociale ansvar. De sanktioner, der kræves i henhold til EU-retten, men som medlemsstaterne selv skal fastsætte, opfylder ikke altid behovet for effektivitet, proportionalitet og afskrækkende virkning (jf. den aktuelle debat om EU's forbrugerlovgivning). Artikel 28 og 40 bør skærpes for at sikre, at sanktionerne er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og for at sikre konkurrencedygtige og afbalancerede erhvervsbetingelser i hele Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.8.

Ajourførte data er en forudsætning for et sikkert erhvervsklima og spiller en væsentlig rolle med hensyn til at reducere omkostningerne ved virksomhedernes grænseoverskridende aktiviteter og sikre virksomhedernes sociale ansvar. De sanktioner, der kræves i henhold til EU-retten, men som medlemsstaterne selv skal fastsætte, opfylder ikke altid behovet for effektivitet, proportionalitet og afskrækkende virkning (jf. den aktuelle debat om EU's forbrugerlovgivning). Artikel 28 og 40 bør skærpes for at sikre, at sanktionerne er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, og for at sikre konkurrencedygtige og afbalancerede erhvervsbetingelser i hele Den Europæiske Union.

| 2.9. | Anbefalingen om at anvende de samme indberetningskrav for interessentskaber som for selskaber med begrænset ansvar er begrundet i princippet om at skabe lige vilkår for forskellige selskabsformer. Dette princip understøtter også anbefalingen om at medtage fonde og kooperativer i direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

2.9.

Anbefalingen om at anvende de samme indberetningskrav for interessentskaber som for selskaber med begrænset ansvar er begrundet i princippet om at skabe lige vilkår for forskellige selskabsformer. Dette princip understøtter også anbefalingen om at medtage fonde og kooperativer i direktivets anvendelsesområde.

| 2.10. | Selv om engangsprincippet og afskaffelsen af apostillekravene er vigtige foranstaltninger til at mindske bureaukratiet, skal gennemførelsen modsvares af, at det sikres, at de oplysninger, der indberettes via medlemsstaternes selskabsregistre, er troværdige. Der skal være det højeste sikringsniveau for elektronisk identifikation af enkeltpersoner, og medlemsstaterne bør kunne afvise oplysninger fra selskabsregistre i medlemsstater, som ikke har opnået den rette balance, f.eks. fordi de endnu ikke har omsat centrale elementer i direktivet om digitale værktøjer (8) eller dette direktivforslag (når det engang er vedtaget). |
| --- | --- |

2.10.

Selv om engangsprincippet og afskaffelsen af apostillekravene er vigtige foranstaltninger til at mindske bureaukratiet, skal gennemførelsen modsvares af, at det sikres, at de oplysninger, der indberettes via medlemsstaternes selskabsregistre, er troværdige. Der skal være det højeste sikringsniveau for elektronisk identifikation af enkeltpersoner, og medlemsstaterne bør kunne afvise oplysninger fra selskabsregistre i medlemsstater, som ikke har opnået den rette balance, f.eks. fordi de endnu ikke har omsat centrale elementer i direktivet om digitale værktøjer (8

| 2.11. | For at undgå yderligere omkostninger for virksomhederne er det medlemsstaternes og de nationale virksomhedsregistres ansvar ikke at forhøje gebyrerne for at dække omkostningerne til udfyldelse af nye oplysninger. |
| --- | --- |

2.11.

For at undgå yderligere omkostninger for virksomhederne er det medlemsstaternes og de nationale virksomhedsregistres ansvar ikke at forhøje gebyrerne for at dække omkostningerne til udfyldelse af nye oplysninger.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  COM(2021) 350 final.

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (2018), An overview of shell companies in the European Union, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e8534eeb-e071-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

4

An overview of shell companies in the European Union

(5)  
  The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue (2016), SOMO og ETUC, med støtte fra Kommissionen.

5

The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue

(6)  Kommissionen/ICF SA i samarbejde med Wavestone, Center for the Study of Democracy, universitetet i Trento og Victims Support Europe (2022), Study on online identity theft and identity-related crime, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f85399b3-abed-11ec-83e1-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.

6

Study on online identity theft and identity-related crime

(7)  Kommissionen/ICF Consulting Services (2021), Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/66764f95-5191-11ec-91ac-01aa75ed71a1.

7

Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1151 af 20. juni 2019 om ændring af direktiv (EU) 2017/1132, for så vidt angår brugen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 80).

8

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/86

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om underbygning og kommunikation af udtrykkelige miljøanprisninger (direktivet om grønne anprisninger)

(COM(2023) 166 final — 2023/0085(COD))

(2023/C 293/13)

| Ordfører: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Ordfører:

Angelo PAGLIARA

Angelo PAGLIARA

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 1.6.2023
  Rådet, 2.6.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 2.6.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 205/2/3 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 1.6.2023

Rådet, 2.6.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

2.6.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

205/2/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er overbevist om, at bæredygtighed er en af grundpillerne i Den Europæiske Unions fremtidige udvikling, og at dette nye forslag giver mulighed for at styrke de offentlige myndigheders og samfundets aktive rolle med hensyn til hurtigt at bevæge sig i retning af en cirkulær økonomi og udvikle en cirkulær kultur (1). |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) er overbevist om, at bæredygtighed er en af grundpillerne i Den Europæiske Unions fremtidige udvikling, og at dette nye forslag giver mulighed for at styrke de offentlige myndigheders og samfundets aktive rolle med hensyn til hurtigt at bevæge sig i retning af en cirkulær økonomi og udvikle en cirkulær kultur (1

| 1.2. | EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte med systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer, navnlig forbrugerorganisationer, i denne proces for at beskytte forbrugerne og virksomhederne mod grønvaskning. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU opfordrer Kommissionen til at fortsætte med systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer, navnlig forbrugerorganisationer, i denne proces for at beskytte forbrugerne og virksomhederne mod grønvaskning.

| 1.3. | EØSU opfordrer Kommissionen til at sikre, at kravene i direktivet om grønne anprisninger bliver en model for et minimumsniveau af beskyttelse mod grønvaskning, som skal afspejles i sektorspecifik lovgivning, der er udelukket fra dette direktivs anvendelsesområde, når det gælder visse frivillige anprisninger og mærkning. Indførelsen af sektorspecifik lovgivning bør ikke blive en måde til at fravælge bestemmelserne i direktivet om grønne anprisninger, indføre smuthuller eller reducere forbrugerbeskyttelsen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU opfordrer Kommissionen til at sikre, at kravene i direktivet om grønne anprisninger bliver en model for et minimumsniveau af beskyttelse mod grønvaskning, som skal afspejles i sektorspecifik lovgivning, der er udelukket fra dette direktivs anvendelsesområde, når det gælder visse frivillige anprisninger og mærkning. Indførelsen af sektorspecifik lovgivning bør ikke blive en måde til at fravælge bestemmelserne i direktivet om grønne anprisninger, indføre smuthuller eller reducere forbrugerbeskyttelsen.

| 1.4. | EØSU peger på en stigende bekymring over udbredelsen af miljøanprisninger, der er baseret på kompensation gennem anvendelse af kompensationskreditter, og opfordrer Kommissionen til at indføre et klart forbud mod anprisninger baseret på kompensation. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU peger på en stigende bekymring over udbredelsen af miljøanprisninger, der er baseret på kompensation gennem anvendelse af kompensationskreditter, og opfordrer Kommissionen til at indføre et klart forbud mod anprisninger baseret på kompensation.

| 1.5. | EØSU glæder sig over den bebudede hensigt om at øge retssikkerheden i forbindelse med miljøanprisninger og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de rette betingelser er til stede for at styrke det indre markeds konkurrenceevne, navnlig gennem indførelse af fælles metoder til dokumentation af forskellige typer anprisninger. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU glæder sig over den bebudede hensigt om at øge retssikkerheden i forbindelse med miljøanprisninger og opfordrer Kommissionen til at sikre, at de rette betingelser er til stede for at styrke det indre markeds konkurrenceevne, navnlig gennem indførelse af fælles metoder til dokumentation af forskellige typer anprisninger.

| 1.6. | EØSU noterer sig mikrovirksomhedernes tilvalgsmulighed og anmoder Kommissionen om at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at inddrage dem i medlemsstaternes kontrol. EØSU glæder sig desuden over, at der lægges vægt på håndhævelse af markedet, og understreger behovet for at sikre, at direktivet håndhæves fuldt ud. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU noterer sig mikrovirksomhedernes tilvalgsmulighed og anmoder Kommissionen om at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at inddrage dem i medlemsstaternes kontrol. EØSU glæder sig desuden over, at der lægges vægt på håndhævelse af markedet, og understreger behovet for at sikre, at direktivet håndhæves fuldt ud.

| 1.7. | EØSU henleder opmærksomheden på den stigende bevidsthed om miljøspørgsmål og opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke værktøjer til støtte for de økonomiske aktører, der har til hensigt at øge den miljømæssige og sociale bæredygtighed af deres produktionsmetoder og produkter. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU henleder opmærksomheden på den stigende bevidsthed om miljøspørgsmål og opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke værktøjer til støtte for de økonomiske aktører, der har til hensigt at øge den miljømæssige og sociale bæredygtighed af deres produktionsmetoder og produkter.

2.   Resumé af Kommissionens dokument

Resumé af Kommissionens dokument

| 2.1. | Dette forslag til direktiv har til formål at supplere de lovgivningsmæssige rammer for støtte til bæredygtigt forbrug ved at behandle specifikke aspekter af og krav til eksplicitte miljøanprisninger for så vidt angår dokumentation, kommunikation og verifikation heraf. |
| --- | --- |

2.1.

Dette forslag til direktiv har til formål at supplere de lovgivningsmæssige rammer for støtte til bæredygtigt forbrug ved at behandle specifikke aspekter af og krav til eksplicitte miljøanprisninger for så vidt angår dokumentation, kommunikation og verifikation heraf.

| 2.2. | Forslaget var et af de initiativer, som Kommissionen har anført til gennemførelse af den europæiske grønne pagt, og som supplerer de lovgivningsmæssige rammer for miljøanprisninger og dermed sikrer, at køberne har adgang til pålidelige, sammenlignelige og verificerbare oplysninger, så de kan træffe mere bæredygtige beslutninger (2). Behovet for at bekæmpe grønvaskning afspejles også i både den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (3) og den nye forbrugerdagsorden (4). |
| --- | --- |

2.2.

Forslaget var et af de initiativer, som Kommissionen har anført til gennemførelse af den europæiske grønne pagt, og som supplerer de lovgivningsmæssige rammer for miljøanprisninger og dermed sikrer, at køberne har adgang til pålidelige, sammenlignelige og verificerbare oplysninger, så de kan træffe mere bæredygtige beslutninger (2

3

4

| 2.3. | Forslaget supplerer forslaget til direktiv om styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling (5) og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF (6). Sammen etablerer de et klart system for miljøanprisninger, herunder miljømærker. |
| --- | --- |

2.3.

Forslaget supplerer forslaget til direktiv om styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling (5

6

| 2.4. | Forslaget omfatter minimumskriterier for dokumentation og meddelelse af miljøanprisninger, nye bestemmelser om miljømærkning og mærkningsordninger, indførelse af forudgående kontrol af miljøanprisninger og mærkningsordninger og håndhævelsesforanstaltninger såsom regelmæssige kontroller og sanktioner. |
| --- | --- |

2.4.

Forslaget omfatter minimumskriterier for dokumentation og meddelelse af miljøanprisninger, nye bestemmelser om miljømærkning og mærkningsordninger, indførelse af forudgående kontrol af miljøanprisninger og mærkningsordninger og håndhævelsesforanstaltninger såsom regelmæssige kontroller og sanktioner.

| 2.5. | Direktivet omfatter imidlertid ikke harmoniserede metoder. Det giver dog mulighed for at vedtage delegerede retsakter eller ændringer på et senere tidspunkt for at fastsætte yderligere krav om specifikke spørgsmål såsom klimaanprisninger, holdbarhed, genbrugelighed, mulighed for reparation, genvindelighed, genanvendt indhold, anvendelse af naturligt indhold, herunder fibre, miljøresultater og bæredygtighed, biobaserede elementer, bionedbrydelighed, biodiversitet, affaldsforebyggelse og -reduktion. |
| --- | --- |

2.5.

Direktivet omfatter imidlertid ikke harmoniserede metoder. Det giver dog mulighed for at vedtage delegerede retsakter eller ændringer på et senere tidspunkt for at fastsætte yderligere krav om specifikke spørgsmål såsom klimaanprisninger, holdbarhed, genbrugelighed, mulighed for reparation, genvindelighed, genanvendt indhold, anvendelse af naturligt indhold, herunder fibre, miljøresultater og bæredygtighed, biobaserede elementer, bionedbrydelighed, biodiversitet, affaldsforebyggelse og -reduktion.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke instrumenter til fremme af en kultur med cirkulær økonomi og navnlig iværksætte oplysningskampagner for at udbrede en »cirkulær kultur«, især blandt den yngre generation. EØSU opfordrer også Kommissionen til at indsamle god praksis på dette område, som medlemsstaterne har udviklet i deres aktiviteter, og til at overveje at formidle dem. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke instrumenter til fremme af en kultur med cirkulær økonomi og navnlig iværksætte oplysningskampagner for at udbrede en »cirkulær kultur«, især blandt den yngre generation. EØSU opfordrer også Kommissionen til at indsamle god praksis på dette område, som medlemsstaterne har udviklet i deres aktiviteter, og til at overveje at formidle dem.

| 3.2. | Den brede offentlighed, især den yngre generation, er nu mere opmærksom på miljøspørgsmål (7) (8), og derfor anvendes grøn markedsføring i stigende grad som en konkurrencefordel. |
| --- | --- |

3.2.

Den brede offentlighed, især den yngre generation, er nu mere opmærksom på miljøspørgsmål (7

8

| 3.3. | Forbrugernes og interessenternes forventninger til bæredygtighed og miljøbeskyttelse er stigende, men der er ikke megen tillid til miljøanprisninger (9). Ud over tillidsspørgsmålet er der en udbredt misforståelse af, hvad disse anprisninger betyder. Denne konklusion afspejles i flere undersøgelser, der ikke kun er foretaget af Kommissionen, men også af nationale agenturer, navnlig vedrørende klimaanprisninger (10). Det er derfor af afgørende betydning, at forbrugerne nu sættes i stand til at træffe informerede købsbeslutninger på grundlag af pålidelige oplysninger. |
| --- | --- |

3.3.

Forbrugernes og interessenternes forventninger til bæredygtighed og miljøbeskyttelse er stigende, men der er ikke megen tillid til miljøanprisninger (9

10

| 3.4. | Konsekvensanalysen pegede på en række problemer, der giver anledning til stigende bekymring blandt forbrugerne såsom en vildledende handelspraksis i forbindelse med produkters bæredygtighed, uklare eller dårligt dokumenterede miljøanprisninger og bæredygtighedsmærker, der ikke altid er gennemsigtige eller troværdige. I lyset af resultaterne af konsekvensanalysen støtter EØSU Kommissionens initiativ og mener, at der er behov for en resolut indsats på dette område. |
| --- | --- |

3.4.

Konsekvensanalysen pegede på en række problemer, der giver anledning til stigende bekymring blandt forbrugerne såsom en vildledende handelspraksis i forbindelse med produkters bæredygtighed, uklare eller dårligt dokumenterede miljøanprisninger og bæredygtighedsmærker, der ikke altid er gennemsigtige eller troværdige. I lyset af resultaterne af konsekvensanalysen støtter EØSU Kommissionens initiativ og mener, at der er behov for en resolut indsats på dette område.

| 3.5. | EØSU mener, at forbrugerne, hvis de er bedre informeret, kan spille en aktiv og afgørende rolle i den miljømæssige omstilling og bidrage til at nå målene i den grønne pagt. Det er afgørende at sikre, at bæredygtighed spiller en større rolle i forbrugernes beslutningsprocesser, således at den har en indvirkning både på det tidspunkt, hvor de foretager købet, og på et senere tidspunkt (om nødvendigt vælger man at reparere, hvor det er muligt, i stedet for f.eks. at foretage et nyt køb). Dette vil supplere nye krav til miljøoplysninger om produkter, der stammer fra initiativer såsom forordningen om miljøvenligt design for bæredygtige produkter. Den vil sikre fælles regler for mærkning ud over den eksisterende lovgivning såsom EU-miljømærkeordningen, ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og ordningerne om mærket økologisk landbrug, energimærkning og CE-mærkning. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU mener, at forbrugerne, hvis de er bedre informeret, kan spille en aktiv og afgørende rolle i den miljømæssige omstilling og bidrage til at nå målene i den grønne pagt. Det er afgørende at sikre, at bæredygtighed spiller en større rolle i forbrugernes beslutningsprocesser, således at den har en indvirkning både på det tidspunkt, hvor de foretager købet, og på et senere tidspunkt (om nødvendigt vælger man at reparere, hvor det er muligt, i stedet for f.eks. at foretage et nyt køb). Dette vil supplere nye krav til miljøoplysninger om produkter, der stammer fra initiativer såsom forordningen om miljøvenligt design for bæredygtige produkter. Den vil sikre fælles regler for mærkning ud over den eksisterende lovgivning såsom EU-miljømærkeordningen, ordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) og ordningerne om mærket økologisk landbrug, energimærkning og CE-mærkning.

| 3.6. | Artikel 1 i forslaget udelukker meget sektorspecifik lovgivning fra direktivets anvendelsesområde, hvor den pågældende lovgivning indeholder egne krav til anprisninger og mærkningsordninger. EØSU foreslår, at mindst samme niveau af beskyttelse mod grønvaskning afspejles i den sektorspecifikke lovgivning. Dette bør som minimum omfatte en tilsvarende grad af dokumentation, kommunikation (dokumentation) og (tredjeparts)verifikation. Desuden er der behov for at præcisere, at det kun er de anprisninger, der er omfattet af disse retsakter, der er udelukket, snarere end krav vedrørende de produkter, der er omfattet af sektorlovgivningen. Hvis visse anprisninger ikke omfatter specifikke krav, bør de falde ind under anvendelsesområdet for direktivet om grønne anprisninger. F.eks. udelukker artikel 1 lovgivning om emballage og emballageaffald, og denne lovgivning omfatter kun anprisninger vedrørende genanvendelighed og genanvendt indhold. Dette bør betyde, at andre anprisninger (såsom visse emballagers indvirkning på livscyklussen) bør falde ind under direktivet om grønne anprisninger. |
| --- | --- |

3.6.

Artikel 1 i forslaget udelukker meget sektorspecifik lovgivning fra direktivets anvendelsesområde, hvor den pågældende lovgivning indeholder egne krav til anprisninger og mærkningsordninger. EØSU foreslår, at mindst samme niveau af beskyttelse mod grønvaskning afspejles i den sektorspecifikke lovgivning. Dette bør som minimum omfatte en tilsvarende grad af dokumentation, kommunikation (dokumentation) og (tredjeparts)verifikation. Desuden er der behov for at præcisere, at det kun er de anprisninger, der er omfattet af disse retsakter, der er udelukket, snarere end krav vedrørende de produkter, der er omfattet af sektorlovgivningen. Hvis visse anprisninger ikke omfatter specifikke krav, bør de falde ind under anvendelsesområdet for direktivet om grønne anprisninger. F.eks. udelukker artikel 1 lovgivning om emballage og emballageaffald, og denne lovgivning omfatter kun anprisninger vedrørende genanvendelighed og genanvendt indhold. Dette bør betyde, at andre anprisninger (såsom visse emballagers indvirkning på livscyklussen) bør falde ind under direktivet om grønne anprisninger.

| 3.7. | EØSU erkender, at der er stigende bekymring over udbredelsen af miljøkrav baseret på anprisning gennem anvendelse af kompensationskreditter (»klimaneutral«, »plastkompenseret« osv.), som flere forbrugermyndigheder — og i flere retssager — har anerkendt som videnskabeligt ukorrekte og altid vildledende for forbrugerne. EØSU opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til fuldt ud at tage disse erfaringer med i betragtning og indføre et klart forbud mod anprisninger, der er baseret på udligning, ud over krav til den måde, hvorpå virksomhederne formidler deres bidrag til bæredygtighedsprojekter i stedet for at anprise udligning. Navnlig skal direktivet om grønne anprisninger være i fuld overensstemmelse med direktivet om styrkelse af forbrugernes stilling i forbindelse med den grønne omstilling. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU erkender, at der er stigende bekymring over udbredelsen af miljøkrav baseret på anprisning gennem anvendelse af kompensationskreditter (»klimaneutral«, »plastkompenseret« osv.), som flere forbrugermyndigheder — og i flere retssager — har anerkendt som videnskabeligt ukorrekte og altid vildledende for forbrugerne. EØSU opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til fuldt ud at tage disse erfaringer med i betragtning og indføre et klart forbud mod anprisninger, der er baseret på udligning, ud over krav til den måde, hvorpå virksomhederne formidler deres bidrag til bæredygtighedsprojekter i stedet for at anprise udligning. Navnlig skal direktivet om grønne anprisninger være i fuld overensstemmelse med direktivet om styrkelse af forbrugernes stilling i forbindelse med den grønne omstilling.

| 3.8. | EØSU noterer sig beslutningen om at udelukke mikrovirksomheder fra nogle af lovgivningens bestemmelser med den begrundelse, at procedurerne kræver, at de virksomheder, der fremsætter anprisningerne, investerer tid og ressourcer i indsamlingen af de nødvendige oplysninger og i kontrolprocessen. EØSU noterer sig mikrovirksomhedernes tilvalgsmulighed, der giver dem mulighed for at drage nytte af de fordele, der følger af overensstemmelsescertifikater, hvis de beslutter at investere ressourcer i disse gennem kontrolproceduren. EØSU noterer sig også bestemmelserne om at støtte SMV'er generelt i forbindelse med anvendelsen af de krav, der følger af lovgivningen. Ikke desto mindre erkender EØSU, at der er behov for at sikre, at ingen virksomheder føler, at de har lov til at vildlede forbrugerne. Udvalget støtter fuldt ud det faktum, at tilvalgselementet i direktivet om grønne anprisninger ikke betyder et tilvalg til direktivet om urimelig handelspraksis. Kommissionen bør indføre specifikke krav for at sikre, at mikrovirksomheder inddrages korrekt i den kontrol, der udføres af medlemsstaterne, da de ikke er reelt undtaget fra den bredere lovgivning om urimelig handelspraksis. |
| --- | --- |

3.8.

EØSU noterer sig beslutningen om at udelukke mikrovirksomheder fra nogle af lovgivningens bestemmelser med den begrundelse, at procedurerne kræver, at de virksomheder, der fremsætter anprisningerne, investerer tid og ressourcer i indsamlingen af de nødvendige oplysninger og i kontrolprocessen. EØSU noterer sig mikrovirksomhedernes tilvalgsmulighed, der giver dem mulighed for at drage nytte af de fordele, der følger af overensstemmelsescertifikater, hvis de beslutter at investere ressourcer i disse gennem kontrolproceduren. EØSU noterer sig også bestemmelserne om at støtte SMV'er generelt i forbindelse med anvendelsen af de krav, der følger af lovgivningen. Ikke desto mindre erkender EØSU, at der er behov for at sikre, at ingen virksomheder føler, at de har lov til at vildlede forbrugerne. Udvalget støtter fuldt ud det faktum, at tilvalgselementet i direktivet om grønne anprisninger ikke betyder et tilvalg til direktivet om urimelig handelspraksis. Kommissionen bør indføre specifikke krav for at sikre, at mikrovirksomheder inddrages korrekt i den kontrol, der udføres af medlemsstaterne, da de ikke er reelt undtaget fra den bredere lovgivning om urimelig handelspraksis.

| 3.9. | EØSU opfordrer Kommissionen til at påbegynde arbejdet med at vedtage fælles regler til dokumentation af anprisninger som foreslået i artikel 3, som åbner mulighed for, at Kommissionen kan udvikle og vedtage fælles metoder til dokumentation af specifikke anprisninger på grundlag af resultaterne af den regelmæssige overvågning. EØSU mener, at Kommissionen allerede nu bør udarbejde en prioriteret liste over anprisninger, for hvilke der er behov for fælles regler baseret på de foreliggende oplysninger, og begynde at udvikle fælles metoder ud over livscyklusvurderingen. Disse er nødvendige for at sikre en harmoniseret gennemførelse i hele Europa med klare regler for verifikatorer om, hvordan den dokumentation, som virksomhederne fremlægger, skal vurderes. Dette vil afværge risikoen for, at virksomheder vælger at få deres anprisninger kontrolleret i lande, hvor de ved, at de har bedre chancer for at få deres anprisninger anerkendt. Det ville også skabe juridisk klarhed for virksomhederne og undgå at skabe asymmetri mellem på den ene side de virksomheder, der er i stand til at udvikle interne metoder eller få adgang til eksterne tjenester for at skræddersy metoder til deres markedsføringsstrategier, og på den anden side virksomheder, der ikke har ressourcer til at gøre det. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU opfordrer Kommissionen til at påbegynde arbejdet med at vedtage fælles regler til dokumentation af anprisninger som foreslået i artikel 3, som åbner mulighed for, at Kommissionen kan udvikle og vedtage fælles metoder til dokumentation af specifikke anprisninger på grundlag af resultaterne af den regelmæssige overvågning. EØSU mener, at Kommissionen allerede nu bør udarbejde en prioriteret liste over anprisninger, for hvilke der er behov for fælles regler baseret på de foreliggende oplysninger, og begynde at udvikle fælles metoder ud over livscyklusvurderingen. Disse er nødvendige for at sikre en harmoniseret gennemførelse i hele Europa med klare regler for verifikatorer om, hvordan den dokumentation, som virksomhederne fremlægger, skal vurderes. Dette vil afværge risikoen for, at virksomheder vælger at få deres anprisninger kontrolleret i lande, hvor de ved, at de har bedre chancer for at få deres anprisninger anerkendt. Det ville også skabe juridisk klarhed for virksomhederne og undgå at skabe asymmetri mellem på den ene side de virksomheder, der er i stand til at udvikle interne metoder eller få adgang til eksterne tjenester for at skræddersy metoder til deres markedsføringsstrategier, og på den anden side virksomheder, der ikke har ressourcer til at gøre det.

| 3.10. | EØSU noterer sig Kommissionens beslutning om ikke at indføre metoderne vedrørende produkters og organisationers miljøaftryk som krav til dokumentation af anprisninger. I de tilfælde hvor det er relevant, opfordrer EØSU imidlertid til, at der gøres bedst mulig brug af disse metoder ved fastlæggelsen af fælles metoder til dokumentation. Med hensyn til artikel 3, stk. 1, litra c), om kravet om at påvise, at visse elementer af anprisninger er væsentlige set ud fra et livscyklusperspektiv, opfordrer EØSU Kommissionen til yderligere at præcisere, hvordan denne betydning bør vurderes. |
| --- | --- |

3.10.

EØSU noterer sig Kommissionens beslutning om ikke at indføre metoderne vedrørende produkters og organisationers miljøaftryk som krav til dokumentation af anprisninger. I de tilfælde hvor det er relevant, opfordrer EØSU imidlertid til, at der gøres bedst mulig brug af disse metoder ved fastlæggelsen af fælles metoder til dokumentation. Med hensyn til artikel 3, stk. 1, litra c), om kravet om at påvise, at visse elementer af anprisninger er væsentlige set ud fra et livscyklusperspektiv, opfordrer EØSU Kommissionen til yderligere at præcisere, hvordan denne betydning bør vurderes.

| 3.11. | EØSU anbefaler på det kraftigste, at Kommissionen præciserer kravene til anprisninger om et produkts eller en erhvervsdrivendes fremtidige miljøresultater, jf. artikel 5, stk. 4. For det første bør kravene være i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet om styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling. For det andet bør kravene præcisere, at sådanne anprisninger kun vil blive accepteret, når de ikke udelukkende er baseret på kompensationer, og når de understøttes af klare og forståelige supplerende oplysninger fra den erhvervsdrivende, der fastsætter klare, objektive, videnskabeligt baserede og verificerbare forpligtelser og mål samt en gennemførelsesplan på den erhvervsdrivendes niveau, der omfatter gennemførelsesforanstaltninger og konkrete, verificerbare foreløbige mål, som ikke er afhængige af kompensationer, og som er i overensstemmelse med opnåelsen af en langsigtet forpligtelse. Gennemførelsesplanen bør tildeles et passende budget og udelukkende være baseret på eksisterende økonomisk og teknisk levedygtige teknologier. Gennemførelsesplanen og de opnåede fremskridt bør gøres offentligt tilgængelige og medtages i anprisningen som supplerende oplysninger, og der bør forelægges regelmæssige rapporter herom. Anprisninger vedrørende fremtidige miljøresultater bør også være underlagt uafhængig overvågning med henblik på at verificere anprisningerne og overvåge de erhvervsdrivendes fremskridt med hensyn til deres forpligtelser og mål ud over den certificeringsproces, der er fastsat i artikel 10. Anprisninger vedrørende fremtidige miljøresultater bør kun tillades på den erhvervsdrivendes niveau og ikke på produktniveau, da de pågældende miljøanprisninger ellers kan vildlede forbrugerne. |
| --- | --- |

3.11.

EØSU anbefaler på det kraftigste, at Kommissionen præciserer kravene til anprisninger om et produkts eller en erhvervsdrivendes fremtidige miljøresultater, jf. artikel 5, stk. 4. For det første bør kravene være i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet om styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling. For det andet bør kravene præcisere, at sådanne anprisninger kun vil blive accepteret, når de ikke udelukkende er baseret på kompensationer, og når de understøttes af klare og forståelige supplerende oplysninger fra den erhvervsdrivende, der fastsætter klare, objektive, videnskabeligt baserede og verificerbare forpligtelser og mål samt en gennemførelsesplan på den erhvervsdrivendes niveau, der omfatter gennemførelsesforanstaltninger og konkrete, verificerbare foreløbige mål, som ikke er afhængige af kompensationer, og som er i overensstemmelse med opnåelsen af en langsigtet forpligtelse. Gennemførelsesplanen bør tildeles et passende budget og udelukkende være baseret på eksisterende økonomisk og teknisk levedygtige teknologier. Gennemførelsesplanen og de opnåede fremskridt bør gøres offentligt tilgængelige og medtages i anprisningen som supplerende oplysninger, og der bør forelægges regelmæssige rapporter herom. Anprisninger vedrørende fremtidige miljøresultater bør også være underlagt uafhængig overvågning med henblik på at verificere anprisningerne og overvåge de erhvervsdrivendes fremskridt med hensyn til deres forpligtelser og mål ud over den certificeringsproces, der er fastsat i artikel 10. Anprisninger vedrørende fremtidige miljøresultater bør kun tillades på den erhvervsdrivendes niveau og ikke på produktniveau, da de pågældende miljøanprisninger ellers kan vildlede forbrugerne.

| 3.12. | EØSU glæder sig over forbuddet i artikel 7 mod vurderinger og resultater baseret på en aggregeret indikator for miljøpåvirkninger, medmindre de indføres i EU-lovgivningen. Selv om deres klare kommunikation tiltrækker forbrugerne, fører den manglende klarhed med hensyn til metoderne bag resultaterne og det stigende antal heraf til forvirring og misforståelser. EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvad der er omfattet af dette forbud, og navnlig hvad der anses for at være en »miljøpåvirkning«. Det er f.eks. underforstået, at reparationsmuligheder ikke er omfattet af anvendelsesområdet. Dette bør præciseres yderligere for at sikre retssikkerheden. |
| --- | --- |

3.12.

EØSU glæder sig over forbuddet i artikel 7 mod vurderinger og resultater baseret på en aggregeret indikator for miljøpåvirkninger, medmindre de indføres i EU-lovgivningen. Selv om deres klare kommunikation tiltrækker forbrugerne, fører den manglende klarhed med hensyn til metoderne bag resultaterne og det stigende antal heraf til forvirring og misforståelser. EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere, hvad der er omfattet af dette forbud, og navnlig hvad der anses for at være en »miljøpåvirkning«. Det er f.eks. underforstået, at reparationsmuligheder ikke er omfattet af anvendelsesområdet. Dette bør præciseres yderligere for at sikre retssikkerheden.

| 3.13. | EØSU bifalder de foranstaltninger, der foreslås i artikel 8, for at sætte en stopper for de mange anprisninger og mærker, der indføres. De vil skabe større klarhed for forbrugerne og sikre, at der kun formidles værdifulde og pålidelige oplysninger. |
| --- | --- |

3.13.

EØSU bifalder de foranstaltninger, der foreslås i artikel 8, for at sætte en stopper for de mange anprisninger og mærker, der indføres. De vil skabe større klarhed for forbrugerne og sikre, at der kun formidles værdifulde og pålidelige oplysninger.

| 3.14. | EØSU glæder sig over den betydning, der tillægges håndhævelsen. Selv om detaljerede krav til anprisninger udgør et klart skridt fremad, er et af de største vedvarende problemer, som forbrugerne står over for, en manglende håndhævelse af reglerne, som ellers burde være givet på forhånd. Kontrolsystemet har potentiale til at mindske antallet af falske påstande på markedet, men dette vil kun lykkes, hvis der afsættes tilstrækkelige ressourcer til markedsovervågningsmyndighedernes arbejde. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge alle muligheder for at støtte de nationale myndigheder og tilskynde medlemsstaterne til at tilvejebringe de nødvendige ressourcer til overvågning. Forpligtelsen til at rapportere om håndhævelsesaktiviteter hilses velkommen af EØSU. |
| --- | --- |

3.14.

EØSU glæder sig over den betydning, der tillægges håndhævelsen. Selv om detaljerede krav til anprisninger udgør et klart skridt fremad, er et af de største vedvarende problemer, som forbrugerne står over for, en manglende håndhævelse af reglerne, som ellers burde være givet på forhånd. Kontrolsystemet har potentiale til at mindske antallet af falske påstande på markedet, men dette vil kun lykkes, hvis der afsættes tilstrækkelige ressourcer til markedsovervågningsmyndighedernes arbejde. EØSU opfordrer Kommissionen til at undersøge alle muligheder for at støtte de nationale myndigheder og tilskynde medlemsstaterne til at tilvejebringe de nødvendige ressourcer til overvågning. Forpligtelsen til at rapportere om håndhævelsesaktiviteter hilses velkommen af EØSU.

| 3.15. | EØSU bifalder også bestemmelserne i artikel 16 om adgang til klage og domstolsprøvelse for forbrugere og civilsamfundsorganisationerne. Det er en effektiv måde at støtte håndhævelsen på at sikre, at forbrugerorganisationerne kan træffe retlige foranstaltninger mod vildledende og ubegrundede anprisninger med henblik på at beskytte forbrugernes kollektive interesser. |
| --- | --- |

3.15.

EØSU bifalder også bestemmelserne i artikel 16 om adgang til klage og domstolsprøvelse for forbrugere og civilsamfundsorganisationerne. Det er en effektiv måde at støtte håndhævelsen på at sikre, at forbrugerorganisationerne kan træffe retlige foranstaltninger mod vildledende og ubegrundede anprisninger med henblik på at beskytte forbrugernes kollektive interesser.

| 3.16. | EØSU bifalder bestemmelserne i artikel 17, der præciserer, hvilke sanktioner medlemsstaterne bør indføre. Kommissionen bør overveje god praksis på dette område. |
| --- | --- |

3.16.

EØSU bifalder bestemmelserne i artikel 17, der præciserer, hvilke sanktioner medlemsstaterne bør indføre. Kommissionen bør overveje god praksis på dette område.

| 3.17. | EØSU opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger — herunder inddragelse af arbejdsmarkedets parter i processen — for at beskytte forbrugerne og virksomhederne mod grønvaskning. EØSU foreslår navnlig, at der indføres bestemmelser om regelmæssig krydskontrol mellem på den ene side de nationale myndigheder og på den anden side arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet på nationalt plan. Med hensyn til foranstaltninger på europæisk plan bifalder EØSU udvalgsproceduren i artikel 19 og anmoder om at deltage i udvalget som den europæiske repræsentant for civilsamfundet. Ud over denne udvalgsprocedure er der behov for, at interessenterne inddrages behørigt, navnlig i drøftelserne om fælles metoder til dokumentation. EØSU foreslår at inddrage deltagelsesfora såsom Konsultationsforummet for Miljøvenligt Design og Den Europæiske Unions Miljømærkenævn eller at oprette en ny rundbordsdiskussion specifikt med henblik på denne lovgivning. |
| --- | --- |

3.17.

EØSU opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger — herunder inddragelse af arbejdsmarkedets parter i processen — for at beskytte forbrugerne og virksomhederne mod grønvaskning. EØSU foreslår navnlig, at der indføres bestemmelser om regelmæssig krydskontrol mellem på den ene side de nationale myndigheder og på den anden side arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet på nationalt plan. Med hensyn til foranstaltninger på europæisk plan bifalder EØSU udvalgsproceduren i artikel 19 og anmoder om at deltage i udvalget som den europæiske repræsentant for civilsamfundet. Ud over denne udvalgsprocedure er der behov for, at interessenterne inddrages behørigt, navnlig i drøftelserne om fælles metoder til dokumentation. EØSU foreslår at inddrage deltagelsesfora såsom Konsultationsforummet for Miljøvenligt Design og Den Europæiske Unions Miljømærkenævn eller at oprette en ny rundbordsdiskussion specifikt med henblik på denne lovgivning.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020) 98 final) (EUT C 364 af 28.10.2020, s. 94) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forbrugerne i den cirkulære økonomi (initiativudtalelse) (EUT C 353 af 18.10.2019, s. 11).

1

(2)  COM(2019) 640 final, 11. december 2019.

2

(3)  COM(2020) 98 final, 11. marts 2020.

3

(4)  COM(2020) 696 final, 13. november 2020.

4

(5)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2005/29/EF og 2011/83/EU for så vidt angår styrkelse af forbrugernes rolle i den grønne omstilling gennem bedre beskyttelse mod urimelig praksis og bedre oplysning, COM(2022) 143 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (direktivet om urimelig handelspraksis) (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22).

6

(7)  Kommissionen, Behavioural Study on Consumers' Engagement in the Circular Economy, 2018, s. 10.

7

(8)  The Economist Intelligence Unit Limited, An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature, 2021 (WWF).

8

(9)  Environmental claims for non-food products, undersøgelse bestilt af GD JUST (2014), https://commission.europa.eu/publications/environmental-claims-non-food-products_da.

9

(10)  Authority for Consumers & Markets: ACM consumers find claims regarding carbon offset unclear (tilgået januar 2023), https://www.acm.nl/en/publications/acm-consumers-find-claims-regarding-carbon-offset-unclear.

10

Verbraucherzentrale (September 2022) Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel (klimaneutral produkter: 89 % for klare regler og testet forsegling), https://www.verbraucherzentrale.nrw/pressemeldungen/presse-nrw/klimaneutrale-produkte-89-prozent-fuer-klare-regeln-und-geprueftes-siegel-77472.

ASA (oktober 2022) New Research into understanding of environmental claims, https://www.asa.org.uk/news/new-research-into-understanding-of-environmental-claims.html.

Kantar Public (2022) CO2 Offset claims — Consumer survey, https://www.acm.nl/system/files/documents/acm-publishes-behavioral-research-into-co2-compensation-when-purchasing-airline-tickets.pdf.

2

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/91

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier

(COM(2022) 705 final)

(2023/C 293/14)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Dimitris DIMITRIADIS |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

Medordfører:

Dimitris DIMITRIADIS

Dimitris DIMITRIADIS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 30.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 169/1/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 2.5.2023

Retsgrundlag

Artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

30.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

169/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anerkender, at makroregionale strategier spiller en vigtig rolle for den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og bidrager til den europæiske integration af nabolande. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) anerkender, at makroregionale strategier spiller en vigtig rolle for den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og bidrager til den europæiske integration af nabolande.

| 1.2. | EØSU påpeger, at makroregionale strategier behandler spørgsmål, der kræver, at flere lande (og forskellige aktører i dem) samarbejder på grundlag af en tværsektoriel tilgang med flerniveaustyring. De forskellige aktører bør derfor forsøge at gøre sameksistensen mellem nationale interesser og princippet om samarbejde mulig og samtidig mindske bureaukratiske og komplekse procedurer, der gør makroregionale strategier mindre attraktive. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU påpeger, at makroregionale strategier behandler spørgsmål, der kræver, at flere lande (og forskellige aktører i dem) samarbejder på grundlag af en tværsektoriel tilgang med flerniveaustyring. De forskellige aktører bør derfor forsøge at gøre sameksistensen mellem nationale interesser og princippet om samarbejde mulig og samtidig mindske bureaukratiske og komplekse procedurer, der gør makroregionale strategier mindre attraktive.

| 1.3. | EØSU mener, at der bør gøres en større indsats for at styrke de makroregionale strategier, så de kan være drivkræfter for forandring, virke tillidsskabende og fremme europæiske værdier, navnlig når det gælder den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og integrationen af nabolandene samt 2030-dagsordenen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener, at der bør gøres en større indsats for at styrke de makroregionale strategier, så de kan være drivkræfter for forandring, virke tillidsskabende og fremme europæiske værdier, navnlig når det gælder den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og integrationen af nabolandene samt 2030-dagsordenen.

| 1.4. | EØSU bemærker, at makroregionale strategier har været nyttige redskaber ved håndteringen af sundhedskrisen og virkningerne af Ruslands invasion af Ukraine. Specifikt har EU-strategien for Donauområdet og Østersøstrategien spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at udbygge forbindelserne mellem Ukraine og EU med henblik på at integrere ukrainske flygtninge og etablere sikre godstogskorridorer. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU bemærker, at makroregionale strategier har været nyttige redskaber ved håndteringen af sundhedskrisen og virkningerne af Ruslands invasion af Ukraine. Specifikt har EU-strategien for Donauområdet og Østersøstrategien spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at udbygge forbindelserne mellem Ukraine og EU med henblik på at integrere ukrainske flygtninge og etablere sikre godstogskorridorer.

| 1.5. | Hvad angår den grønne, den digitale og den sociale omstilling bemærker EØSU, at gennemførelsesprocessen varierer mellem de forskellige makroregionale strategier på grund af niveauforskelle og forskellig kapacitet til gennemførelse af sektorpolitikker og graden af beredskab i lande uden for EU. EØSU mener, at det er relevant at tage fat på forskellene ved hjælp af specifikke foranstaltninger, navnlig i forbindelse med de mest ugunstigt stillede regioner, for at undgå, at den økonomiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed bliver problematisk og fører til større forskelle mellem regioner, der er mere »udviklede«, og regioner, der er mindre udviklede. |
| --- | --- |

1.5.

Hvad angår den grønne, den digitale og den sociale omstilling bemærker EØSU, at gennemførelsesprocessen varierer mellem de forskellige makroregionale strategier på grund af niveauforskelle og forskellig kapacitet til gennemførelse af sektorpolitikker og graden af beredskab i lande uden for EU. EØSU mener, at det er relevant at tage fat på forskellene ved hjælp af specifikke foranstaltninger, navnlig i forbindelse med de mest ugunstigt stillede regioner, for at undgå, at den økonomiske konkurrenceevne og den sociale samhørighed bliver problematisk og fører til større forskelle mellem regioner, der er mere »udviklede«, og regioner, der er mindre udviklede.

| 1.6. | EØSU mener, at det er afgørende at styrke forbindelsen mellem den grønne, den digitale og den sociale omstilling for at flytte fokus fra at producere »mere« til at producere »bedre«, og dermed undgå spild som følge af overproduktion, i fuld overensstemmelse med princippet om strategisk autonomi. I den henseende er det vigtigt at udnytte intelligente specialiserings- og klyngetilgange samt at tilbyde passende og grundige uddannelser, der er relevante. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU mener, at det er afgørende at styrke forbindelsen mellem den grønne, den digitale og den sociale omstilling for at flytte fokus fra at producere »mere« til at producere »bedre«, og dermed undgå spild som følge af overproduktion, i fuld overensstemmelse med princippet om strategisk autonomi. I den henseende er det vigtigt at udnytte intelligente specialiserings- og klyngetilgange samt at tilbyde passende og grundige uddannelser, der er relevante.

| 1.7. | EØSU tager højde for, at civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle ved at bidrage til bedre beslutningstagning, navnlig ved at bringe lokale og regionale samfund tættere på de makroregionale strategier, og opfordrer ikke blot medlemsstaterne, men også Kommissionen til at inddrage civilsamfundets organisationer, arbejdsmarkedets parter og de regionale og lokale myndigheder i endnu højere grad, så fornemmelsen af ejerskab til programmerne styrkes. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU tager højde for, at civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle ved at bidrage til bedre beslutningstagning, navnlig ved at bringe lokale og regionale samfund tættere på de makroregionale strategier, og opfordrer ikke blot medlemsstaterne, men også Kommissionen til at inddrage civilsamfundets organisationer, arbejdsmarkedets parter og de regionale og lokale myndigheder i endnu højere grad, så fornemmelsen af ejerskab til programmerne styrkes.

| 1.8. | Endvidere bliver det vigtigt for effektiviteten af de fire makroregionale strategier at styrke kapacitetsopbygningen hos de lokale statslige og ikkestatslige aktører. Efter EØSU's opfattelse er det vigtigt, at der sættes gang i informations- og uddannelsesprocesser for disse aktører. I den forbindelse foreslår EØSU, at der på samme måde som i Erasmus-programmet oprettes et system for udveksling af tjenestemænd på kort og mellemlangt sigt mellem de regioner, som indgår i de makroregionale strategier. EØSU bifalder initiativet til at etablere en institutionaliseret borgerdialog på tværs af makroregioner og mener, at det kan bidrage hertil. Det er også vigtigt for EØSU, som er hjemsted for det organiserede civilsamfund og arbejdsmarkedets parter, at spille en mere aktiv rolle og deltage i ledelsesorganerne for alle makroregionale strategier. På den måde kan effektiviteten af synergier og samarbejde øges og blive mere synlig. I den forbindelse foreslår EØSU, at der arrangeres fora med repræsentanter for civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter i medlemsstater med makroregionale strategier. |
| --- | --- |

1.8.

Endvidere bliver det vigtigt for effektiviteten af de fire makroregionale strategier at styrke kapacitetsopbygningen hos de lokale statslige og ikkestatslige aktører. Efter EØSU's opfattelse er det vigtigt, at der sættes gang i informations- og uddannelsesprocesser for disse aktører. I den forbindelse foreslår EØSU, at der på samme måde som i Erasmus-programmet oprettes et system for udveksling af tjenestemænd på kort og mellemlangt sigt mellem de regioner, som indgår i de makroregionale strategier. EØSU bifalder initiativet til at etablere en institutionaliseret borgerdialog på tværs af makroregioner og mener, at det kan bidrage hertil. Det er også vigtigt for EØSU, som er hjemsted for det organiserede civilsamfund og arbejdsmarkedets parter, at spille en mere aktiv rolle og deltage i ledelsesorganerne for alle makroregionale strategier. På den måde kan effektiviteten af synergier og samarbejde øges og blive mere synlig. I den forbindelse foreslår EØSU, at der arrangeres fora med repræsentanter for civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter i medlemsstater med makroregionale strategier.

| 1.9. | EØSU opfordrer desuden til, at der i forbindelse med alle makroregionale strategier ses på muligheden for at rette op på den manglende (men afgørende) inddragelse af vigtige lokale drivkræfter for udvikling (SMV'er, eksisterende industriklynger, lokale banker, sociale virksomheder, fagforeninger, den akademiske verden, NGO'er og andre civilsamfundsorganisationer) og af multinationale selskaber og internationale finansielle institutioner og banker. De makroregionale strategier bør gennemføre partnerskabsprincippet i fuldt omfang under fuld inddragelse af de berørte interessenter. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfordrer desuden til, at der i forbindelse med alle makroregionale strategier ses på muligheden for at rette op på den manglende (men afgørende) inddragelse af vigtige lokale drivkræfter for udvikling (SMV'er, eksisterende industriklynger, lokale banker, sociale virksomheder, fagforeninger, den akademiske verden, NGO'er og andre civilsamfundsorganisationer) og af multinationale selskaber og internationale finansielle institutioner og banker. De makroregionale strategier bør gennemføre partnerskabsprincippet i fuldt omfang under fuld inddragelse af de berørte interessenter.

| 1.10. | EØSU påpeger, at det er relevant at tilpasse de makroregionale strategier til målene for 2030-dagsordenen og sikre komplementaritet med målene for samhørighedspolitikken i perioden 2021-2027 for dermed at gøre de makroregionale initiativer mere effektive. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU påpeger, at det er relevant at tilpasse de makroregionale strategier til målene for 2030-dagsordenen og sikre komplementaritet med målene for samhørighedspolitikken i perioden 2021-2027 for dermed at gøre de makroregionale initiativer mere effektive.

| 1.11. | På trods af Kommissionens bestræbelser på at øge synligheden af de makroregionale strategier mener EØSU, at bedre kommunikation ikke kun afhænger af én central aktør, men af et større engagement hos de medlemsstater og tredjelande, der deltager i de makroregionale strategier. EØSU kan hjælpe i den henseende, og civilsamfundets deltagelse på flere niveauer kan være afgørende. |
| --- | --- |

1.11.

På trods af Kommissionens bestræbelser på at øge synligheden af de makroregionale strategier mener EØSU, at bedre kommunikation ikke kun afhænger af én central aktør, men af et større engagement hos de medlemsstater og tredjelande, der deltager i de makroregionale strategier. EØSU kan hjælpe i den henseende, og civilsamfundets deltagelse på flere niveauer kan være afgørende.

| 1.12. | EØSU foreslår, at man overvejer en anden tilgang til forvaltningen af de makroregionale strategier. Da det politiske niveau repræsenteres af udenrigsministrene, bør det operationelle niveau styrkes gennem øget samarbejde med de ministerier, der har ansvaret for EU-anliggender og de ministerier, der administrerer midlerne fra EU. Inddragelse af regionale myndigheder og styrkelse af deres administrative kapacitet samt den fysiske planlægning er også afgørende for gennemførelsen af de makroregionale strategier |
| --- | --- |

1.12.

EØSU foreslår, at man overvejer en anden tilgang til forvaltningen af de makroregionale strategier. Da det politiske niveau repræsenteres af udenrigsministrene, bør det operationelle niveau styrkes gennem øget samarbejde med de ministerier, der har ansvaret for EU-anliggender og de ministerier, der administrerer midlerne fra EU. Inddragelse af regionale myndigheder og styrkelse af deres administrative kapacitet samt den fysiske planlægning er også afgørende for gennemførelsen af de makroregionale strategier

| 1.13. | EØSU håber, at der med opbakningen til betænkningen fra Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg vil være gode forudsætninger for, at der også kan gennemføres en makroregional strategi i de vestlige Middelhavsregioner. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU håber, at der med opbakningen til betænkningen fra Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg vil være gode forudsætninger for, at der også kan gennemføres en makroregional strategi i de vestlige Middelhavsregioner.

| 1.14. | Som en del af evalueringsprocessen i forbindelse med den fremtidige samhørighedspolitik vil det være nødvendigt at foretage en nøje evaluering af, hvilke forbedringer der bør foretages af de makroregionale strategier for at frigøre deres fulde potentiale. |
| --- | --- |

1.14.

Som en del af evalueringsprocessen i forbindelse med den fremtidige samhørighedspolitik vil det være nødvendigt at foretage en nøje evaluering af, hvilke forbedringer der bør foretages af de makroregionale strategier for at frigøre deres fulde potentiale.

2.   Indledning

Indledning

| 2.1. | Siden 2009 har Den Europæiske Union defineret makroregionale strategier som integrerede, styrkede samarbejdsrammer, der gør det muligt for lande i samme område at tackle fælles udfordringer sammen og få mest muligt ud af deres fælles potentiale. |
| --- | --- |

2.1.

Siden 2009 har Den Europæiske Union defineret makroregionale strategier som integrerede, styrkede samarbejdsrammer, der gør det muligt for lande i samme område at tackle fælles udfordringer sammen og få mest muligt ud af deres fælles potentiale.

| 2.2. | Medlemsstater og lande uden for EU i det samme geografiske område iværksætter en makroregional strategi og fastsætter målene for den. Det område, der er omfattet af strategien, udpeges på grundlag af fysiske karakteristika (flodbassiner, havområder, bjergkæder mv.) og bygger på allerede eksisterende historiske socioøkonomiske og kulturelle relationer som det nødvendige svar på de udfordringer, der følger af en hastig udvidelse af EU. |
| --- | --- |

2.2.

Medlemsstater og lande uden for EU i det samme geografiske område iværksætter en makroregional strategi og fastsætter målene for den. Det område, der er omfattet af strategien, udpeges på grundlag af fysiske karakteristika (flodbassiner, havområder, bjergkæder mv.) og bygger på allerede eksisterende historiske socioøkonomiske og kulturelle relationer som det nødvendige svar på de udfordringer, der følger af en hastig udvidelse af EU.

| 2.3. | Makroregionale strategier skaber integrerede og styrkede samarbejdsrammer til fælles håndtering af udfordringer og muligheder på specifikke områder i EU, hvor disse ikke kan håndteres individuelt med de velkendte værktøjer. Under de nuværende omstændigheder kan de desuden fungere som et vigtigt instrument, der kan fremme den geografiske udvidelse af EU's opsøgende arbejde. |
| --- | --- |

2.3.

Makroregionale strategier skaber integrerede og styrkede samarbejdsrammer til fælles håndtering af udfordringer og muligheder på specifikke områder i EU, hvor disse ikke kan håndteres individuelt med de velkendte værktøjer. Under de nuværende omstændigheder kan de desuden fungere som et vigtigt instrument, der kan fremme den geografiske udvidelse af EU's opsøgende arbejde.

| 2.4. | Med denne udtalelse vil EØSU give sin vurdering af den 4. rapport om gennemførelsen af Den Europæiske Unions makroregionale strategier under hensyntagen til, at de 19 EU-medlemsstater og 10 lande uden for EU, der indgår i EU's makroregionale strategier, i rapporteringsperioden fra midten af 2020 til midten af 2022 har udvist bemærkelsesværdig robusthed over for alvorlige og vedvarende eksterne chok, hvor de har været nødt til at omdanne deres normale samarbejdsforanstaltninger til solidaritetsaktiviteter, så de i fællesskab har kunnet tackle virkningerne af covid-19 og Ruslands uberettigede militære angreb mod Ukraine. |
| --- | --- |

2.4.

Med denne udtalelse vil EØSU give sin vurdering af den 4. rapport om gennemførelsen af Den Europæiske Unions makroregionale strategier under hensyntagen til, at de 19 EU-medlemsstater og 10 lande uden for EU, der indgår i EU's makroregionale strategier, i rapporteringsperioden fra midten af 2020 til midten af 2022 har udvist bemærkelsesværdig robusthed over for alvorlige og vedvarende eksterne chok, hvor de har været nødt til at omdanne deres normale samarbejdsforanstaltninger til solidaritetsaktiviteter, så de i fællesskab har kunnet tackle virkningerne af covid-19 og Ruslands uberettigede militære angreb mod Ukraine.

3.   Generel vurdering af gennemførelsen af de makroregionale strategier

Generel vurdering af gennemførelsen af de makroregionale strategier

3.1.   EU-strategien for Østersøområdet (EUSBSR)

EU-strategien for Østersøområdet (EUSBSR)

| 3.1.1. | EU-strategien for Østersøområdet, der blev iværksat i 2009, omfatter otte EU-medlemsstater og fire nabotredjelande. Strategien har tre hovedmål — »Save the Sea«, sammenkobling af regionen og øget velstand, og den er tematisk inddelt i 14 indbyrdes forbundne politikområder, herunder risici, bioøkonomi, sundhed og uddannelse. |
| --- | --- |

3.1.1.

EU-strategien for Østersøområdet, der blev iværksat i 2009, omfatter otte EU-medlemsstater og fire nabotredjelande. Strategien har tre hovedmål — »Save the Sea«, sammenkobling af regionen og øget velstand, og den er tematisk inddelt i 14 indbyrdes forbundne politikområder, herunder risici, bioøkonomi, sundhed og uddannelse.

| 3.1.2. | Med hensyn til finansiering har Interregprogrammet for Østersøområdet fra begyndelsen spillet en central rolle for finansieringen af gennemførelsen af makroregionen. Fra 2014-2020 bidrog Interregprogrammet med ca. 278 mio. EUR til gennemførelsen af projekter i området. I perioden 2021-2027 vil Interregprogrammet for Østersøområdet have et budget på 259 mio. EUR. |
| --- | --- |

3.1.2.

Med hensyn til finansiering har Interregprogrammet for Østersøområdet fra begyndelsen spillet en central rolle for finansieringen af gennemførelsen af makroregionen. Fra 2014-2020 bidrog Interregprogrammet med ca. 278 mio. EUR til gennemførelsen af projekter i området. I perioden 2021-2027 vil Interregprogrammet for Østersøområdet have et budget på 259 mio. EUR.

| 3.1.3. | I 2021 blev EUSBSR-handlingsplanen revideret. Antallet af foranstaltninger blev reduceret, der blev indført et system til fremme af et tættere samarbejde mellem interessenter (herunder arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer), og der blev oprettet et nyt redskab, Østersøstrategipunktet, der skal yde administrativ støtte og teknisk bistand til forvaltning, udvikling og formidling af strategien. |
| --- | --- |

3.1.3.

I 2021 blev EUSBSR-handlingsplanen revideret. Antallet af foranstaltninger blev reduceret, der blev indført et system til fremme af et tættere samarbejde mellem interessenter (herunder arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer), og der blev oprettet et nyt redskab, Østersøstrategipunktet, der skal yde administrativ støtte og teknisk bistand til forvaltning, udvikling og formidling af strategien.

| 3.1.4. | EUSBSR har støttet de regioner, der er involveret i opfyldelsen af de fastsatte mål for bæredygtig og intelligent vækst. På trods af at suspensionen af samarbejdet med Rusland og Belarus efter Ruslands invasion af Ukraine har skabt hindringer for løsningen af de største problemer i regionen, har strategien potentiale til at imødegå nye udfordringer. |
| --- | --- |

3.1.4.

EUSBSR har støttet de regioner, der er involveret i opfyldelsen af de fastsatte mål for bæredygtig og intelligent vækst. På trods af at suspensionen af samarbejdet med Rusland og Belarus efter Ruslands invasion af Ukraine har skabt hindringer for løsningen af de største problemer i regionen, har strategien potentiale til at imødegå nye udfordringer.

3.2.   EU-strategien for Donauområdet (EUSDR)

EU-strategien for Donauområdet (EUSDR)

| 3.2.1. | EU-strategien for Donauområdet, der blev iværksat i december 2010 og ajourført i 2020, omfatter 14 lande (ni EU-medlemsstater og fem lande uden for EU). Den bygger på fire hovedsøjler: 1) sammenkobling af regionen, 2) beskyttelse af miljøet, 3) skabelse af velstand og 4) styrkelse af regionen. Disse fire mål er yderligere delt op i 12 prioriterede områder. |
| --- | --- |

3.2.1.

EU-strategien for Donauområdet, der blev iværksat i december 2010 og ajourført i 2020, omfatter 14 lande (ni EU-medlemsstater og fem lande uden for EU). Den bygger på fire hovedsøjler: 1) sammenkobling af regionen, 2) beskyttelse af miljøet, 3) skabelse af velstand og 4) styrkelse af regionen. Disse fire mål er yderligere delt op i 12 prioriterede områder.

| 3.2.2. | Hvad angår finansiering blev der i perioden 2014-2020 primært ydet støtte fra det tværnationale Interregprogram for Donau på i alt 231 mio. EUR. I perioden 2021-2027 støtter programmet med i alt 213,1 mio. EUR. |
| --- | --- |

3.2.2.

Hvad angår finansiering blev der i perioden 2014-2020 primært ydet støtte fra det tværnationale Interregprogram for Donau på i alt 231 mio. EUR. I perioden 2021-2027 støtter programmet med i alt 213,1 mio. EUR.

| 3.2.3. | I 2020 blev handlingsplanen tilpasset for at skabe et strategisk grundlag for dens aktiviteter og omorganisere målene. Formålet med ajourføringen var tredobbelt: at strømline foranstaltningerne ved at reducere antallet fra 137 til 85, at gøre handlingsplanen til et dokument, der udstikker strategiske retningslinjer for gennemførelsen af EUSDR og at sikre en bedre overensstemmelse mellem handlingsplanen og andre finansieringsprogrammer og -instrumenter, navnlig samhørighedspolitikkens programmer, men også andre EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter samt national, regional og lokal finansiering fra Donaulandene. Revisionen af handlingsplanen bragte de foranstaltninger, der er fastsat i EUSDR, i overensstemmelse med EU's nye prioriteter, herunder den europæiske grønne pagt. Der er blevet gjort betydelige fremskridt gennem inddragelse af unge og styrkelse af samarbejdet med EU-fonde. |
| --- | --- |

3.2.3.

I 2020 blev handlingsplanen tilpasset for at skabe et strategisk grundlag for dens aktiviteter og omorganisere målene. Formålet med ajourføringen var tredobbelt: at strømline foranstaltningerne ved at reducere antallet fra 137 til 85, at gøre handlingsplanen til et dokument, der udstikker strategiske retningslinjer for gennemførelsen af EUSDR og at sikre en bedre overensstemmelse mellem handlingsplanen og andre finansieringsprogrammer og -instrumenter, navnlig samhørighedspolitikkens programmer, men også andre EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter samt national, regional og lokal finansiering fra Donaulandene. Revisionen af handlingsplanen bragte de foranstaltninger, der er fastsat i EUSDR, i overensstemmelse med EU's nye prioriteter, herunder den europæiske grønne pagt. Der er blevet gjort betydelige fremskridt gennem inddragelse af unge og styrkelse af samarbejdet med EU-fonde.

| 3.2.4. | På trods af denne ajourføring står den makroregionale strategi for Donauområdet ikke desto mindre over for en række problemer, som forsinker dens gennemførelse, herunder håndgribelige socioøkonomiske forskelle i Donauregionen, mangel på finansielle ressourcer og beskedent politisk engagement blandt de involverede lande. Desuden står de deltagende lande over for overordnede globale udfordringer såsom genopretningen efter pandemien, klimaforandringer og den digitale omstilling, som alt i alt kan aflede deres opmærksomhed fra bestræbelserne på at forbedre gennemførelsen af EUSDR. |
| --- | --- |

3.2.4.

På trods af denne ajourføring står den makroregionale strategi for Donauområdet ikke desto mindre over for en række problemer, som forsinker dens gennemførelse, herunder håndgribelige socioøkonomiske forskelle i Donauregionen, mangel på finansielle ressourcer og beskedent politisk engagement blandt de involverede lande. Desuden står de deltagende lande over for overordnede globale udfordringer såsom genopretningen efter pandemien, klimaforandringer og den digitale omstilling, som alt i alt kan aflede deres opmærksomhed fra bestræbelserne på at forbedre gennemførelsen af EUSDR.

3.3.   EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)

EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)

| 3.3.1. | EUSAIR, der blev iværksat i 2014, samler ti lande (fire EU-medlemsstater og seks lande uden for EU). Strategien bygger på fire hovedsøjler: blå vækst, sammenkobling af regionen, miljøkvalitet og bæredygtig turisme. EUSAIR-facilitetspunktet yder operationel støtte til koordinering og gennemførelse. |
| --- | --- |

3.3.1.

EUSAIR, der blev iværksat i 2014, samler ti lande (fire EU-medlemsstater og seks lande uden for EU). Strategien bygger på fire hovedsøjler: blå vækst, sammenkobling af regionen, miljøkvalitet og bæredygtig turisme. EUSAIR-facilitetspunktet yder operationel støtte til koordinering og gennemførelse.

| 3.3.2. | Med hensyn til finansiering i perioden 2014-2020 stillede Interregprogrammet ADRION 118 mio. EUR til rådighed til finansiering af projekter inden for rammerne af de fire EUSAIR-søjler, herunder støtte til forvaltning af EUSAIR under prioritet 4. I perioden 2021-2027 vil der være 136,7 mio. EUR til rådighed fra Interregprogrammet for Adriaterhavet og Det Joniske Hav. |
| --- | --- |

3.3.2.

Med hensyn til finansiering i perioden 2014-2020 stillede Interregprogrammet ADRION 118 mio. EUR til rådighed til finansiering af projekter inden for rammerne af de fire EUSAIR-søjler, herunder støtte til forvaltning af EUSAIR under prioritet 4. I perioden 2021-2027 vil der være 136,7 mio. EUR til rådighed fra Interregprogrammet for Adriaterhavet og Det Joniske Hav.

| 3.3.3. | EØSU noterer sig med tilfredshed EUSAIR's bestræbelser på at oprette et ungdomsråd som led i denne strategi. Udvalget opfordrer til, at de øvrige makroregionale strategier styrker ungdomsrådenes funktion. EØSU ser gerne, at alle makroregionale strategier øger ungdomsrådenes indflydelse og institutionaliserer dialogen med dem, hvilket kan ske inden for rammerne af de årlige fora. |
| --- | --- |

3.3.3.

EØSU noterer sig med tilfredshed EUSAIR's bestræbelser på at oprette et ungdomsråd som led i denne strategi. Udvalget opfordrer til, at de øvrige makroregionale strategier styrker ungdomsrådenes funktion. EØSU ser gerne, at alle makroregionale strategier øger ungdomsrådenes indflydelse og institutionaliserer dialogen med dem, hvilket kan ske inden for rammerne af de årlige fora.

| 3.3.4. | I november 2021 ændrede EU identiteten for EUSAIR med »Report on the repositioning of the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region (EUSAIR)«, der havde til formål at gøre strategien mere forståelig for målgruppen. Udvalget anbefaler, at EUSAIR tilpasses yderligere til EU's politiske prioriteter såsom den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling, samtidig med at civilsamfundet og unge sættes i centrum for strategiens egne prioriteter. |
| --- | --- |

3.3.4.

I november 2021 ændrede EU identiteten for EUSAIR med »Report on the repositioning of the European Union Strategy for the Adriatic and Ionian Region (EUSAIR)«, der havde til formål at gøre strategien mere forståelig for målgruppen. Udvalget anbefaler, at EUSAIR tilpasses yderligere til EU's politiske prioriteter såsom den europæiske grønne pagt og den digitale omstilling, samtidig med at civilsamfundet og unge sættes i centrum for strategiens egne prioriteter.

| 3.3.5. | Hvad angår de fremskridt, der er gjort inden for rammerne af EUSAIR, er der trods de opnåede resultater i form af stabilitet i regionen og konvergens mellem landene stadig uudnyttede muligheder for synergier med andre multilaterale initiativer i makroregionen, og der er stadig forskelle mellem EU-lande og tredjelande. Strategien har for mange dimensioner, dækker en meget kompleks og forskelligartet geografi og har for mange mål. |
| --- | --- |

3.3.5.

Hvad angår de fremskridt, der er gjort inden for rammerne af EUSAIR, er der trods de opnåede resultater i form af stabilitet i regionen og konvergens mellem landene stadig uudnyttede muligheder for synergier med andre multilaterale initiativer i makroregionen, og der er stadig forskelle mellem EU-lande og tredjelande. Strategien har for mange dimensioner, dækker en meget kompleks og forskelligartet geografi og har for mange mål.

3.4.   EU-strategien for Alperegionen (EUSALP)

EU-strategien for Alperegionen (EUSALP)

| 3.4.1. | Den makroregionale strategi for Alperegionen, der blev iværksat i 2015, er den seneste strategi, som EU har godkendt. Den omfatter syv lande, hvoraf fem er EU-medlemsstater, og to er lande uden for EU. Strategien har tre tematiske områder: økonomisk vækst og innovation, mobilitet og konnektivitet samt miljø og energi. De tre tematiske områder suppleres af en tværgående politik for forvaltning, som har til formål at skabe en holdbar makroregional forvaltningsmodel for regionen. |
| --- | --- |

3.4.1.

Den makroregionale strategi for Alperegionen, der blev iværksat i 2015, er den seneste strategi, som EU har godkendt. Den omfatter syv lande, hvoraf fem er EU-medlemsstater, og to er lande uden for EU. Strategien har tre tematiske områder: økonomisk vækst og innovation, mobilitet og konnektivitet samt miljø og energi. De tre tematiske områder suppleres af en tværgående politik for forvaltning, som har til formål at skabe en holdbar makroregional forvaltningsmodel for regionen.

| 3.4.2. | Hvad angår finansiering i perioden 2014-2020 stillede Interreg-Alperegionsprogrammet 139 mio. EUR til rådighed for regionen, mens der i perioden 2021-2027 er i alt 107 mio. EUR til rådighed til fire prioriterede områder, der har til formål at opnå en klimarobust, grøn og CO2-neutral Alperegion. |
| --- | --- |

3.4.2.

Hvad angår finansiering i perioden 2014-2020 stillede Interreg-Alperegionsprogrammet 139 mio. EUR til rådighed for regionen, mens der i perioden 2021-2027 er i alt 107 mio. EUR til rådighed til fire prioriterede områder, der har til formål at opnå en klimarobust, grøn og CO2

| 3.4.3. | På trods af den tydelige kløft mellem by-, land- og bjergområder har makroregionen en stærk socioøkonomisk indbyrdes afhængighed. Nogle af de lande, der deltager i EUSALP (Tyskland, Italien, Østrig og Slovenien), er involveret i andre makroregionale strategier, hvilket har givet udfordringer. Der er tydeligvis behov for et større engagement i forvaltningsprocesser, så overlapninger bliver til komplementaritet. |
| --- | --- |

3.4.3.

På trods af den tydelige kløft mellem by-, land- og bjergområder har makroregionen en stærk socioøkonomisk indbyrdes afhængighed. Nogle af de lande, der deltager i EUSALP (Tyskland, Italien, Østrig og Slovenien), er involveret i andre makroregionale strategier, hvilket har givet udfordringer. Der er tydeligvis behov for et større engagement i forvaltningsprocesser, så overlapninger bliver til komplementaritet.

| 3.4.4. | Sammenlignet med de øvrige makroregionale strategier er EUSALP velstruktureret. Det skyldes, at Alperegionen har en struktureret, institutionel karakter og en mangeårig tradition for samarbejde gennem Alpekonventionen og andre initiativer såsom Arge Alp, Euromontana, Alliance in the Alps (lokale myndigheder), ALPARC (netværk af beskyttede områder) og International Scientific Committee for Research in the Alps samt andre organisationer, der er aktive i regionen. De to lande uden for EU, Schweiz og Liechtenstein, har en høj institutionel og administrativ kapacitet, der betyder, at de kan samarbejde med EU-medlemsstaterne på samme niveau. |
| --- | --- |

3.4.4.

Sammenlignet med de øvrige makroregionale strategier er EUSALP velstruktureret. Det skyldes, at Alperegionen har en struktureret, institutionel karakter og en mangeårig tradition for samarbejde gennem Alpekonventionen og andre initiativer såsom Arge Alp, Euromontana, Alliance in the Alps (lokale myndigheder), ALPARC (netværk af beskyttede områder) og International Scientific Committee for Research in the Alps samt andre organisationer, der er aktive i regionen. De to lande uden for EU, Schweiz og Liechtenstein, har en høj institutionel og administrativ kapacitet, der betyder, at de kan samarbejde med EU-medlemsstaterne på samme niveau.

4.   Rammevilkårene for de makroregionale strategier og krigen i Ukraine

Rammevilkårene for de makroregionale strategier og krigen i Ukraine

| 4.1. | De makroregionale strategier er blevet direkte og indirekte påvirket af krigen i Ukraine. Samarbejdsaktiviteterne i EU's makroregionale strategier har måttet fokusere på solidaritetsinitiativer for i fællesskab at imødegå virkningerne af Ruslands uberettigede militære aggression mod Ukraine. |
| --- | --- |

4.1.

De makroregionale strategier er blevet direkte og indirekte påvirket af krigen i Ukraine. Samarbejdsaktiviteterne i EU's makroregionale strategier har måttet fokusere på solidaritetsinitiativer for i fællesskab at imødegå virkningerne af Ruslands uberettigede militære aggression mod Ukraine.

| 4.2. | Blandt de fire makroregionale strategier er EU-strategien for Donauområdet og EU-strategien for Østersøområdet de strategier, der uden tvivl har haft en »direkte« indflydelse på gennemførelsen af samarbejdsaktiviteter,






  — | EUSDR og EUSBR (herunder civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedsparter i disse områder) har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at støtte Ukraine siden krigens udbrud og har bidraget til at udbygge forbindelserne mellem Ukraine og EU. Aktiviteterne har haft fokus på at integrere ukrainske flygtninge og på at skabe sikre godstogskorridorer. Dette engagement blev tydeligt demonstreret af det ukrainske formandskab for Donaustrategien i 2022. På trods af krigen har Ukraine i betydelig grad øget sit engagement på alle prioriterede områder i Donaustrategien. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Blandt de fire makroregionale strategier er EU-strategien for Donauområdet og EU-strategien for Østersøområdet de strategier, der uden tvivl har haft en »direkte« indflydelse på gennemførelsen af samarbejdsaktiviteter,

—

EUSDR og EUSBR (herunder civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedsparter i disse områder) har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at støtte Ukraine siden krigens udbrud og har bidraget til at udbygge forbindelserne mellem Ukraine og EU. Aktiviteterne har haft fokus på at integrere ukrainske flygtninge og på at skabe sikre godstogskorridorer. Dette engagement blev tydeligt demonstreret af det ukrainske formandskab for Donaustrategien i 2022. På trods af krigen har Ukraine i betydelig grad øget sit engagement på alle prioriterede områder i Donaustrategien.

| — | EUSBSR har sat alt samarbejde med Rusland og Belarus i bero. Det er også grunden til, at strategien nu går i retning af en yderligere styrkelse af dens rolle som en strategisk grænseflade for samarbejde mellem EU's medlemsstater, Norge og Island. |
| --- | --- |

—

EUSBSR har sat alt samarbejde med Rusland og Belarus i bero. Det er også grunden til, at strategien nu går i retning af en yderligere styrkelse af dens rolle som en strategisk grænseflade for samarbejde mellem EU's medlemsstater, Norge og Island.

| 4.2.1. | Selv om de makroregionale strategiers langsigtede karakter ikke uden videre bør tilpasses, påvirker de strukturelle ændringer på den globale geopolitiske scene — krigen i Ukraine er en væsentlig hændelse i denne sammenhæng — specifikt indholdet af alle fire makroregionale strategier, da de bekræfter betydningen af tværregionalt/grænseoverskridende samhørighed og samarbejde i selve Europa og i det eurasiske rum. |
| --- | --- |

4.2.1.

Selv om de makroregionale strategiers langsigtede karakter ikke uden videre bør tilpasses, påvirker de strukturelle ændringer på den globale geopolitiske scene — krigen i Ukraine er en væsentlig hændelse i denne sammenhæng — specifikt indholdet af alle fire makroregionale strategier, da de bekræfter betydningen af tværregionalt/grænseoverskridende samhørighed og samarbejde i selve Europa og i det eurasiske rum.

5.   De makroregionale strategiers rolle og indvirkning på gennemførelsen af processerne for den grønne, den digitale og den sociale omstilling

De makroregionale strategiers rolle og indvirkning på gennemførelsen af processerne for den grønne, den digitale og den sociale omstilling

| 5.1. | Selv om de fire makroregionale strategier støtter opfyldelsen af de mål, der er fastsat for EU's grønne, digitale og sociale omstilling, står det klart, at gennemførelsesprocessen varierer mellem de forskellige makroregionale strategier på grund af deres forskellige niveauer og kapacitet til gennemførelse af sektorpolitikker (miljø, digitalt/innovation og socialt) og beredskabsniveauet i lande uden for EU, når det handler om at håndtere udfordringerne i tilknytning til »omstillingerne«. |
| --- | --- |

5.1.

Selv om de fire makroregionale strategier støtter opfyldelsen af de mål, der er fastsat for EU's grønne, digitale og sociale omstilling, står det klart, at gennemførelsesprocessen varierer mellem de forskellige makroregionale strategier på grund af deres forskellige niveauer og kapacitet til gennemførelse af sektorpolitikker (miljø, digitalt/innovation og socialt) og beredskabsniveauet i lande uden for EU, når det handler om at håndtere udfordringerne i tilknytning til »omstillingerne«.

| 5.2. | Det påpeges, at hvis disse forskelle ikke afhjælpes gennem specifikke støtte- og finansieringsforanstaltninger, navnlig møntet på de makroregionale strategier, der har de største vanskeligheder, er der en risiko for, at strategierne, der har potentiale til at fremme økonomisk konkurrenceevne og social samhørighed, kan udvikle sig til et problem, som vil føre til større forskelle mellem regioner, der er mere »udviklede«, og regioner, der er mindre udviklede. Dette er også en udfordring i de perifere og fjerntliggende områder, som altid er ugunstigt stillet sammenlignet med centrale regioner, by- eller storbyregioner. Her kan støtte og incitamenter til regionalt, grænseoverskridende samarbejde være meget gavnligt. |
| --- | --- |

5.2.

Det påpeges, at hvis disse forskelle ikke afhjælpes gennem specifikke støtte- og finansieringsforanstaltninger, navnlig møntet på de makroregionale strategier, der har de største vanskeligheder, er der en risiko for, at strategierne, der har potentiale til at fremme økonomisk konkurrenceevne og social samhørighed, kan udvikle sig til et problem, som vil føre til større forskelle mellem regioner, der er mere »udviklede«, og regioner, der er mindre udviklede. Dette er også en udfordring i de perifere og fjerntliggende områder, som altid er ugunstigt stillet sammenlignet med centrale regioner, by- eller storbyregioner. Her kan støtte og incitamenter til regionalt, grænseoverskridende samarbejde være meget gavnligt.

| 5.3. | En nærmere gennemgang af den fjerde rapport og en analyse af de projekter, som blev finansieret af Interregprogrammer, der var aktive i perioden 2014-2020, viser, at der er en tæt forbindelse mellem den grønne og den digitale omstilling. Der blev iværksat og gennemført forskellige projekter, men det står ikke klart, om disse initiativer reelt var effektive med hensyn til at skabe forandringer. EØSU mener, at der bør bygges videre på de opnåede resultater ved at udnytte de muligheder, der er til rådighed inden for rammerne af Interregprogrammerne i perioden 2021-2027. |
| --- | --- |

5.3.

En nærmere gennemgang af den fjerde rapport og en analyse af de projekter, som blev finansieret af Interregprogrammer, der var aktive i perioden 2014-2020, viser, at der er en tæt forbindelse mellem den grønne og den digitale omstilling. Der blev iværksat og gennemført forskellige projekter, men det står ikke klart, om disse initiativer reelt var effektive med hensyn til at skabe forandringer. EØSU mener, at der bør bygges videre på de opnåede resultater ved at udnytte de muligheder, der er til rådighed inden for rammerne af Interregprogrammerne i perioden 2021-2027.

| 5.4. | EØSU mener, at alle makroregionale strategier er utilstrækkelige, når det handler om at knytte den grønne og den digitale omstillingsproces til den sociale. I mange tilfælde begrænses den sociale dimension til inddragelse og deltagelse af grupper, der ikke fuldt ud repræsenterer civilsamfundets og arbejdsmarkedets parters behov og interesser. I sin sonderende udtalelse Mod bedre økonomisk konvergens og konkurrenceevne i makroregioner, såsom EU-strategien for Donauområdet — grænseoverskridende klyngers rolle (1), påpegede EØSU, at de opnåede resultater i form af nedbringelse af sociale og geografiske forskelle samt fremme af miljømæssig bæredygtighed fortsat er beskedne, sandsynligvis på grund af de komplekse forvaltningsmodeller og mellemstatslige ordninger, bureaukratiet, manglen på tværregional ensartethed og den utilstrækkelige inddragelse af arbejdsmarkedets parter, socioøkonomiske aktører og civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

5.4.

EØSU mener, at alle makroregionale strategier er utilstrækkelige, når det handler om at knytte den grønne og den digitale omstillingsproces til den sociale. I mange tilfælde begrænses den sociale dimension til inddragelse og deltagelse af grupper, der ikke fuldt ud repræsenterer civilsamfundets og arbejdsmarkedets parters behov og interesser. I sin sonderende udtalelse Mod bedre økonomisk konvergens og konkurrenceevne i makroregioner, såsom EU-strategien for Donauområdet — grænseoverskridende klyngers rolle

1

| 5.5. | Formålet med strategierne for den grønne og den digitale omstilling er at flytte fokus fra at producere »mere« til at producere »bedre«. Selv om denne tilgang er korrekt og i overensstemmelse med EØSU's retningslinjer, skaber den problemer, som, hvis de ikke tackles, kan betyde, at der i stedet for merværdi skabes en negativ påvirkning. Beskæftigelsesniveauet og skatteindtægterne hænger tæt sammen med væksten i BNP. Hvis BNP falder, er det vanskeligere at finansiere sundhed, uddannelse og social retfærdighed. |
| --- | --- |

5.5.

Formålet med strategierne for den grønne og den digitale omstilling er at flytte fokus fra at producere »mere« til at producere »bedre«. Selv om denne tilgang er korrekt og i overensstemmelse med EØSU's retningslinjer, skaber den problemer, som, hvis de ikke tackles, kan betyde, at der i stedet for merværdi skabes en negativ påvirkning. Beskæftigelsesniveauet og skatteindtægterne hænger tæt sammen med væksten i BNP. Hvis BNP falder, er det vanskeligere at finansiere sundhed, uddannelse og social retfærdighed.

| 5.6. | EU's reaktion på dette paradoks er den europæiske grønne pagt, der omfatter en række foranstaltninger til støtte for bæredygtig økonomisk vækst under hensyntagen til miljøet, naturressourcerne og den sociale samhørighed. På trods af den europæiske grønne pagts strategiske karakter er der mange faktorer, som kan hindre, at den skaber resultater, når det gælder om at støtte omstillingen. Nedgangen i de disponible menneskelige ressourcer og stigningen i sundheds- og pensionsudgifter risikerer at reducere de ressourcer, der er nødvendige for at støtte investeringer i »den grønne og den digitale omstilling« i de makroregionale strategier. |
| --- | --- |

5.6.

EU's reaktion på dette paradoks er den europæiske grønne pagt, der omfatter en række foranstaltninger til støtte for bæredygtig økonomisk vækst under hensyntagen til miljøet, naturressourcerne og den sociale samhørighed. På trods af den europæiske grønne pagts strategiske karakter er der mange faktorer, som kan hindre, at den skaber resultater, når det gælder om at støtte omstillingen. Nedgangen i de disponible menneskelige ressourcer og stigningen i sundheds- og pensionsudgifter risikerer at reducere de ressourcer, der er nødvendige for at støtte investeringer i »den grønne og den digitale omstilling« i de makroregionale strategier.

| 5.7. | Den dobbelte omstilling (den grønne og den digitale), navnlig på makroregionalt plan, risikerer at blive et nødvendigt, men utilstrækkeligt redskab, der kræver yderligere foranstaltninger for at opnå en bæredygtig økonomisk udvikling af samfundet som helhed sideløbende med økonomisk vækst. |
| --- | --- |

5.7.

Den dobbelte omstilling (den grønne og den digitale), navnlig på makroregionalt plan, risikerer at blive et nødvendigt, men utilstrækkeligt redskab, der kræver yderligere foranstaltninger for at opnå en bæredygtig økonomisk udvikling af samfundet som helhed sideløbende med økonomisk vækst.

| 5.7.1. | Intelligent specialisering og klynger er vigtige for den dobbelte omstilling: i) fremme af netværkssamarbejde og etablering af klynger blandt virksomheder har været en af de mest vellykkede metoder til at støtte innovation og udvikling blandt SMV'er, ii) formidling i form af konsulentbistand og administrative tjenester (gennem regionale udviklingsagenturer, handelskamre, klyngeforvaltere mv.) øger effektiviteten af netværkssamarbejde og klyngedannelse (jf. indholdet af EØSU's sonderende udtalelse (2)). |
| --- | --- |

5.7.1.

Intelligent specialisering og klynger er vigtige for den dobbelte omstilling: i) fremme af netværkssamarbejde og etablering af klynger blandt virksomheder har været en af de mest vellykkede metoder til at støtte innovation og udvikling blandt SMV'er, ii) formidling i form af konsulentbistand og administrative tjenester (gennem regionale udviklingsagenturer, handelskamre, klyngeforvaltere mv.) øger effektiviteten af netværkssamarbejde og klyngedannelse (jf. indholdet af EØSU's sonderende udtalelse (2

| 5.8. | For at bidrage til at den digitale og den grønne omstilling går fra at være udfordringer til reelle muligheder, støtter EØSU desuden behovet for at styrke den sociale omstilling ved at etablere platforme for fælles udvikling, hvor civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter tildeles en ledende rolle, så arbejdsmarkedets parters og økonomiske interesseorganisationers behov og spørgsmål kan stå i centrum for udviklings- og samhørighedsbeslutninger. |
| --- | --- |

5.8.

For at bidrage til at den digitale og den grønne omstilling går fra at være udfordringer til reelle muligheder, støtter EØSU desuden behovet for at styrke den sociale omstilling ved at etablere platforme for fælles udvikling, hvor civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter tildeles en ledende rolle, så arbejdsmarkedets parters og økonomiske interesseorganisationers behov og spørgsmål kan stå i centrum for udviklings- og samhørighedsbeslutninger.

| 5.9. | De makroregionale strategier bør anvendes som testplatforme til udformning af innovative instrumenter såsom initiativer til fremme af »bæredygtig beskatning og incitamenter« eller oprettelse af et skattesystem, der bidrager til at opfylde samfundets behov selv i situationer med svag eller negativ økonomisk vækst. Sådanne foranstaltninger styrker modstandsdygtigheden og kan foregribe kriser, som nu regelmæssigt påvirker regionerne i de makroregionale strategier. |
| --- | --- |

5.9.

De makroregionale strategier bør anvendes som testplatforme til udformning af innovative instrumenter såsom initiativer til fremme af »bæredygtig beskatning og incitamenter« eller oprettelse af et skattesystem, der bidrager til at opfylde samfundets behov selv i situationer med svag eller negativ økonomisk vækst. Sådanne foranstaltninger styrker modstandsdygtigheden og kan foregribe kriser, som nu regelmæssigt påvirker regionerne i de makroregionale strategier.

| 5.10. | Makroregionale strategier bør anvendes som redskaber til at støtte en »kulturændring«, planlægge strategier og gennemføre foranstaltninger, der kan bidrage til at nå målene i samhørighedspolitikken og FN's 2030-dagsorden. I den forbindelse fremhæver EØSU den minimale grad af samarbejde mellem de forskellige makroregionale strategier og dermed behovet for at styrke og fremme tværgående makroregionale kapacitetsopbyggende redskaber. |
| --- | --- |

5.10.

Makroregionale strategier bør anvendes som redskaber til at støtte en »kulturændring«, planlægge strategier og gennemføre foranstaltninger, der kan bidrage til at nå målene i samhørighedspolitikken og FN's 2030-dagsorden. I den forbindelse fremhæver EØSU den minimale grad af samarbejde mellem de forskellige makroregionale strategier og dermed behovet for at styrke og fremme tværgående makroregionale kapacitetsopbyggende redskaber.

| 5.11. | De makroregionale strategier bør modtage støtte til at tilpasse sig den digitale omstilling, hovedsagelig ved at der tilbydes hensigtsmæssig oplysning og oplæring. I betragtning af de mange forskellige lande, der deltager i makroregionale strategier (EU-medlemsstater, kandidatlande mv.), er der behov for at bygge bro over kløften mellem dem. I sin sonderende udtalelse (3) støtter EØSU, at makroregionale strategier fremover i høj grad bør drage stor fordel af effektive netværk i relation til uddannelsesaktiviteter med hensyn til digitalisering af produktionen samt af initiativer vedrørende effektive interregionale forsknings- og innovationsøkosystemer for grundforskning og anvendt FoU. |
| --- | --- |

5.11.

De makroregionale strategier bør modtage støtte til at tilpasse sig den digitale omstilling, hovedsagelig ved at der tilbydes hensigtsmæssig oplysning og oplæring. I betragtning af de mange forskellige lande, der deltager i makroregionale strategier (EU-medlemsstater, kandidatlande mv.), er der behov for at bygge bro over kløften mellem dem. I sin sonderende udtalelse (3

6.   Den territoriale dimension af de makroregionale strategier og inddragelse af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter

Den territoriale dimension af de makroregionale strategier og inddragelse af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter

| 6.1. | Selv om de makroregionale strategier er afstemt med samhørighedspolitikkens overordnede mål, mener EØSU, at det for at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed er nødvendigt at konsolidere og forbedre bottom-up-initiativer. Dette vedrører især program- og planlægningsaktiviteter såsom etablering af gennemførelsesværktøjer til indirekte forvaltede EU-midler. |
| --- | --- |

6.1.

Selv om de makroregionale strategier er afstemt med samhørighedspolitikkens overordnede mål, mener EØSU, at det for at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed er nødvendigt at konsolidere og forbedre bottom-up-initiativer. Dette vedrører især program- og planlægningsaktiviteter såsom etablering af gennemførelsesværktøjer til indirekte forvaltede EU-midler.

| 6.2. | EØSU mener, at den territoriale tilgang bør være i fokus ved gennemførelsen af de makroregionale strategier i modsætning til visse situationer, hvor makroregionale strategier ser ud til at være redskabet til gennemførelse af EU-strategier på regionalt og lokalt plan. EU-strategier bør snarere danne grundlag for at iværksætte initiativer svarende til lokaludvikling styret af lokalsamfundet, så der kan fastlægges foranstaltninger på grundlag af de områder, hvor der er behov for tiltag. |
| --- | --- |

6.2.

EØSU mener, at den territoriale tilgang bør være i fokus ved gennemførelsen af de makroregionale strategier i modsætning til visse situationer, hvor makroregionale strategier ser ud til at være redskabet til gennemførelse af EU-strategier på regionalt og lokalt plan. EU-strategier bør snarere danne grundlag for at iværksætte initiativer svarende til lokaludvikling styret af lokalsamfundet, så der kan fastlægges foranstaltninger på grundlag af de områder, hvor der er behov for tiltag.

| 6.3. | Borgernes inddragelse, ejerskab og motivation kan styrkes gennem en stærkere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder samt små regionale eller grænseoverskridende regionale projekter, hvor resultaterne er direkte og synlige. Gode eksempler er samarbejdsprojekter vedrørende sundhedskriser og akutbehandling på hospitaler eller det tilsvarende strukturerede samarbejde om katastrofeberedskab, som har den samme type problemer, der skal løses, men også resulterer i tilsvarende fordele. |
| --- | --- |

6.3.

Borgernes inddragelse, ejerskab og motivation kan styrkes gennem en stærkere inddragelse af de lokale og regionale myndigheder samt små regionale eller grænseoverskridende regionale projekter, hvor resultaterne er direkte og synlige. Gode eksempler er samarbejdsprojekter vedrørende sundhedskriser og akutbehandling på hospitaler eller det tilsvarende strukturerede samarbejde om katastrofeberedskab, som har den samme type problemer, der skal løses, men også resulterer i tilsvarende fordele.

| 6.4. | Ud over stærk politisk støtte kræver de udfordringer, som makroregionerne har stået over for, herunder covid-19 og krigen i Ukraine, og udfordringer, som de vil blive konfronteret med i de kommende år, større inddragelse af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter i forvaltnings- og gennemførelsesprocessen samt et erhvervsmiljø, der styrkes af foranstaltninger, som bidrager til at øge SMV'ers konkurrenceevne. |
| --- | --- |

6.4.

Ud over stærk politisk støtte kræver de udfordringer, som makroregionerne har stået over for, herunder covid-19 og krigen i Ukraine, og udfordringer, som de vil blive konfronteret med i de kommende år, større inddragelse af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter i forvaltnings- og gennemførelsesprocessen samt et erhvervsmiljø, der styrkes af foranstaltninger, som bidrager til at øge SMV'ers konkurrenceevne.

| 6.5. | Selv om der reelt er gennemført initiativer under hver af de makroregionale strategier, står det klart, at alt, hvad der er aftalt, skal gennemføres, så hver af de makroregionale strategier kan få en reel tværgående dimension (civilsamfundets deltagelse), som supplerer og styrker den »vertikale dimension« (deltagelse af regioner og lokale organer) og flerniveaustyringen i fuld overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet, så det undgås, at de enkelte staters og regioners mål går forud for fælles interesser. |
| --- | --- |

6.5.

Selv om der reelt er gennemført initiativer under hver af de makroregionale strategier, står det klart, at alt, hvad der er aftalt, skal gennemføres, så hver af de makroregionale strategier kan få en reel tværgående dimension (civilsamfundets deltagelse), som supplerer og styrker den »vertikale dimension« (deltagelse af regioner og lokale organer) og flerniveaustyringen i fuld overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet, så det undgås, at de enkelte staters og regioners mål går forud for fælles interesser.

| 6.6. | EØSU mener, at den bredest mulige proces for oplæring, debat og udveksling af økonomiske, sociale og miljømæssige valgmuligheder vedrørende makroregionerne bør fremmes på regionalt og lokalt plan. Dette kan opnås ved hjælp af metoder, der allerede er afprøvet i andre sammenhænge, og som er baseret på samarbejde mellem lokale organer, arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

6.6.

EØSU mener, at den bredest mulige proces for oplæring, debat og udveksling af økonomiske, sociale og miljømæssige valgmuligheder vedrørende makroregionerne bør fremmes på regionalt og lokalt plan. Dette kan opnås ved hjælp af metoder, der allerede er afprøvet i andre sammenhænge, og som er baseret på samarbejde mellem lokale organer, arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer.

| 6.7. | De enkelte makroregionale strategier bør oprette et forum for civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter, hvis arbejde bør være i tråd med andre interessentplatformes arbejde og udvikle sig inden for en operationel model, der baner vejen for en reel inddragelse af repræsentanter for økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen af strategierne på makroregionalt, regionalt og lokalt plan. Årlige fora af denne type kan sikre kontinuiteten i de makroregionale strategier, skabe muligheder for nye innovative idéer samt for møder mellem virksomheder (B-2-B). Endelig skal de øge synligheden og formidlingen af de makroregionale strategier og styrke samarbejdet mellem makroregionale strategier gennem udveksling af god praksis, primært blandt nabostrategierne. EØSU foreslår, at de særlige fora afholdes på rotationsbasis forskellige steder i de regioner, som deltager i de makroregionale strategier, og erklærer sig rede til aktivt at støtte disse særlige arrangementer. |
| --- | --- |

6.7.

De enkelte makroregionale strategier bør oprette et forum for civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter, hvis arbejde bør være i tråd med andre interessentplatformes arbejde og udvikle sig inden for en operationel model, der baner vejen for en reel inddragelse af repræsentanter for økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter i gennemførelsen af strategierne på makroregionalt, regionalt og lokalt plan. Årlige fora af denne type kan sikre kontinuiteten i de makroregionale strategier, skabe muligheder for nye innovative idéer samt for møder mellem virksomheder (B-2-B). Endelig skal de øge synligheden og formidlingen af de makroregionale strategier og styrke samarbejdet mellem makroregionale strategier gennem udveksling af god praksis, primært blandt nabostrategierne. EØSU foreslår, at de særlige fora afholdes på rotationsbasis forskellige steder i de regioner, som deltager i de makroregionale strategier, og erklærer sig rede til aktivt at støtte disse særlige arrangementer.

| 6.8. | Det er afgørende at fremme kapacitetsopbyggende aktiviteter for at støtte både de regionale og lokale myndigheder og øge det organiserede civilsamfunds og arbejdsmarkedsparternes proaktive deltagelse i udviklingen af de makroregionale strategier. I den forbindelse bør partnerskabsprincippet finde anvendelse på projekter i tilknytning til de makroregionale strategier for at sikre, at de lokale aktører er i stand til at deltage aktivt. Dette bør også støtte bevidstgørelse og øget viden blandt borgerne om de vigtigste emner og aktiviteter i tilknytning til de makroregionale strategier. |
| --- | --- |

6.8.

Det er afgørende at fremme kapacitetsopbyggende aktiviteter for at støtte både de regionale og lokale myndigheder og øge det organiserede civilsamfunds og arbejdsmarkedsparternes proaktive deltagelse i udviklingen af de makroregionale strategier. I den forbindelse bør partnerskabsprincippet finde anvendelse på projekter i tilknytning til de makroregionale strategier for at sikre, at de lokale aktører er i stand til at deltage aktivt. Dette bør også støtte bevidstgørelse og øget viden blandt borgerne om de vigtigste emner og aktiviteter i tilknytning til de makroregionale strategier.

| 6.9. | Navnlig foreslår EØSU, at der på samme måde som i Erasmus-programmet oprettes et system for udveksling af tjenestemænd på kort og mellemlangt sigt mellem de regioner, som indgår i de makroregionale strategier, og udvalget erklærer sig villig til at være en af initiativtagerne til dette. Vi er overbevist om, at dette vil bidrage til kapacitetsopbygning og bevidstgørelse samt hjælpe med gradvist at overvinde de bureaukratiske problemer, der skyldes forskelle på tværs af landegrænserne. |
| --- | --- |

6.9.

Navnlig foreslår EØSU, at der på samme måde som i Erasmus-programmet oprettes et system for udveksling af tjenestemænd på kort og mellemlangt sigt mellem de regioner, som indgår i de makroregionale strategier, og udvalget erklærer sig villig til at være en af initiativtagerne til dette. Vi er overbevist om, at dette vil bidrage til kapacitetsopbygning og bevidstgørelse samt hjælpe med gradvist at overvinde de bureaukratiske problemer, der skyldes forskelle på tværs af landegrænserne.

7.   Andre prioriteter, der skal øge effektiviteten af de makroregionale strategier

Andre prioriteter, der skal øge effektiviteten af de makroregionale strategier

| 7.1. | Det er en prioritet at sikre, at makroregionale strategier er i overensstemmelse med og tilpasset samhørighedspolitikken og 2030-dagsordenen for at sikre, at specifikke interesser ikke går forud for fælles interesser. Selv om overensstemmelse med samhørighedspolitikkens prioriteter er et krav i planlægnings- og udviklingsprocessen for makroregionale strategier, stemmer nogle makroregionale strategier kun i begrænset omfang overens med 2030-dagsordenen. |
| --- | --- |

7.1.

Det er en prioritet at sikre, at makroregionale strategier er i overensstemmelse med og tilpasset samhørighedspolitikken og 2030-dagsordenen for at sikre, at specifikke interesser ikke går forud for fælles interesser. Selv om overensstemmelse med samhørighedspolitikkens prioriteter er et krav i planlægnings- og udviklingsprocessen for makroregionale strategier, stemmer nogle makroregionale strategier kun i begrænset omfang overens med 2030-dagsordenen.

| 7.2. | For så vidt angår de makroregionale strategiers overensstemmelse og komplementaritet med 2030-dagsordenen, er EU-strategien for Østersøområdet slået ind på en positiv kurs igennem initiativet »Baltic 2030 — Bumps on the Road«. Ud over at udpege de mål for bæredygtig udvikling, der stemmer bedst overens med prioriteterne i den makroregionale strategi, har dette initiativ etableret et effektivt system, der kan støtte planlægning af initiativer og måling af resultater. |
| --- | --- |

7.2.

For så vidt angår de makroregionale strategiers overensstemmelse og komplementaritet med 2030-dagsordenen, er EU-strategien for Østersøområdet slået ind på en positiv kurs igennem initiativet »Baltic 2030 — Bumps on the Road«. Ud over at udpege de mål for bæredygtig udvikling, der stemmer bedst overens med prioriteterne i den makroregionale strategi, har dette initiativ etableret et effektivt system, der kan støtte planlægning af initiativer og måling af resultater.

| 7.3. | Tilpasning af de makroregionale strategier til målene for 2030-dagsordenen og tilvejebringelse af komplementaritet med målene for samhørighedspolitikken i perioden 2021-2027 er helt klart en strategisk aktivitet, der gør de makroregionale initiativer mere effektive. Følgende mål for bæredygtig udvikling bør tages i betragtning som en prioritet:
  3. Sundhed og trivsel, 4. Kvalitetsuddannelse, 5. Ligestilling mellem kønnene, 7. Ren energi til en overkommelig pris, 8 Anstændigt arbejde og økonomisk vækst, 9. Industri, innovation og infrastruktur, 11. Bæredygtige byer og lokalsamfund, 12. Ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion, 13. Klimaindsats, 14. Livet i havet, 15. Livet på land
  . |
| --- | --- |

7.3.

Tilpasning af de makroregionale strategier til målene for 2030-dagsordenen og tilvejebringelse af komplementaritet med målene for samhørighedspolitikken i perioden 2021-2027 er helt klart en strategisk aktivitet, der gør de makroregionale initiativer mere effektive. Følgende mål for bæredygtig udvikling bør tages i betragtning som en prioritet:
  3. Sundhed og trivsel, 4. Kvalitetsuddannelse, 5. Ligestilling mellem kønnene, 7. Ren energi til en overkommelig pris, 8 Anstændigt arbejde og økonomisk vækst, 9. Industri, innovation og infrastruktur, 11. Bæredygtige byer og lokalsamfund, 12. Ansvarligt forbrug og ansvarlig produktion, 13. Klimaindsats, 14. Livet i havet, 15. Livet på land

| 7.3.1. | I betragtning af de mange områder, der skal tages fat på, og de begrænsede ressourcer, der er til rådighed, er det imidlertid tilrådeligt at foretage en rimelig prioritering af opgaverne ud fra to klare hovedaspekter:






  — | Opstilling af en prioriteret rækkefølge efter aktualitet, hastende karakter og tidshorisont. |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

I betragtning af de mange områder, der skal tages fat på, og de begrænsede ressourcer, der er til rådighed, er det imidlertid tilrådeligt at foretage en rimelig prioritering af opgaverne ud fra to klare hovedaspekter:

—

Opstilling af en prioriteret rækkefølge efter aktualitet, hastende karakter og tidshorisont.

| — | Rangordning efter den største forventede merværdi af den makroregionale tilgang. |
| --- | --- |

—

Rangordning efter den største forventede merværdi af den makroregionale tilgang.

| 7.4. | De makroregionale strategiers succes hænger klart sammen med deres evne til at sikre, at EU-midler, nationale, regionale og øvrige offentlige og private midler kan finansiere prioriteterne i de makroregionale strategier ved at støtte projekter. Det er klart, at denne prioritet skal styrkes ved hjælp af komplementære planer og synergier mellem de forskellige finansieringsmuligheder. Der bør om muligt tilskyndes til integration af tværnational og grænseoverskridende finansiering med statslig og regional finansiering, herunder gennem en tværsektoriel tilgang. |
| --- | --- |

7.4.

De makroregionale strategiers succes hænger klart sammen med deres evne til at sikre, at EU-midler, nationale, regionale og øvrige offentlige og private midler kan finansiere prioriteterne i de makroregionale strategier ved at støtte projekter. Det er klart, at denne prioritet skal styrkes ved hjælp af komplementære planer og synergier mellem de forskellige finansieringsmuligheder. Der bør om muligt tilskyndes til integration af tværnational og grænseoverskridende finansiering med statslig og regional finansiering, herunder gennem en tværsektoriel tilgang.

| 7.5. | Den retning, man har valgt i alle de makroregionale strategier, bør sammen med dialog- og samarbejdsnetværk fremmes blandt forvaltningsmyndighederne for Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF) med henblik på at kortlægge problemer og muligheder vedrørende specifikke emner, der kan håndteres ved hjælp af forskellige finansieringskilder. |
| --- | --- |

7.5.

Den retning, man har valgt i alle de makroregionale strategier, bør sammen med dialog- og samarbejdsnetværk fremmes blandt forvaltningsmyndighederne for Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF) med henblik på at kortlægge problemer og muligheder vedrørende specifikke emner, der kan håndteres ved hjælp af forskellige finansieringskilder.

| 7.6. | Endelig er det afgørende, at vigtige lokale drivkræfter for udvikling (SMV'er, eksisterende industriklynger, lokale banker, sociale virksomheder, fagforeninger, den akademiske verden, NGO'er og andre civilsamfundsorganisationer) og multinationale selskaber og internationale finansielle institutioner og banker, reelt inddrages i de makroregionale strategier. De makroregionale strategier bør gennemføre partnerskabsprincippet i fuldt omfang under fuld inddragelse af de berørte interessenter. |
| --- | --- |

7.6.

Endelig er det afgørende, at vigtige lokale drivkræfter for udvikling (SMV'er, eksisterende industriklynger, lokale banker, sociale virksomheder, fagforeninger, den akademiske verden, NGO'er og andre civilsamfundsorganisationer) og multinationale selskaber og internationale finansielle institutioner og banker, reelt inddrages i de makroregionale strategier. De makroregionale strategier bør gennemføre partnerskabsprincippet i fuldt omfang under fuld inddragelse af de berørte interessenter.

| 7.6.1. | For SMV'er er problemet den begrænsede evne til at få de relevante oplysninger og den manglende tekniske kapacitet til at udnytte de muligheder, der følger heraf. Udvikling af klynger mellem virksomheder og klynger mellem virksomheder og offentlige myndigheder kunne være en måde at løse problemet på. |
| --- | --- |

7.6.1.

For SMV'er er problemet den begrænsede evne til at få de relevante oplysninger og den manglende tekniske kapacitet til at udnytte de muligheder, der følger heraf. Udvikling af klynger mellem virksomheder og klynger mellem virksomheder og offentlige myndigheder kunne være en måde at løse problemet på.

8.   Det videre forløb

Det videre forløb

| 8.1. | Fremtiden byder på stadig større udfordringer for de makroregionale strategier. Hvis de ikke håndteres korrekt på territorialt plan, kan de hurtigt udvikle sig til problemer. EØSU tager højde for, at civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle i indsatsen for at forbedre beslutningsprocessen, navnlig ved at bringe lokale og regionale samfund tættere på de makroregionale strategier og ved at tilskynde ikke blot medlemsstaterne, men også Kommissionen til i endnu højere grad at inddrage civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for dermed at styrke følelsen af at være med i programmerne. |
| --- | --- |

8.1.

Fremtiden byder på stadig større udfordringer for de makroregionale strategier. Hvis de ikke håndteres korrekt på territorialt plan, kan de hurtigt udvikle sig til problemer. EØSU tager højde for, at civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle i indsatsen for at forbedre beslutningsprocessen, navnlig ved at bringe lokale og regionale samfund tættere på de makroregionale strategier og ved at tilskynde ikke blot medlemsstaterne, men også Kommissionen til i endnu højere grad at inddrage civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter for dermed at styrke følelsen af at være med i programmerne.

| 8.2. | EØSU anerkender, at makroregionale strategier behandler spørgsmål, der kræver samarbejde mellem flere lande baseret på en tværsektoriel tilgang med flerniveaustyring. De makroregionale strategier bør styrke områdernes identitet ved at øge borgernes medansvar og aktive inddragelse. Selv om den »bløde« karakter af samarbejdet om makroregionale strategier kan betragtes som en fordel, fordi det åbner op for løsninger, der ofte er vanskelige at opnå i mere formaliserede sammenhænge med konkurrerende nationale interesser, er dette ikke tilfældet i praksis. Nationale og centrale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af makroregionale strategier, hvilket fører til bureaukratiske og komplekse procedurer, der i sidste ende gør makroregionale strategier mindre attraktive. |
| --- | --- |

8.2.

EØSU anerkender, at makroregionale strategier behandler spørgsmål, der kræver samarbejde mellem flere lande baseret på en tværsektoriel tilgang med flerniveaustyring. De makroregionale strategier bør styrke områdernes identitet ved at øge borgernes medansvar og aktive inddragelse. Selv om den »bløde« karakter af samarbejdet om makroregionale strategier kan betragtes som en fordel, fordi det åbner op for løsninger, der ofte er vanskelige at opnå i mere formaliserede sammenhænge med konkurrerende nationale interesser, er dette ikke tilfældet i praksis. Nationale og centrale myndigheder er ansvarlige for gennemførelsen af makroregionale strategier, hvilket fører til bureaukratiske og komplekse procedurer, der i sidste ende gør makroregionale strategier mindre attraktive.

| 8.3. | EØSU bifalder initiativet til at etablere en institutionel borgerdialog mellem makroregionerne og mener, at det kan være nyttigt. Det er også vigtigt for EØSU, som er det organiserede civilsamfunds hjemsted, at spille en mere aktiv rolle og deltage i ledelsesorganerne for alle makroregionale strategier. På den måde kan synergier og samarbejde blive mere effektive. |
| --- | --- |

8.3.

EØSU bifalder initiativet til at etablere en institutionel borgerdialog mellem makroregionerne og mener, at det kan være nyttigt. Det er også vigtigt for EØSU, som er det organiserede civilsamfunds hjemsted, at spille en mere aktiv rolle og deltage i ledelsesorganerne for alle makroregionale strategier. På den måde kan synergier og samarbejde blive mere effektive.

| 8.4. | EØSU foreslår, at der overvejes en anden tilgang til forvaltningen af makroregionale strategier. Da det politiske niveau repræsenteres af udenrigsministrene, bør det operationelle niveau styrkes gennem øget samarbejde med ministerierne med ansvar for EU-anliggender og EU-midler. Det er også afgørende for gennemførelsen af de makroregionale strategier, at de regionale myndigheder inddrages ved at styrke deres administrative kapacitet. |
| --- | --- |

8.4.

EØSU foreslår, at der overvejes en anden tilgang til forvaltningen af makroregionale strategier. Da det politiske niveau repræsenteres af udenrigsministrene, bør det operationelle niveau styrkes gennem øget samarbejde med ministerierne med ansvar for EU-anliggender og EU-midler. Det er også afgørende for gennemførelsen af de makroregionale strategier, at de regionale myndigheder inddrages ved at styrke deres administrative kapacitet.

| 8.5. | EØSU mener, at der bør være større sammenhæng mellem den energirelaterede/digitale omstilling og den sociale dimension af EU's politikker. I betragtning af at 2023 er det europæiske år for færdigheder, bør der lægges større vægt på, hvordan energiomstillingen kan realiseres via udvikling af arbejdstageres færdigheder og kompetencer. |
| --- | --- |

8.5.

EØSU mener, at der bør være større sammenhæng mellem den energirelaterede/digitale omstilling og den sociale dimension af EU's politikker. I betragtning af at 2023 er det europæiske år for færdigheder, bør der lægges større vægt på, hvordan energiomstillingen kan realiseres via udvikling af arbejdstageres færdigheder og kompetencer.

| 8.6. | Interessenter i makroregionale strategier opfordres til at følge tættere op, udarbejde mindre abstrakte og mere målrettede projekter, programmer og foranstaltninger med målbare udgangspunkter og resultater og dermed overvåge de fremskridt, der gøres mellem dem. |
| --- | --- |

8.6.

Interessenter i makroregionale strategier opfordres til at følge tættere op, udarbejde mindre abstrakte og mere målrettede projekter, programmer og foranstaltninger med målbare udgangspunkter og resultater og dermed overvåge de fremskridt, der gøres mellem dem.

| 8.7. | EØSU bemærker, at Kommissionen har gjort en betydelig indsats for at synliggøre de makroregionale strategier. Bedre kommunikation handler imidlertid ikke kun om én central aktør, men afhænger også af medlemsstaterne og de makroregionale strategier. I den henseende kan EØSU hjælpe med at inddrage civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter, hvilket kan være afgørende. |
| --- | --- |

8.7.

EØSU bemærker, at Kommissionen har gjort en betydelig indsats for at synliggøre de makroregionale strategier. Bedre kommunikation handler imidlertid ikke kun om én central aktør, men afhænger også af medlemsstaterne og de makroregionale strategier. I den henseende kan EØSU hjælpe med at inddrage civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter, hvilket kan være afgørende.

| 8.8. | EØSU mener, at makroregionale strategier spiller en vigtig rolle for den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og bidrager til nabolandenes integration i EU. I den forbindelse skal der lægges større vægt på at udvikle makroregionale strategier, så de kan være drivkræfter for forandring, virke tillidsskabende og fremme europæiske værdier. Desuden skal bæredygtigheden, kontinuiteten og den indbyrdes sammenhæng mellem tværregionale og grænseoverskridende initiativer og projekter styrkes. I den henseende bør andre former for institutionaliseret tværregionalt og grænseoverskridende samarbejde såsom europæiske grupper for territorialt samarbejde og euroregioner anvendes på en omfattende måde i overensstemmelse med de makroregionale strategiers anvendelsesområde. |
| --- | --- |

8.8.

EØSU mener, at makroregionale strategier spiller en vigtig rolle for den sociale, territoriale og økonomiske samhørighed i regionerne og bidrager til nabolandenes integration i EU. I den forbindelse skal der lægges større vægt på at udvikle makroregionale strategier, så de kan være drivkræfter for forandring, virke tillidsskabende og fremme europæiske værdier. Desuden skal bæredygtigheden, kontinuiteten og den indbyrdes sammenhæng mellem tværregionale og grænseoverskridende initiativer og projekter styrkes. I den henseende bør andre former for institutionaliseret tværregionalt og grænseoverskridende samarbejde såsom europæiske grupper for territorialt samarbejde og euroregioner anvendes på en omfattende måde i overensstemmelse med de makroregionale strategiers anvendelsesområde.

| 8.9. | På miljøområdet vil det være vigtigt at styrke de makroregionale strategiers operationelle kapacitet til at støtte bekæmpelsen af klimaforandringer ved at give civilsamfundet nyttige redskaber til at håndtere risici og føre en bæredygtig livsstil. |
| --- | --- |

8.9.

På miljøområdet vil det være vigtigt at styrke de makroregionale strategiers operationelle kapacitet til at støtte bekæmpelsen af klimaforandringer ved at give civilsamfundet nyttige redskaber til at håndtere risici og føre en bæredygtig livsstil.

| 8.10. | Hvad angår økonomien vil det være en prioritet at støtte en ændring af den økonomiske model på regionalt og lokalt plan med det formål at reducere forbruget af naturressourcer og råstoffer. Det vil være nødvendigt at støtte kursskiftet i retning af initiativer vedrørende nulemission, bæredygtig mobilitet, den cirkulære økonomi, bæredygtig turisme og fremme af den lokale økonomi. |
| --- | --- |

8.10.

Hvad angår økonomien vil det være en prioritet at støtte en ændring af den økonomiske model på regionalt og lokalt plan med det formål at reducere forbruget af naturressourcer og råstoffer. Det vil være nødvendigt at støtte kursskiftet i retning af initiativer vedrørende nulemission, bæredygtig mobilitet, den cirkulære økonomi, bæredygtig turisme og fremme af den lokale økonomi.

| 8.11. | For at innovative teknologier såsom digitalisering, robotteknologi og bioteknologi kan fremmes og stilles til rådighed for alle, er der behov for opkvalificering, flere investeringer i sikker og bæredygtig digital infrastruktur og støtteinitiativer for virksomheder, offentlig forvaltning og borgere, navnlig i lyset af digitaliseringen af offentlige tjenester. |
| --- | --- |

8.11.

For at innovative teknologier såsom digitalisering, robotteknologi og bioteknologi kan fremmes og stilles til rådighed for alle, er der behov for opkvalificering, flere investeringer i sikker og bæredygtig digital infrastruktur og støtteinitiativer for virksomheder, offentlig forvaltning og borgere, navnlig i lyset af digitaliseringen af offentlige tjenester.

| 8.12. | Demografiske og sociale tendenser styrker hinanden gensidigt. Den aldrende befolkning samt migration internt i Europa, den faldende fødselshyppighed og det faldende antal familier udgør en udfordring for velfærdssystemerne samt den lokale og regionale udvikling. Disse demografiske tendenser har alvorlige sociale konsekvenser, herunder stigende social udstødelse og ulighed, samt økonomiske konsekvenser, herunder mangel på arbejdskraft i arbejdskraftintensive sektorer såsom turisme. Et stærkere fokus på livskvalitet, anstændigt arbejde, trivsel og inddragelse af unge er en yderligere udfordring, der har afgørende betydning. |
| --- | --- |

8.12.

Demografiske og sociale tendenser styrker hinanden gensidigt. Den aldrende befolkning samt migration internt i Europa, den faldende fødselshyppighed og det faldende antal familier udgør en udfordring for velfærdssystemerne samt den lokale og regionale udvikling. Disse demografiske tendenser har alvorlige sociale konsekvenser, herunder stigende social udstødelse og ulighed, samt økonomiske konsekvenser, herunder mangel på arbejdskraft i arbejdskraftintensive sektorer såsom turisme. Et stærkere fokus på livskvalitet, anstændigt arbejde, trivsel og inddragelse af unge er en yderligere udfordring, der har afgørende betydning.

| 8.13. | Med godkendelsen af betænkningen om samhørighedspolitikkens rolle i håndteringen af flerdimensionelle miljøudfordringer i Middelhavsområdet (2022/2059 (INI)) fra Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg tror og håber EØSU, at betingelserne for gennemførelsen af en makroregional strategi også vil modnes i de vestlige Middelhavsregioner. |
| --- | --- |

8.13.

Med godkendelsen af betænkningen om samhørighedspolitikkens rolle i håndteringen af flerdimensionelle miljøudfordringer i Middelhavsområdet (2022/2059 (INI)) fra Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg tror og håber EØSU, at betingelserne for gennemførelsen af en makroregional strategi også vil modnes i de vestlige Middelhavsregioner.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  
  EUT C 282 af 20.8.2019, s. 14.

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Mod bedre økonomisk konvergens og konkurrenceevne i makroregioner, såsom EU-strategien for Donauområdet — grænseoverskridende klyngers rolle« (sonderende udtalelse) (EUT C 282 af 20.8.2019, s. 14).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Mod bedre økonomisk konvergens og konkurrenceevne i makroregioner, såsom EU-strategien for Donauområdet — grænseoverskridende klyngers rolle« (sonderende udtalelse) (EUT C 282 af 20.8.2019, s. 14).

3

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/100

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Udnyttelse af talent i Europas regioner

(COM(2023) 32 final)

(2023/C 293/15)

| Ordfører: | Tatjana BABRAUSKIENÉ |
| --- | --- |

Ordfører:

Tatjana BABRAUSKIENÉ

Tatjana BABRAUSKIENÉ

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 8.3.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 30.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 181/0/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 8.3.2023

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

30.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

181/0/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over tilsagnet i meddelelsen om udnyttelse af talent i Europas regioner (1) om støtte til udformningen og gennemførelsen af målrettede regionale og territoriale strategier baseret på regionernes specifikke situation og aktiver og om en ambitiøs gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder og en langsigtet vision for EU's landdistrikter, der skal ledsages af målrettet anvendelse af eksisterende EU-midler, som er indrettet efter de demografiske tendenser i EU. Meddelelsen bør også sætte et arbejdsmarked af høj kvalitet i centrum for de politiske foranstaltninger, hvilket omfatter inklusive arbejdsmarkedspolitikker, støtte til arbejdstagerne, attraktive erhvervsbetingelser, fair mobilitet, social samhørighed, væsentlige tjenesteydelser og adgang til uddannelse og kompetenceudvikling af høj kvalitet med henblik på at fremme den europæiske konkurrenceevne. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over tilsagnet i meddelelsen om udnyttelse af talent i Europas regioner

1

| 1.2. | EØSU påpeger, at det grundlæggende aspekt af den europæiske integration — den fri bevægelighed — skal sikres for alle i EU, samtidig med at der skal fokuseres på en langsigtet og helhedsorienteret tilgang til regional udvikling og integration på arbejdsmarkedet. Den fri bevægelighed for personer på det europæiske arbejdsmarked skal også beskyttes. Det skal fortsat være et valg og en mulighed og ikke skyldes, at mennesker, som mangler fremtidsudsigter eller muligheder i deres egen region, føler sig presset dertil af socioøkonomiske årsager. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU påpeger, at det grundlæggende aspekt af den europæiske integration — den fri bevægelighed — skal sikres for alle i EU, samtidig med at der skal fokuseres på en langsigtet og helhedsorienteret tilgang til regional udvikling og integration på arbejdsmarkedet. Den fri bevægelighed for personer på det europæiske arbejdsmarked skal også beskyttes. Det skal fortsat være et valg og en mulighed og ikke skyldes, at mennesker, som mangler fremtidsudsigter eller muligheder i deres egen region, føler sig presset dertil af socioøkonomiske årsager.

| 1.3. | EØSU fremhæver, at der for at tage bedre hånd om manglerne på arbejdskraft og kvalifikationer er behov for langsigtede løsninger, der kan understøtte den regionale udvikling. Det kan være bedre infrastruktur, bæredygtige ressourcer, bedre jobkvalitet, effektiv støtte til dem, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er) og de arbejdsløse, målrettet støtte til fair integration af tredjelandsstatsborgere på arbejdsmarkedet, adgang til offentlige kvalitetstjenester, herunder til inklusiv offentlig uddannelse og livslang læring af høj kvalitet, adgang til inklusiv opkvalificering og omskoling af høj kvalitet for alle arbejdstagere og inddragelse af fagforeninger og arbejdsgivere i udarbejdelsen af kvalifikationsprognoser, idet de kan pege på kvalifikationsbehovene i regionerne og sørge for kompetenceudvikling. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU fremhæver, at der for at tage bedre hånd om manglerne på arbejdskraft og kvalifikationer er behov for langsigtede løsninger, der kan understøtte den regionale udvikling. Det kan være bedre infrastruktur, bæredygtige ressourcer, bedre jobkvalitet, effektiv støtte til dem, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er) og de arbejdsløse, målrettet støtte til fair integration af tredjelandsstatsborgere på arbejdsmarkedet, adgang til offentlige kvalitetstjenester, herunder til inklusiv offentlig uddannelse og livslang læring af høj kvalitet, adgang til inklusiv opkvalificering og omskoling af høj kvalitet for alle arbejdstagere og inddragelse af fagforeninger og arbejdsgivere i udarbejdelsen af kvalifikationsprognoser, idet de kan pege på kvalifikationsbehovene i regionerne og sørge for kompetenceudvikling.

| 1.4. | EØSU glæder sig over anvendelsen af en række EU-finansieringsværktøjer under samhørighedspolitikken (EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling) i programmeringsperioden 2021-2027 med henblik på at mindske de regionale forskelle og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder. EØSU efterlyser større komplementaritet og koordinering mellem EU's genopretnings-, resiliens- og samhørighedsfonde, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling, med henblik på at sikre, at midlerne anvendes til at stimulere jobskabelse, skabe beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet og sikre udvikling af den materielle infrastruktur ved at mindske de socioøkonomiske forskelle og lukke udviklingskløften mellem EU's regioner. Grænseoverskridende samarbejde med støtte fra Interregprogrammerne bidrager til at gøre grænseregionerne mere attraktive, og disse programmer bør tilføres yderligere midler. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU glæder sig over anvendelsen af en række EU-finansieringsværktøjer under samhørighedspolitikken (EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling) i programmeringsperioden 2021-2027 med henblik på at mindske de regionale forskelle og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder. EØSU efterlyser større komplementaritet og koordinering mellem EU's genopretnings-, resiliens- og samhørighedsfonde, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling, med henblik på at sikre, at midlerne anvendes til at stimulere jobskabelse, skabe beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet og sikre udvikling af den materielle infrastruktur ved at mindske de socioøkonomiske forskelle og lukke udviklingskløften mellem EU's regioner. Grænseoverskridende samarbejde med støtte fra Interregprogrammerne bidrager til at gøre grænseregionerne mere attraktive, og disse programmer bør tilføres yderligere midler.

| 1.5. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme samhørighedspolitikker og afsætte EU-midler til at støtte omstillingen på arbejdsmarkedet på en sådan måde, at ingen arbejdstager eller region lades i stikken. Det er helt afgørende, at der for virksomheder er attraktive betingelser, og samtidig skal det anerkendes, at der er behov for, at virksomheder investerer i innovation og konkurrenceevne og tilpasser sig skiftende behov. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage disse punkter i betragtning forbindelse med midtvejsgennemgangen af FFR. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme samhørighedspolitikker og afsætte EU-midler til at støtte omstillingen på arbejdsmarkedet på en sådan måde, at ingen arbejdstager eller region lades i stikken. Det er helt afgørende, at der for virksomheder er attraktive betingelser, og samtidig skal det anerkendes, at der er behov for, at virksomheder investerer i innovation og konkurrenceevne og tilpasser sig skiftende behov. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage disse punkter i betragtning forbindelse med midtvejsgennemgangen af FFR.

| 1.6. | For at sikre en retfærdig fordeling af midler fra Samhørighedsfonden til effektiv regional udvikling af høj kvalitet opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hul på drøftelserne om de næste processer til støtte for FFR med henblik på at sikre evaluering af behovene og midlerne på EU-plan og effektiv regional udvikling og aktiv jobskabelse. |
| --- | --- |

1.6.

For at sikre en retfærdig fordeling af midler fra Samhørighedsfonden til effektiv regional udvikling af høj kvalitet opfordrer EØSU Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hul på drøftelserne om de næste processer til støtte for FFR med henblik på at sikre evaluering af behovene og midlerne på EU-plan og effektiv regional udvikling og aktiv jobskabelse.

| 1.7. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på bæredygtige investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenesteydelser, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi og i overensstemmelse med de nationale arbejdsmarkedsordninger. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på bæredygtige investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenesteydelser, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi og i overensstemmelse med de nationale arbejdsmarkedsordninger.

| 1.8. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at respektere menneskerettighederne og effektivt bekæmpe korruption og dermed værne om retsstatsprincippet — som spiller en central rolle med hensyn til at gøre regionerne attraktive for arbejdsmarkedets aktører — og til at sikre en bedre overvågning af, at EU-midler anvendes med den tilsigtede virkning, især på decentralt niveau, gennem Kommissionens revisioner. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at respektere menneskerettighederne og effektivt bekæmpe korruption og dermed værne om retsstatsprincippet — som spiller en central rolle med hensyn til at gøre regionerne attraktive for arbejdsmarkedets aktører — og til at sikre en bedre overvågning af, at EU-midler anvendes med den tilsigtede virkning, især på decentralt niveau, gennem Kommissionens revisioner.

| 1.9. | EØSU opfordrer til effektiv social dialog og reel inddragelse af civilsamfundsorganisationer i alle spørgsmål vedrørende denne strategi for at opnå en regional udvikling af høj kvalitet, der imødekommer behovene hos dem, der bor i og ønsker at bo i de berørte regioner, og virksomhedernes behov, navnlig med hensyn til en effektiv tildeling af midler fra ESF+ til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU opfordrer til effektiv social dialog og reel inddragelse af civilsamfundsorganisationer i alle spørgsmål vedrørende denne strategi for at opnå en regional udvikling af høj kvalitet, der imødekommer behovene hos dem, der bor i og ønsker at bo i de berørte regioner, og virksomhedernes behov, navnlig med hensyn til en effektiv tildeling af midler fra ESF+ til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed.

| 1.10. | EØSU understreger behovet for at sikre demokratisk styring af de regionale udviklingspolitikker og et tæt samarbejde mellem regionale myndigheder, arbejdsmarkedsorganisationer, arbejdsformidlinger og uddannelsesudbydere i regionerne. Den sociale dialog skal anvendes effektivt til at tiltrække virksomheder til ugunstigt stillede regioner og sikre kvalitetsjob, gode lønninger, jobsikkerhed gennem standardbeskæftigelse og adgang til social beskyttelse, muligheder for livslang læring, gode arbejdsvilkår på sikre og sunde arbejdspladser, en rimelig arbejdstid med en god balance mellem arbejdsliv og privatliv samt fagforeningsrepræsentation og forhandlingsrettigheder. |
| --- | --- |

1.10.

EØSU understreger behovet for at sikre demokratisk styring af de regionale udviklingspolitikker og et tæt samarbejde mellem regionale myndigheder, arbejdsmarkedsorganisationer, arbejdsformidlinger og uddannelsesudbydere i regionerne. Den sociale dialog skal anvendes effektivt til at tiltrække virksomheder til ugunstigt stillede regioner og sikre kvalitetsjob, gode lønninger, jobsikkerhed gennem standardbeskæftigelse og adgang til social beskyttelse, muligheder for livslang læring, gode arbejdsvilkår på sikre og sunde arbejdspladser, en rimelig arbejdstid med en god balance mellem arbejdsliv og privatliv samt fagforeningsrepræsentation og forhandlingsrettigheder.

| 1.11. | EØSU opfordrer Kommissionen til at anvende det europæiske semester og EU's sociale resultattavle som redskaber til at udarbejde målrettede henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at bekæmpe regionale uligheder. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU opfordrer Kommissionen til at anvende det europæiske semester og EU's sociale resultattavle som redskaber til at udarbejde målrettede henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at bekæmpe regionale uligheder.

| 1.12. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres politikker for tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion inden for rammerne af den europæiske klimalov og EU-civilbeskyttelsesmekanismen, som støttes af industriplanen for den grønne pagt (2), yder effektiv støtte til regionerne (3), og til at inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet i regelmæssige socioøkonomiske konsekvensanalyser for at foregribe ændringer og skabe alternative jobmuligheder i de regioner og sektorer, der vil blive berørt af disse ændringer. |
| --- | --- |

1.12.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres politikker for tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion inden for rammerne af den europæiske klimalov og EU-civilbeskyttelsesmekanismen, som støttes af industriplanen for den grønne pagt (2

3

| 1.13. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre en effektiv gennemførelse af EU-direktivet om passende mindstelønninger og Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (2019) (4) og til at forbedre arbejdsvilkår og lønninger ved at øge overenskomstdækningen og sikre lige adgang til social beskyttelse uanset beskæftigelsesstatus, hvilket spiller en central rolle i bestræbelserne på at tiltrække arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer til regioner med attraktive job og lønninger. |
| --- | --- |

1.13.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre en effektiv gennemførelse af EU-direktivet om passende mindstelønninger og Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (2019) (4

| 1.14. | EØSU understreger behovet for, at regeringer, lokale og regionale myndigheder, sociale tjenester, virksomheder og fagforeninger arbejder sammen inden for rammerne af den sociale dialog om at sikre effektive løsninger for arbejdstagere på deres forældre- og omsorgsbehov ved at garantere inklusive børnepasnings- og langtidsplejetjenester af høj kvalitet (5). |
| --- | --- |

1.14.

EØSU understreger behovet for, at regeringer, lokale og regionale myndigheder, sociale tjenester, virksomheder og fagforeninger arbejder sammen inden for rammerne af den sociale dialog om at sikre effektive løsninger for arbejdstagere på deres forældre- og omsorgsbehov ved at garantere inklusive børnepasnings- og langtidsplejetjenester af høj kvalitet (5

| 1.15. | EØSU understreger den vigtige rolle, som den europæiske platform til bekæmpelse af sort arbejde under Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed kan spille med hensyn til at fremme omdannelsen af sort arbejde til anstændige job i den formelle økonomi. Dette vil også bidrage til den regionale udvikling ved at styrke skattegrundlaget og forbedre arbejdstagernes adgang til social beskyttelse. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU understreger den vigtige rolle, som den europæiske platform til bekæmpelse af sort arbejde under Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed kan spille med hensyn til at fremme omdannelsen af sort arbejde til anstændige job i den formelle økonomi. Dette vil også bidrage til den regionale udvikling ved at styrke skattegrundlaget og forbedre arbejdstagernes adgang til social beskyttelse.

| 1.16. | EØSU påpeger, at effektiv social beskyttelse og koordinering af de sociale sikringsordninger er afgørende for at sikre ligebehandling af mobile arbejdstagere. EØSU opfordrer Kommissionen til at forbedre sine redskaber med henblik på en bedre støtte til beskæftigelsesegnetheden i regionerne. |
| --- | --- |

1.16.

EØSU påpeger, at effektiv social beskyttelse og koordinering af de sociale sikringsordninger er afgørende for at sikre ligebehandling af mobile arbejdstagere. EØSU opfordrer Kommissionen til at forbedre sine redskaber med henblik på en bedre støtte til beskæftigelsesegnetheden i regionerne.

| 1.17. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at udvikle politikker for færdigheder og livslang læring med henblik på regional udvikling kombineret med investeringer og supplerende politiske foranstaltninger, der skal forbedre kvaliteten af og adgangen til uddannelse for alle, ruste borgerne til livet og arbejdsmarkedet og gøre regionerne mere attraktive for lærende, arbejdstagere og virksomheder. Alle i Europa bør have adgang til karrierevejledning og vejledning i livslang læring, så de kan få pålidelige oplysninger om regionale job- og læringsmuligheder. |
| --- | --- |

1.17.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at udvikle politikker for færdigheder og livslang læring med henblik på regional udvikling kombineret med investeringer og supplerende politiske foranstaltninger, der skal forbedre kvaliteten af og adgangen til uddannelse for alle, ruste borgerne til livet og arbejdsmarkedet og gøre regionerne mere attraktive for lærende, arbejdstagere og virksomheder. Alle i Europa bør have adgang til karrierevejledning og vejledning i livslang læring, så de kan få pålidelige oplysninger om regionale job- og læringsmuligheder.

| 1.18. | EØSU understreger behovet for at sikre lige adgang til offentlige kvalitetstjenester (såsom langtidspleje, økonomisk overkommelige boliger, kulturelle tjenester, transport, energiforsyning og adgang til internettet) og uddannelse og infrastruktur af høj kvalitet såsom førskoleundervisning og børnepasning samt almen uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring med henblik på regional udvikling og samtidig gennemføre effektive politikker for menneskerettigheder og ikkeforskelsbehandling. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre bæredygtige offentlige investeringer i offentlig kvalitetsuddannelse. |
| --- | --- |

1.18.

EØSU understreger behovet for at sikre lige adgang til offentlige kvalitetstjenester (såsom langtidspleje, økonomisk overkommelige boliger, kulturelle tjenester, transport, energiforsyning og adgang til internettet) og uddannelse og infrastruktur af høj kvalitet såsom førskoleundervisning og børnepasning samt almen uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring med henblik på regional udvikling og samtidig gennemføre effektive politikker for menneskerettigheder og ikkeforskelsbehandling. EØSU opfordrer medlemsstaterne til at sikre bæredygtige offentlige investeringer i offentlig kvalitetsuddannelse.

| 1.19. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om manglen på lærere (6) og gøre lærerfaget attraktivt med rimelige lønninger, anstændige arbejdsvilkår, grund-, efter- og videreuddannelse for lærere af høj kvalitet samt karriereudvikling med henblik på at forbedre uddannelsernes kvalitet i regionerne. Den sociale dialog er afgørende for udformningen og gennemførelsen af uddannelsesreformer i tilknytning til den grønne og den digitale omstilling af uddannelsesinstitutioner og -systemer og for forbedringen af de færdigheder og kompetencer, som lærere og undervisere skal tilegne sig under grund- og videreuddannelsen, herunder med henblik på den grønne og digitale omstilling. |
| --- | --- |

1.19.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til at tage hånd om manglen på lærere (6

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | Den 17. januar 2023 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om Udnyttelse af talent i Europas regioner (7) med målrettede foranstaltninger, der skal fremme og fastholde talenter i underudviklede regioner og gøre disse regioner mere attraktive. Dette er det første vigtige initiativ i 2023 som følge af det europæiske år for færdigheder (8). Kommissionens nye politik fokuserer hovedsagelig på regioner, der oplever et hurtigt fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder med en lav andel af universitetsuddannede, samt på regioner, der oplever, at mange unge rejser væk. |
| --- | --- |

2.1.

Den 17. januar 2023 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om Udnyttelse af talent i Europas regioner

7

8

| 2.2. | Efter et fald på 3,5 mio. personer mellem 2015 og 2020 forventes EU's befolkning i den erhvervsaktive alder at falde yderligere med 35 millioner personer frem til 2050. 137 mio. mennesker, ca. 30 % af EU's befolkning, bor i EU's landdistrikter. Alligevel svarede 22 % af respondenterne i den seneste Eurobarometerundersøgelse, at deres jobmuligheder i landdistrikterne var blevet forværret i løbet af de seneste ti år (9). Andelen af unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), er betydeligt højere i de berørte regioner (19 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på 13 %). For mange unge afslutter ikke en ungdomsuddannelse og har dårlige beskæftigelsesudsigter. I andre regioner kan manglende karrieremuligheder afholde unge fra at tage en videregående uddannelse og få nogle til at søge jobmuligheder andre steder. Konsekvensen er en arbejdsløshed (15-34-årige) på 14,6 %, hvilket er betydeligt højere end i EU som helhed (11,1 %). |
| --- | --- |

2.2.

Efter et fald på 3,5 mio. personer mellem 2015 og 2020 forventes EU's befolkning i den erhvervsaktive alder at falde yderligere med 35 millioner personer frem til 2050. 137 mio. mennesker, ca. 30 % af EU's befolkning, bor i EU's landdistrikter. Alligevel svarede 22 % af respondenterne i den seneste Eurobarometerundersøgelse, at deres jobmuligheder i landdistrikterne var blevet forværret i løbet af de seneste ti år (9

| 2.3. | Ifølge den 8. samhørighedsrapport (2022) (10) er den væsentligste årsag til migration og hjerneflugt fra visse regioner i EU manglen på offentlige og sociale tjenester, navnlig inden for pleje, sundhed og uddannelse, mangel på jobmuligheder og territoriale udfordringer med hensyn til forbindelser og materiel infrastruktur på bl.a. transportområdet. Det er Kommissionens politiske mål at fremme udviklingen i disse regioner ved at skabe kvalitetsjob og ved at forbedre de offentlige tjenester og navnlig uddannelsessystemerne. Desuden fokuserer Kommissionen på at udvikle bedre digital konnektivitet i underudviklede regioner, navnlig landdistrikter og fjerntliggende områder. Med dette for øje identificerer Kommissionen i meddelelsen specifikke områder i EU's handlingsplan for landdistrikterne og beskriver en mekanisme med otte søjler, der skal fremme talenter i underudviklede regioner, kaldet »Talent Booster-mekanismen«. |
| --- | --- |

2.3.

Ifølge den 8. samhørighedsrapport (2022) (10

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU glæder sig over tilsagnet i meddelelsen om en effektiv gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Meddelelsen sætter imidlertid ikke i tilstrækkelig grad et arbejdsmarked af høj kvalitet, og navnlig støtte til arbejdstagerne, i centrum for de identificerede politiske foranstaltninger. Sikring af kvalitetsjob til alle arbejdstagere og regioner kræver en mere helhedsorienteret indsats, der omfatter retfærdige arbejdsmarkedspolitikker, fair mobilitet, social samhørighed, væsentlige tjenester og adgang til uddannelse og færdigheder af høj kvalitet. Den regionale udvikling bør ganske vist være en prioritet, men den fri bevægelighed for personer på det europæiske arbejdsmarked skal også beskyttes. Den regionale udvikling bør realiseres under behørig hensyntagen til de demografiske, økonomiske og sociale perspektiver og årsagerne til affolkningen af visse regioner. Sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter og bæredygtighed bør stå i centrum for udformningen af effektive regionale strategier, der kan stoppe udviklingen mod demografisk tab og gøre regionerne attraktive for borgerne. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over tilsagnet i meddelelsen om en effektiv gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Meddelelsen sætter imidlertid ikke i tilstrækkelig grad et arbejdsmarked af høj kvalitet, og navnlig støtte til arbejdstagerne, i centrum for de identificerede politiske foranstaltninger. Sikring af kvalitetsjob til alle arbejdstagere og regioner kræver en mere helhedsorienteret indsats, der omfatter retfærdige arbejdsmarkedspolitikker, fair mobilitet, social samhørighed, væsentlige tjenester og adgang til uddannelse og færdigheder af høj kvalitet. Den regionale udvikling bør ganske vist være en prioritet, men den fri bevægelighed for personer på det europæiske arbejdsmarked skal også beskyttes. Den regionale udvikling bør realiseres under behørig hensyntagen til de demografiske, økonomiske og sociale perspektiver og årsagerne til affolkningen af visse regioner. Sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter og bæredygtighed bør stå i centrum for udformningen af effektive regionale strategier, der kan stoppe udviklingen mod demografisk tab og gøre regionerne attraktive for borgerne.

| 3.2. | EØSU påpeger, at det grundlæggende aspekt af den europæiske integration — den fri bevægelighed — skal sikres for alle i EU. Arbejdskraftmobilitet kan imidlertid ikke være en hurtig løsning på manglen på arbejdskraft uden overvejelser om de underliggende problemstillinger som behovet for bedre jobkvalitet og adgang til uddannelse. De fleste medlemsstater oplever nemlig den samme mangel på bestemte kvalifikationer. Hvis arbejdskraftmobilitet reduceres til et simpelt spørgsmål om udbud og efterspørgsel, risikerer man at forværre ulighederne og forskellene på arbejdsmarkedet i EU og dets regioner. Det er derfor nødvendigt at sikre, at EU's og de nationale politikker fokuserer på en mere langsigtet og helhedsorienteret tilgang til regional udvikling og integration på arbejdsmarkedet. Hvis manglen på arbejdskraft i arbejdskraftintensive industrier afhjælpes ved at lade udenlandske arbejdstagere og marginaliserede grupper overtage de usikre job uden at gøre sektorerne mere attraktive, risikerer man ligeledes blot at cementere de sociale uligheder, og samfund og økonomier får ikke mulighed for at udvikle sig i en inklusiv retning. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU påpeger, at det grundlæggende aspekt af den europæiske integration — den fri bevægelighed — skal sikres for alle i EU. Arbejdskraftmobilitet kan imidlertid ikke være en hurtig løsning på manglen på arbejdskraft uden overvejelser om de underliggende problemstillinger som behovet for bedre jobkvalitet og adgang til uddannelse. De fleste medlemsstater oplever nemlig den samme mangel på bestemte kvalifikationer. Hvis arbejdskraftmobilitet reduceres til et simpelt spørgsmål om udbud og efterspørgsel, risikerer man at forværre ulighederne og forskellene på arbejdsmarkedet i EU og dets regioner. Det er derfor nødvendigt at sikre, at EU's og de nationale politikker fokuserer på en mere langsigtet og helhedsorienteret tilgang til regional udvikling og integration på arbejdsmarkedet. Hvis manglen på arbejdskraft i arbejdskraftintensive industrier afhjælpes ved at lade udenlandske arbejdstagere og marginaliserede grupper overtage de usikre job uden at gøre sektorerne mere attraktive, risikerer man ligeledes blot at cementere de sociale uligheder, og samfund og økonomier får ikke mulighed for at udvikle sig i en inklusiv retning.

| 3.3. | Klimapolitikker vil få stor betydning for arbejdstagere og industrier og kræve uddannelse, omskoling og opkvalificering i massivt omfang. Denne omstilling bør udnyttes som en mulighed for at skabe kvalitetsjob med gode arbejdsvilkår i alle sektorer og regioner. Klimastrategierne skal tage højde for regionale og lokale forskelle og ikke kun de globale data og støtte de hårdest ramte regioner. Det bør også sikres, at arbejdstagere kan finde alternative kvalitetsjob i den region, hvor de arbejder i dag, for ikke at bringe lokalsamfundenes støtte til den nødvendige omstilling i fare. |
| --- | --- |

3.3.

Klimapolitikker vil få stor betydning for arbejdstagere og industrier og kræve uddannelse, omskoling og opkvalificering i massivt omfang. Denne omstilling bør udnyttes som en mulighed for at skabe kvalitetsjob med gode arbejdsvilkår i alle sektorer og regioner. Klimastrategierne skal tage højde for regionale og lokale forskelle og ikke kun de globale data og støtte de hårdest ramte regioner. Det bør også sikres, at arbejdstagere kan finde alternative kvalitetsjob i den region, hvor de arbejder i dag, for ikke at bringe lokalsamfundenes støtte til den nødvendige omstilling i fare.

| 3.4. | Regionerne bør udveksle erfaringer om, hvordan landdistrikterne kan udvikles som steder, hvor man kan lære, arbejde og bo med en god livskvalitet og gode tjenester ved at støtte den økonomiske diversificering af landdistrikter og områder med udviklingsefterslæb. Strategier for intelligent specialisering som et redskab til at skabe forskelligartede og kvalificerede job har stadig alt for ofte fokus på traditionelle sektorer. Der findes dog gode eksempler på industrielle omstillinger, der er et resultat af en social dialog, som det er værd at se nærmere på. |
| --- | --- |

3.4.

Regionerne bør udveksle erfaringer om, hvordan landdistrikterne kan udvikles som steder, hvor man kan lære, arbejde og bo med en god livskvalitet og gode tjenester ved at støtte den økonomiske diversificering af landdistrikter og områder med udviklingsefterslæb. Strategier for intelligent specialisering som et redskab til at skabe forskelligartede og kvalificerede job har stadig alt for ofte fokus på traditionelle sektorer. Der findes dog gode eksempler på industrielle omstillinger, der er et resultat af en social dialog, som det er værd at se nærmere på.

| 3.5. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme samhørighedspolitikker og afsætte EU-midler til at støtte omstillingen på arbejdsmarkedet på en sådan måde, at ingen arbejdstager eller region lades i stikken. Det er helt afgørende, at der for virksomheder er attraktive betingelser, og samtidig skal det anerkendes, at der er behov for, at virksomheder investerer i innovation og konkurrenceevne og tilpasser sig skiftende behov. Arbejdstagerne skal have mulighed for at bo i alle Europas regioner, og alle regioner skal kunne skabe velstand gennem arbejde og være attraktive for virksomheder og arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme samhørighedspolitikker og afsætte EU-midler til at støtte omstillingen på arbejdsmarkedet på en sådan måde, at ingen arbejdstager eller region lades i stikken. Det er helt afgørende, at der for virksomheder er attraktive betingelser, og samtidig skal det anerkendes, at der er behov for, at virksomheder investerer i innovation og konkurrenceevne og tilpasser sig skiftende behov. Arbejdstagerne skal have mulighed for at bo i alle Europas regioner, og alle regioner skal kunne skabe velstand gennem arbejde og være attraktive for virksomheder og arbejdstagere.

| 3.6. | For at kunne håndtere omstillingerne og sikre en retfærdig og inklusiv genopretning er det afgørende, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på langsigtede og stabile investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenester, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger. Det europæiske semester og EU's sociale resultattavle er vigtige redskaber til levering af målrettede henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at bekæmpe regionale uligheder og sikre, at der er kvalitetsjob og -tjenester i alle regioner. |
| --- | --- |

3.6.

For at kunne håndtere omstillingerne og sikre en retfærdig og inklusiv genopretning er det afgørende, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på langsigtede og stabile investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenester, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger. Det europæiske semester og EU's sociale resultattavle er vigtige redskaber til levering af målrettede henstillinger til medlemsstaterne med henblik på at bekæmpe regionale uligheder og sikre, at der er kvalitetsjob og -tjenester i alle regioner.

| 3.6.1. | EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på bæredygtige investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenesteydelser, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi og de nationale arbejdsmarkedsordninger. |
| --- | --- |

3.6.1.

EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de europæiske arbejdsmarkeds- og samhørighedspolitikker er baseret på bæredygtige investeringer i kvalitetsjob, adgang til uddannelse og væsentlige tjenesteydelser, social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger med respekt for arbejdsmarkedsparternes autonomi og de nationale arbejdsmarkedsordninger.

| 3.7. | Ud over jobmuligheder af høj kvalitet til attraktive lønninger, arbejdsvilkår, uddannelse af høj kvalitet og karriereudvikling afhænger den regionale tiltrækningskraft af en anstændig levestandard, herunder f.eks. adgang til økonomisk overkommelige boliger, uddannelse af høj kvalitet og offentlige tjenester samt god infrastruktur. Den nationale lovgivnings og arbejdsmarkedsordningernes rolle skal anerkendes, men divergerende sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, lav overenskomstdækning, mangel på investeringer og lille tillid til institutioner kan alligevel nemt blive drivkræfter for strukturelle skel mellem regioner, hvilket hæmmer den positive udvikling af et europæisk arbejdsmarked med en god balance. |
| --- | --- |

3.7.

Ud over jobmuligheder af høj kvalitet til attraktive lønninger, arbejdsvilkår, uddannelse af høj kvalitet og karriereudvikling afhænger den regionale tiltrækningskraft af en anstændig levestandard, herunder f.eks. adgang til økonomisk overkommelige boliger, uddannelse af høj kvalitet og offentlige tjenester samt god infrastruktur. Den nationale lovgivnings og arbejdsmarkedsordningernes rolle skal anerkendes, men divergerende sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, lav overenskomstdækning, mangel på investeringer og lille tillid til institutioner kan alligevel nemt blive drivkræfter for strukturelle skel mellem regioner, hvilket hæmmer den positive udvikling af et europæisk arbejdsmarked med en god balance.

| 3.8. | EØSU glæder sig over, at et formål med meddelelsen er at udvikle et tæt samarbejde mellem regionale myndigheder, arbejdsmarkedsorganisationer, arbejdsformidlinger og uddannelsesudbydere. Den sociale dialog skal bruges effektivt til at tiltrække virksomheder til ugunstigt stillede regioner og sikre kvalitetsjob, gode lønninger, jobsikkerhed gennem standardbeskæftigelse og adgang til social beskyttelse, muligheder for livslang læring, gode arbejdsvilkår på sikre og sunde arbejdspladser, en rimelig arbejdstid med en god balance mellem arbejdsliv og privatliv samt fagforeningsrepræsentation og forhandlingsrettigheder. |
| --- | --- |

3.8.

EØSU glæder sig over, at et formål med meddelelsen er at udvikle et tæt samarbejde mellem regionale myndigheder, arbejdsmarkedsorganisationer, arbejdsformidlinger og uddannelsesudbydere. Den sociale dialog skal bruges effektivt til at tiltrække virksomheder til ugunstigt stillede regioner og sikre kvalitetsjob, gode lønninger, jobsikkerhed gennem standardbeskæftigelse og adgang til social beskyttelse, muligheder for livslang læring, gode arbejdsvilkår på sikre og sunde arbejdspladser, en rimelig arbejdstid med en god balance mellem arbejdsliv og privatliv samt fagforeningsrepræsentation og forhandlingsrettigheder.

| 3.9. | EØSU mener, at formålet med meddelelsen bør være bredere end blot at tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere (»talent«) til ugunstigt stillede regioner med henblik på økonomisk udvikling. Generelt er der mangel på arbejdskraft i mange regioner i EU, men 26,4 % af den inaktive europæiske arbejdsstyrke i ugunstigt stillede regioner som følge af manglende muligheder for kvalitetsbeskæftigelse eller mistillid til statslige institutioner, af familiemæssige årsager, eller fordi de arbejder i den grå økonomi osv. Virksomhederne har brug for gode betingelser, arbejdstagere og infrastruktur for at kunne skabe innovation og være konkurrencedygtige. De er nødt til at omskole og opkvalificere deres arbejdstagere og gøre en indsats for at tiltrække kvalificerede arbejdstagere til gode job. Meddelelsens fokus og de foranstaltninger, der følger heraf, bør flyttes til, hvordan den retfærdige omstilling til en grøn og en digital økonomi kan støtte opkvalificeringen af alle arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU mener, at formålet med meddelelsen bør være bredere end blot at tiltrække højt kvalificerede arbejdstagere (»talent«) til ugunstigt stillede regioner med henblik på økonomisk udvikling. Generelt er der mangel på arbejdskraft i mange regioner i EU, men 26,4 % af den inaktive europæiske arbejdsstyrke i ugunstigt stillede regioner som følge af manglende muligheder for kvalitetsbeskæftigelse eller mistillid til statslige institutioner, af familiemæssige årsager, eller fordi de arbejder i den grå økonomi osv. Virksomhederne har brug for gode betingelser, arbejdstagere og infrastruktur for at kunne skabe innovation og være konkurrencedygtige. De er nødt til at omskole og opkvalificere deres arbejdstagere og gøre en indsats for at tiltrække kvalificerede arbejdstagere til gode job. Meddelelsens fokus og de foranstaltninger, der følger heraf, bør flyttes til, hvordan den retfærdige omstilling til en grøn og en digital økonomi kan støtte opkvalificeringen af alle arbejdstagere.

| 3.10. | Udvalget bifalder, at der i programmeringsperioden 2021-2027 anvendes adskillige EU-finansieringsværktøjer under samhørighedspolitikken (EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling) med henblik på at mindske de regionale forskelle og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder. Beskæftigelsesegnetheden og den økonomiske udvikling i landdistrikter og ikkeurbaniserede områder kan styrkes ved hjælp af målrettede foranstaltninger. Med henblik herpå skal der sikres større komplementaritet og koordinering mellem EU's genopretnings-, resiliens- og samhørighedsfonde, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling, for at stimulere jobskabelse, beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet og udvikling af den materielle infrastruktur. Samhørighedsmidlerne bør anvendes mere effektivt til at mindske de socioøkonomiske skel og lukke udviklingskløften mellem EU's regioner. For at fremme anstændige job bør statsstøtte og anvendelse af midler fra EU-budgettet være underlagt streng social konditionalitet med krav om, at modtagerne overholder gældende arbejdsmarkedslovgivning og kollektive overenskomster. |
| --- | --- |

3.10.

Udvalget bifalder, at der i programmeringsperioden 2021-2027 anvendes adskillige EU-finansieringsværktøjer under samhørighedspolitikken (EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling) med henblik på at mindske de regionale forskelle og gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder. Beskæftigelsesegnetheden og den økonomiske udvikling i landdistrikter og ikkeurbaniserede områder kan styrkes ved hjælp af målrettede foranstaltninger. Med henblik herpå skal der sikres større komplementaritet og koordinering mellem EU's genopretnings-, resiliens- og samhørighedsfonde, herunder Fonden for Retfærdig Omstilling, for at stimulere jobskabelse, beskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet og udvikling af den materielle infrastruktur. Samhørighedsmidlerne bør anvendes mere effektivt til at mindske de socioøkonomiske skel og lukke udviklingskløften mellem EU's regioner. For at fremme anstændige job bør statsstøtte og anvendelse af midler fra EU-budgettet være underlagt streng social konditionalitet med krav om, at modtagerne overholder gældende arbejdsmarkedslovgivning og kollektive overenskomster.

| 3.11. | Indsatsen for at bekæmpe korruption og værne om retsstatsprincippet spiller en central rolle med hensyn til at gøre regionerne attraktive for arbejdsmarkedets aktører. Det er vigtigt, at den effektive anvendelse af EU-midler, især på decentralt niveau, overvåges bedre af Kommissionen og EU's revisionsinstitutioner (f.eks. Den Europæiske Revisionsret og OLAF). For at sikre en retfærdig fordeling af midler fra Samhørighedsfonden til effektiv regional udvikling af høj kvalitet mener EØSU, at det er vigtigt, at Kommissionen og medlemsstaterne tager hul på drøftelserne om de næste processer til støtte for FFR med henblik på at sikre evaluering af behovene og midlerne på EU-plan. |
| --- | --- |

3.11.

Indsatsen for at bekæmpe korruption og værne om retsstatsprincippet spiller en central rolle med hensyn til at gøre regionerne attraktive for arbejdsmarkedets aktører. Det er vigtigt, at den effektive anvendelse af EU-midler, især på decentralt niveau, overvåges bedre af Kommissionen og EU's revisionsinstitutioner (f.eks. Den Europæiske Revisionsret og OLAF). For at sikre en retfærdig fordeling af midler fra Samhørighedsfonden til effektiv regional udvikling af høj kvalitet mener EØSU, at det er vigtigt, at Kommissionen og medlemsstaterne tager hul på drøftelserne om de næste processer til støtte for FFR med henblik på at sikre evaluering af behovene og midlerne på EU-plan.

| 3.12. | Demokratisk styring i forvaltningen og rimelig fordeling af EU-midler kan opnås ved effektivt at inddrage arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter i beslutninger om anvendelsen af EU-midler til regional udvikling. Sociale dialoger og borgerdialoger skal anvendes effektivt til at opnå regional udvikling af høj kvalitet, der imødekommer behovene hos dem, der bor og ønsker at bo i de berørte regioner, og hos virksomhederne. |
| --- | --- |

3.12.

Demokratisk styring i forvaltningen og rimelig fordeling af EU-midler kan opnås ved effektivt at inddrage arbejdsmarkedets parter og relevante interessenter i beslutninger om anvendelsen af EU-midler til regional udvikling. Sociale dialoger og borgerdialoger skal anvendes effektivt til at opnå regional udvikling af høj kvalitet, der imødekommer behovene hos dem, der bor og ønsker at bo i de berørte regioner, og hos virksomhederne.

| 3.13. | Den grønne og den digitale omstilling har store konsekvenser for industrierne i regionerne. Et konkurrencebetonet erhvervsklima, der er gearet til bæredygtig vækst, kan bidrage til at tiltrække mennesker til regionerne og gøre EU konkurrencedygtigt og attraktivt på verdensplan. Der er et presserende behov for, at regionerne fastlægger effektive strategier i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og interessenter under hensyntagen til behovene og mulighederne for økonomisk udvikling for at gøre regionerne attraktive for mennesker og virksomheder. Der skal sikres en balance mellem EU-politikker og de regionale politikker under hensyntagen til nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

3.13.

Den grønne og den digitale omstilling har store konsekvenser for industrierne i regionerne. Et konkurrencebetonet erhvervsklima, der er gearet til bæredygtig vækst, kan bidrage til at tiltrække mennesker til regionerne og gøre EU konkurrencedygtigt og attraktivt på verdensplan. Der er et presserende behov for, at regionerne fastlægger effektive strategier i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og interessenter under hensyntagen til behovene og mulighederne for økonomisk udvikling for at gøre regionerne attraktive for mennesker og virksomheder. Der skal sikres en balance mellem EU-politikker og de regionale politikker under hensyntagen til nærhedsprincippet.

| 3.13.1. | De nyligt bebudede initiativer om en industriplan for den grønne pagt og en forordning om nettonulindustrien, hvor udvikling af færdigheder er en af de fire søjler i industriplanen, bør gennemføres med en stærk regional dimension for øje, især når det gælder etableringen af de planlagte akademier for den CO2-neutrale industri. |
| --- | --- |

3.13.1.

De nyligt bebudede initiativer om en industriplan for den grønne pagt og en forordning om nettonulindustrien, hvor udvikling af færdigheder er en af de fire søjler i industriplanen, bør gennemføres med en stærk regional dimension for øje, især når det gælder etableringen af de planlagte akademier for den CO2

| 3.14. | ESF+ er med kravet om, at mindst 12 % af midlerne skal bruges i medlemsstater, hvor antallet af NEET'er ligger over EU-gennemsnittet, det vigtigste politiske redskab til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og sikre gennemførelsen af den europæiske ungdomsgaranti. Medlemsstaterne er imidlertid nødt til at intensivere indsatsen for at gøre alle regioner, herunder de ugunstigt stillede, attraktive for unge studerende og arbejdstagere. Arbejdsmarkedets parter og andre interessenter bør på en meningsfuld måde inddrages i udformningen og gennemførelsen af tiltag og i vurderingen af anvendelsen af midlerne fra ESF+ for at sikre, at disse midler yder en effektiv støtte til skabelsen af kvalitetsjob, betalte lærlingeuddannelser og praktikophold af høj kvalitet for unge arbejdsløse. Der bør tages højde for, hvilke erhverv der mangler arbejdskraft, for at gøre job og uddannelse attraktive, og arbejdsmarkedets parter skal have mulighed for og støtte til at gennemføre bestemte politikker og specifikke foranstaltninger, der skal gøre de pågældende erhverv attraktive. |
| --- | --- |

3.14.

ESF+ er med kravet om, at mindst 12 % af midlerne skal bruges i medlemsstater, hvor antallet af NEET'er ligger over EU-gennemsnittet, det vigtigste politiske redskab til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og sikre gennemførelsen af den europæiske ungdomsgaranti. Medlemsstaterne er imidlertid nødt til at intensivere indsatsen for at gøre alle regioner, herunder de ugunstigt stillede, attraktive for unge studerende og arbejdstagere. Arbejdsmarkedets parter og andre interessenter bør på en meningsfuld måde inddrages i udformningen og gennemførelsen af tiltag og i vurderingen af anvendelsen af midlerne fra ESF+ for at sikre, at disse midler yder en effektiv støtte til skabelsen af kvalitetsjob, betalte lærlingeuddannelser og praktikophold af høj kvalitet for unge arbejdsløse. Der bør tages højde for, hvilke erhverv der mangler arbejdskraft

| 3.15. | Regioner gøres tiltrækkende for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer med attraktive job og lønninger. I den forbindelse spiller en effektiv gennemførelse af EU-direktivet om passende mindstelønninger og forbedring af arbejdsvilkår og lønninger gennem overenskomstdækning en central rolle. Regeringer, lokale og regionale myndigheder, sociale tjenester, virksomheder og fagforeninger bør arbejde sammen inden for rammerne af den sociale dialog om at sikre effektive løsninger for arbejdstagere på deres forældre- og omsorgsbehov ved at garantere inklusive børnepasnings- og langtidsplejetjenester af høj kvalitet. |
| --- | --- |

3.15.

Regioner gøres tiltrækkende for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer med attraktive job og lønninger. I den forbindelse spiller en effektiv gennemførelse af EU-direktivet om passende mindstelønninger og forbedring af arbejdsvilkår og lønninger gennem overenskomstdækning en central rolle. Regeringer, lokale og regionale myndigheder, sociale tjenester, virksomheder og fagforeninger bør arbejde sammen inden for rammerne af den sociale dialog om at sikre effektive løsninger for arbejdstagere på deres forældre- og omsorgsbehov ved at garantere inklusive børnepasnings- og langtidsplejetjenester af høj kvalitet.

| 3.16. | Den europæiske platform til bekæmpelse af sort arbejde under Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed kan fremme omdannelsen af sort arbejde til anstændige job i den formelle økonomi og dermed også bidrage til den regionale udvikling ved at styrke skattegrundlaget og forbedre arbejdstagernes adgang til social beskyttelse. Der skal sikres lige adgang til social beskyttelse uanset beskæftigelsesstatus på grundlag af Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (2019) (11). |
| --- | --- |

3.16.

Den europæiske platform til bekæmpelse af sort arbejde under Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed kan fremme omdannelsen af sort arbejde til anstændige job i den formelle økonomi og dermed også bidrage til den regionale udvikling ved at styrke skattegrundlaget og forbedre arbejdstagernes adgang til social beskyttelse. Der skal sikres lige adgang til social beskyttelse uanset beskæftigelsesstatus på grundlag af Rådets henstilling om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige (2019) (11

| 3.17. | Effektiv social beskyttelse og koordinering af de sociale sikringsordninger er afgørende for at sikre ligebehandling af mobile arbejdstagere. Digitale værktøjer som det europæiske socialsikringspas kan gøre identifikation og kontrol på tværs af grænserne nemmere og hjælpe arbejdstagerne med at spore, overføre og gøre krav på deres samlede socialsikringsrettigheder. For at tiltrække arbejdstagere til job i ugunstigt stillede regioner skal uretfærdig behandling såsom dobbeltbeskatning og fritagelse for socialsikringsbidrag for mobile arbejdstagere afskaffes, så det sikres, at arbejdstagere, der har benyttet deres ret til fri bevægelighed, ikke straffes af værtsmedlemsstaten eller ved tilbagevenden til deres hjemland. |
| --- | --- |

3.17.

Effektiv social beskyttelse og koordinering af de sociale sikringsordninger er afgørende for at sikre ligebehandling af mobile arbejdstagere. Digitale værktøjer som det europæiske socialsikringspas kan gøre identifikation og kontrol på tværs af grænserne nemmere og hjælpe arbejdstagerne med at spore, overføre og gøre krav på deres samlede socialsikringsrettigheder. For at tiltrække arbejdstagere til job i ugunstigt stillede regioner skal uretfærdig behandling såsom dobbeltbeskatning og fritagelse for socialsikringsbidrag for mobile arbejdstagere afskaffes, så det sikres, at arbejdstagere, der har benyttet deres ret til fri bevægelighed, ikke straffes af værtsmedlemsstaten eller ved tilbagevenden til deres hjemland.

| 3.18. | Politikker for færdigheder spiller en vigtig rolle i den regionale udvikling, men de skal kombineres med investeringer og supplerende politiske foranstaltninger for at gøre regionerne mere attraktive for arbejdstagere og virksomheder. Arbejdsmarkedet har brug for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer, og regional udvikling bør tiltrække alle arbejdstagere, herunder lav- og mellemkvalificerede arbejdstagere, ikke kun »talenter« og højtkvalificerede arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.18.

Politikker for færdigheder spiller en vigtig rolle i den regionale udvikling, men de skal kombineres med investeringer og supplerende politiske foranstaltninger for at gøre regionerne mere attraktive for arbejdstagere og virksomheder. Arbejdsmarkedet har brug for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer, og regional udvikling bør tiltrække alle arbejdstagere, herunder lav- og mellemkvalificerede arbejdstagere, ikke kun »talenter« og højtkvalificerede arbejdstagere.

| 3.19. | EØSU glæder sig over, at meddelelsen har til formål at sikre lige adgang til offentlige kvalitetstjenester (såsom langtidspleje, boliger til overkommelige priser og kulturelle tjenester, transport, energiforsyning og adgang til internettet) og uddannelse og uddannelsesinfrastruktur af høj kvalitet såsom førskoleundervisning og børnepasning, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Uddannelse bør ikke kun gavne og være attraktiv for højt kvalificerede arbejdstagere, men for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer. |
| --- | --- |

3.19.

EØSU glæder sig over, at meddelelsen har til formål at sikre lige adgang til offentlige kvalitetstjenester (såsom langtidspleje, boliger til overkommelige priser og kulturelle tjenester, transport, energiforsyning og adgang til internettet) og uddannelse og uddannelsesinfrastruktur af høj kvalitet såsom førskoleundervisning og børnepasning, almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Uddannelse bør ikke kun gavne og være attraktiv for højt kvalificerede arbejdstagere, men for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer.

| 3.20. | Europassportalen skal forbedres, så den giver klare oplysninger til enkeltpersoner om job- og læringsmuligheder, adgang til vejledningstjenester og anerkendelsesprocedurer. På dette område kan Eures bidrage yderligere til rimelig arbejdskraftmobilitet, bl.a. ved at fremme rimelig rekrutteringspraksis, direkte ansættelse og kvalitetsjob samt bekæmpe urimelig mobilitetspraksis på tværs af grænserne. Private arbejdsformidlinger bør kunne dokumentere seriøse resultater, inden de deltager i Eures. Som led i sit mandat til at sikre retfærdig og effektiv arbejdskraftmobilitet skal Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed ikke blot støtte arbejdstagere, der ønsker at benytte retten til fri bevægelighed, men også personer, der agter at vende tilbage til deres hjemland. |
| --- | --- |

3.20.

Europassportalen skal forbedres, så den giver klare oplysninger til enkeltpersoner om job- og læringsmuligheder, adgang til vejledningstjenester og anerkendelsesprocedurer. På dette område kan Eures bidrage yderligere til rimelig arbejdskraftmobilitet, bl.a. ved at fremme rimelig rekrutteringspraksis, direkte ansættelse og kvalitetsjob samt bekæmpe urimelig mobilitetspraksis på tværs af grænserne. Private arbejdsformidlinger bør kunne dokumentere seriøse resultater, inden de deltager i Eures. Som led i sit mandat til at sikre retfærdig og effektiv arbejdskraftmobilitet skal Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed ikke blot støtte arbejdstagere, der ønsker at benytte retten til fri bevægelighed, men også personer, der agter at vende tilbage til deres hjemland.

| 3.21. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen efterlyser fremme af uddannelse og livslang læring af kvalitet i forbindelse med regional udvikling. Det er yderst vigtigt, at der er lige adgang til voksenuddannelse for alle arbejdstagere i både den offentlige og private sektor og til voksne, som ikke er aktive på arbejdsmarkedet, og i den forbindelse overveje at gennemføre Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (12), Rådets henstilling om individuelle læringskonti (13) og Rådets henstilling om mikroeksamensbeviser (14) for at nå målet om 60 % deltagelse i voksenuddannelse (15). Det er også vigtigt, at der er reel støtte til, at arbejdstagerne kan deltage i uddannelse på arbejdet og få betalt fri til uddannelse ved at sikre, at de forskellige finansieringssystemer forvaltes i fællesskab med inddragelse af arbejdsmarkedets parter. Folk bør kunne erhverve iværksætterfærdigheder og modtage økonomisk støtte til at etablere deres egen virksomhed. |
| --- | --- |

3.21.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen efterlyser fremme af uddannelse og livslang læring af kvalitet i forbindelse med regional udvikling. Det er yderst vigtigt, at der er lige adgang til voksenuddannelse for alle arbejdstagere i både den offentlige og private sektor og til voksne, som ikke er aktive på arbejdsmarkedet, og i den forbindelse overveje at gennemføre Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (12

13

14

15

| 3.22. | Almen uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring skal ud fra et helhedsperspektiv forbedres i disse regioner og gøres attraktive for lærende og forældre, og i den forbindelse spiller nøglekompetencer som især demokratisk medborgerskab og grundlæggende og tværfaglige færdigheder, navnlig videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM), en vigtig rolle ved siden af arbejdsmarkedsrelevante færdigheder. For at motivere de unge i ugunstigt stillede regioner til at opnå kvalifikationer fra videregående uddannelse bør der være adgang til kvalitetsjob. Regionerne er også nødt til at forbedre uddannelsernes kvalitet for at opbygge demokratisk medborgerskab og fælles europæiske værdier. Kvalificerede og vidende borgere har stor betydning for Europa, hvilket gælder lige fra formel uddannelse til læring, der er opnået på ikkeformel eller uformel vis. Borgerne skal være i stand til at formidle, hvad de har lært og til at bruge denne læring i deres karriere og til videreuddannelse. Valideringen af ikkeformel og uformel læring bør forbedres. |
| --- | --- |

3.22.

Almen uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring skal ud fra et helhedsperspektiv forbedres i disse regioner og gøres attraktive for lærende og forældre, og i den forbindelse spiller nøglekompetencer som især demokratisk medborgerskab og grundlæggende og tværfaglige færdigheder, navnlig videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed, kunst og matematik (STEAM), en vigtig rolle ved siden af arbejdsmarkedsrelevante færdigheder. For at motivere de unge i ugunstigt stillede regioner til at opnå kvalifikationer fra videregående uddannelse bør der være adgang til kvalitetsjob. Regionerne er også nødt til at forbedre uddannelsernes kvalitet for at opbygge demokratisk medborgerskab og fælles europæiske værdier. Kvalificerede og vidende borgere har stor betydning for Europa, hvilket gælder lige fra formel uddannelse til læring, der er opnået på ikkeformel eller uformel vis. Borgerne skal være i stand til at formidle, hvad de har lært og til at bruge denne læring i deres karriere og til videreuddannelse. Valideringen af ikkeformel og uformel læring bør forbedres.

| 3.23. | Kommissionen foreslår, at der anvendes EU-midler til at forbedre den digitale konnektivitet i landdistrikterne og fjerntliggende områder for at fremme fjernundervisning og mindske kvalifikationskløften. EØSU gentager (16), at det er bydende nødvendigt, at der sikres højhastighedsinternetforbindelser i ugunstigt stillede regioner ved at anvende mindst 10 % af NextGenerationEU-midlerne specifikt til digital udvikling i landdistrikterne. Det er vigtigt, at uddannelsesinstitutioner, studerende og lærere har digitale værktøjer, da værktøjer til virtuelt samarbejde vil bidrage til at lette adgangen til læring i fjerntliggende områder og for omsorgspersoner i familien og personer med handicap. Kvalitetsuddannelse og bekæmpelse af tidligt skolefrafald kan imidlertid kun opnås gennem personlige relationer mellem elever, lærere og forældre for bedre at støtte elevernes individuelle behov. Derfor skal job i skolerne være attraktive for højt kvalificerede lærere og undervisere. |
| --- | --- |

3.23.

Kommissionen foreslår, at der anvendes EU-midler til at forbedre den digitale konnektivitet i landdistrikterne og fjerntliggende områder for at fremme fjernundervisning og mindske kvalifikationskløften. EØSU gentager (16

| 3.24. | For at forbedre uddannelsernes kvalitet i disse regioner er lærernes rolle af afgørende betydning. Der bør være effektiv støtte til lærere i alle uddannelsessektorer og til undervisere for at forbedre uddannelseskvaliteten og dermed sikre udvikling af færdigheder inden for den grønne og den digitale omstilling af uddannelse. Den sociale dialog er afgørende for udformningen og gennemførelsen af reformer i tilknytning til den grønne og den digitale omstilling i skoler og for fastlæggelsen af de nødvendige færdigheder og kompetencer for lærere og undervisere, der skal erhverves under grunduddannelsen og ved løbende faglige udvikling. |
| --- | --- |

3.24.

For at forbedre uddannelsernes kvalitet i disse regioner er lærernes rolle af afgørende betydning. Der bør være effektiv støtte til lærere i alle uddannelsessektorer og til undervisere for at forbedre uddannelseskvaliteten og dermed sikre udvikling af færdigheder inden for den grønne og den digitale omstilling af uddannelse. Den sociale dialog er afgørende for udformningen og gennemførelsen af reformer i tilknytning til den grønne og den digitale omstilling i skoler og for fastlæggelsen af de nødvendige færdigheder og kompetencer for lærere og undervisere, der skal erhverves under grunduddannelsen og ved løbende faglige udvikling.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2023) 32 final.

1

(2)  En industriplan for den grønne pagt (europa.eu) COM(2023) 62 final.

2

(3)  Europe's changing climate hazards — an index-based interactive EEA report — Det Europæiske Miljøagentur (europa.eu).

3

(4)  Rådets henstilling af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige, 2019/C 387/01 (EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1).

4

(5)  Rådets henstilling af 8. december 2022 om adgang til økonomisk overkommelig langtidspleje af høj kvalitet (2022(C 476/01) (EUT C 476 af 15.12.2022, s. 1) og Rådets henstilling af 22. maj 2022 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 4).

5

(6)  Education and Training Monitor 2022 (europa.eu).

6

(7)  COM(2023) 32 final.

7

(8)  Kommissionen kickstarter arbejdet med det europæiske år for færdigheder — Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion — Kommissionen (europa.eu).

8

(9)  Rural vision.

9

(10)  Inforegio — Eighth Report on Economic, Social and Territorial Cohesion (europa.eu).

10

(11)  Rådets henstilling af 8. november 2019 om adgang til social beskyttelse for arbejdstagere og selvstændige 2019/C 387/01 (EUT C 387 af 15.11.2019, s. 1).

11

(12)  Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 2021/C 504/02 (EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9).

12

(13)  Rådets henstilling om individuelle læringskonti for at fremme uddannelse af voksne i den erhvervsaktive alder.

13

(14)  Rådets henstilling af 16. juni 2022 om en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed 2022/C 243/02 (EUT C 243 af 27.6.2022, s. 10).

14

(15)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021) 102 final).

15

(16)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om energiomstillingen og den digitale omstilling i landdistrikter (initiativudtalelse) (EUT C 486 af 21.12.2022, s. 59).

16

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/108

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/1009 for så vidt angår digital mærkning af EU-gødningsprodukter

(COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD))

(2023/C 293/16)

| Ordfører: | John COMER |
| --- | --- |

Ordfører:

John COMER

John COMER

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 13.3.2023
  Rådet, 6.3.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2023 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 38/0/2 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 209/0/4 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 13.3.2023

Rådet, 6.3.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

1.6.2023

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

38/0/2

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

209/0/4

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) mener,

| 1.1. | at frivillig digital mærkning af gødningsprodukter er en meget positiv udvikling, og at der bør gøres alt for at tilskynde de erhvervsdrivende til at gå over til digital mærkning. |
| --- | --- |

1.1.

at frivillig digital mærkning af gødningsprodukter er en meget positiv udvikling, og at der bør gøres alt for at tilskynde de erhvervsdrivende til at gå over til digital mærkning.

| 1.2. | at risikoen for en digital kløft skal overvåges nøje. Digitalisering kan betyde, at nogle sårbare grupper sakker yderligere bagud trods bestemmelsen om, at der skal være et alternativ til rådighed efter anmodning. Det vil være hensigtsmæssigt med en tidsfrist for dette alternativ og større klarhed om, hvordan det skal fungere i praksis. |
| --- | --- |

1.2.

at risikoen for en digital kløft skal overvåges nøje. Digitalisering kan betyde, at nogle sårbare grupper sakker yderligere bagud trods bestemmelsen om, at der skal være et alternativ til rådighed efter anmodning. Det vil være hensigtsmæssigt med en tidsfrist for dette alternativ og større klarhed om, hvordan det skal fungere i praksis.

| 1.3. | Erhvervsdrivende, der vælger digital mærkning, bør — ud over det som Kommissionen foreslår — træffe specifikke foranstaltninger med henblik på at anbefale og opfordre slutbrugerne til at læse den digitale etiket. |
| --- | --- |

1.3.

Erhvervsdrivende, der vælger digital mærkning, bør — ud over det som Kommissionen foreslår — træffe specifikke foranstaltninger med henblik på at anbefale og opfordre slutbrugerne til at læse den digitale etiket.

| 1.4. | Nogle slutbrugere er bekymrede for, at alt for mange oplysninger vil blive sporet på webstederne med de digitale etiketter. Der er behov for tilstrækkelig sikkerhed for, at der ikke kommer til at foregå unødvendig sporing. |
| --- | --- |

1.4.

Nogle slutbrugere er bekymrede for, at alt for mange oplysninger vil blive sporet på webstederne med de digitale etiketter. Der er behov for tilstrækkelig sikkerhed for, at der ikke kommer til at foregå unødvendig sporing.

| 1.5. | EØSU bifalder forslaget, da dets fokus er på at opnå en mere effektiv anvendelse afgødningsstoffer, mindske omkostningerne og fremme digitaliseringen af landbrugssektoren, hvilket hilses velkommen. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU bifalder forslaget, da dets fokus er på at opnå en mere effektiv anvendelse afgødningsstoffer, mindske omkostningerne og fremme digitaliseringen af landbrugssektoren, hvilket hilses velkommen.

| 1.6. | En anbefaling om at foretage jordbundsprøver inden anvendelsen af gødningsprodukter bør fremhæves på såvel den fysiske som den digitale etiket. Det vil være godt for miljøet og spare penge. |
| --- | --- |

1.6.

En anbefaling om at foretage jordbundsprøver inden anvendelsen af gødningsprodukter bør fremhæves på såvel den fysiske som den digitale etiket. Det vil være godt for miljøet og spare penge.

| 1.7. | Den fysiske etikets udformning og format, herunder minimumsskriftstørrelsen, bør udspecificeres i forslaget for at sikre klarere kommunikation. |
| --- | --- |

1.7.

Den fysiske etikets udformning og format, herunder minimumsskriftstørrelsen, bør udspecificeres i forslaget for at sikre klarere kommunikation.

| 1.8. | Det anbefales, at der for pakninger af gødningsprodukter på 1 000 kg eller derover udelukkende er krav om digital mærkning, hvis de erhvervsdrivende vælger at anvende digital mærkning. For pakninger af gødningsprodukter på under 1 000 kg bør der altid være krav om en fysisk etiket, selv når de erhvervsdrivende vælger at anvende digital mærkning. |
| --- | --- |

1.8.

Det anbefales, at der for pakninger af gødningsprodukter på 1 000 kg eller derover udelukkende er krav om digital mærkning, hvis de erhvervsdrivende vælger at anvende digital mærkning. For pakninger af gødningsprodukter på under 1 000 kg bør der altid være krav om en fysisk etiket, selv når de erhvervsdrivende vælger at anvende digital mærkning.

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1009 (1) indførte mærkningskrav, der er langt mere omfattende end kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 (2). Denne nye forordning afspejlede nye sociale krav og bekymringer samt det forhold, at disse nye regler åbner EU-markedet for produkter, der er innovative og ukendte, og derfor kræver bedre brugerinformation. |
| --- | --- |

2.1.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1009 (1

2

| 2.2. | Overfyldte etiketter er svære at læse. For mange detaljer kan sløre det væsentlige budskab, som slutbrugeren har brug for. |
| --- | --- |

2.2.

Overfyldte etiketter er svære at læse. For mange detaljer kan sløre det væsentlige budskab, som slutbrugeren har brug for.

| 2.3. | De erhvervsdrivende finder det vanskeligt at håndtere disse etiketter, og de er forbundet med større omkostninger, da de ofte skal opdateres. |
| --- | --- |

2.3.

De erhvervsdrivende finder det vanskeligt at håndtere disse etiketter, og de er forbundet med større omkostninger, da de ofte skal opdateres.

| 2.4. | Forslaget til ændring af forordning (EU) 2019/1009 udspringer af de samme overordnede mål som den eksisterende forordning (EU) 2019/1009, nemlig at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og et velfungerende indre marked. |
| --- | --- |

2.4.

Forslaget til ændring af forordning (EU) 2019/1009 udspringer af de samme overordnede mål som den eksisterende forordning (EU) 2019/1009, nemlig at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet og et velfungerende indre marked.

| 2.5. | Kommissionen har identificeret to konkrete problemer, som søges løst med forslaget:






  — | forbedre læsbarheden af fysiske etiketter og |
| --- | --- | --- |

2.5.

Kommissionen har identificeret to konkrete problemer, som søges løst med forslaget:

—

forbedre læsbarheden af fysiske etiketter og

| — | gøre det lettere for de erhvervsdrivende at håndtere etiketter. |
| --- | --- |

—

gøre det lettere for de erhvervsdrivende at håndtere etiketter.

| 2.6. | Ifølge artikel 6, stk. 7, i forordning (EU) 2019/1009 skal alle mærkningskrav i bilag III fremgå af den fysiske etiket. |
| --- | --- |

2.6.

Ifølge artikel 6, stk. 7, i forordning (EU) 2019/1009 skal alle mærkningskrav i bilag III fremgå af den fysiske etiket.

| 2.7. | Dette forslag indfører frivillig digitalisering af mærkningen af EU-gødningsprodukter. Fabrikanter, importører og distributører kan vælge, om de vil indføre digitale etiketter for EU-gødningsprodukter. |
| --- | --- |

2.7.

Dette forslag indfører frivillig digitalisering af mærkningen af EU-gødningsprodukter. Fabrikanter, importører og distributører kan vælge, om de vil indføre digitale etiketter for EU-gødningsprodukter.

| 2.8. | Erhvervsdrivende, som vælger digital mærkning, kan angive alle mærkningselementer i henhold til bilag III på en digital etiket ved levering af gødningsprodukter til andre erhvervsdrivende, som ikke er slutbrugere. Gødningsprodukter, der leveres i løs vægt eller i pakninger på over 1 000 kg, kan leveres med blot digital etiket til alle modtagere, herunder slutbrugere. |
| --- | --- |

2.8.

Erhvervsdrivende, som vælger digital mærkning, kan angive alle mærkningselementer i henhold til bilag III på en digital etiket ved levering af gødningsprodukter til andre erhvervsdrivende, som ikke er slutbrugere. Gødningsprodukter, der leveres i løs vægt eller i pakninger på over 1 000 kg, kan leveres med blot digital etiket til alle modtagere, herunder slutbrugere.

| 2.9. | Erhvervsdrivende, som anvender en digital etiket ved levering af gødningsprodukter til slutbrugere i pakninger på 1 000 kg eller derunder, skal ud over den digitale etiket også fremlægge en fysisk etiket. |
| --- | --- |

2.9.

Erhvervsdrivende, som anvender en digital etiket ved levering af gødningsprodukter til slutbrugere i pakninger på 1 000 kg eller derunder, skal ud over den digitale etiket også fremlægge en fysisk etiket.

| 2.10. | Den fysiske etiket skal indeholde alle oplysninger om beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet samt de vigtigste oplysninger om produktets agronomiske effektivitet og indhold samt andre oplysninger, der er nødvendige efter købet såsom information om sikker opbevaring og bortskaffelse. |
| --- | --- |

2.10.

Den fysiske etiket skal indeholde alle oplysninger om beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet samt de vigtigste oplysninger om produktets agronomiske effektivitet og indhold samt andre oplysninger, der er nødvendige efter købet såsom information om sikker opbevaring og bortskaffelse.

| 2.11. | Forslaget fastsætter generelle regler for digitalisering af etiketter uden at skelne mellem erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige slutbrugere. De erhvervsdrivende skal navnlig sikre, at den digitale etiket kan tilgås gratis og er let tilgængelig i hele EU i en periode på fem år, efter at produktet er blevet bragt i omsætning. Den fysiske etiket skal indeholde en databærer (f.eks. en QR-kode eller URL), så den digitale etiket nemt kan tilgås, uden at man behøver en særlig eller unik applikation. Webstedet med den digitale etiket skal indeholde de oplysninger, der er påkrævet i henhold til bilag III, og de må ikke blandes sammen med andre oplysninger om markedsføring og andre særlige tilbud. Der må ikke foregå unødvendig sporing på webstedet med den digitale etiket. |
| --- | --- |

2.11.

Forslaget fastsætter generelle regler for digitalisering af etiketter uden at skelne mellem erhvervsmæssige og ikkeerhvervsmæssige slutbrugere. De erhvervsdrivende skal navnlig sikre, at den digitale etiket kan tilgås gratis og er let tilgængelig i hele EU i en periode på fem år, efter at produktet er blevet bragt i omsætning. Den fysiske etiket skal indeholde en databærer (f.eks. en QR-kode eller URL), så den digitale etiket nemt kan tilgås, uden at man behøver en særlig eller unik applikation. Webstedet med den digitale etiket skal indeholde de oplysninger, der er påkrævet i henhold til bilag III, og de må ikke blandes sammen med andre oplysninger om markedsføring og andre særlige tilbud. Der må ikke foregå unødvendig sporing på webstedet med den digitale etiket.

| 2.12. | Oplysningerne på de digitale etiketter skal også kunne findes på alternative måder, hvis der anmodes herom, for at imødekomme behovene hos sårbare brugere, som ikke er vant til eller villige til at anvende digitale etiketter. |
| --- | --- |

2.12.

Oplysningerne på de digitale etiketter skal også kunne findes på alternative måder, hvis der anmodes herom, for at imødekomme behovene hos sårbare brugere, som ikke er vant til eller villige til at anvende digitale etiketter.

| 2.13. | Hvis den digitale etiket af den ene eller anden årsag midlertidigt ikke er tilgængelig, skal der være et alternativ, uden at der skal anmodes om det. |
| --- | --- |

2.13.

Hvis den digitale etiket af den ene eller anden årsag midlertidigt ikke er tilgængelig, skal der være et alternativ, uden at der skal anmodes om det.

| 2.14. | Forslaget giver Kommissionen bemyndigelse til at tilpasse bilag III yderligere ved at beslutte, hvilke mærkningselementer der kan leveres digitalt til slutbrugerne for pakninger på 1 000 kg og derunder, afhængigt af udviklingen i samfundet. |
| --- | --- |

2.14.

Forslaget giver Kommissionen bemyndigelse til at tilpasse bilag III yderligere ved at beslutte, hvilke mærkningselementer der kan leveres digitalt til slutbrugerne for pakninger på 1 000 kg og derunder, afhængigt af udviklingen i samfundet.

| 2.15. | Kommissionen anfører, at forslaget er i overensstemmelse med EU's overordnede politik for den europæiske grønne pagt, der har til formål at tackle den dobbelte udfordring med den grønne og den digitale omstilling. |
| --- | --- |

2.15.

Kommissionen anfører, at forslaget er i overensstemmelse med EU's overordnede politik for den europæiske grønne pagt, der har til formål at tackle den dobbelte udfordring med den grønne og den digitale omstilling.

| 2.16. | Sigtet med forslaget er at opnå en mere effektiv anvendelse af gødningsstoffer, mindske omkostningerne til mærkning og fremme digitaliseringen af landbrugssektoren og samtidig sikre overensstemmelse med EU's overordnede politik for en bæredygtig og intelligent fremtid. |
| --- | --- |

2.16.

Sigtet med forslaget er at opnå en mere effektiv anvendelse af gødningsstoffer, mindske omkostningerne til mærkning og fremme digitaliseringen af landbrugssektoren og samtidig sikre overensstemmelse med EU's overordnede politik for en bæredygtig og intelligent fremtid.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU hilser forslaget om at indføre digital mærkning af gødningsprodukter velkommen. Det er en del af en generel tendens til øget digitalisering af produktoplysninger og produktmærkning. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU hilser forslaget om at indføre digital mærkning af gødningsprodukter velkommen. Det er en del af en generel tendens til øget digitalisering af produktoplysninger og produktmærkning.

| 3.2. | Leverancer af gødningsprodukter, der opfylder EU's sundheds-, sikkerheds- og miljøstandarder (CE-mærkning) kan ledsages af oplysninger på en digital etiket. |
| --- | --- |

3.2.

Leverancer af gødningsprodukter, der opfylder EU's sundheds-, sikkerheds- og miljøstandarder (CE-mærkning) kan ledsages af oplysninger på en digital etiket.

| 3.3. | Overfyldte etiketter er et stort problem. Det er ofte svært at finde de vigtige oplysninger, og slutbrugerne er derfor undertiden tilbøjelige til at ignorere etiketter med alt for mange detaljerede oplysninger. Som bilag III anvendes i øjeblikket, er det klart, at der forsøges medtaget alt for mange oplysninger på den fysiske etiket. Muligheden for digitale etiketter er et stort skridt i den rigtige retning. Med digital mærkning kan den fysiske etiket indeholde de allermest nødvendige oplysninger udover et link til den digitale etiket. |
| --- | --- |

3.3.

Overfyldte etiketter er et stort problem. Det er ofte svært at finde de vigtige oplysninger, og slutbrugerne er derfor undertiden tilbøjelige til at ignorere etiketter med alt for mange detaljerede oplysninger. Som bilag III anvendes i øjeblikket, er det klart, at der forsøges medtaget alt for mange oplysninger på den fysiske etiket. Muligheden for digitale etiketter er et stort skridt i den rigtige retning. Med digital mærkning kan den fysiske etiket indeholde de allermest nødvendige oplysninger udover et link til den digitale etiket.

| 3.4. | Forslaget bemyndiger Kommissionen til at tilpasse bilag III yderligere ved at beslutte, hvilke mærkningselementer der kan stilles til rådighed digitalt. Med denne bemyndigelse kan Kommissionen overføre elementer, der nu findes på den fysiske etiket til den digitale etiket. |
| --- | --- |

3.4.

Forslaget bemyndiger Kommissionen til at tilpasse bilag III yderligere ved at beslutte, hvilke mærkningselementer der kan stilles til rådighed digitalt. Med denne bemyndigelse kan Kommissionen overføre elementer, der nu findes på den fysiske etiket til den digitale etiket.

| 3.5. | Den digitale etiket skal indeholde oplysninger, der gør det muligt at identificere og kontakte fabrikanten af produktet, CE-mærkningen og enhver tilsvarende henvisning til et bemyndiget organ. |
| --- | --- |

3.5.

Den digitale etiket skal indeholde oplysninger, der gør det muligt at identificere og kontakte fabrikanten af produktet, CE-mærkningen og enhver tilsvarende henvisning til et bemyndiget organ.

| 3.6. | Forslaget indeholder ingen bestemmelse om den fysiske etikets størrelse og layout. |
| --- | --- |

3.6.

Forslaget indeholder ingen bestemmelse om den fysiske etikets størrelse og layout.

| 3.7. | Mere effektiv anvendelse af gødningsprodukter er et vigtigt element i jord til bord-strategien, hvori der fastlægges et mål om en 50 % reduktion i tabet af næringsstoffer og en 20 % reduktion i brugen af gødning inden 2030. Kommissionen anfører, at forslaget understøtter tendensen mod at øge effektiviteten af anvendelsen af gødningsprodukter. Det er ikke obligatorisk at medtage oplysninger om jordbundsprøver på den fysiske etiket. Jordbundsprøver ville fremme en mere effektiv anvendelsen af gødningsstoffer. |
| --- | --- |

3.7.

Mere effektiv anvendelse af gødningsprodukter er et vigtigt element i jord til bord-strategien, hvori der fastlægges et mål om en 50 % reduktion i tabet af næringsstoffer og en 20 % reduktion i brugen af gødning inden 2030. Kommissionen anfører, at forslaget understøtter tendensen mod at øge effektiviteten af anvendelsen af gødningsprodukter. Det er ikke obligatorisk at medtage oplysninger om jordbundsprøver på den fysiske etiket. Jordbundsprøver ville fremme en mere effektiv anvendelsen af gødningsstoffer.

| 3.8. | Når de erhvervsdrivende anvender digital mærkning, bør der være en meget kraftig anbefaling til slutbrugeren om at læse den digitale etiket for at få så mange obligatoriske oplysninger om produktet som muligt. |
| --- | --- |

3.8.

Når de erhvervsdrivende anvender digital mærkning, bør der være en meget kraftig anbefaling til slutbrugeren om at læse den digitale etiket for at få så mange obligatoriske oplysninger om produktet som muligt.

| 3.9. | Det er frivilligt for de erhvervsdrivende, om de vil anvende digital mærkning. Men for at fremme en mere udbredt anvendelse af digital mærkning bør det prioriteres at tilskynde de erhvervsdrivende til at gå over til digital mærkning. |
| --- | --- |

3.9.

Det er frivilligt for de erhvervsdrivende, om de vil anvende digital mærkning. Men for at fremme en mere udbredt anvendelse af digital mærkning bør det prioriteres at tilskynde de erhvervsdrivende til at gå over til digital mærkning.

| 3.10. | Behovet for en mere effektiv anvendelse af gødningsstoffer fremhæves i meddelelsen om gødning fra 2022 (3). Anvendelsen af digitale værktøjer er en vigtig katalysator i denne proces. |
| --- | --- |

3.10.

Behovet for en mere effektiv anvendelse af gødningsstoffer fremhæves i meddelelsen om gødning fra 2022 (3

| 3.11. | Anvendelsen af digital mærkning bør forbedre kommunikationen om gødningsprodukters egenskaber og mest effektive anvendelse, hvilket vil være til gavn for miljøet og skabe besparelser for slutbrugerne. |
| --- | --- |

3.11.

Anvendelsen af digital mærkning bør forbedre kommunikationen om gødningsprodukters egenskaber og mest effektive anvendelse, hvilket vil være til gavn for miljøet og skabe besparelser for slutbrugerne.

| 3.12. | EØSU bifalder, at betingelserne for indførelse af digital mærkning fastlægges på EU-niveau, da det skaber lige vilkår og dermed forbedrer det indre marked, samtidig med at der sikres en høj beskyttelsesstandard som krævet i forordning (EU) 2019/1009. Dertil kommer, at ændringer af den digitale mærkning kun kan foretages på EU-niveau. |
| --- | --- |

3.12.

EØSU bifalder, at betingelserne for indførelse af digital mærkning fastlægges på EU-niveau, da det skaber lige vilkår og dermed forbedrer det indre marked, samtidig med at der sikres en høj beskyttelsesstandard som krævet i forordning (EU) 2019/1009. Dertil kommer, at ændringer af den digitale mærkning kun kan foretages på EU-niveau.

| 3.13. | I forslaget anføres det, at pakninger på over 1 000 kg skal betragtes som leverancer i løs vægt. Det havde været at foretrække, hvis pakninger på 1 000 kg blev betragtet som leverancer i løs vægt, og hvis der for pakninger på under 1 000 kg var krav om en fysisk etiket i tillæg til den digitale etiket. |
| --- | --- |

3.13.

I forslaget anføres det, at pakninger på over 1 000 kg skal betragtes som leverancer i løs vægt. Det havde været at foretrække, hvis pakninger på 1 000 kg blev betragtet som leverancer i løs vægt, og hvis der for pakninger på under 1 000 kg var krav om en fysisk etiket i tillæg til den digitale etiket.

| 3.14. | Der er behov for yderligere afklaring om risikoen for en digital kløft for sårbare brugere. Det anføres i Kommissionens forslag, at der skal være et alternativ til den digitale etiket efter anmodning. Der angives dog ingen frist for, hvor hurtigt et sådant alternativ skal være tilgængeligt for sårbare slutbrugere. |
| --- | --- |

3.14.

Der er behov for yderligere afklaring om risikoen for en digital kløft for sårbare brugere. Det anføres i Kommissionens forslag, at der skal være et alternativ til den digitale etiket efter anmodning. Der angives dog ingen frist for, hvor hurtigt et sådant alternativ skal være tilgængeligt for sårbare slutbrugere.

| 3.15. | EØSU understreger, at der er behov for at sikre, at der ikke er unødvendige sporingssystemer på webstederne med digitale etiketter. |
| --- | --- |

3.15.

EØSU understreger, at der er behov for at sikre, at der ikke er unødvendige sporingssystemer på webstederne med digitale etiketter.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1009 af 5. juni 2019 om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af EU-gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2003/2003 (EUT L 170 af 25.6.2019, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Sikring af adgang til gødning til overkommelige priser (COM(2022) 590 final) (EUT C 184 af 25.5.2023, s. 109).

3

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/112

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/943 og (EU) 2019/942 samt direktiv (EU) 2018/2001 og (EU) 2019/944 med henblik på at forbedre udformningen af Unionens elektricitetsmarked

(COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD))

(2023/C 293/17)

| Ordfører: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Medordfører: | Christophe QUAREZ |

Ordfører:

Jan DIRX

Jan DIRX

Medordfører:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Anmodning om udtalelse | Rådet for den Europæiske Union, 31.3.2023
  Europa-Parlamentet, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 209/11/9 |

Anmodning om udtalelse

Rådet for den Europæiske Union, 31.3.2023

Europa-Parlamentet, 29.3.2023

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

209/11/9

1.   Politiske anbefalinger

Politiske anbefalinger

| 1.1. | Energi, herunder infrastrukturen til transport og distribution, kan ikke betragtes som enhver anden vare. Der er tale om en vigtig byggesten i vores økonomiske og sociale system, der som sådan er central for leveringen af offentlige tjenesteydelser. Energiforsyning klassificeres følgelig som en tjenesteydelse af almen interesse. Det er derfor nødvendigt at skabe nogle lovgivningsmæssige rammebetingelser for den fremtidige energi, der sikrer en miljøvenlig, prismæssigt overkommelig og pålidelig energiforsyning og retten til energi. Det betyder også, at energimarkedet skal udformes på en måde, der tager højde for de krav, der er forbundet med dekarboniseringen. Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU), at den nye udformning af markedet garanterer basisenergiforsyning til regulerede priser. |
| --- | --- |

1.1.

Energi, herunder infrastrukturen til transport og distribution, kan ikke betragtes som enhver anden vare. Der er tale om en vigtig byggesten i vores økonomiske og sociale system, der som sådan er central for leveringen af offentlige tjenesteydelser. Energiforsyning klassificeres følgelig som en tjenesteydelse af almen interesse. Det er derfor nødvendigt at skabe nogle lovgivningsmæssige rammebetingelser for den fremtidige energi, der sikrer en miljøvenlig, prismæssigt overkommelig og pålidelig energiforsyning og retten til energi. Det betyder også, at energimarkedet skal udformes på en måde, der tager højde for de krav, der er forbundet med dekarboniseringen. Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU), at den nye udformning af markedet garanterer basisenergiforsyning til regulerede priser.

| 1.2. | EØSU mener, at Kommissionen i forslaget til en reform af elmarkedet burde have truffet flere tiltag for at tilpasse markedets udformning til den nye virkelighed, hvor tre målsætninger — bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed — skal nås på samme tid. I denne nye virkelighed indgår også vedvarende energi, og producent-forbrugere og andre små markedsdeltagere får en stadig større rolle ved siden af de store producenter. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU mener, at Kommissionen i forslaget til en reform af elmarkedet burde have truffet flere tiltag for at tilpasse markedets udformning til den nye virkelighed, hvor tre målsætninger — bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed — skal nås på samme tid. I denne nye virkelighed indgår også vedvarende energi, og producent-forbrugere og andre små markedsdeltagere får en stadig større rolle ved siden af de store producenter.

| 1.3. | Et system, der tager højde for disse ændringer, kan kun fungere, hvis man afskaffer rangfølgesystemet og erstatter det med en model, hvor elpriserne er baseret på de respektive produktionsomkostninger. I et sådant system skal der ved prisfastsættelsen tages højde for de gennemsnitlige omkostninger. |
| --- | --- |

1.3.

Et system, der tager højde for disse ændringer, kan kun fungere, hvis man afskaffer rangfølgesystemet og erstatter det med en model, hvor elpriserne er baseret på de respektive produktionsomkostninger. I et sådant system skal der ved prisfastsættelsen tages højde for de gennemsnitlige omkostninger.

| 1.4. | I forbindelse med en reform af elmarkedet må der ses med kritiske øjne på liberalisering i forhold til bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Derudover må man ikke glemme, at den nuværende krise viser, at liberaliserede energimarkeder ikke kan imødekomme disse behov og ikke skaber nok incitamenter og tilstrækkelig investeringssikkerhed, hvad angår vedvarende energi. Dertil kommer, at regeringerne vil være ansvarlige for at realisere de tre mål (bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed) over en lang periode, da markedet ikke på egen hånd kan gøre dem til virkelighed på én og samme tid. |
| --- | --- |

1.4.

I forbindelse med en reform af elmarkedet må der ses med kritiske øjne på liberalisering i forhold til bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Derudover må man ikke glemme, at den nuværende krise viser, at liberaliserede energimarkeder ikke kan imødekomme disse behov og ikke skaber nok incitamenter og tilstrækkelig investeringssikkerhed, hvad angår vedvarende energi. Dertil kommer, at regeringerne vil være ansvarlige for at realisere de tre mål (bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed) over en lang periode, da markedet ikke på egen hånd kan gøre dem til virkelighed på én og samme tid.

| 1.5. | EØSU foretrækker derfor en hybrid model, hvor markedskræfterne og måldrevet styring tilsammen skaber et optimalt fungerende marked med de fastsatte mål som rammen. Kernen i denne model er en statslig »e-facilitet«, der køber elektricitet fra producenterne og sælger den til leverandører til privatkunder, SMV'er, borgerenergifællesskaber og store forbrugere samt, hvor dette er muligt og hensigtsmæssigt, til andre lande med de tre mål som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten indgår langfristede kontrakter med elproducenter på grundlag af udbud. Kontrakterne vil være af forskellig art, f.eks. elkøbsaftaler, differencekontrakter og kostpris-plus-kontrakter. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU foretrækker derfor en hybrid model, hvor markedskræfterne og måldrevet styring tilsammen skaber et optimalt fungerende marked med de fastsatte mål som rammen. Kernen i denne model er en statslig »e-facilitet«, der køber elektricitet fra producenterne og sælger den til leverandører til privatkunder, SMV'er, borgerenergifællesskaber og store forbrugere samt, hvor dette er muligt og hensigtsmæssigt, til andre lande med de tre mål som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten indgår langfristede kontrakter med elproducenter på grundlag af udbud. Kontrakterne vil være af forskellig art, f.eks. elkøbsaftaler, differencekontrakter og kostpris-plus-kontrakter.

| 1.6. | Udvalget bakker kraftigt op om Kommissionens forslag om at styrke forbrugerne ved at gøre det til en rettighed at kunne dele vedvarende energi direkte. Dette kræver bl.a., at alle relevante oplysninger er klare og tilgængelige for forbrugerne, så de kan udfylde en uafhængig rolle på elmarkedet som brugere og producenter. EØSU mener endvidere, at markedet må udformes på en sådan måde, at forbrugere, der producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere), og andre små markedsdeltagere kan få størst mulig fordel af den elektricitet, de selv producerer, selv om de leverer den til nettet. Et eksempel på, hvordan dette kan organiseres på en anden og mere ærlig måde for små producenter, er en »elektricitetsbank«. |
| --- | --- |

1.6.

Udvalget bakker kraftigt op om Kommissionens forslag om at styrke forbrugerne ved at gøre det til en rettighed at kunne dele vedvarende energi direkte. Dette kræver bl.a., at alle relevante oplysninger er klare og tilgængelige for forbrugerne, så de kan udfylde en uafhængig rolle på elmarkedet som brugere og producenter. EØSU mener endvidere, at markedet må udformes på en sådan måde, at forbrugere, der producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere), og andre små markedsdeltagere kan få størst mulig fordel af den elektricitet, de selv producerer, selv om de leverer den til nettet. Et eksempel på, hvordan dette kan organiseres på en anden og mere ærlig måde for små producenter, er en »elektricitetsbank«.

| 1.7. | Ud over opfordringen til at fremskynde udviklingen af grønne gasser opfordrer EØSU Kommissionen til at medtage en forordning om udformningen af markedet for naturgas i pakken om H2 og kulstoffattige gasser. På den måde vil et fælles integreret og sikkert naturgasmarked på EU-plan fremskynde elektrificeringen af energisystemet ved at sikre større prisudligning og -sikkerhed for forbrugerne. |
| --- | --- |

1.7.

Ud over opfordringen til at fremskynde udviklingen af grønne gasser opfordrer EØSU Kommissionen til at medtage en forordning om udformningen af markedet for naturgas i pakken om H2

| 1.8. | For at nå et højt niveau af integration af systemerne for vedvarende energi og fremskynde omstillingen til et dekarboniseret system vil lagring og produktion af egen elektricitet ikke være nok. Der er behov for fleksibilitetsmarkeder, som i det optimale scenario også sender signaler om situationen på nettet. Ved etableringen af disse fleksibilitetsmarkeder er det hensigtsmæssigt at differentiere mellem spændingsniveauerne. |
| --- | --- |

1.8.

For at nå et højt niveau af integration af systemerne for vedvarende energi og fremskynde omstillingen til et dekarboniseret system vil lagring og produktion af egen elektricitet ikke være nok. Der er behov for fleksibilitetsmarkeder, som i det optimale scenario også sender signaler om situationen på nettet. Ved etableringen af disse fleksibilitetsmarkeder er det hensigtsmæssigt at differentiere mellem spændingsniveauerne.

| 1.9. | Det vil tage tid, før reformen får fuld virkning, og EØSU anbefaler derfor, at mekanismen med et loft for inframarginale fortjenester ikke fjernes, før reformen er fuldstændigt gennemført. Indtægterne skal komme de mest sårbare til gode, idet der skal være mulighed for at sænke priserne på baggrund af den seneste udvikling i engrospriserne. |
| --- | --- |

1.9.

Det vil tage tid, før reformen får fuld virkning, og EØSU anbefaler derfor, at mekanismen med et loft for inframarginale fortjenester ikke fjernes, før reformen er fuldstændigt gennemført. Indtægterne skal komme de mest sårbare til gode, idet der skal være mulighed for at sænke priserne på baggrund af den seneste udvikling i engrospriserne.

| 1.10. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at overvåge virkningerne af denne foreslåede reform af elmarkedet. Dette er vigtigt, fordi elmarkedet står midt i et paradigmeskift, der langt fra er afsluttet og uden tvivl vil kræve yderligere justeringer i de kommende år. Det er også vigtigt, fordi der ikke er udarbejdet en konsekvensanalyse af Kommissionens aktuelle forslag. Det øger usikkerheden om reformens virkninger. |
| --- | --- |

1.10.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at overvåge virkningerne af denne foreslåede reform af elmarkedet. Dette er vigtigt, fordi elmarkedet står midt i et paradigmeskift, der langt fra er afsluttet og uden tvivl vil kræve yderligere justeringer i de kommende år. Det er også vigtigt, fordi der ikke er udarbejdet en konsekvensanalyse af Kommissionens aktuelle forslag. Det øger usikkerheden om reformens virkninger.

2.   Baggrund for de politiske anbefalinger

Baggrund for de politiske anbefalinger

Generelle aspekter

Generelle aspekter

| 2.1. | EØSU har i nogen tid efterlyst en reform af EU's elmarked (1). I praksis er det nemlig forbrugerne, der overvejende bærer risiciene på EU's elmarked — en konklusion, som Den Europæiske Revisionsret også kom frem til i sin særberetning: Integration af det indre marked for elektricitet (2). |
| --- | --- |

2.1.

EØSU har i nogen tid efterlyst en reform af EU's elmarked (1

særberetning: Integration af det indre marked for elektricitet

2

| 2.2. | Stigningerne i energipriserne i 2021 og 2022 tog fart, efter at Rusland indledte sin angrebskrig mod Ukraine. Krigen påvirkede priserne på fossile brændstoffer, navnlig gas, og de deraf følgende stigninger blev væltet over på slutforbrugerne som en konsekvens af rangfølgen (3). Dette gjorde det klart, at elmarkedets eksisterende struktur ikke er i stand til at holde priserne på et niveau, der er overkommeligt for forbrugere og virksomheder. |
| --- | --- |

2.2.

Stigningerne i energipriserne i 2021 og 2022 tog fart, efter at Rusland indledte sin angrebskrig mod Ukraine. Krigen påvirkede priserne på fossile brændstoffer, navnlig gas, og de deraf følgende stigninger blev væltet over på slutforbrugerne som en konsekvens af rangfølgen (3

| 2.3. | Det er også vigtigt at erkende, at der er én væsentlig økonomisk begrundelse for at omstrukturere elmarkedet, nemlig at marginalomkostningerne ved vedvarende energisystemer er nul. Det er klart, at et markedssystem med en prismekanisme, hvor marginalomkostningerne for det sidste kraftværk fastsætter ligevægtsprisen, ikke vil fungere i den fremtidige elsektor med overvejende vedvarende energisystemer (eller et andet system med store kapitaludgifter). Derfor har vi brug for differencekontrakter som en betalingsordning for alle producenter af vedvarende energi, hvor de normaliserede (eller gennemsnitlige) energiomkostninger bruges til at fastsætte referenceprisen. |
| --- | --- |

2.3.

Det er også vigtigt at erkende, at der er én væsentlig økonomisk begrundelse for at omstrukturere elmarkedet, nemlig at marginalomkostningerne ved vedvarende energisystemer er nul. Det er klart, at et markedssystem med en prismekanisme, hvor marginalomkostningerne for det sidste kraftværk fastsætter ligevægtsprisen, ikke vil fungere i den fremtidige elsektor med overvejende vedvarende energisystemer (eller et andet system med store kapitaludgifter). Derfor har vi brug for differencekontrakter som en betalingsordning for alle producenter af vedvarende energi, hvor de normaliserede (eller gennemsnitlige) energiomkostninger bruges til at fastsætte referenceprisen.

| 2.4. | Den væsentligste årsag til, at der er behov for differencekontrakter, er marginalomkostningerne ved vedvarende energi. Modsat Kommissionens forslag kan prisstabilitet kun delvist — om overhovedet — opnås ved hjælp af differencekontrakter. Dette er tilfældet, så længe differencekontrakter kun omfatter produceret elektricitet og ikke mere komplekse produkter såsom en kombination af produktion af vedvarende energi, lagring og efterspørgselsstyring. Årsagen hertil er, at der i perioder med lav produktion af vedvarende energi skal købes restenergi, og omkostningerne hertil kan blive betydeligt højere. Kommissionen ignorerer denne effekt og giver slutforbrugerne løfter, som i sidste ende ikke vil kunne opfyldes fuldt ud. |
| --- | --- |

2.4.

Den væsentligste årsag til, at der er behov for differencekontrakter, er marginalomkostningerne ved vedvarende energi. Modsat Kommissionens forslag kan prisstabilitet kun delvist — om overhovedet — opnås ved hjælp af differencekontrakter. Dette er tilfældet, så længe differencekontrakter kun omfatter produceret elektricitet og ikke mere komplekse produkter såsom en kombination af produktion af vedvarende energi, lagring og efterspørgselsstyring. Årsagen hertil er, at der i perioder med lav produktion af vedvarende energi skal købes restenergi, og omkostningerne hertil kan blive betydeligt højere. Kommissionen ignorerer denne effekt og giver slutforbrugerne løfter, som i sidste ende ikke vil kunne opfyldes fuldt ud.

| 2.5. | EØSU påpeger, at energi, herunder infrastrukturen til transport og distribution, ikke er en vare som enhver anden. Der er tale om en vigtig byggesten i vores økonomiske og sociale system, der som sådan er central for leveringen af offentlige tjenesteydelser. Energiforsyning klassificeres følgelig som en tjenesteydelse af almen interesse. Det er derfor nødvendigt at skabe nogle lovgivningsmæssige rammebetingelser for den fremtidige energi, der sikrer en miljøvenlig, prismæssigt overkommelig og pålidelig energiforsyning og retten til energi. Det betyder også, at energimarkedet skal udformes på en måde, der tager højde for de krav, der er forbundet med dekarboniseringen. Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge EØSU, at den nye udformning af markedet garanterer basisenergiforsyning til regulerede priser. Godtgørelse af omkostninger til energileverandører bør være baseret på dokumentation for omkostninger. Til gengæld skal energileverandørerne have pligt til altid at levere en vis andel af energien til basisforsyningen. |
| --- | --- |

2.5.

EØSU påpeger, at energi, herunder infrastrukturen til transport og distribution, ikke er en vare som enhver anden. Der er tale om en vigtig byggesten i vores økonomiske og sociale system, der som sådan er central for leveringen af offentlige tjenesteydelser. Energiforsyning klassificeres følgelig som en tjenesteydelse af almen interesse. Det er derfor nødvendigt at skabe nogle lovgivningsmæssige rammebetingelser for den fremtidige energi, der sikrer en miljøvenlig, prismæssigt overkommelig og pålidelig energiforsyning og retten til energi. Det betyder også, at energimarkedet skal udformes på en måde, der tager højde for de krav, der er forbundet med dekarboniseringen. Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge EØSU, at den nye udformning af markedet garanterer basisenergiforsyning til regulerede priser. Godtgørelse af omkostninger til energileverandører bør være baseret på dokumentation for omkostninger. Til gengæld skal energileverandørerne have pligt til altid at levere en vis andel af energien til basisforsyningen.

| 2.6. | Det er klart, at den seneste udvikling på elmarkedet har understreget, hvor vigtigt det er at finde en ny og passende balance mellem offentlige og private aktører på elmarkedet. Udvalget har behandlet dette spørgsmål grundigt i sin udtalelse TEN/771 om Offentlige investeringer i energiinfrastruktur som en del af løsningen på klimaproblematikken (jf. fodnote 1). Samtidig er EØSU overbevist om, at der er et akut behov for reformer af elmarkedet for at nå ovennævnte mål om bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

2.6.

Det er klart, at den seneste udvikling på elmarkedet har understreget, hvor vigtigt det er at finde en ny og passende balance mellem offentlige og private aktører på elmarkedet. Udvalget har behandlet dette spørgsmål grundigt i sin udtalelse TEN/771 om Offentlige investeringer i energiinfrastruktur som en del af løsningen på klimaproblematikken

| 2.7. | Den 14. marts 2023 offentliggjorde Kommissionen et lovgivningsforslag om at »reformere udformningen af EU's elmarked for kraftigt at øge antallet af vedvarende energikilder, sætte skub i udfasningen af gas, gøre forbrugernes regninger mindre afhængige af svingende priser på fossile brændstoffer, beskytte forbrugerne bedre mod fremtidige prisstigninger og potentiel kursmanipulation samt gøre EU's industri ren og mere konkurrencedygtig« (4). |
| --- | --- |

2.7.

Den 14. marts 2023 offentliggjorde Kommissionen et lovgivningsforslag om at »reformere udformningen af EU's elmarked for kraftigt at øge antallet af vedvarende energikilder, sætte skub i udfasningen af gas, gøre forbrugernes regninger mindre afhængige af svingende priser på fossile brændstoffer, beskytte forbrugerne bedre mod fremtidige prisstigninger og potentiel kursmanipulation samt gøre EU's industri ren og mere konkurrencedygtig« (4

| 2.8. | EØSU hilser dette forslag velkommen som et skridt i den rigtige retning mod fremtidens energisystem, der bør dekarboniseres og være baseret på vedvarende og kulstoffrie energikilder med forbrugerne i centrum. For forbrugerne skal alle relevante oplysninger være klare og tilgængelige, så de kan agere uafhængigt på elmarkedet som brugere og producenter. |
| --- | --- |

2.8.

EØSU hilser dette forslag velkommen som et skridt i den rigtige retning mod fremtidens energisystem, der bør dekarboniseres og være baseret på vedvarende og kulstoffrie energikilder med forbrugerne i centrum. For forbrugerne skal alle relevante oplysninger være klare og tilgængelige, så de kan agere uafhængigt på elmarkedet som brugere og producenter.

| 2.9. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at overvåge virkningerne af denne foreslåede reform af elmarkedet. Dette er vigtigt, fordi elmarkedet står midt i et paradigmeskift, der langt fra er afsluttet og uden tvivl vil kræve yderligere justeringer i de kommende år. Det er også vigtigt, fordi der ikke er udarbejdet en konsekvensanalyse af Kommissionens aktuelle forslag. Det øger usikkerheden om virkningerne af reformen. |
| --- | --- |

2.9.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at overvåge virkningerne af denne foreslåede reform af elmarkedet. Dette er vigtigt, fordi elmarkedet står midt i et paradigmeskift, der langt fra er afsluttet og uden tvivl vil kræve yderligere justeringer i de kommende år. Det er også vigtigt, fordi der ikke er udarbejdet en konsekvensanalyse af Kommissionens aktuelle forslag. Det øger usikkerheden om virkningerne af reformen.

| 2.10. | Sigtet med forslaget til reform af elmarkedet er at indføre en mekanisme og produkter til udjævning af spidsbelastning. Med dette menes markedsdeltagernes mulighed for at reducere elforbruget i spidsbelastningsperioder, som fastsættes af transmissionssystemoperatøren. I henhold til artikel 7a må kontrakter om spidsbelastningsudjævningsprodukter ikke indgås mere end to dage, før de aktiveres, og kontraktperioden må højst være én dag. Det er ønskeligt med en så kort periode for at forhindre misbrug fra især store forbrugeres side, men den risikerer at forhindre mange forbrugere (og uafhængige aggregatorer) i at levere disse produkter. Udvalget beder derfor Kommissionen om at undersøge, på hvilke betingelser kontraktperioden ville kunne forlænges. |
| --- | --- |

2.10.

Sigtet med forslaget til reform af elmarkedet er at indføre en mekanisme og produkter til udjævning af spidsbelastning. Med dette menes markedsdeltagernes mulighed for at reducere elforbruget i spidsbelastningsperioder, som fastsættes af transmissionssystemoperatøren. I henhold til artikel 7a må kontrakter om spidsbelastningsudjævningsprodukter ikke indgås mere end to dage, før de aktiveres, og kontraktperioden må højst være én dag. Det er ønskeligt med en så kort periode for at forhindre misbrug fra især store forbrugeres side, men den risikerer at forhindre mange forbrugere (og uafhængige aggregatorer) i at levere disse produkter. Udvalget beder derfor Kommissionen om at undersøge, på hvilke betingelser kontraktperioden ville kunne forlænges.

| 2.11. | EØSU mener i øvrigt, at Kommissionen har fremlagt gode forslag til, hvordan elmarkedet kan tilpasses. Dog burde Kommissionen have truffet flere tiltag for at tilpasse markedets udformning til den nye virkelighed, hvor tre målsætninger — bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed — skal nås på samme tid. Vedvarende energi indgår i denne nye virkelighed, hvor producent-forbrugere og andre markedsdeltagere — lover Kommissionen — får en stadig større rolle ved siden af de store producenter (5). Dette afspejles imidlertid ikke tilstrækkeligt i Kommissionens forslag, og derfor fremlægger udvalget i tillæg til Kommissions forslag to øvrige forslag, som passer ind i lovgivningsforslaget. |
| --- | --- |

2.11.

EØSU mener i øvrigt, at Kommissionen har fremlagt gode forslag til, hvordan elmarkedet kan tilpasses. Dog burde Kommissionen have truffet flere tiltag for at tilpasse markedets udformning til den nye virkelighed, hvor tre målsætninger — bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed — skal nås på samme tid. Vedvarende energi indgår i denne nye virkelighed, hvor producent-forbrugere og andre markedsdeltagere — lover Kommissionen — får en stadig større rolle ved siden af de store producenter (5

| 2.12. | Et system, der tager højde for disse ændringer, kan kun fungere, hvis man afskaffer rangfølgesystemet og erstatter det med en model, hvor elpriserne er baseret på de respektive produktionsomkostninger. I et sådant system skal der ved prisfastsættelsen tages højde for de gennemsnitlige omkostninger. |
| --- | --- |

2.12.

Et system, der tager højde for disse ændringer, kan kun fungere, hvis man afskaffer rangfølgesystemet og erstatter det med en model, hvor elpriserne er baseret på de respektive produktionsomkostninger. I et sådant system skal der ved prisfastsættelsen tages højde for de gennemsnitlige omkostninger.

En statslig facilitet

En statslig facilitet

| 2.13. | Siden 1996 har EU arbejdet for at liberalisere elmarkedet. I forbindelse med en reform af elmarkedet må der imidlertid ses med kritiske øjne på liberalisering i forhold til bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Der må tages højde for den hidtidige og fremtidige udvikling på elmarkedet, herunder større ændringer i produktionsanlæg med meget forskellige kostpriser. Derudover vil regeringerne være ansvarlige for at realisere de tre mål over en lang periode, da markedet ikke på egen hånd kan gøre dem til virkelighed samtidig. |
| --- | --- |

2.13.

Siden 1996 har EU arbejdet for at liberalisere elmarkedet. I forbindelse med en reform af elmarkedet må der imidlertid ses med kritiske øjne på liberalisering i forhold til bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Der må tages højde for den hidtidige og fremtidige udvikling på elmarkedet, herunder større ændringer i produktionsanlæg med meget forskellige kostpriser. Derudover vil regeringerne være ansvarlige for at realisere de tre mål over en lang periode, da markedet ikke på egen hånd kan gøre dem til virkelighed samtidig.

| 2.14. | EØSU mener, at det vil være bedre at vælge en effektiv kombination af liberalisering og regulering, så fordelene ved det liberaliserede marked går hånd i hånd med den ønskede styring fra regeringernes side. Dette vil sikre, at målene ikke glemmes. |
| --- | --- |

2.14.

EØSU mener, at det vil være bedre at vælge en effektiv kombination af liberalisering og regulering, så fordelene ved det liberaliserede marked går hånd i hånd med den ønskede styring fra regeringernes side. Dette vil sikre, at målene ikke glemmes.

| 2.15. | Som allerede påpeget i EØSU's udtalelse TEN/771 er udvalget overbevist om, at der især bør være fokus på at definere udbygningen af nettene som værende af væsentlig almen interesse, gøre klimabeskyttelse til et mål for reguleringen og generelt sikre en bedre synkronisering mellem planlægningen af vedvarende energi og elnettet. Der er akut behov for specifikke bestemmelser i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

2.15.

Som allerede påpeget i EØSU's udtalelse TEN/771 er udvalget overbevist om, at der især bør være fokus på at definere udbygningen af nettene som værende af væsentlig almen interesse, gøre klimabeskyttelse til et mål for reguleringen og generelt sikre en bedre synkronisering mellem planlægningen af vedvarende energi og elnettet. Der er akut behov for specifikke bestemmelser i EU-lovgivningen.

| 2.16. | Den model for det reformerede elmarked, som EØSU beskriver her, er derfor baseret på følgende princip: liberalisering, hvor det er muligt, og regulering, hvor det er nødvendigt. Det vil være en hybrid model, hvor markedskræfterne og måldrevet styring tilsammen skaber et optimalt fungerende marked med de fastsatte mål som rammen. |
| --- | --- |

2.16.

Den model for det reformerede elmarked, som EØSU beskriver her, er derfor baseret på følgende princip: liberalisering, hvor det er muligt, og regulering, hvor det er nødvendigt. Det vil være en hybrid model, hvor markedskræfterne og måldrevet styring tilsammen skaber et optimalt fungerende marked med de fastsatte mål som rammen.

| 2.17. | Med denne model, som allerede er mulig i henhold til den nuværende regulering, etableres der en statslig »e-facilitet«, der køber elektricitet fra producenterne og sælger den til leverandører til privatkunder, SMV'er, borgerenergifællesskaber og store forbrugere samt, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, til andre lande med de tre mål som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten indgår langfristede kontrakter med elproducenter på grundlag af udbud. Kontrakterne vil være af forskellig art, f.eks. elkøbsaftaler, differencekontrakter og kostpris-plus-kontrakter. Da differencekontrakter er tænkt som et instrument til fremme af nye investeringer i produktion af elektricitet fra vedvarende energisystemer, må det ikke blive et værktøj, der forhindrer producenterne i at optimere deres elproduktion. Det er nødvendigt at fastsætte en tærskelpris (minimumspris) og et prisloft (maksimumspris) for salg af differencekontrakter ved auktion ved hjælp af et dynamisk benchmark baseret på de samlede normaliserede omkostninger ved energiproduktion med de berørte teknologier (solenergi, vindkraft mm.). Medlemsstaterne skal derfor forpligtes til at fastsætte minimums- og maksimumsbetalinger, så elproducenterne får et incitament til at optimere deres produktion. Der bør gælde særlige bestemmelser for marginal energiforsyning (f.eks. fra vedvarende gasser eller batterier). |
| --- | --- |

2.17.

Med denne model, som allerede er mulig i henhold til den nuværende regulering, etableres der en statslig »e-facilitet«, der køber elektricitet fra producenterne og sælger den til leverandører til privatkunder, SMV'er, borgerenergifællesskaber og store forbrugere samt, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, til andre lande med de tre mål som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten indgår langfristede kontrakter med elproducenter på grundlag af udbud. Kontrakterne vil være af forskellig art, f.eks. elkøbsaftaler, differencekontrakter og kostpris-plus-kontrakter. Da differencekontrakter er tænkt som et instrument til fremme af nye investeringer i produktion af elektricitet fra vedvarende energisystemer, må det ikke blive et værktøj, der forhindrer producenterne i at optimere deres elproduktion. Det er nødvendigt at fastsætte en tærskelpris (minimumspris) og et prisloft (maksimumspris) for salg af differencekontrakter ved auktion ved hjælp af et dynamisk benchmark baseret på de samlede normaliserede omkostninger ved energiproduktion med de berørte teknologier (solenergi, vindkraft mm.). Medlemsstaterne skal derfor forpligtes til at fastsætte minimums- og maksimumsbetalinger, så elproducenterne får et incitament til at optimere deres produktion. Der bør gælde særlige bestemmelser for marginal energiforsyning (f.eks. fra vedvarende gasser eller batterier).

| 2.18. | Med tanke på de eksisterende produktionsmuligheder og i overensstemmelse med de tre mål kan faciliteten indgå kontrakter med forskellige typer produktionsvirksomheder. De langfristede kontrakter, som faciliteten indgår, sikrer på den ene side slutbrugerne en acceptabel, statsgaranteret pris og på den anden side investeringssikkerhed for producenterne. |
| --- | --- |

2.18.

Med tanke på de eksisterende produktionsmuligheder og i overensstemmelse med de tre mål kan faciliteten indgå kontrakter med forskellige typer produktionsvirksomheder. De langfristede kontrakter, som faciliteten indgår, sikrer på den ene side slutbrugerne en acceptabel, statsgaranteret pris og på den anden side investeringssikkerhed for producenterne.

| 2.19. | Faciliteten sælger derefter den købte elektricitet videre til distributionsselskaber, store brugere og andre markedsdeltagere. Der kan også indgås forskellige typer aftaler til dette formål, hvilket til dels afhænger af deltagernes ønsker. Der fastsættes lofter for videresalgspriser for at forhindre alt for store fortjenester. |
| --- | --- |

2.19.

Faciliteten sælger derefter den købte elektricitet videre til distributionsselskaber, store brugere og andre markedsdeltagere. Der kan også indgås forskellige typer aftaler til dette formål, hvilket til dels afhænger af deltagernes ønsker. Der fastsættes lofter for videresalgspriser for at forhindre alt for store fortjenester.

Elektricitetsbank

Elektricitetsbank

| 2.20. | Udvalget bakker stærkt op om den tilgang, som Kommissionen beskriver i forbindelse med den europæiske energiunion, og som går ud på at styrke forbrugerne og sætte dem i centrum for politikkerne ved bl.a. at gøre det til en rettighed at kunne dele vedvarende energi direkte. Det glæder derfor udvalget, at det ifølge Kommissionens forslag bliver muligt for forbrugere at sælge overskydende elektricitet fra tagsolceller til naboer. EØSU mener endvidere, at markedet må udformes på en sådan måde, at forbrugere, der producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere og vedvarende energifællesskaber), og andre små markedsdeltagere og producenter kan få størst mulig fordel af den elektricitet, de selv producerer, selv om de leverer den til nettet. En »elektricitetsbank« er et eksempel på, hvordan dette kan organiseres på en anden og mere retfærdig måde for små producenter. Eksemplet skal gennemtænkes nærmere og videreudvikles. |
| --- | --- |

2.20.

Udvalget bakker stærkt op om den tilgang, som Kommissionen beskriver i forbindelse med den europæiske energiunion, og som går ud på at styrke forbrugerne og sætte dem i centrum for politikkerne ved bl.a. at gøre det til en rettighed at kunne dele vedvarende energi direkte. Det glæder derfor udvalget, at det ifølge Kommissionens forslag bliver muligt for forbrugere at sælge overskydende elektricitet fra tagsolceller til naboer. EØSU mener endvidere, at markedet må udformes på en sådan måde, at forbrugere, der producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere og vedvarende energifællesskaber), og andre små markedsdeltagere og producenter kan få størst mulig fordel af den elektricitet, de selv producerer, selv om de leverer den til nettet. En »elektricitetsbank« er et eksempel på, hvordan dette kan organiseres på en anden og mere retfærdig måde for små producenter. Eksemplet skal gennemtænkes nærmere og videreudvikles.

| 2.21. | En elektricitetsbank kunne fungere som følger: Du har solpaneler på taget, og på solrige dage producerer de mere, end du forbruger den pågældende dag. Du leverer den overskydende elektricitet via nettet til den distributionsvirksomhed, du har en kontrakt med. Virksomheden kan via en intelligent måler aflæse, hvor meget elektricitet du har leveret, og en del af denne mængde (lad os sige 70 % til 90 %, afhængigt af hvor meget du leverer til nettet; mindre leverandører krediteres en større andel) krediteres din kWh-konto. Der kan være tre årsager til, at kun en del krediteres: For det første skal virksomhedens tjenester finansieres. For det andet skal virksomheden tage højde for eventuelle prisforskelle mellem det tidspunkt, hvor du leverer elektriciteten, og det tidspunkt, hvor du ønsker at købe elektricitet. For det tredje bør der i systemet indbygges incitamenter til at tilføje lagringskapacitet (selv blot en lille generator) for at gøre hele elnettet mere modstandsdygtigt. Et eksempel: Du har leveret 100 kWh, og banken krediterer derefter din konto med 80 kWh. Efterfølgende har du brug for elektricitet fra din leverandør, f.eks. til din egen husholdning eller til at oplade dit bilbatteri på en ladestation ved hjælp af et opladningskort fra din elleverandør. Skal du f.eks. bruge 200 kWh, debiteres de første 80 kWh din konto, og du betaler ikke noget. For de næste 120 kWh, du køber, betaler du den pris, der er fastsat i kontrakten med elselskabet. |
| --- | --- |

2.21.

En elektricitetsbank kunne fungere som følger: Du har solpaneler på taget, og på solrige dage producerer de mere, end du forbruger den pågældende dag. Du leverer den overskydende elektricitet via nettet til den distributionsvirksomhed, du har en kontrakt med. Virksomheden kan via en intelligent måler aflæse, hvor meget elektricitet du har leveret, og en del af denne mængde (lad os sige 70 % til 90 %, afhængigt af hvor meget du leverer til nettet; mindre leverandører krediteres en større andel) krediteres din kWh-konto. Der kan være tre årsager til, at kun en del krediteres: For det første skal virksomhedens tjenester finansieres. For det andet skal virksomheden tage højde for eventuelle prisforskelle mellem det tidspunkt, hvor du leverer elektriciteten, og det tidspunkt, hvor du ønsker at købe elektricitet. For det tredje bør der i systemet indbygges incitamenter til at tilføje lagringskapacitet (selv blot en lille generator) for at gøre hele elnettet mere modstandsdygtigt. Et eksempel: Du har leveret 100 kWh, og banken krediterer derefter din konto med 80 kWh. Efterfølgende har du brug for elektricitet fra din leverandør, f.eks. til din egen husholdning eller til at oplade dit bilbatteri på en ladestation ved hjælp af et opladningskort fra din elleverandør. Skal du f.eks. bruge 200 kWh, debiteres de første 80 kWh din konto, og du betaler ikke noget. For de næste 120 kWh, du køber, betaler du den pris, der er fastsat i kontrakten med elselskabet.

| 2.22. | I stedet for at betale for elektricitetsbankens tjenester i euro betaler du altså i kWh. Prisen på den elektricitet, du får leveret via nettet, omfatter naturligvis de sædvanlige eksterne omkostninger såsom netgebyrer, tillæg, afgifter og skatter. |
| --- | --- |

2.22.

I stedet for at betale for elektricitetsbankens tjenester i euro betaler du altså i kWh. Prisen på den elektricitet, du får leveret via nettet, omfatter naturligvis de sædvanlige eksterne omkostninger såsom netgebyrer, tillæg, afgifter og skatter.

Behovet for grøn gas, fleksibilitet og forsyningssikkerhed

Behovet for grøn gas, fleksibilitet og forsyningssikkerhed

| 2.23. | Indtil videre har EU valgt at erstatte russisk gas med LNG. Det er imidlertid en kortsigtet løsning, da den har konsekvenser for miljøet (f.eks. skifergas fra USA, som derefter sendes til Europa), for økonomien (molekylet er dyrere end russisk gas) og geopolitisk (EU kan blive afhængig af andre partnere, der er udemokratiske og/eller krænker menneskerettighederne). Derfor er to foranstaltninger yderst vigtige. For det første skal gas have en mindre marginal betydning. Der vil fortsat være behov for gasanlæg som et fleksibelt backupsystem på mellemlang sigt, og en hurtig omstilling til grøn gas såsom visse former for biogas og grøn brint vil derfor være nødvendige. I forbindelse med reformen bør man også søge at finde måder og midler til at gennemføre dette med obligatoriske mål i spidsbelastningsperioder. |
| --- | --- |

2.23.

Indtil videre har EU valgt at erstatte russisk gas med LNG. Det er imidlertid en kortsigtet løsning, da den har konsekvenser for miljøet (f.eks. skifergas fra USA, som derefter sendes til Europa), for økonomien (molekylet er dyrere end russisk gas) og geopolitisk (EU kan blive afhængig af andre partnere, der er udemokratiske og/eller krænker menneskerettighederne). Derfor er to foranstaltninger yderst vigtige. For det første skal gas have en mindre marginal betydning. Der vil fortsat være behov for gasanlæg som et fleksibelt backupsystem på mellemlang sigt, og en hurtig omstilling til grøn gas såsom visse former for biogas og grøn brint vil derfor være nødvendige. I forbindelse med reformen bør man også søge at finde måder og midler til at gennemføre dette med obligatoriske mål i spidsbelastningsperioder.

| 2.24. | Ifølge de forskellige scenarier, som Kommissionen har udarbejdet, vil naturgas på kort sigt fortsat spille en vigtig rolle med hensyn til at sikre forsyningen af termisk energi til EU's produktionssystem. Kapaciteten til produktion af biogas skal optrappes, og omkostningerne forbundet med grøn brint nedbringes, så naturgas kan erstattes så hurtigt som muligt. Ud over opfordringen til at fremskynde udviklingen af grønne gasser opfordrer EØSU Kommissionen til at medtage en forordning om udformningen af markedet for naturgas i pakken om H2 og kulstoffattige gasser. På den måde vil et fælles integreret og sikkert marked for naturgas i EU fremskynde elektrificeringen af energisystemet ved at skabe større prislighed og -sikkerhed for europæerne og ved at forbedre koordineringen, så naturgas kan udfases så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

2.24.

Ifølge de forskellige scenarier, som Kommissionen har udarbejdet, vil naturgas på kort sigt fortsat spille en vigtig rolle med hensyn til at sikre forsyningen af termisk energi til EU's produktionssystem. Kapaciteten til produktion af biogas skal optrappes, og omkostningerne forbundet med grøn brint nedbringes, så naturgas kan erstattes så hurtigt som muligt. Ud over opfordringen til at fremskynde udviklingen af grønne gasser opfordrer EØSU Kommissionen til at medtage en forordning om udformningen af markedet for naturgas i pakken om H2

| 2.25. | Ifølge Kommissionens modelleringsscenario vil elektricitet fra vedvarende energikilder i 2030 udgøre ca. 70 % af EU's elproduktion. For at opnå et så højt niveau af integration af vedvarende energisystemer og fremskynde omstillingen til et dekarboniseret system skal det kortfristede marked fungere mere effektivt, lagringskapaciteten skal udbygges gennem lettere adgang til finansiering og tilladelser, og forbrugerne skal tilskyndes til at anvende elektricitet, som de selv har produceret. Lagring og produktion af egen elektricitet vil imidlertid ikke være nok, og det er usandsynligt, at der vil kunne leveres en effektiv løsning via det kortfristede marked. Der er behov for fleksibilitetsmarkeder, som i det optimale scenario også sender signaler om situationen på nettet. I forbindelse med reformen bør man også undgå enhver form for fragmentering ved nøje at overvåge gennemførelsen af de nyligt vedtagne foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.25.

Ifølge Kommissionens modelleringsscenario vil elektricitet fra vedvarende energikilder i 2030 udgøre ca. 70 % af EU's elproduktion. For at opnå et så højt niveau af integration af vedvarende energisystemer og fremskynde omstillingen til et dekarboniseret system skal det kortfristede marked fungere mere effektivt, lagringskapaciteten skal udbygges gennem lettere adgang til finansiering og tilladelser, og forbrugerne skal tilskyndes til at anvende elektricitet, som de selv har produceret. Lagring og produktion af egen elektricitet vil imidlertid ikke være nok, og det er usandsynligt, at der vil kunne leveres en effektiv løsning via det kortfristede marked. Der er behov for fleksibilitetsmarkeder, som i det optimale scenario også sender signaler om situationen på nettet. I forbindelse med reformen bør man også undgå enhver form for fragmentering ved nøje at overvåge gennemførelsen af de nyligt vedtagne foranstaltninger.

| 2.26. | Ved etableringen af disse fleksibilitetsmarkeder er det hensigtsmæssigt at differentiere mellem spændingsniveauerne. På høj- og mellemspændingsniveau er der behov for store fleksibilitetsmuligheder som f.eks. stor lagringskapacitet, og det kunne være en mulighed at give netoperatører ret og pligt til at integrere disse muligheder i driften som egne ressourcer. På lavspændingsniveau er opgaven snarere at aggregere små fleksibilitetsmuligheder, som leveres af producent-forbrugere, f.eks. husholdninger med eget solcelleanlæg, en mindre lagringskapacitet eller en varmepumpe. Digitale platforme, som drives af netoperatører eller andre markedsaktører, kan blive et vigtigt redskab til markedsføring af fleksibilitet som en systemtjeneste og med henblik på integration i elsystemet. |
| --- | --- |

2.26.

Ved etableringen af disse fleksibilitetsmarkeder er det hensigtsmæssigt at differentiere mellem spændingsniveauerne. På høj- og mellemspændingsniveau er der behov for store fleksibilitetsmuligheder som f.eks. stor lagringskapacitet, og det kunne være en mulighed at give netoperatører ret og pligt til at integrere disse muligheder i driften som egne ressourcer. På lavspændingsniveau er opgaven snarere at aggregere små fleksibilitetsmuligheder, som leveres af producent-forbrugere, f.eks. husholdninger med eget solcelleanlæg, en mindre lagringskapacitet eller en varmepumpe. Digitale platforme, som drives af netoperatører eller andre markedsaktører, kan blive et vigtigt redskab til markedsføring af fleksibilitet som en systemtjeneste og med henblik på integration i elsystemet.

| 2.27. | Dynamiske priser, herunder dynamiske netgebyrer, kan fungere som stærke incitamenter for, at slutforbrugerne handler på en systemvenlig måde. Dette kræver imidlertid en digital infrastruktur, da netstatus må kunne afspejles i de dynamiske priser. Med hensyn til netgebyrer bør produktion tæt på forbrugsstedet også tilskyndes, da det er en måde at begrænse udvidelsen af nettet på. |
| --- | --- |

2.27.

Dynamiske priser, herunder dynamiske netgebyrer, kan fungere som stærke incitamenter for, at slutforbrugerne handler på en systemvenlig måde. Dette kræver imidlertid en digital infrastruktur, da netstatus må kunne afspejles i de dynamiske priser. Med hensyn til netgebyrer bør produktion tæt på forbrugsstedet også tilskyndes, da det er en måde at begrænse udvidelsen af nettet på.

Energifattigdom

Energifattigdom

| 2.28. | Da formålet med reformen var at beskytte forbrugerne mod udsvingene på engrosmarkedet, bifalder EØSU forslaget, som beskytter slutforbrugeren (leveringspligtig leverandør, forhindring af forsyningsafbrydelser til udsatte forbrugere osv.). EØSU bemærker imidlertid, at loftet for inframarginale fortjenester ikke er blevet forlænget. Da det vil tage tid, før reformen får fuld virkning, anbefaler EØSU, at mekanismen fortsætter, indtil reformen er fuldstændigt gennemført. Indtægterne skal komme de mest sårbare til gode (f.eks. dem, der er ramt af energifattigdom, og SMV'er), idet der skal være mulighed for at sænke priserne på baggrund af den seneste udvikling i engrospriserne. |
| --- | --- |

2.28.

Da formålet med reformen var at beskytte forbrugerne mod udsvingene på engrosmarkedet, bifalder EØSU forslaget, som beskytter slutforbrugeren (leveringspligtig leverandør, forhindring af forsyningsafbrydelser til udsatte forbrugere osv.). EØSU bemærker imidlertid, at loftet for inframarginale fortjenester ikke er blevet forlænget. Da det vil tage tid, før reformen får fuld virkning, anbefaler EØSU, at mekanismen fortsætter, indtil reformen er fuldstændigt gennemført. Indtægterne skal komme de mest sårbare til gode (f.eks. dem, der er ramt af energifattigdom, og SMV'er), idet der skal være mulighed for at sænke priserne på baggrund af den seneste udvikling i engrospriserne.

| 2.29. | Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge EØSU, at den nye udformning af markedet garanterer et basisenergiforbrug til regulerede priser. Energileverandørernes omkostninger bør godtgøres på grundlag af dokumentation for omkostningerne. Til gengæld skal energileverandørerne have pligt til altid at levere en vis andel af energien til basisforsyningen. |
| --- | --- |

2.29.

Basisenergiforsyning til overkommelige priser kræver ifølge EØSU, at den nye udformning af markedet garanterer et basisenergiforbrug til regulerede priser. Energileverandørernes omkostninger bør godtgøres på grundlag af dokumentation for omkostningerne. Til gengæld skal energileverandørerne have pligt til altid at levere en vis andel af energien til basisforsyningen.

3.   Anbefalede ændringer af lovgivningsforslaget

Anbefalede ændringer af lovgivningsforslaget

3.1.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (6)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943

6

Anbefalet ændring 1

Anbefalet ændring 1

Ny betragtning 21a indsættes efter betragtning 21:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 21a) | Siden 1996 har EU arbejdet for liberalisering af elmarkedet startende med direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet. Men på baggrund af reformen af elmarkedet bør denne liberalisering ses i sammenhæng med bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Der må tages højde for den hidtidige og fremtidige udvikling på elmarkedet, herunder større ændringer i produktionsanlæg med meget forskellige kostpriser. For at nå målene er medlemsstaterne nødt til at tilvejebringe en passende lovgivningsramme. Dette omfatter bl.a. lovkrav til virksomheder i energisektoren. Kravene skal være ikkediskriminerende. En måde at opnå dette på er at etablere en statslig »e-facilitet«, som køber elektricitet fra producenterne og sælger den til distributørerne og store kunder. De tre målsætninger vil dermed fungere som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten skal indgå langfristede kontrakter, f.eks. elkøbsaftaler og tovejsdifferencekontrakter, med elproducenterne på grundlag af udbud. En sådan model er allerede mulig i henhold til den gældende lovgivning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

21a)

21a)

Siden 1996 har EU arbejdet for liberalisering af elmarkedet startende med direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet. Men på baggrund af reformen af elmarkedet bør denne liberalisering ses i sammenhæng med bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Der må tages højde for den hidtidige og fremtidige udvikling på elmarkedet, herunder større ændringer i produktionsanlæg med meget forskellige kostpriser. For at nå målene er medlemsstaterne nødt til at tilvejebringe en passende lovgivningsramme. Dette omfatter bl.a. lovkrav til virksomheder i energisektoren. Kravene skal være ikkediskriminerende. En måde at opnå dette på er at etablere en statslig »e-facilitet«, som køber elektricitet fra producenterne og sælger den til distributørerne og store kunder. De tre målsætninger vil dermed fungere som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten skal indgå langfristede kontrakter, f.eks. elkøbsaftaler og tovejsdifferencekontrakter, med elproducenterne på grundlag af udbud. En sådan model er allerede mulig i henhold til den gældende lovgivning.

Siden 1996 har EU arbejdet for liberalisering af elmarkedet startende med direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet. Men på baggrund af reformen af elmarkedet bør denne liberalisering ses i sammenhæng med bæredygtighed, prisoverkommelighed og forsyningssikkerhed. Der må tages højde for den hidtidige og fremtidige udvikling på elmarkedet, herunder større ændringer i produktionsanlæg med meget forskellige kostpriser. For at nå målene er medlemsstaterne nødt til at tilvejebringe en passende lovgivningsramme. Dette omfatter bl.a. lovkrav til virksomheder i energisektoren. Kravene skal være ikkediskriminerende. En måde at opnå dette på er at etablere en statslig »e-facilitet«, som køber elektricitet fra producenterne og sælger den til distributørerne og store kunder. De tre målsætninger vil dermed fungere som rettesnor for beslutningstagningen. Faciliteten skal indgå langfristede kontrakter, f.eks. elkøbsaftaler og tovejsdifferencekontrakter, med elproducenterne på grundlag af udbud. En sådan model er allerede mulig i henhold til den gældende lovgivning.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.18-2.21.

Anbefalet ændring 2

Anbefalet ændring 2

Ny betragtning 50a indsættes efter betragtning 50:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 50a) | Retten til at dele elektricitet er et vigtigt incitament for forbrugerne og andre små markedsdeltagere til at investere i produktion af egen elektricitet. Et yderligere incitament vil være at udforme markedet på en sådan måde, at forbrugere, som producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere), og andre små markedsdeltagere kan få så stor fordel som muligt af den elektricitet, de selv producerer, selv om de i første omgang leverer den til nettet. I flere medlemsstater har elselskaberne allerede ordninger, der gør dette muligt. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

50a)

50a)

Retten til at dele elektricitet er et vigtigt incitament for forbrugerne og andre små markedsdeltagere til at investere i produktion af egen elektricitet. Et yderligere incitament vil være at udforme markedet på en sådan måde, at forbrugere, som producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere), og andre små markedsdeltagere kan få så stor fordel som muligt af den elektricitet, de selv producerer, selv om de i første omgang leverer den til nettet. I flere medlemsstater har elselskaberne allerede ordninger, der gør dette muligt.

Retten til at dele elektricitet er et vigtigt incitament for forbrugerne og andre små markedsdeltagere til at investere i produktion af egen elektricitet. Et yderligere incitament vil være at udforme markedet på en sådan måde, at forbrugere, som producerer deres egen elektricitet (producent-forbrugere), og andre små markedsdeltagere kan få så stor fordel som muligt af den elektricitet, de selv producerer, selv om de i første omgang leverer den til nettet. I flere medlemsstater har elselskaberne allerede ordninger, der gør dette muligt.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.22-2.24.

Anbefalet ændring 3

Anbefalet ændring 3

Artikel 1 ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | a) | sikre, at energi ikke er en vare som enhver anden, men et væsentligt grundlag for vores økonomiske og sociale system. Energiforsyning klassificeres derfor som en tjenesteydelse af almen interesse. Energisektorens vigtigste opgave er sikker, prisoverkommelig og bæredygtig energiforsyning. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

a)

a)

sikre, at energi ikke er en vare som enhver anden, men et væsentligt grundlag for vores økonomiske og sociale system. Energiforsyning klassificeres derfor som en tjenesteydelse af almen interesse. Energisektorens vigtigste opgave er sikker, prisoverkommelig og bæredygtig energiforsyning.

sikre, at energi ikke er en vare som enhver anden, men et væsentligt grundlag for vores økonomiske og sociale system. Energiforsyning klassificeres derfor som en tjenesteydelse af almen interesse. Energisektorens vigtigste opgave er sikker, prisoverkommelig og bæredygtig energiforsyning.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.5 og følgende.

Anbefalet ændring 4

Anbefalet ændring 4

Artikel 1 ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | b) | etablere et system, hvor forbrugerpriserne på elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen). Det betyder, at engrosprisen skal svare til de gennemsnitlige omkostninger ved alle typer elproduktion og ikke til maksimumsprisen, sådan som det er tilfældet i øjeblikket. Som garanti for passende betaling til elproducenterne, investeringssikkerhed og udbredelsen af vedvarende energi er det nødvendigt med teknologiafhængige priser. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

b)

b)

etablere et system, hvor forbrugerpriserne på elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen). Det betyder, at engrosprisen skal svare til de gennemsnitlige omkostninger ved alle typer elproduktion og ikke til maksimumsprisen, sådan som det er tilfældet i øjeblikket. Som garanti for passende betaling til elproducenterne, investeringssikkerhed og udbredelsen af vedvarende energi er det nødvendigt med teknologiafhængige priser.

etablere et system, hvor forbrugerpriserne på elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen). Det betyder, at engrosprisen skal svare til de gennemsnitlige omkostninger ved alle typer elproduktion og ikke til maksimumsprisen, sådan som det er tilfældet i øjeblikket. Som garanti for passende betaling til elproducenterne, investeringssikkerhed og udbredelsen af vedvarende energi er det nødvendigt med teknologiafhængige priser.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.13.

Anbefalet ændring 5

Anbefalet ændring 5

Artikel 19b ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 3.
     [...]








  c) | For »tovejsdifferencekontrakter« fastsættes der teknologispecifikke maksimumspriser i hver medlemsstat. Maksimumspriserne baseres på omkostningerne til drift af et omkostningseffektivt anlæg med den nyeste teknologi. Omkostningerne omfatter afskrivning og en passende forrentning af egen- og fremmedkapital til investeringen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

3.
     [...]

c)

For »tovejsdifferencekontrakter« fastsættes der teknologispecifikke maksimumspriser i hver medlemsstat. Maksimumspriserne baseres på omkostningerne til drift af et omkostningseffektivt anlæg med den nyeste teknologi. Omkostningerne omfatter afskrivning og en passende forrentning af egen- og fremmedkapital til investeringen.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.19.

Anbefalet ændring 6

Anbefalet ændring 6

I artikel 7a, stk. 2, litra c), ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| c) | anskaffelsen af et spidsbelastningsudjævningsprodukt skal ske ved hjælp af en udbudsprocedure, hvor valget baseres på den laveste pris, der opfylder foruddefinerede tekniske og miljømæssige kriterier |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

anskaffelsen af et spidsbelastningsudjævningsprodukt skal ske ved hjælp af en udbudsprocedure, hvor valget baseres på den laveste pris, der opfylder foruddefinerede tekniske og miljømæssige kriterier

| c) | anskaffelsen af et spidsbelastningsudjævningsprodukt skal ske ved hjælp af en udbudsprocedure, hvor valget baseres på den laveste pris, der opfylder foruddefinerede tekniske og miljømæssige kriterier
  . Buddene kan baseres på faste eller variable priser |
| --- | --- |

c)

anskaffelsen af et spidsbelastningsudjævningsprodukt skal ske ved hjælp af en udbudsprocedure, hvor valget baseres på den laveste pris, der opfylder foruddefinerede tekniske og miljømæssige kriterier
  . Buddene kan baseres på faste eller variable priser

. Buddene kan baseres på faste eller variable priser

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.11.

Anbefalet ændring 7

Anbefalet ændring 7

Artikel 19b, stk. 3, ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| | c) | Medlemsstaterne fastsætter minimums- og maksimumsbetalinger for tovejsdifferencekontrakter, som afspejler de teknologispecifikke faktiske produktionsomkostninger, så elproducenterne tilskyndes til at optimere deres produktion. Strikeprisen ved tovejskontrakter fastsættes af medlemsstaterne under hensyntagen til de normaliserede energiomkostninger ved den specifikke nye teknologi, der anvendes i henhold til kontrakten. Omkostningerne omfatter afskrivning og en passende forrentning af egen- og fremmedkapital til investeringen. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

c)

c)

Medlemsstaterne fastsætter minimums- og maksimumsbetalinger for tovejsdifferencekontrakter, som afspejler de teknologispecifikke faktiske produktionsomkostninger, så elproducenterne tilskyndes til at optimere deres produktion. Strikeprisen ved tovejskontrakter fastsættes af medlemsstaterne under hensyntagen til de normaliserede energiomkostninger ved den specifikke nye teknologi, der anvendes i henhold til kontrakten. Omkostningerne omfatter afskrivning og en passende forrentning af egen- og fremmedkapital til investeringen.

Medlemsstaterne fastsætter minimums- og maksimumsbetalinger for tovejsdifferencekontrakter, som afspejler de teknologispecifikke faktiske produktionsomkostninger, så elproducenterne tilskyndes til at optimere deres produktion. Strikeprisen ved tovejskontrakter fastsættes af medlemsstaterne under hensyntagen til de normaliserede energiomkostninger ved den specifikke nye teknologi, der anvendes i henhold til kontrakten. Omkostningerne omfatter afskrivning og en passende forrentning af egen- og fremmedkapital til investeringen.

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.19.

3.2.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (7)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944

7

Anbefalet ændring 8

Anbefalet ændring 8

Artikel 4 ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder frit kan købe elektricitet fra en leverandør efter eget valg. Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder kan have mere end én elektricitetsleveringskontrakt på samme tid, og at kunderne til dette formål har ret til at have mere end ét målings- og faktureringssted dækket af det fælles tilslutningspunkt for deres lokalitet. | Medlemsstaterne sikrer, at
  forbrugerpriserne for elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen), og at
  alle kunder frit kan købe elektricitet fra en leverandør efter eget valg. Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder kan have mere end én elektricitetsleveringskontrakt på samme tid, og at kunderne til dette formål har ret til at have mere end ét målings- og faktureringssted dækket af det fælles tilslutningspunkt for deres lokalitet. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder frit kan købe elektricitet fra en leverandør efter eget valg. Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder kan have mere end én elektricitetsleveringskontrakt på samme tid, og at kunderne til dette formål har ret til at have mere end ét målings- og faktureringssted dækket af det fælles tilslutningspunkt for deres lokalitet.

Medlemsstaterne sikrer, at
  forbrugerpriserne for elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen), og at
  alle kunder frit kan købe elektricitet fra en leverandør efter eget valg. Medlemsstaterne sikrer, at alle kunder kan have mere end én elektricitetsleveringskontrakt på samme tid, og at kunderne til dette formål har ret til at have mere end ét målings- og faktureringssted dækket af det fælles tilslutningspunkt for deres lokalitet.

forbrugerpriserne for elektricitet afspejler de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjenstmargen), og at

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.9.

Anbefalet ændring 9

Anbefalet ændring 9

Artikel 4b, stk. 1, ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at det nationale regelsæt sætter leverandører i stand til at tilbyde tidsbegrænsede fastpriselektricitetsleveringskontrakter og dynamiske elpriskontrakter. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, som har fået installeret en intelligent måler, kan anmode om at indgå en dynamisk elpriskontrakt, og at alle slutkunder kan anmode om at indgå en tidsbegrænset
  fastpris
  elektricitetsleveringskontrakt af en varighed på mindst et år, med mindst én leverandør og med enhver leverandør, som har flere end 200 000 slutkunder. | Medlemsstaterne sikrer, at det nationale regelsæt sætter leverandører i stand til at tilbyde tidsbegrænsede fastpriselektricitetsleveringskontrakter og dynamiske elpriskontrakter. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, som har fået installeret en intelligent måler, kan anmode om at indgå en dynamisk elpriskontrakt, og at alle slutkunder kan anmode om at indgå en tidsbegrænset elektricitetsleveringskontrakt
  med en overkommelig fast pris
  af en varighed på mindst et år, med mindst én leverandør og med enhver leverandør, som har flere end 200 000 slutkunder. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne sikrer, at det nationale regelsæt sætter leverandører i stand til at tilbyde tidsbegrænsede fastpriselektricitetsleveringskontrakter og dynamiske elpriskontrakter. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, som har fået installeret en intelligent måler, kan anmode om at indgå en dynamisk elpriskontrakt, og at alle slutkunder kan anmode om at indgå en tidsbegrænset
  fastpris
  elektricitetsleveringskontrakt af en varighed på mindst et år, med mindst én leverandør og med enhver leverandør, som har flere end 200 000 slutkunder.

fastpris

Medlemsstaterne sikrer, at det nationale regelsæt sætter leverandører i stand til at tilbyde tidsbegrænsede fastpriselektricitetsleveringskontrakter og dynamiske elpriskontrakter. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, som har fået installeret en intelligent måler, kan anmode om at indgå en dynamisk elpriskontrakt, og at alle slutkunder kan anmode om at indgå en tidsbegrænset elektricitetsleveringskontrakt
  med en overkommelig fast pris
  af en varighed på mindst et år, med mindst én leverandør og med enhver leverandør, som har flere end 200 000 slutkunder.

med en overkommelig fast pris

Begrundelse

Begrundelse

Se afsnit 2, punkt 2.9.

Anbefalet ændring 10

Anbefalet ændring 10

Artikel 27a, stk. 1, ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne udpeger, i det mindste for privatkunder, en leveringspligtig leverandør. Leveringspligtige leverandører udpeges ved en retfærdig, åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure. | Medlemsstaterne udpeger, i det mindste for privatkunder, en leveringspligtig leverandør. Leveringspligtige leverandører udpeges ved en retfærdig, åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure.
  Alle energileverandører skal stå til rådighed som leveringspligtige leverandører i overensstemmelse med deres markedsandel. |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Medlemsstaterne udpeger, i det mindste for privatkunder, en leveringspligtig leverandør. Leveringspligtige leverandører udpeges ved en retfærdig, åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure.

Medlemsstaterne udpeger, i det mindste for privatkunder, en leveringspligtig leverandør. Leveringspligtige leverandører udpeges ved en retfærdig, åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure.
  Alle energileverandører skal stå til rådighed som leveringspligtige leverandører i overensstemmelse med deres markedsandel.

Alle energileverandører skal stå til rådighed som leveringspligtige leverandører i overensstemmelse med deres markedsandel.

Begrundelse

Begrundelse

Det er rimeligt, at alle energileverandører kan udpeges til leveringspligtig leverandør.

Anbefalet ændring 11

Anbefalet ændring 11

Artikel 27a, stk. 2, ændres som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Slutkunder, der overføres til en leveringspligtig leverandør, mister ikke deres rettigheder som kunder, navnlig de rettigheder, der er fastsat i artikel 4, 10, 11, 12, 14, 18 og 26. | Slutkunder, der overføres til en leveringspligtig leverandør, mister ikke deres rettigheder som kunder, navnlig de rettigheder, der er fastsat i artikel 4, 10, 11, 12, 14, 18 og 26.


  En leveringspligtig leverandørs kontraktvilkår må ikke være diskriminerende eller afskrækkende. Kontraktvilkårene skal afspejle de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjeneste). |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

Slutkunder, der overføres til en leveringspligtig leverandør, mister ikke deres rettigheder som kunder, navnlig de rettigheder, der er fastsat i artikel 4, 10, 11, 12, 14, 18 og 26.

Slutkunder, der overføres til en leveringspligtig leverandør, mister ikke deres rettigheder som kunder, navnlig de rettigheder, der er fastsat i artikel 4, 10, 11, 12, 14, 18 og 26.

En leveringspligtig leverandørs kontraktvilkår må ikke være diskriminerende eller afskrækkende. Kontraktvilkårene skal afspejle de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjeneste).

En leveringspligtig leverandørs kontraktvilkår må ikke være diskriminerende eller afskrækkende. Kontraktvilkårene skal afspejle de faktiske produktionsomkostninger (samt en passende fortjeneste).

Begrundelse

Begrundelse

Dette er nødvendigt for en retfærdig behandling af kunderne.

Anbefalet ændring 12

Anbefalet ændring 12

Artikel 66a ændres som følger:

Stk. 1-4 erstattes som følger:

| Kommissionens forslag | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.
     
  Kommissionen kan med en afgørelse erklære en regional elpriskrise eller en EU-dækkende elpriskrise, hvis følgende betingelser er opfyldt:










  a) | meget høje priser på engrosmarkederne for elektricitet, der er mindst to en halv gange gennemsnitsprisen i de foregående fem år, og som forventes at forblive høje i mindst 6 måneder |

Kommissionens forslag

Ændringsforslag

1.
     
  Kommissionen kan med en afgørelse erklære en regional elpriskrise eller en EU-dækkende elpriskrise, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

meget høje priser på engrosmarkederne for elektricitet, der er mindst to en halv gange gennemsnitsprisen i de foregående fem år, og som forventes at forblive høje i mindst 6 måneder

| b) | kraftige stigninger i detailpriserne på elektricitet på mindst 70 %, som forventes at forblive høje i mindst 6 måneder og |
| --- | --- |

b)

kraftige stigninger i detailpriserne på elektricitet på mindst 70 %, som forventes at forblive høje i mindst 6 måneder og

| c) | økonomien som helhed påvirkes negativt af prisstigningerne på elektricitet. |
| --- | --- |

c)

økonomien som helhed påvirkes negativt af prisstigningerne på elektricitet.

1.
     
  Hvis følgende betingelser er opfyldt:

| | velmi vysoké ceny na velkoobchodních trzích s elektřinou: průměrná cena dosahuje nejméně 100 EUR za megawatthodinu po dobu dvou po sobě jdoucích měsíců. |
| --- | --- |

velmi vysoké ceny na velkoobchodních trzích s elektřinou: průměrná cena dosahuje nejméně 100 EUR za megawatthodinu po dobu dvou po sobě jdoucích měsíců.

2.
     
  Kommissionen skal i afgørelsen om en regional elpriskrise eller en EU-dækkende elpriskrise angive gyldighedsperioden for den pågældende afgørelse, som kan være op til et år.

2.
     
  Medlemsstaterne kan i den periode, der er omhandlet i stk. 1, undtagelsesvist og midlertidigt fastsætte en pris for levering af elektricitet, der ligger under kostprisen, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den pris, der fastsættes for husholdninger, gælder kun for højst 80 % af husholdningernes medianforbrug og fastholder et incitament til at reducere efterspørgslen |
| --- | --- |

a)

den pris, der fastsættes for husholdninger, gælder kun for højst 80 % af husholdningernes medianforbrug og fastholder et incitament til at reducere efterspørgslen

| b) | prisen ikke overstiger 10 cent pr. kilowatt time |
| --- | --- |

b)

prisen ikke overstiger 10 cent pr. kilowatt time

| c) | der er ingen forskelsbehandling mellem leverandører |
| --- | --- |

c)

der er ingen forskelsbehandling mellem leverandører

| d) | leverandørerne modtager kompensation, hvis de kan godtgøre, at de leverer til under kostprisen |
| --- | --- |

d)

leverandørerne modtager kompensation, hvis de kan godtgøre, at de leverer til under kostprisen

| e) | på samme grundlag er alle leverandører berettigede til at tilbyde en pris for levering af elektricitet, som er lavere end omkostningerne. |
| --- | --- |

e)

på samme grundlag er alle leverandører berettigede til at tilbyde en pris for levering af elektricitet, som er lavere end omkostningerne.

3.
     
  Hvis Kommissionen har vedtaget en afgørelse i henhold til stk. 1, kan medlemsstaterne inden for afgørelsens gyldighedsperiode anvende målrettede offentlige indgreb i prisfastsættelsen for elektricitetsforsyning til små og mellemstore virksomheder. Sådanne offentlige indgreb skal:

| a) | være begrænset til højst 70 % af støttemodtagerens forbrug over den samme periode i det foregående år og fastholde et incitament til at reducere efterspørgslen |
| --- | --- |

a)

være begrænset til højst 70 % af støttemodtagerens forbrug over den samme periode i det foregående år og fastholde et incitament til at reducere efterspørgslen

| b) | opfylde betingelserne i artikel 5, stk. 4 og 7 |
| --- | --- |

b)

opfylde betingelserne i artikel 5, stk. 4 og 7

| c) | hvis det er relevant, opfylde betingelserne i stk. 4. |
| --- | --- |

c)

hvis det er relevant, opfylde betingelserne i stk. 4.

4.
     
  Hvis Kommissionen har vedtaget en afgørelse i henhold til stk. 1, kan medlemsstaterne inden for afgørelsens gyldighedsperiode, uanset artikel 5, stk. 7, litra c), når de anvender målrettede offentlige indgreb i prisfastsættelsen for elektricitetslevering i henhold til artikel 5, stk. 6, eller nærværende artikels stk. 3, undtagelsesvis og midlertidigt fastsætte en pris for elektricitetslevering, som er lavere end omkostningerne, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den pris, der fastsættes for husholdninger, gælder kun for højst 80 % af husholdningernes medianforbrug og fastholder et incitament til at reducere efterspørgslen |
| --- | --- |

a)

den pris, der fastsættes for husholdninger, gælder kun for højst 80 % af husholdningernes medianforbrug og fastholder et incitament til at reducere efterspørgslen

| b) | der er ingen forskelsbehandling mellem leverandører |
| --- | --- |

b)

der er ingen forskelsbehandling mellem leverandører

| c) | leverandørerne kompenseres for at levere til priser, der er lavere end omkostningerne og |
| --- | --- |

c)

leverandørerne kompenseres for at levere til priser, der er lavere end omkostningerne og

| d) | på samme grundlag er alle leverandører berettigede til at tilbyde en pris for levering af elektricitet, som er lavere end omkostningerne. |
| --- | --- |

d)

på samme grundlag er alle leverandører berettigede til at tilbyde en pris for levering af elektricitet, som er lavere end omkostningerne.

3.
     
  Kompensationen omhandlet i stk. 2, litra d), finansieres af indtægterne fra loftet for markedsindtægterne fra produktion af elektricitet ved hjælp af inframarginale teknologier.

Begrundelse

Begrundelse

De nuværende energipriser har vist, at der i tilfælde af markedsforvridninger er behov for foranstaltninger, der sikrer basisenergiforsyningen til private husholdninger og virksomheder. Den mekanisme, som Kommissionen foreslår i artikel 66a, er imidlertid kompliceret og ineffektiv. Samtidig er samfinansiering af foranstaltningen helt udelukket.

Vi foreslår en enkel, men effektiv mekanisme, der bygger på den østrigske »Stromkostenzuschussgesetz«. Den kunne træde i kraft automatisk og bør finansieres med en del af uventede store fortjenester.

| — | Elprisen for køb af en basisforsyningsmængde må ikke overstige 10 cent netto pr. kWh. |
| --- | --- |

—

Elprisen for køb af en basisforsyningsmængde må ikke overstige 10 cent netto pr. kWh.

| — | Hvis gennemsnitskursen på el i to på hinanden følgende måneder ligger på mere end 100 EUR/MWh, skal leverandører, som har pligt til at tilbyde levering til under de faktiske indkøbsomkostninger, kompenseres for forskellen. |
| --- | --- |

—

Hvis gennemsnitskursen på el i to på hinanden følgende måneder ligger på mere end 100 EUR/MWh, skal leverandører, som har pligt til at tilbyde levering til under de faktiske indkøbsomkostninger, kompenseres for forskellen.

| — | Energileverandørerne skal dokumentere omkostningerne. |
| --- | --- |

—

Energileverandørerne skal dokumentere omkostningerne.

| — | Denne »prisbremse« finansieres med en del af de alt for store fortjenester ved inframarginal produktion. |
| --- | --- |

—

Denne »prisbremse« finansieres med en del af de alt for store fortjenester ved inframarginal produktion.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om offentlige investeringer i energiinfrastruktur som en del af løsningen på klimaproblemerne (initiativudtalelse) (EUT C 486 af 21.12.2022, s. 67) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Indgreb på energimarkedet på kort sigt og forbedringer af elmarkedets udformning på længere sigt — vejen frem (COM(2022) 236 final) (EUT C 75 af 28.2.2023, s. 185).

1

(2)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR23_03/INSR_Energy_Union_DA.pdf.

2

(3)  Rangfølgen: Rækkefølgen af kraftværker baseret på deres marginalomkostninger, som starter med dem med de laveste marginalomkostninger og slutter med dem med de højeste marginalomkostninger. Kraftværker med højere marginalomkostninger tilføjes således, indtil efterspørgslen er dækket. Rangfølgen er: vedvarende energi, atomenergi, kul, olie og gas. Som elmarkedet er udformet i dag, fastsættes prisen af det sidste kraftværk i rangfølgen (for det meste gas) på grundlag af dets marginalomkostninger.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/IP_23_1591.

4

(5)  En lille markedsdeltager er f.eks. en kommune, et energikooperativ eller en region, der producerer elektricitet ved hjælp af vind og/eller sol, og som leverer en del af denne elektricitet til nettet i stedet for at bruge det hele direkte.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (omarbejdning) (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

7

---

BILAG

Fordelene ved en central statslig e-facilitet

Image 1

| — | Køber til forskellige priser afhængigt af kilden






  — | Giver markedsdeltagerne mulighed for at byde og skaber sikkerhed på markedet |
| --- | --- | --- |

—

Køber til forskellige priser afhængigt af kilden

—

Giver markedsdeltagerne mulighed for at byde og skaber sikkerhed på markedet

| — | Sælger til langfristede faste priser






  — | Godt for markedet og godt for forbrugerne |
| --- | --- | --- |

—

Sælger til langfristede faste priser

—

Godt for markedet og godt for forbrugerne

| — | Garanterer forsyningssikkerheden på grundlag af et passende elmiks






  — | Tager hensyn til og styrer den internationale brændstofforsyning |
| --- | --- | --- |

—

Garanterer forsyningssikkerheden på grundlag af et passende elmiks

—

Tager hensyn til og styrer den internationale brændstofforsyning

| — | Sikrer, at efterspørgslen på el kan imødekommes i lyset af den forventede to- eller tredobling af efterspørgslen på el (elektrificering) |
| --- | --- |

—

Sikrer, at efterspørgslen på el kan imødekommes i lyset af den forventede to- eller tredobling af efterspørgslen på el (elektrificering)

| — | Finansiering, indførelse og styring af nye teknologier på baggrund af den aktuelle og forventede udvikling i retning mod bæredygtighed |
| --- | --- |

—

Finansiering, indførelse og styring af nye teknologier på baggrund af den aktuelle og forventede udvikling i retning mod bæredygtighed

| — | Sikrer, at regeringerne har kontrollen, og at der er markedsfrihed. |
| --- | --- |

—

Sikrer, at regeringerne har kontrollen, og at der er markedsfrihed.

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/127

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Den Europæiske Brintbank

(COM(2023) 156 final)

(2023/C 293/18)

| Ordfører: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Ordfører:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 2.5.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 162/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 2.5.2023

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

162/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder Kommissionens idé om at oprette en europæisk brintbank og opfordrer Kommissionen til — under hensyntagen til de udførlige bemærkninger og anbefalinger i udvalgets udtalelse om en EU-brintstrategi — at uddybe følgende punkter nærmere og at tage hensyn til dem ud fra et økonomisk, miljømæssigt og social- og arbejdsmarkedspolitisk perspektiv ved udformningen og gennemførelsen af den europæiske brintbank. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder Kommissionens idé om at oprette en europæisk brintbank og opfordrer Kommissionen til — under hensyntagen til de udførlige bemærkninger og anbefalinger i udvalgets udtalelse om en EU-brintstrategi — at uddybe følgende punkter nærmere og at tage hensyn til dem ud fra et økonomisk, miljømæssigt og social- og arbejdsmarkedspolitisk perspektiv ved udformningen og gennemførelsen af den europæiske brintbank.

| 1.2. | EØSU understreger, at fossile brændstoffer ikke må støttes med EU-midler. Princippet om ikke at gøre skade skal derfor også gælde for midler fra den europæiske brintbank. Brint (H2) må således kun finansieres med EU-midler, hvis den anvendte elektricitet kommer fra kilder, der er forenelige med klassificeringsforordningen, og som anses for at bidrage væsentligt til dekarboniseringen. |
| --- | --- |

1.2.

EØSU understreger, at fossile brændstoffer ikke må støttes med EU-midler. Princippet om ikke at gøre skade skal derfor også gælde for midler fra den europæiske brintbank. Brint (H2

| 1.3. | Støtte fra den europæiske brintbank bør prioritere produktion af grøn brint og skal være forenelig med EU's regler om brint. EØSU mener, at den europæiske brintbank, for på bedst mulig vis at kunne styre efterspørgslen efter og tilgængeligheden af brint i sektorer, som er vanskelige at elektrificere (navnlig stålsektoren), bør fungere som et redskab til styring af efterspørgslen. Desuden kunne en fælles indkøbsmekanisme i sektorer, som er vanskelige at elektrificere, bidrage til at undgå priskonkurrence inden for EU, navnlig i opstartsfasen. |
| --- | --- |

1.3.

Støtte fra den europæiske brintbank bør prioritere produktion af grøn brint og skal være forenelig med EU's regler om brint. EØSU mener, at den europæiske brintbank, for på bedst mulig vis at kunne styre efterspørgslen efter og tilgængeligheden af brint i sektorer, som er vanskelige at elektrificere (navnlig stålsektoren), bør fungere som et redskab til styring af efterspørgslen. Desuden kunne en fælles indkøbsmekanisme i sektorer, som er vanskelige at elektrificere, bidrage til at undgå priskonkurrence inden for EU, navnlig i opstartsfasen.

| 1.4. | EØSU er modstander af at anvende (ikkevedvarende) energikilder fra Europas elnet til energiintensive elektrolyseprocesser og dermed øge den samlede efterspørgsel efter energi. Udvalget understreger, at det er vigtigt at fremme brugen af brint i forbindelse med udviklingen af vedvarende energikilder og kun at anvende brint, hvis direkte elektrificering ikke er mulig. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU er modstander af at anvende (ikkevedvarende) energikilder fra Europas elnet til energiintensive elektrolyseprocesser og dermed øge den samlede efterspørgsel efter energi. Udvalget understreger, at det er vigtigt at fremme brugen af brint i forbindelse med udviklingen af vedvarende energikilder og kun at anvende brint, hvis direkte elektrificering ikke er mulig.

| 1.5. | I en tid med mange kriser er det yderst vigtigt at undersøge potentialet for jobskabelse i vækstsektorer til bunds. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en analyse for at kortlægge, hvilke kvalifikationer hos arbejdstagere i industrier i tilbagegang der vil være nyttige i forbindelse med nye job i brintsektoren. |
| --- | --- |

1.5.

I en tid med mange kriser er det yderst vigtigt at undersøge potentialet for jobskabelse i vækstsektorer til bunds. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at foretage en analyse for at kortlægge, hvilke kvalifikationer hos arbejdstagere i industrier i tilbagegang der vil være nyttige i forbindelse med nye job i brintsektoren.

| 1.6. | Ifølge REPowerEU-planen skal der produceres 10 mio. ton grøn brint i EU inden 2030. Det bør prioriteres at fremskynde udviklingen og udvidelsen af EU's produktionskapacitet for derved at opnå energiuafhængighed og undgå at skabe nye strategiske afhængighedsforhold. |
| --- | --- |

1.6.

Ifølge REPowerEU-planen skal der produceres 10 mio. ton grøn brint i EU inden 2030. Det bør prioriteres at fremskynde udviklingen og udvidelsen af EU's produktionskapacitet for derved at opnå energiuafhængighed og undgå at skabe nye strategiske afhængighedsforhold.

| 1.7. | EØSU mener ikke, at omkostningseffektiviteten af de projekter, der skal støttes, bør være den eneste faktor, der tages i betragtning ved udarbejdelsen af retningslinjerne for tildeling af midler fra den europæiske brintbank. I stedet bør man også medtage en række kvalitetskriterier, herunder standarder for miljømæssig og social bæredygtighed. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU mener ikke, at omkostningseffektiviteten af de projekter, der skal støttes, bør være den eneste faktor, der tages i betragtning ved udarbejdelsen af retningslinjerne for tildeling af midler fra den europæiske brintbank. I stedet bør man også medtage en række kvalitetskriterier, herunder standarder for miljømæssig og social bæredygtighed.

| 1.8. | EØSU mener, at EU's nuværende emissionshandelssystem (EU ETS) bør styrkes i endnu højere grad med bl.a. effektive beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import (grænsetilpasningsmekanismen). En forudsigelig og mindre volatil prisudvikling kan bidrage til at skabe investeringssikkerhed for uundværlige investeringer i grøn brint. Kommissionen bør have som topprioritet at sikre investeringssikkerhed i EU ETS, afskaffe subsidier til naturgas og yde støtte til forskning, teknologi og innovation vedrørende teknologier til produktion og distribution af grøn brint. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU mener, at EU's nuværende emissionshandelssystem (EU ETS) bør styrkes i endnu højere grad med bl.a. effektive beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import (grænsetilpasningsmekanismen). En forudsigelig og mindre volatil prisudvikling kan bidrage til at skabe investeringssikkerhed for uundværlige investeringer i grøn brint. Kommissionen bør have som topprioritet at sikre investeringssikkerhed i EU ETS, afskaffe subsidier til naturgas og yde støtte til forskning, teknologi og innovation vedrørende teknologier til produktion og distribution af grøn brint.

| 1.9. | EØSU understreger, at anvendelsen af brint skal være underlagt høje tekniske sikkerhedskrav, navnlig for driftsanlæg, og at det vil blive nødvendigt at indføre krav og kontrol med henblik på at kortlægge og mindske risiciene. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU understreger, at anvendelsen af brint skal være underlagt høje tekniske sikkerhedskrav, navnlig for driftsanlæg, og at det vil blive nødvendigt at indføre krav og kontrol med henblik på at kortlægge og mindske risiciene.

| 1.10. | Udvalget beklager, at man ikke i tilstrækkelig grad har overvejet, hvordan strategien skal gennemføres i de forskellige sektorer, og efterlyser større inddragelse af offentligheden i denne omstillingsproces på såvel virksomhedsplan som politisk plan. Derudover opfordrer EØSU Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan udviklingen af grøn brint vil påvirke husholdningernes energiudgifter. |
| --- | --- |

1.10.

Udvalget beklager, at man ikke i tilstrækkelig grad har overvejet, hvordan strategien skal gennemføres i de forskellige sektorer, og efterlyser større inddragelse af offentligheden i denne omstillingsproces på såvel virksomhedsplan som politisk plan. Derudover opfordrer EØSU Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan udviklingen af grøn brint vil påvirke husholdningernes energiudgifter.

| 1.11. | EØSU anbefaler, at Kommissionen præciserer overgangsperioderne for industrien alt efter de enkelte sektorers behov og med udgangspunkt i de fastsatte metoder og mål for emissionsreduktion. Stål-, cement- og kemiindustrien skal ligesom visse dele af transportsektoren have hjælp til at omstille deres energisystemer og produktionsmetoder, da disse emissionsintensive industrier ellers risikerer ikke at klare sig igennem omstillingen. |
| --- | --- |

1.11.

EØSU anbefaler, at Kommissionen præciserer overgangsperioderne for industrien alt efter de enkelte sektorers behov og med udgangspunkt i de fastsatte metoder og mål for emissionsreduktion. Stål-, cement- og kemiindustrien skal ligesom visse dele af transportsektoren have hjælp til at omstille deres energisystemer og produktionsmetoder, da disse emissionsintensive industrier ellers risikerer ikke at klare sig igennem omstillingen.

| 1.12. | Udvalget mener, at den europæiske brintbank i samordning med medlemsstaterne og deres myndigheder samt andre EU-finansieringsværktøjer og EU-institutioner bør sikre, at midlerne koordineres på en sådan måde, at fordelene ved dem maksimeres, og man undgår overfinansiering. |
| --- | --- |

1.12.

Udvalget mener, at den europæiske brintbank i samordning med medlemsstaterne og deres myndigheder samt andre EU-finansieringsværktøjer og EU-institutioner bør sikre, at midlerne koordineres på en sådan måde, at fordelene ved dem maksimeres, og man undgår overfinansiering.

| 1.13. | EØSU mener, at den europæiske brintbank bør regulere spørgsmål som lønninger, personaleudvikling og lærlingeuddannelser i stil med den amerikanske Inflation Reduction Act (lov om inflationsreduktion — IRA). |
| --- | --- |

1.13.

EØSU mener, at den europæiske brintbank bør regulere spørgsmål som lønninger, personaleudvikling og lærlingeuddannelser i stil med den amerikanske Inflation Reduction Act (lov om inflationsreduktion — IRA).

| 1.14. | EØSU er enig i tanken bag den europæiske brintbank om, at der skal skabes incitamenter til fordel for udviklingen af et brintmarked. Den planlagte stramning af reglerne vedrørende ejerskabsadskillelse af vertikalt integrerede virksomheder vil kvæle mange kommunale projekter, hvilket igen vil hindre udbredelsen af brint og hurtigt sætte en stopper for lokalt integrerede kommunale forsyningsprojekter. |
| --- | --- |

1.14.

EØSU er enig i tanken bag den europæiske brintbank om, at der skal skabes incitamenter til fordel for udviklingen af et brintmarked. Den planlagte stramning af reglerne vedrørende ejerskabsadskillelse af vertikalt integrerede virksomheder vil kvæle mange kommunale projekter, hvilket igen vil hindre udbredelsen af brint og hurtigt sætte en stopper for lokalt integrerede kommunale forsyningsprojekter.

| 1.15. | EØSU slår til lyd for, at offentlige og kommunale virksomheder ikke stilles ringere end markedsbaserede virksomheder i den europæiske brintbanks finansieringsprogrammer. |
| --- | --- |

1.15.

EØSU slår til lyd for, at offentlige og kommunale virksomheder ikke stilles ringere end markedsbaserede virksomheder i den europæiske brintbanks finansieringsprogrammer.

| 1.16. | EØSU mener, at den europæiske energiomstilling kun kan lykkes, hvis den globale handel med råstoffer, navnlig energi, også bygger på principperne om miljømæssig og social bæredygtighed og fremme af vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

1.16.

EØSU mener, at den europæiske energiomstilling kun kan lykkes, hvis den globale handel med råstoffer, navnlig energi, også bygger på principperne om miljømæssig og social bæredygtighed og fremme af vedvarende energikilder.

2.   Baggrund

Baggrund

| 2.1. | Meddelelsen om den europæiske brintbank (1) indeholder generelle idéer til udformningen af den europæiske brintbank som et finansielt instrument, hvormed man kan kickstarte og fremme produktionen og importen af grøn brint i EU samt den offentlige og private finansiering og hermed opbygningen af et marked og en værdikæde for grøn brint. Den europæiske brintbank er således ikke nogen bank. I initiativet opstilles der fire søjler for den europæiske brintbank, som skal være operationel inden udgangen af 2023. Tanken er, at den europæiske brintbank skal lukke omkostningsgabet mellem grøn brint og fossile brændstoffer for projekter i den indledende fase ved hjælp af et auktionssystem og en fast pris pr. kg brint, der produceres, og som gælder i maksimum 10 år. Der er planer om at indføre et system, der skal sikre gennemsigtighed og koordinering i forbindelse med tilgængeligheden af brint, herunder ordninger og aftaler med tredjelande om køb af brint. |
| --- | --- |

2.1.

Meddelelsen om den europæiske brintbank (1

| 2.2. | Meddelelsen mangler en klar forbindelse mellem EU's brintpolitik, strategien for åben autonomi og EU's industri- og konkurrencepolitik. Der foreligger kun begrænsede oplysninger om anvendelsen af midler fra innovationsfonden, den planlagte omfordeling af midler og det forventede forhold mellem offentlige og private investeringer. Der er heller ikke fastlagt prioriteter for produktionen, anvendelsen og distributionen af grøn brint. |
| --- | --- |

2.2.

Meddelelsen mangler en klar forbindelse mellem EU's brintpolitik, strategien for åben autonomi og EU's industri- og konkurrencepolitik. Der foreligger kun begrænsede oplysninger om anvendelsen af midler fra innovationsfonden, den planlagte omfordeling af midler og det forventede forhold mellem offentlige og private investeringer. Der er heller ikke fastlagt prioriteter for produktionen, anvendelsen og distributionen af grøn brint.

| 2.3. | Det er tanken, at den europæiske brintbank med et budget på 3 mia. EUR skal hjælpe med at udvikle et brintmarked, mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og reducere drivhusgasemissionerne til nul inden 2040. De investeringer, der er nødvendige for at udvikle brintproduktionen, er blevet anslået til 335-471 mia. EUR (2), hvilket betyder, at størstedelen af de nødvendige midler skal komme fra medlemsstaterne og private kilder, selv når andre tilgængelige EU-midler kommer i spil. |
| --- | --- |

2.3.

Det er tanken, at den europæiske brintbank med et budget på 3 mia. EUR skal hjælpe med at udvikle et brintmarked, mindske afhængigheden af fossile brændstoffer og reducere drivhusgasemissionerne til nul inden 2040. De investeringer, der er nødvendige for at udvikle brintproduktionen, er blevet anslået til 335-471 mia. EUR (2

| 2.4. | I den sammenhæng understreger Kommissionen, at grøn brint spiller en central rolle med hensyn til at oprette et intelligent, bedre integreret, optimeret og sikkert uafhængigt energisystem. Grøn brint og dens værdikæde kan komme til at spille en vigtig rolle, når det gælder om at kompensere for svingninger i strømmen af vedvarende energi og på en målrettet måde forsyne sektorer, der er vanskelige eller umulige at elektrificere. |
| --- | --- |

2.4.

I den sammenhæng understreger Kommissionen, at grøn brint spiller en central rolle med hensyn til at oprette et intelligent, bedre integreret, optimeret og sikkert uafhængigt energisystem. Grøn brint og dens værdikæde kan komme til at spille en vigtig rolle, når det gælder om at kompensere for svingninger i strømmen af vedvarende energi og på en målrettet måde forsyne sektorer, der er vanskelige eller umulige at elektrificere.

| 2.5. | Brint kan produceres på forskellige måder, men er ofte hverken klimavenlig eller grøn og sågar heller ikke klimaneutral. Den afgørende faktor er, hvilken energikilde der anvendes til at producere den. F.eks. findes der »brun« brint, som produceres ved forgasning af kul, »grå« brint, som produceres ved hjælp af fossil energi, og »rød« brint, som produceres ved hjælp af atomkraft. Produktionen af »blå« brint genererer store mængder metan (den kuldioxid, der opstår i forbindelse hermed, opsamles og lagres). Det er dog kun »grøn« brint, der produceres ved hjælp af overskydende energi fra vedvarende energikilder (vind-, vand- eller solenergi) (3), som er grøn. I den henseende fremhæver EØSU sin udtalelse TEN/718 (4), hvori udvalget hilser Kommissionens præciseringer vedrørende definitionen af ren brint velkommen. Det angives imidlertid, at strategien på kort og mellemlang sigt fortsat vil være åben for andre former for kulstoffattig brint, der produceres ved hjælp af fossile brændstoffer med kulstofopsamling og -lagring (CCS) — en teknologi, som stadig er under udvikling. På verdensplan kan kun 1 % af energibehovet på nuværende tidspunkt dækkes med grøn brint, da der er tale om en meget sjælden, knap og dermed strategisk ressource. |
| --- | --- |

2.5.

Brint kan produceres på forskellige måder, men er ofte hverken klimavenlig eller grøn og sågar heller ikke klimaneutral. Den afgørende faktor er, hvilken energikilde der anvendes til at producere den. F.eks. findes der »brun« brint, som produceres ved forgasning af kul, »grå« brint, som produceres ved hjælp af fossil energi, og »rød« brint, som produceres ved hjælp af atomkraft. Produktionen af »blå« brint genererer store mængder metan (den kuldioxid, der opstår i forbindelse hermed, opsamles og lagres). Det er dog kun »grøn« brint, der produceres ved hjælp af overskydende energi fra vedvarende energikilder (vind-, vand- eller solenergi) (3

4

| 2.6. | I forslaget til en REPowerEU-plan opfordrede Kommissionen til, at man fremskynder udviklingen af brintteknologi inden sommeren 2023 med henblik på at skabe en infrastruktur til produktion, import og transport af 20 mio. ton brint inden 2030 (5). |
| --- | --- |

2.6.

I forslaget til en REPowerEU-plan opfordrede Kommissionen til, at man fremskynder udviklingen af brintteknologi inden sommeren 2023 med henblik på at skabe en infrastruktur til produktion, import og transport af 20 mio. ton brint inden 2030 (5

| 2.7. | InvestEU-programmet har til formål at støtte offentlige og private investeringer i klimavenlige teknologier, herunder brintbaserede fremdriftsteknologier. I industriplanen for den grønne pagt foreslås det at forenkle InvestEU-procedurerne og tilpasse dem til de aktuelle behov. Innovationsfonden har til formål at støtte innovative teknologier og løsninger, der bidrager til at dekarbonisere energiintensive industrier og udvide anvendelsen af vedvarende energi og energilagring. Ifølge industriplanen for den grønne pagt vil der blive stillet 40 mia. EUR til rådighed til dette formål i dette årti. Den europæiske brintbank vil yde 3 mia. EUR i støtte til udviklingen af EU's brintmarked. Derfor skal størstedelen af investeringsbehovene dækkes af medlemsstaterne og private investeringer. |
| --- | --- |

2.7.

InvestEU-programmet har til formål at støtte offentlige og private investeringer i klimavenlige teknologier, herunder brintbaserede fremdriftsteknologier. I industriplanen for den grønne pagt foreslås det at forenkle InvestEU-procedurerne og tilpasse dem til de aktuelle behov. Innovationsfonden har til formål at støtte innovative teknologier og løsninger, der bidrager til at dekarbonisere energiintensive industrier og udvide anvendelsen af vedvarende energi og energilagring. Ifølge industriplanen for den grønne pagt vil der blive stillet 40 mia. EUR til rådighed til dette formål i dette årti. Den europæiske brintbank vil yde 3 mia. EUR i støtte til udviklingen af EU's brintmarked. Derfor skal størstedelen af investeringsbehovene dækkes af medlemsstaterne og private investeringer.

| 2.8. | Ifølge skøn fra Hydrogen Europe vil EU's brintproduktion skabe ca. 1 mio. nye job, hvoraf ca. 150 000 er højt kvalificerede job. |
| --- | --- |

2.8.

Ifølge skøn fra Hydrogen Europe vil EU's brintproduktion skabe ca. 1 mio. nye job, hvoraf ca. 150 000 er højt kvalificerede job.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

Støtte til grøn brint uden undtagelse

Støtte til grøn brint uden undtagelse

| 3.1. | EØSU understreger, at fossile brændstoffer ikke må støttes med EU-midler. Princippet om ikke at gøre skade, som udtrykkeligt nævnes i EU-klassificeringssystemet, skal derfor også gælde for midler, der afsættes til den europæiske brintbank. EØSU understreger, at brintelektrolyse kun må finansieres med EU-midler, hvis den elektricitet, der anvendes til dette formål (6), kommer fra en kilde, der er forenelig med klassificeringsforordningen, og som anses for at bidrage væsentligt til dekarboniseringen. Den europæiske brintbank skal prioritere grøn brint, som er den eneste løsning, der er forenelig med målene om klimaneutralitet (7). |
| --- | --- |

3.1.

EØSU understreger, at fossile brændstoffer ikke må støttes med EU-midler. Princippet om ikke at gøre skade, som udtrykkeligt nævnes i EU-klassificeringssystemet, skal derfor også gælde for midler, der afsættes til den europæiske brintbank. EØSU understreger, at brintelektrolyse kun må finansieres med EU-midler, hvis den elektricitet, der anvendes til dette formål (6

7

| 3.2. | Der bør på lang sigt kun ydes økonomisk støtte til produktion af grøn brint. EØSU anbefaler, at den første auktion, som Kommissionen har bebudet for efteråret 2023 for at støtte produktionen af grøn brint, begrænses til sektorer, der er vanskelige at elektrificere. |
| --- | --- |

3.2.

Der bør på lang sigt kun ydes økonomisk støtte til produktion af grøn brint. EØSU anbefaler, at den første auktion, som Kommissionen har bebudet for efteråret 2023 for at støtte produktionen af grøn brint, begrænses til sektorer, der er vanskelige at elektrificere.

| 3.3. | Samtidig erkender EØSU, at det vil blive nødvendigt at anvende »blå« brint, så længe der ikke er tilstrækkelige mængder grøn brint til rådighed til en acceptabel pris. For at styre efterspørgslen bør den europæiske brintbank fungere som et værktøj til efterspørgselsaggregering og give et overblik over efterspørgslen efter og tilgængeligheden af brint i sektorer, der er vanskelige at elektrificere, og samle denne efterspørgsel for at sænke udbudsprisen så meget som muligt. Brintbanken vil således komme til at fungere på samme måde som EU's energiplatform som foreslået i meddelelsen om den europæiske brintbank. |
| --- | --- |

3.3.

Samtidig erkender EØSU, at det vil blive nødvendigt at anvende »blå« brint, så længe der ikke er tilstrækkelige mængder grøn brint til rådighed til en acceptabel pris. For at styre efterspørgslen bør den europæiske brintbank fungere som et værktøj til efterspørgselsaggregering og give et overblik over efterspørgslen efter og tilgængeligheden af brint i sektorer, der er vanskelige at elektrificere, og samle denne efterspørgsel for at sænke udbudsprisen så meget som muligt. Brintbanken vil således komme til at fungere på samme måde som EU's energiplatform som foreslået i meddelelsen om den europæiske brintbank.

| 3.4. | EØSU er enig i meddelelsen om den europæiske brintbank, hvori det konkluderes, at en fælles indkøbsmekanisme for brint i sektorer, der er vanskelige at elektrificere, kan bidrage til at undgå konkurrence inden for EU og i stedet fremme fælles indkøb. Disse fælles indkøb kan hjælpe med at skabe de første velfungerende værdikæder for import til EU. EØSU bemærker, at et ansvar for både finansiering og koordinering forudsætter, at den europæiske brintbank har en betydelig faglig kapacitet på en lang række forskellige områder. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU er enig i meddelelsen om den europæiske brintbank, hvori det konkluderes, at en fælles indkøbsmekanisme for brint i sektorer, der er vanskelige at elektrificere, kan bidrage til at undgå konkurrence inden for EU og i stedet fremme fælles indkøb. Disse fælles indkøb kan hjælpe med at skabe de første velfungerende værdikæder for import til EU. EØSU bemærker, at et ansvar for både finansiering og koordinering forudsætter, at den europæiske brintbank har en betydelig faglig kapacitet på en lang række forskellige områder.

| 3.5. | EØSU er modstander af at anvende ikkevedvarende energi fra EU's elnet til energiintensive elektrolyseprocesser og dermed øge den samlede efterspørgsel efter energi. Der er derimod behov for klare og gennemsigtige regler, så man udelukkende anvender overskydende elektricitet fra vedvarende energikilder til at udvide produktionen af grøn brint. Udvalget understreger, at det er vigtigt at fremme brugen af brint i forbindelse med udviklingen af vedvarende energikilder og kun at anvende brint, hvis direkte elektrificering ikke er mulig. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU er modstander af at anvende ikkevedvarende energi fra EU's elnet til energiintensive elektrolyseprocesser og dermed øge den samlede efterspørgsel efter energi. Der er derimod behov for klare og gennemsigtige regler, så man udelukkende anvender overskydende elektricitet fra vedvarende energikilder til at udvide produktionen af grøn brint. Udvalget understreger, at det er vigtigt at fremme brugen af brint i forbindelse med udviklingen af vedvarende energikilder og kun at anvende brint, hvis direkte elektrificering ikke er mulig.

| 3.6. | Som skitseret i Hydrogen roadmap Europe (8) er brugen af grøn brint ikke egnet til udbredt, daglig anvendelse ved slutbrugeren, navnlig ikke når det gælder privat transport og varmesystemer. |
| --- | --- |

3.6.

Som skitseret i Hydrogen roadmap Europe (8

| 3.7. | EØSU mener ikke, at omkostningseffektiviteten af de projekter, der skal støttes, bør være den eneste faktor, der tages i betragtning ved udarbejdelsen af retningslinjerne for tildeling af midler fra den europæiske brintbank. Tværtimod skal energisikkerhed, miljøbæredygtighed, fremme og bevarelse af job af høj kvalitet samt det presserende behov for investeringer være de vigtigste kriterier. Desuden bør sikring af konkurrenceevnen, fastsættelse af sociale og miljømæssige kriterier og udbredelse af vedvarende energi i leverandørlandene være obligatorisk. |
| --- | --- |

3.7.

EØSU mener ikke, at omkostningseffektiviteten af de projekter, der skal støttes, bør være den eneste faktor, der tages i betragtning ved udarbejdelsen af retningslinjerne for tildeling af midler fra den europæiske brintbank. Tværtimod skal energisikkerhed, miljøbæredygtighed, fremme og bevarelse af job af høj kvalitet samt det presserende behov for investeringer være de vigtigste kriterier. Desuden bør sikring af konkurrenceevnen, fastsættelse af sociale og miljømæssige kriterier og udbredelse af vedvarende energi i leverandørlandene være obligatorisk.

| 3.8. | EØSU mener, at EU's nuværende emissionshandelssystem (EU ETS) bør styrkes yderligere, bl.a. ved at indføre effektive beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import (grænsetilpasningsmekanismen). En forudsigelig og mindre volatil prisudvikling kan bidrage til at skabe investeringssikkerhed for de nødvendige investeringer i grøn brint. Kommissionens prioriteter bør være effektiv forvaltning af mængder, investeringssikkerhed i EU ETS, afskaffelse af subsidier til naturgas og tilvejebringelse af økonomisk støtte til forskning, teknologi og innovation vedrørende teknologier til produktion og distribution af grøn brint. |
| --- | --- |

3.8.

EØSU mener, at EU's nuværende emissionshandelssystem (EU ETS) bør styrkes yderligere, bl.a. ved at indføre effektive beskyttelsesforanstaltninger vedrørende import (grænsetilpasningsmekanismen). En forudsigelig og mindre volatil prisudvikling kan bidrage til at skabe investeringssikkerhed for de nødvendige investeringer i grøn brint. Kommissionens prioriteter bør være effektiv forvaltning af mængder, investeringssikkerhed i EU ETS, afskaffelse af subsidier til naturgas og tilvejebringelse af økonomisk støtte til forskning, teknologi og innovation vedrørende teknologier til produktion og distribution af grøn brint.

| 3.9. | EØSU understreger, at udviklingen af en sektor- og anvendelsesspecifik brintøkonomi kræver offentlighedens accept og deltagelse, uanset om der er tale om iværksættere, arbejdstagere eller forbrugere. Udvalget beklager, at man ikke i tilstrækkelig grad har overvejet, hvordan strategien skal gennemføres i de forskellige sektorer, og efterlyser en større inddragelse af offentligheden i denne omstillingsproces på såvel virksomhedsplan som politisk plan. Derudover opfordrer EØSU Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan udviklingen af grøn brint vil påvirke husholdningernes energiudgifter. |
| --- | --- |

3.9.

EØSU understreger, at udviklingen af en sektor- og anvendelsesspecifik brintøkonomi kræver offentlighedens accept og deltagelse, uanset om der er tale om iværksættere, arbejdstagere eller forbrugere. Udvalget beklager, at man ikke i tilstrækkelig grad har overvejet, hvordan strategien skal gennemføres i de forskellige sektorer, og efterlyser en større inddragelse af offentligheden i denne omstillingsproces på såvel virksomhedsplan som politisk plan. Derudover opfordrer EØSU Kommissionen til at foretage en vurdering af, hvordan udviklingen af grøn brint vil påvirke husholdningernes energiudgifter.

| 3.10. | Kommissionen har allerede banet vejen for investeringer i teknologi for grøn brint og udvikling af infrastruktur ved at godkende det vigtige Hy2Tech-projekt af fælleseuropæisk interesse. EØSU efterlyser sammenhæng mellem den europæiske brintbanks støtteforanstaltninger og eksisterende initiativer, støtteprogrammer og vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. |
| --- | --- |

3.10.

Kommissionen har allerede banet vejen for investeringer i teknologi for grøn brint og udvikling af infrastruktur ved at godkende det vigtige Hy2Tech-projekt af fælleseuropæisk interesse. EØSU efterlyser sammenhæng mellem den europæiske brintbanks støtteforanstaltninger og eksisterende initiativer, støtteprogrammer og vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse.

Mindskning af strategisk afhængighed

Mindskning af strategisk afhængighed

| 3.11. | Ifølge REPowerEU-planen skal der produceres 10 mio. ton grøn brint i EU inden 2030. Det bør prioriteres at fremskynde udviklingen og udvidelsen af EU's produktionskapacitet for derved at opnå energiuafhængighed og undgå at skabe nye strategiske afhængighedsforhold. I lyset heraf bør forsyningskilderne og forsyningsaftalerne ligeledes diversificeres, og der skal tages hensyn til de europæiske værdier, når der importeres brint. Den geografiske situation (f.eks. et lands evne og kapacitet til at producere og eksportere) og EU's mål for strategisk autonomi skal tages i betragtning i denne proces. Der bør medtages en forpligtelse til miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed i aftaler med tredjelande. |
| --- | --- |

3.11.

Ifølge REPowerEU-planen skal der produceres 10 mio. ton grøn brint i EU inden 2030. Det bør prioriteres at fremskynde udviklingen og udvidelsen af EU's produktionskapacitet for derved at opnå energiuafhængighed og undgå at skabe nye strategiske afhængighedsforhold. I lyset heraf bør forsyningskilderne og forsyningsaftalerne ligeledes diversificeres, og der skal tages hensyn til de europæiske værdier, når der importeres brint. Den geografiske situation (f.eks. et lands evne og kapacitet til at producere og eksportere) og EU's mål for strategisk autonomi skal tages i betragtning i denne proces. Der bør medtages en forpligtelse til miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed i aftaler med tredjelande.

| 3.12. | EØSU mener endvidere, at der kun bør indgås importaftaler for grøn brint, hvis merværdien også gavner nationale producenter i leverandørlandene, og hvis den brint, der importeres fra tredjelande, kun produceres ved hjælp af overskydende elektricitet fra vedvarende energi. Dette fremmer omstillingen til CO2-neutralitet af EU's og tredjelandes økonomier. |
| --- | --- |

3.12.

EØSU mener endvidere, at der kun bør indgås importaftaler for grøn brint, hvis merværdien også gavner nationale producenter i leverandørlandene, og hvis den brint, der importeres fra tredjelande, kun produceres ved hjælp af overskydende elektricitet fra vedvarende energi. Dette fremmer omstillingen til CO2

| 3.13. | EØSU mener, at den europæiske energiomstilling kun kan blive vellykket, hvis den globale handel med råstoffer, navnlig energi, også bygger på principperne om miljømæssig og social bæredygtighed og fremme af vedvarende energikilder. EU's energi- og industripolitik må ikke hæmme landene i det globale syd på deres egen vej til retfærdig omstilling og forhindre dem i at opbygge deres egen kapacitet i brintsektoren. Strategisk udnyttelse af energiressourcer er skadelig for den globale energiomstilling og dermed også for den europæiske energiomstilling på lang sigt. Der er tværtimod behov for nye tilgange til indgåelse af internationale klima- og energisamarbejdsaftaler. |
| --- | --- |

3.13.

EØSU mener, at den europæiske energiomstilling kun kan blive vellykket, hvis den globale handel med råstoffer, navnlig energi, også bygger på principperne om miljømæssig og social bæredygtighed og fremme af vedvarende energikilder. EU's energi- og industripolitik må ikke hæmme landene i det globale syd på deres egen vej til retfærdig omstilling og forhindre dem i at opbygge deres egen kapacitet i brintsektoren. Strategisk udnyttelse af energiressourcer er skadelig for den globale energiomstilling og dermed også for den europæiske energiomstilling på lang sigt. Der er tværtimod behov for nye tilgange til indgåelse af internationale klima- og energisamarbejdsaftaler.

Finansiering og institutionel gennemførelse

Finansiering og institutionel gennemførelse

| 3.14. | EØSU mener, at den europæiske brintbank i samordning med medlemsstaterne samt andre EU-finansieringsværktøjer og EU-institutioner bør sikre, at midlerne koordineres på en sådan måde, at fordelene ved dem maksimeres, og man undgår overfinansiering. Hvis den europæiske brintbank skal kunne fungere efter hensigten, er det desuden nødvendigt at minimere de bureaukratiske hindringer for adgang til midler, navnlig eftersom reglerne i IRA er enkle. EØSU gør opmærksom på, at det er nødvendigt at skabe et attraktivt og sikkert miljø for investorer, hvis man skal undgå, at der investeres andre steder som følge af gunstige vilkår på lang sigt i lighed med dem, som IRA tilbyder. |
| --- | --- |

3.14.

EØSU mener, at den europæiske brintbank i samordning med medlemsstaterne samt andre EU-finansieringsværktøjer og EU-institutioner bør sikre, at midlerne koordineres på en sådan måde, at fordelene ved dem maksimeres, og man undgår overfinansiering. Hvis den europæiske brintbank skal kunne fungere efter hensigten, er det desuden nødvendigt at minimere de bureaukratiske hindringer for adgang til midler, navnlig eftersom reglerne i IRA er enkle. EØSU gør opmærksom på, at det er nødvendigt at skabe et attraktivt og sikkert miljø for investorer, hvis man skal undgå, at der investeres andre steder som følge af gunstige vilkår på lang sigt i lighed med dem, som IRA tilbyder.

| 3.15. | EØSU mener, at den europæiske brintbank bør regulere spørgsmål som lønninger, personaleudvikling og lærlingeuddannelser — i stil med bestemmelserne i IRA — for at sikre, at en større og mere mangfoldig pulje af faglærte arbejdstagere har adgang til gode job, og at arbejdstagerne har de færdigheder, der er nødvendige for at opfylde målene for ren energi. |
| --- | --- |

3.15.

EØSU mener, at den europæiske brintbank bør regulere spørgsmål som lønninger, personaleudvikling og lærlingeuddannelser — i stil med bestemmelserne i IRA — for at sikre, at en større og mere mangfoldig pulje af faglærte arbejdstagere har adgang til gode job, og at arbejdstagerne har de færdigheder, der er nødvendige for at opfylde målene for ren energi.

| 3.16. | Eftersom der er behov for store private investeringer sideløbende med offentlige investeringer, skal der foretages en forudgående vurdering af disses multiplikatoreffekter på grundlag af en nøjagtig efterfølgende evaluering af de seneste programmers (InvestEU, vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse osv.) multiplikatoreffekter. |
| --- | --- |

3.16.

Eftersom der er behov for store private investeringer sideløbende med offentlige investeringer, skal der foretages en forudgående vurdering af disses multiplikatoreffekter på grundlag af en nøjagtig efterfølgende evaluering af de seneste programmers (InvestEU, vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse osv.) multiplikatoreffekter.

| 3.17. | EØSU mener, at udviklingen af et brintmarked forudsætter, at der skabes incitamenter såsom udvikling af intelligente net, infrastruktur, lagerkapacitet og retlige rammer. Den planlagte stramning fra og med 2031 af reglerne vedrørende ejerskabsadskillelse af vertikalt integrerede virksomheder (ofte kommunale værker), der eventuelt er aktive inden for enten brintproduktion eller netdrift, vil kvæle mange kommunale projekter, hvilket igen vil hindre udbredelsen af brint og hurtigt sætte en stopper for lokalt integrerede kommunale forsyningsprojekter. |
| --- | --- |

3.17.

EØSU mener, at udviklingen af et brintmarked forudsætter, at der skabes incitamenter såsom udvikling af intelligente net, infrastruktur, lagerkapacitet og retlige rammer. Den planlagte stramning fra og med 2031 af reglerne vedrørende ejerskabsadskillelse af vertikalt integrerede virksomheder (ofte kommunale værker), der eventuelt er aktive inden for enten brintproduktion eller netdrift, vil kvæle mange kommunale projekter, hvilket igen vil hindre udbredelsen af brint og hurtigt sætte en stopper for lokalt integrerede kommunale forsyningsprojekter.

| 3.18. | EØSU slår til lyd for, at offentlige og kommunale virksomheder ikke stilles ringere end markedsbaserede virksomheder i den europæiske brintbanks finansieringsprogrammer. |
| --- | --- |

3.18.

EØSU slår til lyd for, at offentlige og kommunale virksomheder ikke stilles ringere end markedsbaserede virksomheder i den europæiske brintbanks finansieringsprogrammer.

Den sociale dimension

Den sociale dimension

| 3.19. | I en tid med mange kriser er det helt afgørende at investere i fremtidssikre job. Derfor understreger EØSU, at det er vigtigt at tilbyde arbejdstagerne kvalitetsuddannelser og gøre energisektoren mere attraktiv for unge europæere. Med dette mål for øje kunne EU oprette ekspertisecentre for lærlingeuddannelser i job, som der vil blive brug for i forbindelse med grøn brint. I den henseende bør der sikres sammenhæng med de akademier for nettonulindustrien, som Kommissionen lægger op til i sin industriplan for den grønne pagt. Disse akademier bør desuden indføre opkvalificerings- og omskolingsprogrammer i strategiske energi- og produktionssektorer såsom grøn brint. Derudover bør Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne skabe standardiserede akkrediteringsprocesser, sikre gensidig anerkendelse af kvalifikationer og udstikke retningslinjer for uddannelse og erhvervsuddannelse på området. |
| --- | --- |

3.19.

I en tid med mange kriser er det helt afgørende at investere i fremtidssikre job. Derfor understreger EØSU, at det er vigtigt at tilbyde arbejdstagerne kvalitetsuddannelser og gøre energisektoren mere attraktiv for unge europæere. Med dette mål for øje kunne EU oprette ekspertisecentre for lærlingeuddannelser i job, som der vil blive brug for i forbindelse med grøn brint. I den henseende bør der sikres sammenhæng med de akademier for nettonulindustrien, som Kommissionen lægger op til i sin industriplan for den grønne pagt. Disse akademier bør desuden indføre opkvalificerings- og omskolingsprogrammer i strategiske energi- og produktionssektorer såsom grøn brint. Derudover bør Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne skabe standardiserede akkrediteringsprocesser, sikre gensidig anerkendelse af kvalifikationer og udstikke retningslinjer for uddannelse og erhvervsuddannelse på området.

| 3.20. | Ud over disse sektor- og virksomhedsspecifikke opkvalificerings- og omskolingsprogrammer skal der også være et bredere fokus i samfundet på erhvervsuddannelse og videreuddannelse. Der skal gøres en større indsats i hele uddannelsessystemet for at øge kendskabet til retfærdig omstilling og sikre de nødvendige færdigheder. |
| --- | --- |

3.20.

Ud over disse sektor- og virksomhedsspecifikke opkvalificerings- og omskolingsprogrammer skal der også være et bredere fokus i samfundet på erhvervsuddannelse og videreuddannelse. Der skal gøres en større indsats i hele uddannelsessystemet for at øge kendskabet til retfærdig omstilling og sikre de nødvendige færdigheder.

| 3.21. | At fremme jobskabelse gennem udbredelse af teknologi for grøn brint kræver støtte til SMV'erne, som tegner sig for næsten to tredjedele af alle job i den private sektor i EU uden for den finansielle sektor (9). EØSU opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på at støtte SMV'erne under udformningen af den europæiske brintbank. |
| --- | --- |

3.21.

At fremme jobskabelse gennem udbredelse af teknologi for grøn brint kræver støtte til SMV'erne, som tegner sig for næsten to tredjedele af alle job i den private sektor i EU uden for den finansielle sektor (9

| 3.22. | EØSU påpeger desuden, at EU er nødt til at bevare kontrollen med sine aktiver og industrier og tackle problemet med industriel dumping fra andre regioner i verden, hvis Unionen skal blive mere konkurrencedygtig og robust. |
| --- | --- |

3.22.

EØSU påpeger desuden, at EU er nødt til at bevare kontrollen med sine aktiver og industrier og tackle problemet med industriel dumping fra andre regioner i verden, hvis Unionen skal blive mere konkurrencedygtig og robust.

Sikkerhedskrav

Sikkerhedskrav

| 3.23. | EØSU understreger, at anvendelsen af brint skal være underlagt høje tekniske sikkerhedskrav, navnlig for driftsanlæg, og at det vil blive nødvendigt at indføre krav og kontrol med henblik på at kortlægge og mindske risiciene. |
| --- | --- |

3.23.

EØSU understreger, at anvendelsen af brint skal være underlagt høje tekniske sikkerhedskrav, navnlig for driftsanlæg, og at det vil blive nødvendigt at indføre krav og kontrol med henblik på at kortlægge og mindske risiciene.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://energy.ec.europa.eu/system/files/2023-03/COM_2023_156_1_EN_ACT_part1_v6.pdf.

1

(2)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SWD(2022) 230 final, s. 28.

2

(3)  
  Wasserstoff-Farbenlehre (farvebetegnelsessystem for brint) | SOLARIFY.

3

Wasserstoff-Farbenlehre

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa (COM(2020) 301 final) (EUT C 123 af 9.4.2021, s. 30).

4

(5)  COM(2022) 230 final, s. 7, og SWD(2022) 230 final, s. 26.

5

(6)  F.eks. skal operatører af elektrolyseanlæg vise, at den elektricitet, der anvendes til elektrolyse, kommer direkte fra et nyopført kraftværk for vedvarende energi, eller at der er indgået en elektricitetsforsyningsaftale, som kun anvendes, når engrospriserne er negative.

6

(7)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa (COM(2020) 301 final) (EUT C 123 af 9.4.2021, s. 30).

7

(8)  Clean Hydrogen Joint Undertaking (2019): Hydrogen roadmap Europe, A sustainable pathway for the European energy transition Hydrogen roadmap Europe — Den Europæiske Unions Publikationskontor.

8

(9)  https://www.touteleurope.eu/actualite/les-entreprises-dans-l-union-europeenne.html.

9

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/133

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kørekort, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2022/2561 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1724 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF og Kommissionens forordning (EU) nr. 383/2012

(COM(2023) 127 final — 2023/0053 (COD))

og om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om den EU-dækkende virkning af visse frakendelser af førerretten

(COM(2023) 128 final — 2023/0055 (COD))

(2023/C 293/19)

| Ordfører: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Ordfører:

Philippe CHARRY

Philippe CHARRY

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 17.4.2023
  Rådet for Den Europæiske Union, 20.4.2023 og 26.4.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 91, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 210/1/2 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 17.4.2023

Rådet for Den Europæiske Union, 20.4.2023 og 26.4.2023

Retsgrundlag

Artikel 91, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

210/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Målet med den lovgivningspakke, som Kommissionen har foreslået, er at nå målsætningen om nul trafikdræbte i Den Europæiske Union (EU) senest i 2050. I nærværende udtalelse behandles reformens to aspekter, nemlig på den ene side at indføre et digitalt kørekort og på den anden side at styrke bekæmpelsen af trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser i hele EU. |
| --- | --- |

1.1.

Målet med den lovgivningspakke, som Kommissionen har foreslået, er at nå målsætningen om nul trafikdræbte i Den Europæiske Union (EU) senest i 2050. I nærværende udtalelse behandles reformens to aspekter, nemlig på den ene side at indføre et digitalt kørekort og på den anden side at styrke bekæmpelsen af trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser i hele EU.

| 1.2. | Formålet med at give førere i EU et digitalt kørekort er endvidere at fjerne de forskelle og den langsommelighed i medlemsstaternes administrative behandling af udenlandske bilisters ansøgninger om ombytning af kørekort, som hæmmer den frie bevægelighed. Dette kørekort vil kunne lagres på mobiltelefonen eller ethvert andet digitalt medium. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter dette formål, men ønsker, at det papirbaserede førerbevis fortsat skal være tilgængeligt for de førere, der ønsker det. Af hensyn til den digitale inklusion af alle aldersgrupper anbefaler EØSU desuden personlig og gratis uddannelse og vejledning i brugen af det nye digitale kørekort. |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med at give førere i EU et digitalt kørekort er endvidere at fjerne de forskelle og den langsommelighed i medlemsstaternes administrative behandling af udenlandske bilisters ansøgninger om ombytning af kørekort, som hæmmer den frie bevægelighed. Dette kørekort vil kunne lagres på mobiltelefonen eller ethvert andet digitalt medium. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) støtter dette formål, men ønsker, at det papirbaserede førerbevis fortsat skal være tilgængeligt for de førere, der ønsker det. Af hensyn til den digitale inklusion af alle aldersgrupper anbefaler EØSU desuden personlig og gratis uddannelse og vejledning i brugen af det nye digitale kørekort.

| 1.3. | På samme måde anbefaler EØSU at fjerne den aldersmæssige begrænsning af kørekortets gyldighed, der er fastsat i artikel 10 i forslaget til direktiv om kørekort, for personer på 70 år og derover. Udvalget opfordrer til en ikkediskriminerende tilgang omfattende en konkret medicinsk vurdering, der gælder for alle førere med konstaterede funktionsnedsættelser, som påvirker evnen til at køre. |
| --- | --- |

1.3.

På samme måde anbefaler EØSU at fjerne den aldersmæssige begrænsning af kørekortets gyldighed, der er fastsat i artikel 10 i forslaget til direktiv om kørekort, for personer på 70 år og derover. Udvalget opfordrer til en ikkediskriminerende tilgang omfattende en konkret medicinsk vurdering, der gælder for alle førere med konstaterede funktionsnedsættelser, som påvirker evnen til at køre.

| 1.4. | EØSU ser gerne, at forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten giver bedre garantier mod risikoen for overlapning med anvendelsesområdet for samarbejde i straffesager. Den hermed påtænkte informationsudveksling om overtrædelser begået af førere er nemlig baseret på artikel 91, stk. 1, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende den fælles transportpolitik, mens den planlagte udveksling af oplysninger mellem nationale myndigheder snarere synes at vedrøre strafbare handlinger baseret på principperne om politisamarbejde som fastsat i artikel 87 i TEUF samt principperne om retligt samarbejde i straffesager som fastsat i artikel 82 i TEUF. |
| --- | --- |

1.4.

EØSU ser gerne, at forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten giver bedre garantier mod risikoen for overlapning med anvendelsesområdet for samarbejde i straffesager. Den hermed påtænkte informationsudveksling om overtrædelser begået af førere er nemlig baseret på artikel 91, stk. 1, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende den fælles transportpolitik, mens den planlagte udveksling af oplysninger mellem nationale myndigheder snarere synes at vedrøre strafbare handlinger baseret på principperne om politisamarbejde som fastsat i artikel 87 i TEUF samt principperne om retligt samarbejde i straffesager som fastsat i artikel 82 i TEUF.

| 1.5. | EØSU konstaterer, at der i lovgivningspakken lægges vægt på den menneskelige faktor, mens mange trafikulykker skyldes manglende vedligeholdelse af vejene, og at der intet nævnes om vejinfrastrukturforvalternes ansvar. EØSU mener, at vekselvirkningen med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1936 (1), hvis gennemførelse og eventuelle overlapning med de planlagte foranstaltninger Kommissionen i øjeblikket overvåger, risikerer at underminere den forventede effektivitet ved at skabe for bred en vifte af retlige instrumenter. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU konstaterer, at der i lovgivningspakken lægges vægt på den menneskelige faktor, mens mange trafikulykker skyldes manglende vedligeholdelse af vejene, og at der intet nævnes om vejinfrastrukturforvalternes ansvar. EØSU mener, at vekselvirkningen med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1936 (1

| 1.6. | Forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten fastsætter, at førerens nationale identifikationsnummer, der er anført på ID-kortet, om nødvendigt skal indgå i de elektroniske data, der udveksles mellem de nationale myndigheder. I mange medlemsstater giver det nationale identifikationsnummer imidlertid også adgang til den pågældendes patientjournal. EØSU bemærker, at den generelle forordning om databeskyttelse i princippet forbyder behandling af helbredsoplysninger, fordi der er tale om »følsomme« oplysninger. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv præciseres på dette punkt. |
| --- | --- |

1.6.

Forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten fastsætter, at førerens nationale identifikationsnummer, der er anført på ID-kortet, om nødvendigt skal indgå i de elektroniske data, der udveksles mellem de nationale myndigheder. I mange medlemsstater giver det nationale identifikationsnummer imidlertid også adgang til den pågældendes patientjournal. EØSU bemærker, at den generelle forordning om databeskyttelse i princippet forbyder behandling af helbredsoplysninger, fordi der er tale om »følsomme« oplysninger. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv præciseres på dette punkt.

| 1.7. | EØSU ser gerne, at den bestemmelse, der gør det muligt at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til direktivet om frakendelse af førerretten, allerede inden det er blevet gennemført i medlemsstaterne, fjernes fra lovgivningsforslaget, da det tilsidesætter retssikkerhedsprincippet samt princippet om retsreglernes hierarki og tidsmæssige anvendelse. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU ser gerne, at den bestemmelse, der gør det muligt at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til direktivet om frakendelse af førerretten, allerede inden det er blevet gennemført i medlemsstaterne, fjernes fra lovgivningsforslaget, da det tilsidesætter retssikkerhedsprincippet samt princippet om retsreglernes hierarki og tidsmæssige anvendelse.

| 1.8. | EØSU noterer sig muligheden for at tillade unge at påbegynde ledsaget kørsel i lastbil fra 17-årsalderen. Udvalget understreger også behovet for at tilpasse lastbilchaufførers erhvervsuddannelse og forbedre arbejdsvilkårene og lønningerne for at gøre jobbet mere attraktivt. Udvalget opfordrer Kommissionen til at tilskynde arbejdsgiverne til at forbedre situationen med alle tilgængelige midler, f.eks. ved at styrke uddannelsen eller skabe mere opmærksomhed om problemet i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.8.

EØSU noterer sig muligheden for at tillade unge at påbegynde ledsaget kørsel i lastbil fra 17-årsalderen. Udvalget understreger også behovet for at tilpasse lastbilchaufførers erhvervsuddannelse og forbedre arbejdsvilkårene og lønningerne for at gøre jobbet mere attraktivt. Udvalget opfordrer Kommissionen til at tilskynde arbejdsgiverne til at forbedre situationen med alle tilgængelige midler, f.eks. ved at styrke uddannelsen eller skabe mere opmærksomhed om problemet i medlemsstaterne.

| 1.9. | EØSU anbefaler en harmonisering med henblik på at sikre, at kommende lastbilchauffører efter teoridelen og de praktiske køretimer får praktisk kørselserfaring sammen med en hertil specialuddannet ledsager. Den påtænkte reform bør fastsætte, at det først efter en længere periode med ledsaget kørsel og en meget selektiv køreprøve skal være tilladt for en fører på 17 år at føre lastbil. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv peger i den retning. |
| --- | --- |

1.9.

EØSU anbefaler en harmonisering med henblik på at sikre, at kommende lastbilchauffører efter teoridelen og de praktiske køretimer får praktisk kørselserfaring sammen med en hertil specialuddannet ledsager. Den påtænkte reform bør fastsætte, at det først efter en længere periode med ledsaget kørsel og en meget selektiv køreprøve skal være tilladt for en fører på 17 år at føre lastbil. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv peger i den retning.

2.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 2.1. | Målet med den lovgivningspakke, som Kommissionen har foreslået, er at nå målsætningen om nul trafikdræbte i Den Europæiske Union (EU) senest i 2050 og en halvering af antallet af trafikdræbte senest i 2030. Det foreslås at indføre et digitalt kørekort, der er gyldigt i alle medlemsstater, og at forbedre den grænseoverskridende anvendelse af frakendelse af førerretten. Kommissionen har oplyst, at lastbiler og biler forårsager de fleste ulykker med dødelig udgang, og at 70 % af de tilskadekomne i byområder er bløde trafikanter. |
| --- | --- |

2.1.

Målet med den lovgivningspakke, som Kommissionen har foreslået, er at nå målsætningen om nul trafikdræbte i Den Europæiske Union (EU) senest i 2050 og en halvering af antallet af trafikdræbte senest i 2030. Det foreslås at indføre et digitalt kørekort, der er gyldigt i alle medlemsstater, og at forbedre den grænseoverskridende anvendelse af frakendelse af førerretten. Kommissionen har oplyst, at lastbiler og biler forårsager de fleste ulykker med dødelig udgang, og at 70 % af de tilskadekomne i byområder er bløde trafikanter.

| 2.2. | Nærværende udtalelse fokuserer på to af forslagene i lovgivningspakken, nemlig en forebyggende og en retshåndhævende komponent:






  — | Forebyggelsen består i at forberede bilisterne bedre på nulemissionskøretøjer og kørsel i bymæssig bebyggelse, hvor der også færdes flere og flere på cykel, på løbehjul og til fods. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Nærværende udtalelse fokuserer på to af forslagene i lovgivningspakken, nemlig en forebyggende og en retshåndhævende komponent:

—

Forebyggelsen består i at forberede bilisterne bedre på nulemissionskøretøjer og kørsel i bymæssig bebyggelse, hvor der også færdes flere og flere på cykel, på løbehjul og til fods.

| — | Håndhævelsen omfatter forbedret adgang til medlemsstaternes motorregistre og øget samarbejde mellem medlemsstaterne om efterforskning af lovovertrædelser. |
| --- | --- |

—

Håndhævelsen omfatter forbedret adgang til medlemsstaternes motorregistre og øget samarbejde mellem medlemsstaterne om efterforskning af lovovertrædelser.

| 2.3. | Lovgivningspakkens særlige fokus på elektriske køretøjer er også i tråd med målene om at reducere CO2-fodaftrykket, drivhusgasemissionerne og støjforureningen. |
| --- | --- |

2.3.

Lovgivningspakkens særlige fokus på elektriske køretøjer er også i tråd med målene om at reducere CO2

| 2.4. | Desuden tages der i pakken højde for køretøjernes teknologiske udvikling, omstillingen fra manuelt gear til automatgear og ændringen i køretøjernes vægt. |
| --- | --- |

2.4.

Desuden tages der i pakken højde for køretøjernes teknologiske udvikling, omstillingen fra manuelt gear til automatgear og ændringen i køretøjernes vægt.

Det digitale kørekort

Det digitale kørekort

| 2.5. | Ifølge forslaget til direktiv COM(2023) 127 final skal der indføres et digitalt kørekort fra og med 2023. Forslaget indeholder også bestemmelser med henblik på at lette overgangen til »nulemissionskøretøjer«. |
| --- | --- |

2.5.

Ifølge forslaget til direktiv COM(2023) 127 final

| 2.6. | Ved revisionen ændres Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF (2), hvis mål var at forbedre trafiksikkerheden og lette den frie bevægelighed, med indførelsen af:






  — | en obligatorisk enhedsmodel til kørekort for alle førere i EU fra 2033 for at sikre bedre beskyttelse mod svig og forfalskning |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ved revisionen ændres Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF (2

—

en obligatorisk enhedsmodel til kørekort for alle førere i EU fra 2033 for at sikre bedre beskyttelse mod svig og forfalskning

| — | kategorisering af kørekortene efter motorkøretøjets type og den aldersgrænse, der gælder for føreren af det pågældende køretøj |
| --- | --- |

—

kategorisering af kørekortene efter motorkøretøjets type og den aldersgrænse, der gælder for føreren af det pågældende køretøj

| — | obligatorisk administrativ fornyelse af alle nye kørekort hvert tiende år |
| --- | --- |

—

obligatorisk administrativ fornyelse af alle nye kørekort hvert tiende år

| — | forenkling af den administrative byrde for førere, der skifter bopæl til en anden medlemsstat |
| --- | --- |

—

forenkling af den administrative byrde for førere, der skifter bopæl til en anden medlemsstat

| — | anvendelse af fælles normer og mindstekrav med hensyn til førernes færdigheder, viden og fysiske og psykiske egnethed |
| --- | --- |

—

anvendelse af fælles normer og mindstekrav med hensyn til førernes færdigheder, viden og fysiske og psykiske egnethed

| — | gradvis adgang til kraftige motorcykler baseret på mindstekrav til alder og erfaring med mindre kraftige motorcykler |
| --- | --- |

—

gradvis adgang til kraftige motorcykler baseret på mindstekrav til alder og erfaring med mindre kraftige motorcykler

| — | oprettelse af et netværk til udveksling af kørekortoplysninger mellem nationale myndigheder (RESPER). |
| --- | --- |

—

oprettelse af et netværk til udveksling af kørekortoplysninger mellem nationale myndigheder (RESPER).

| 2.7. | Der er to hovedårsager til denne fjerde revision af EU-reglerne om førerbevis. På den ene side har førerens evner, adfærd og sundhed væsentlig betydning for mange trafikulykker med dræbte, kvæstede eller andre alvorlige følger. Der er nemlig alt for mange kørekortindehavere, der sætter sig bag rattet, selv om deres egnethed til at føre motorkøretøj er mangelfuld. I den henseende synes alderskriteriet ikke længere at være afgørende, for der findes undersøgelser, der viser, at visse specifikke sundhedskriterier, f.eks. stofbrug, mental sundhed, epilepsi, diabetes, hjertelidelser og søvnapnø, ikke hænger direkte sammen med og er mere relevante end alderen for at vurdere førerens egnethed. |
| --- | --- |

2.7.

Der er to hovedårsager til denne fjerde revision af EU-reglerne om førerbevis. På den ene side har førerens evner, adfærd og sundhed væsentlig betydning for mange trafikulykker med dræbte, kvæstede eller andre alvorlige følger. Der er nemlig alt for mange kørekortindehavere, der sætter sig bag rattet, selv om deres egnethed til at føre motorkøretøj er mangelfuld. I den henseende synes alderskriteriet ikke længere at være afgørende, for der findes undersøgelser, der viser, at visse specifikke sundhedskriterier, f.eks. stofbrug, mental sundhed, epilepsi, diabetes, hjertelidelser og søvnapnø, ikke hænger direkte sammen med og er mere relevante end alderen for at vurdere førerens egnethed.

| 2.8. | På den anden side er den opnåede viden, praktiske erfaring og bevidsthed om risici særligt begrænset blandt unge førere. Det høje antal ulykker, der involverer unge førere, viser, at kravene til erhvervelse af kørekort ikke er helt afstemt med målet om trafiksikkerhed. |
| --- | --- |

2.8.

På den anden side er den opnåede viden, praktiske erfaring og bevidsthed om risici særligt begrænset blandt unge førere. Det høje antal ulykker, der involverer unge førere, viser, at kravene til erhvervelse af kørekort ikke er helt afstemt med målet om trafiksikkerhed.

| 2.9. | Desuden vil den gradvise indførelse af kørsel med ledsager, automatisk nødbremsning og automatiserede køretøjer indvirke på kørslen og gøre det nuværende direktiv 2006/126/EF forældet. |
| --- | --- |

2.9.

Desuden vil den gradvise indførelse af kørsel med ledsager, automatisk nødbremsning og automatiserede køretøjer indvirke på kørslen og gøre det nuværende direktiv 2006/126/EF forældet.

| 2.10. | Det ser også ud til, at unionsborgernes frie bevægelighed hæmmes af det administrative besvær ved erhvervelse, anerkendelse, fornyelse eller ombytning af et kørekort i en anden medlemsstat end den, som har udstedt det. Visse kriterier i direktiv 2006/126/EF, såsom kriteriet vedrørende »sædvanlig bopæl«, giver anledning til så mange fortolkningsproblemer, at kørekortindehavere til tider må vente i over seks måneder på at få tilladelse til at køre i deres nye bopælsland. Endvidere har unionsborgere, der bor i en anden medlemsstat, nogle gange svært ved at erhverve kørekortet på et andet sprog end deres eget, især fordi der ikke er fastsat bestemmelser om tolkebistand. |
| --- | --- |

2.10.

Det ser også ud til, at unionsborgernes frie bevægelighed hæmmes af det administrative besvær ved erhvervelse, anerkendelse, fornyelse eller ombytning af et kørekort i en anden medlemsstat end den, som har udstedt det. Visse kriterier i direktiv 2006/126/EF, såsom kriteriet vedrørende »sædvanlig bopæl«, giver anledning til så mange fortolkningsproblemer, at kørekortindehavere til tider må vente i over seks måneder på at få tilladelse til at køre i deres nye bopælsland. Endvidere har unionsborgere, der bor i en anden medlemsstat, nogle gange svært ved at erhverve kørekortet på et andet sprog end deres eget, især fordi der ikke er fastsat bestemmelser om tolkebistand.

| 2.11. | I øvrigt findes der ingen fælles regler for anerkendelse af førerbeviser, der er udstedt i et tredjeland til en person, der bosætter sig i EU, for slet ikke at nævne, at et kørekort, der er udstedt i én medlemsstat, muligvis ikke kan anerkendes som gyldigt i en anden. |
| --- | --- |

2.11.

I øvrigt findes der ingen fælles regler for anerkendelse af førerbeviser, der er udstedt i et tredjeland til en person, der bosætter sig i EU, for slet ikke at nævne, at et kørekort, der er udstedt i én medlemsstat, muligvis ikke kan anerkendes som gyldigt i en anden.

| 2.12. | Endelig har mange medlemsstater allerede indført eller har planer om at indføre et digitalt kørekort, der er gyldigt uden krav om samtidig fremvisning af ID-kort. Direktiv 2006/126/EF indeholder imidlertid kun bestemmelser om anerkendelse af førerbevis i papirformat, hvilket skaber en ny hindring for unionsborgernes frie bevægelighed. |
| --- | --- |

2.12.

Endelig har mange medlemsstater allerede indført eller har planer om at indføre et digitalt kørekort, der er gyldigt uden krav om samtidig fremvisning af ID-kort. Direktiv 2006/126/EF indeholder imidlertid kun bestemmelser om anerkendelse af førerbevis i papirformat, hvilket skaber en ny hindring for unionsborgernes frie bevægelighed.

| 2.13. | Forslaget til direktiv tager højde for FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (3) om at bidrage til at gøre byer og levevilkår mere inkluderende, sikre, modstandsdygtige og bæredygtige og give alle adgang til sikre, økonomisk overkommelige, tilgængelige og bæredygtige transportsystemer senest i 2030. Det er ligeledes i overensstemmelse med målene i den grønne pagt ved at fastsætte nye regler om automatgear og om maksimalvægt for de fleste nulemissionskøretøjer i kategori B. |
| --- | --- |

2.13.

Forslaget til direktiv tager højde for FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (3

| 2.14. | Forslaget har også særlig vægt på bløde trafikanter som cyklister, fodgængere, løbehjulsbrugere og personer, der er bevægelseshæmmede eller har et handicap, og gør det lettere at forny kategori C- og D-kørekort, hvilket gavner transportvirksomhederne, der hovedsagelig er SMV'er. |
| --- | --- |

2.14.

Forslaget har også særlig vægt på bløde trafikanter som cyklister, fodgængere, løbehjulsbrugere og personer, der er bevægelseshæmmede eller har et handicap, og gør det lettere at forny kategori C- og D-kørekort, hvilket gavner transportvirksomhederne, der hovedsagelig er SMV'er.

Trafiksikkerhed og strafskærpelse

Trafiksikkerhed og strafskærpelse

| 2.15. | I 2018 satte Den Europæiske Union sig som mål at halvere antallet af trafikdræbte senest i 2030. Tallene i den seneste rapport, der blev offentliggjort i februar 2023, er desværre alarmerende: 20 600 personer blev sidste år dræbt i trafikulykker i Europa. |
| --- | --- |

2.15.

I 2018 satte Den Europæiske Union sig som mål at halvere antallet af trafikdræbte senest i 2030. Tallene i den seneste rapport, der blev offentliggjort i februar 2023, er desværre alarmerende: 20 600 personer blev sidste år dræbt i trafikulykker i Europa.

| 2.16. | Ifølge forslaget til direktiv COM(2023) 128 final om virkningerne på EU-plan af visse frakendelser af førerretten skal der ske en nedbringelse af straffriheden ved at give de nationale myndigheder adgang til nationale kørekortregistre og ved at forbedre deres indbyrdes samarbejde om at inddrive bøder. |
| --- | --- |

2.16.

Ifølge forslaget til direktiv COM(2023) 128 final om virkningerne på EU-plan af visse frakendelser af førerretten skal der ske en nedbringelse af straffriheden ved at give de nationale myndigheder adgang til nationale kørekortregistre og ved at forbedre deres indbyrdes samarbejde om at inddrive bøder.

| 2.17. | Dette samarbejde, som allerede findes med hensyn til hastighedsoverskridelser, foreslås udvidet til at omfatte andre overtrædelser, f.eks. manglende overholdelse af sikkerhedsafstanden til andre køretøjer, hasarderede overhalinger, navnlig ved fuldt optrukne linjer, og farlige parkeringer. |
| --- | --- |

2.17.

Dette samarbejde, som allerede findes med hensyn til hastighedsoverskridelser, foreslås udvidet til at omfatte andre overtrædelser, f.eks. manglende overholdelse af sikkerhedsafstanden til andre køretøjer, hasarderede overhalinger, navnlig ved fuldt optrukne linjer, og farlige parkeringer.

| 2.18. | Den foreslåede reform har som mål at forbedre køreundervisningen, eftersom to ud af fem dødsulykker i Europa involverer en fører under 30 år. Der foreslås strafskærpelse ved spirituskørsel i form af en prøvetid på mindst to år for førere, der netop har erhvervet kørekort, og en tilhørende »nultoleranceregel« ved kørsel i spirituspåvirket tilstand (4). |
| --- | --- |

2.18.

Den foreslåede reform har som mål at forbedre køreundervisningen, eftersom to ud af fem dødsulykker i Europa involverer en fører under 30 år. Der foreslås strafskærpelse ved spirituskørsel i form af en prøvetid på mindst to år for førere, der netop har erhvervet kørekort, og en tilhørende »nultoleranceregel« ved kørsel i spirituspåvirket tilstand (4

| 2.19. | Direktivforslaget omfatter også overtrædelser begået af førere, der ikke har bopæl i den medlemsstat, hvor de har begået overtrædelsen. Mere end 40 % af de førere, der i 2019 begik en lovovertrædelse i en anden medlemsstat end deres bopælsmedlemsstat, blev således ikke retsforfulgt eller betalte ikke en bøde, og kun 50 % af disse førere blev identificeret. |
| --- | --- |

2.19.

Direktivforslaget omfatter også overtrædelser begået af førere, der ikke har bopæl i den medlemsstat, hvor de har begået overtrædelsen. Mere end 40 % af de førere, der i 2019 begik en lovovertrædelse i en anden medlemsstat end deres bopælsmedlemsstat, blev således ikke retsforfulgt eller betalte ikke en bøde, og kun 50 % af disse førere blev identificeret.

| 2.20. | Ifølge direktivforslaget bør der være lige behandling af hjemmehørende og ikkehjemmehørende førere i tilfælde af overtrædelser, og bøderne bør kunne betales via en onlineportal. I forslaget til direktiv præciseres det ikke desto mindre, at det enkelte land bevarer sin lovgivning, når det gælder bestemmelserne om strafbarhed og strafferamme. |
| --- | --- |

2.20.

Ifølge direktivforslaget bør der være lige behandling af hjemmehørende og ikkehjemmehørende førere i tilfælde af overtrædelser, og bøderne bør kunne betales via en onlineportal. I forslaget til direktiv præciseres det ikke desto mindre, at det enkelte land bevarer sin lovgivning, når det gælder bestemmelserne om strafbarhed og strafferamme.

| 2.21. | Tanken med reformen er, at de nationale myndigheder skal have adgang til hinandens nationale registre og skal forbedre deres samarbejde om at inddrive bøder. Dette samarbejde, som allerede findes med hensyn til hastighedsoverskridelser, udvides til at omfatte andre overtrædelser, f.eks. manglende overholdelse af sikkerhedsafstanden til andre køretøjer, hasarderede overhalinger og farlige parkeringer. |
| --- | --- |

2.21.

Tanken med reformen er, at de nationale myndigheder skal have adgang til hinandens nationale registre og skal forbedre deres samarbejde om at inddrive bøder. Dette samarbejde, som allerede findes med hensyn til hastighedsoverskridelser, udvides til at omfatte andre overtrædelser, f.eks. manglende overholdelse af sikkerhedsafstanden til andre køretøjer, hasarderede overhalinger og farlige parkeringer.

| 2.22. | Reformen indeholder også mulighed for dels at inddrage et kørekort i alle EU's medlemsstater, dels i kraft af princippet om gensidig anerkendelse at harmonisere reglerne om suspension og annullering af et kørekort som følge af manglende overholdelse af lyssignaler, farlig overskridelse af den tilladte hastighedsgrænse samt afvisning af at lade sig teste for spiritus- eller narkopåvirkning. |
| --- | --- |

2.22.

Reformen indeholder også mulighed for dels at inddrage et kørekort i alle EU's medlemsstater, dels i kraft af princippet om gensidig anerkendelse at harmonisere reglerne om suspension og annullering af et kørekort som følge af manglende overholdelse af lyssignaler, farlig overskridelse af den tilladte hastighedsgrænse samt afvisning af at lade sig teste for spiritus- eller narkopåvirkning.

3.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 3.1. | EØSU er af den opfattelse, at forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten på grundlag af artikel 91, stk. 1, litra c), i TEUF om gennemførelsen af den fælles transportpolitik ikke i tilstrækkelig grad garanterer mod risikoen for overlapning med anvendelsesområdet for samarbejde i straffesager. Den planlagte udveksling af oplysninger vedrører nemlig strafbare handlinger og forudsætter et politisamarbejde som omhandlet i artikel 87 i TEUF og et retligt samarbejde i straffesager som omhandlet i artikel 82 i TEUF, mens det foreslåede direktiv kun er baseret på artikel 91, stk. 1, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU er af den opfattelse, at forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten på grundlag af artikel 91, stk. 1, litra c), i TEUF om gennemførelsen af den fælles transportpolitik ikke i tilstrækkelig grad garanterer mod risikoen for overlapning med anvendelsesområdet for samarbejde i straffesager. Den planlagte udveksling af oplysninger vedrører nemlig strafbare handlinger og forudsætter et politisamarbejde som omhandlet i artikel 87 i TEUF og et retligt samarbejde i straffesager som omhandlet i artikel 82 i TEUF, mens det foreslåede direktiv kun er baseret på artikel 91, stk. 1, litra c), i TEUF.

| 3.2. | EØSU konstaterer, at hvor der i forslaget lægges vægt på den menneskelige faktor, udelades det forhold, at mange trafikulykker skyldes manglende vedligeholdelse af vejene, og der nævnes intet om vejinfrastrukturforvalternes ansvar. EØSU mener, at vekselvirkningen med direktivforslaget og direktiv (EU) 2019/1936, hvis gennemførelse og eventuelle overlapning med de planlagte foranstaltninger Kommissionen i øjeblikket overvåger, risikerer at underminere den forventede effektivitet ved at skabe for bred en vifte af retlige instrumenter. |
| --- | --- |

3.2.

EØSU konstaterer, at hvor der i forslaget lægges vægt på den menneskelige faktor, udelades det forhold, at mange trafikulykker skyldes manglende vedligeholdelse af vejene, og der nævnes intet om vejinfrastrukturforvalternes ansvar. EØSU mener, at vekselvirkningen med direktivforslaget og direktiv (EU) 2019/1936, hvis gennemførelse og eventuelle overlapning med de planlagte foranstaltninger Kommissionen i øjeblikket overvåger, risikerer at underminere den forventede effektivitet ved at skabe for bred en vifte af retlige instrumenter.

| 3.3. | Artikel 5, stk. 2, litra c), i forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten fastsætter, at førerens nationale identifikationsnummer, der er anført på ID-kortet, om nødvendigt skal indgå i de elektroniske data, som de nationale myndigheder har adgang til. I punkt 6 i bilag I til direktivforslaget om det digitale kørekort hedder det udtrykkeligt, at nummeret på det nationale ID-kort er en af de oplysninger, der skal være indeholdt i identitetskortets mikrochip, og som skal kunne aflæses elektronisk. I mange medlemsstater giver det nationale identifikationsnummer imidlertid også adgang til den pågældendes patientjournal. |
| --- | --- |

3.3.

Artikel 5, stk. 2, litra c), i forslaget til direktiv om frakendelse af førerretten fastsætter, at førerens nationale identifikationsnummer, der er anført på ID-kortet, om nødvendigt skal indgå i de elektroniske data, som de nationale myndigheder har adgang til. I punkt 6 i bilag I til direktivforslaget om det digitale kørekort hedder det udtrykkeligt, at nummeret på det nationale ID-kort er en af de oplysninger, der skal være indeholdt i identitetskortets mikrochip, og som skal kunne aflæses elektronisk. I mange medlemsstater giver det nationale identifikationsnummer imidlertid også adgang til den pågældendes patientjournal.

| 3.4. | EØSU bemærker, at den generelle forordning om databeskyttelse i princippet forbyder behandling af helbredsoplysninger, fordi der er tale om »følsomme« oplysninger. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv præciseres på dette punkt. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU bemærker, at den generelle forordning om databeskyttelse i princippet forbyder behandling af helbredsoplysninger, fordi der er tale om »følsomme« oplysninger. EØSU opfordrer til, at forslaget til direktiv præciseres på dette punkt.

| 3.5. | Gennemførelsen af artikel 5, stk. 2, litra c), kan fastlægges i en gennemførelsesretsakt, der vedtages af Kommissionen efter udvalgsproceduren og endda inden gennemførelsesdatoen. EØSU beklager denne bestemmelse, der gør det muligt at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til et direktiv, allerede inden det er blevet gennemført i medlemsstaterne, idet bestemmelsen undergraver retssikkerheden ved at tilsidesætte retssikkerhedsprincippet samt princippet om retsreglernes hierarki og tidsmæssige anvendelse. |
| --- | --- |

3.5.

Gennemførelsen af artikel 5, stk. 2, litra c), kan fastlægges i en gennemførelsesretsakt, der vedtages af Kommissionen efter udvalgsproceduren og endda inden gennemførelsesdatoen. EØSU beklager denne bestemmelse, der gør det muligt at vedtage gennemførelsesforanstaltninger til et direktiv, allerede inden det er blevet gennemført i medlemsstaterne, idet bestemmelsen undergraver retssikkerheden ved at tilsidesætte retssikkerhedsprincippet samt princippet om retsreglernes hierarki og tidsmæssige anvendelse.

| 3.6. | Efter EØSU's mening løser det kun en del af problemet at tillade unge at påbegynde ledsaget kørsel i lastbil fra 17-årsalderen for at opmuntre dem til at vælge erhvervet som lastbilchauffør, hvor der er mangel på arbejdskraft. Der er også behov for at tilpasse lastbilchaufførers erhvervsuddannelse og forbedre arbejdsvilkårene og lønningerne for at gøre jobbet mere attraktivt. EØSU opfordrer Kommissionen til at tilskynde arbejdsgiverne til at forbedre situationen med alle tilgængelige midler, f.eks. ved at styrke uddannelsen eller skabe mere opmærksomhed om problemet i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.6.

Efter EØSU's mening løser det kun en del af problemet at tillade unge at påbegynde ledsaget kørsel i lastbil fra 17-årsalderen for at opmuntre dem til at vælge erhvervet som lastbilchauffør, hvor der er mangel på arbejdskraft. Der er også behov for at tilpasse lastbilchaufførers erhvervsuddannelse og forbedre arbejdsvilkårene og lønningerne for at gøre jobbet mere attraktivt. EØSU opfordrer Kommissionen til at tilskynde arbejdsgiverne til at forbedre situationen med alle tilgængelige midler, f.eks. ved at styrke uddannelsen eller skabe mere opmærksomhed om problemet i medlemsstaterne.

| 3.7. | Efter EØSU's mening bør medlemsstaterne kunne give førere på 18 år og derover tilladelse til at føre busser i kategori D/DE og køretøjer i kategori D/DE på deres område uden en afstandsbegrænsning på 50 km. |
| --- | --- |

3.7.

Efter EØSU's mening bør medlemsstaterne kunne give førere på 18 år og derover tilladelse til at føre busser i kategori D/DE og køretøjer i kategori D/DE på deres område uden en afstandsbegrænsning på 50 km.

| 3.8. | Ifølge kørekortsreformen skal det være tilladt for unge førere mellem 16 og 21 år med B1-kørekort at føre biler med begrænset hastighed. Dette er et interessant forslag med sigte på at begrænse brugen af usikre lette motorcykler eller scootere og afhjælpe manglen på offentlig transport i visse regioner, især fordi biler med begrænset hastighed også kan anvendes af førere, der ikke har B-kørekort, eller endda fungere som overgangsløsning for ældre med nedsat køreevne. EØSU støtter op om disse tiltag. |
| --- | --- |

3.8.

Ifølge kørekortsreformen skal det være tilladt for unge førere mellem 16 og 21 år med B1-kørekort at føre biler med begrænset hastighed. Dette er et interessant forslag med sigte på at begrænse brugen af usikre lette motorcykler eller scootere og afhjælpe manglen på offentlig transport i visse regioner, især fordi biler med begrænset hastighed også kan anvendes af førere, der ikke har B-kørekort, eller endda fungere som overgangsløsning for ældre med nedsat køreevne. EØSU støtter op om disse tiltag.

| 3.9. | Det bør også være muligt at begrænse bilernes hastighed på andre måder end gennem den hastighedsgrænse, som Kommissionen har foreslået. Elektroniske anordninger til begrænsning af hastigheden er et pålideligt og moderne alternativ. Medlemsstaterne kan på deres side fastsætte sanktioner for ulovlig manipulering af motorers hastighedsbegrænsninger. |
| --- | --- |

3.9.

Det bør også være muligt at begrænse bilernes hastighed på andre måder end gennem den hastighedsgrænse, som Kommissionen har foreslået. Elektroniske anordninger til begrænsning af hastigheden er et pålideligt og moderne alternativ. Medlemsstaterne kan på deres side fastsætte sanktioner for ulovlig manipulering af motorers hastighedsbegrænsninger.

| 3.10. | EØSU støtter også den påtænkte mulighed for at føre køretøjer, der bruger alternative brændstoffer, og som vejer op til 4 250 kg, med et B-kørekort, da dette kan fremskynde elektrificeringen af vognparken af lette lastbiler og mindske manglen på chauffører. Desuden har bilfabrikanterne allerede indført et stort antal elektriske varevogne på 3 500-4 250 kg med en opladningskapacitet, der svarer til opladningskapaciteten for de dieselvarevogne, der aktuelt findes på markedet. |
| --- | --- |

3.10.

EØSU støtter også den påtænkte mulighed for at føre køretøjer, der bruger alternative brændstoffer, og som vejer op til 4 250 kg, med et B-kørekort, da dette kan fremskynde elektrificeringen af vognparken af lette lastbiler og mindske manglen på chauffører. Desuden har bilfabrikanterne allerede indført et stort antal elektriske varevogne på 3 500-4 250 kg med en opladningskapacitet, der svarer til opladningskapaciteten for de dieselvarevogne, der aktuelt findes på markedet.

| 3.11. | Ifølge EØSU bør kommende lastbilchauffører efter teoridelen og de praktiske køretimer erhverve praktisk kørselserfaring sammen med en hertil specialuddannet ledsager. Ledsagerne bør uddannes specielt til dette formål. |
| --- | --- |

3.11.

Ifølge EØSU bør kommende lastbilchauffører efter teoridelen og de praktiske køretimer erhverve praktisk kørselserfaring sammen med en hertil specialuddannet ledsager. Ledsagerne bør uddannes specielt til dette formål.

| 3.12. | Den påtænkte reform bør fastsætte, at det først efter en længere periode med ledsaget kørsel og en meget selektiv køreprøve skal være tilladt for en fører på 17 år at føre lastbil. Direktivforslaget bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

3.12.

Den påtænkte reform bør fastsætte, at det først efter en længere periode med ledsaget kørsel og en meget selektiv køreprøve skal være tilladt for en fører på 17 år at føre lastbil. Direktivforslaget bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1936 af 23. oktober 2019 om ændring af direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/126/EF af 20. december 2006 om kørekort (EUT L 403 af 30.12.2006, s. 18).

2

(3)  https://sdgs.un.org/.

3

(4)  Efter en drøftelse med Kommissionen fremgår det, at begrebet nultolerance skal forstås som det, der er teknisk rimeligt.

4

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/138

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1227/2011 og (EU) 2019/942 med henblik på at forbedre Unionens beskyttelse mod markedsmanipulation på engrosenergimarkedet

(COM(2023) 147 final)

(2023/C 293/20)

| Ordfører: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |
| Medordfører: | Lutz RIBBE |

Ordfører:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

Medordfører:

Lutz RIBBE

Lutz RIBBE

| Anmodning om udtalelse | Rådet for den Europæiske Union, 31.3.2023
  Europa-Parlamentet, 29.3.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 194, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 16.5.2023 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 217/5/5 |

Anmodning om udtalelse

Rådet for den Europæiske Union, 31.3.2023

Europa-Parlamentet, 29.3.2023

Retsgrundlag

Artikel 194, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

16.5.2023

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

217/5/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har givet udtryk for i mange af sine tidligere udtalelser, finder udvalget det afgørende at forbedre betingelserne for, at energimarkederne kan fungere bedre, samtidig med at der tages fat på markedsmanipulation og andre fænomener, der forvrider markederne og har negative konsekvenser for virksomheder, husholdninger og samfundet som helhed. |
| --- | --- |

1.1.

Som Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) har givet udtryk for i mange af sine tidligere udtalelser, finder udvalget det afgørende at forbedre betingelserne for, at energimarkederne kan fungere bedre, samtidig med at der tages fat på markedsmanipulation og andre fænomener, der forvrider markederne og har negative konsekvenser for virksomheder, husholdninger og samfundet som helhed.

| 1.2. | På denne baggrund glæder EØSU sig over den foreslåede forordnings grundlæggende mål om at styrke overvågningen og gennemsigtigheden af engrosenergimarkederne. EØSU har imidlertid også understreget, at der forud for alle initiativer skal gennemføres en grundig debat og konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

1.2.

På denne baggrund glæder EØSU sig over den foreslåede forordnings grundlæggende mål om at styrke overvågningen og gennemsigtigheden af engrosenergimarkederne. EØSU har imidlertid også understreget, at der forud for alle initiativer skal gennemføres en grundig debat og konsekvensanalyse.

| 1.3. | EØSU beklager derfor, at forslagene vedrørende udformningen af elmarkedet ikke har været genstand for en fuldstændig høring og konsekvensanalyse. Udvalget er af den opfattelse, at reformer ikke bør hastegennemføres, og at offentlige høringer og konsekvensanalyser er værdifulde redskaber i lovgivningsprocessen. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU beklager derfor, at forslagene vedrørende udformningen af elmarkedet ikke har været genstand for en fuldstændig høring og konsekvensanalyse. Udvalget er af den opfattelse, at reformer ikke bør hastegennemføres, og at offentlige høringer og konsekvensanalyser er værdifulde redskaber i lovgivningsprocessen.

| 1.4. | I beskrivelsen af den politiske kontekst for den foreslåede forordning understreger Kommissionen forbrugernes, industriens og investorernes bekymringer over eksponeringen for volatile priser på kort sigt som følge af høje gaspriser. Der mangler imidlertid en egentlig analyse af markedsmagtmisbrug og markedsmanipulation. Der er i fremtiden behov for løbende overvågning og analyse, således at der rettidigt kan foretages passende indgreb og lovgivningsmæssige reaktioner på et solidt grundlag. |
| --- | --- |

1.4.

I beskrivelsen af den politiske kontekst for den foreslåede forordning understreger Kommissionen forbrugernes, industriens og investorernes bekymringer over eksponeringen for volatile priser på kort sigt som følge af høje gaspriser. Der mangler imidlertid en egentlig analyse af markedsmagtmisbrug og markedsmanipulation. Der er i fremtiden behov for løbende overvågning og analyse, således at der rettidigt kan foretages passende indgreb og lovgivningsmæssige reaktioner på et solidt grundlag.

| 1.5. | EØSU understreger betydningen af samarbejde mellem myndighederne om at afsløre og håndtere markedsmanipulation og støtter øget samarbejde og udveksling af oplysninger mellem energi-, konkurrence- og finansreguleringsmyndigheder. I samme henseende bifalder EØSU tilpasningen af definitionerne af intern viden og markedsmanipulation til reglerne for de finansielle markeder. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU understreger betydningen af samarbejde mellem myndighederne om at afsløre og håndtere markedsmanipulation og støtter øget samarbejde og udveksling af oplysninger mellem energi-, konkurrence- og finansreguleringsmyndigheder. I samme henseende bifalder EØSU tilpasningen af definitionerne af intern viden og markedsmanipulation til reglerne for de finansielle markeder.

| 1.6. | EØSU fremhæver også betydningen af samarbejde mellem nationale myndigheder og myndigheder på EU-plan. Det understreger behovet for at sikre en passende og effektiv fordeling af pligterne mellem de nationale regulerende myndigheder og Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER). En styrkelse af ACER's beføjelser skal afspejle den kapacitet og de betingelser, det opererer inden for, og samtidig dets begrænsninger med hensyn til nationale kompetencer såsom strafferetligt ansvar. En styrkelse af ACER's kompetencer må ikke erstatte klarere og mere harmoniserede regler for de nationale myndigheders markedsovervågning. |
| --- | --- |

1.6.

EØSU fremhæver også betydningen af samarbejde mellem nationale myndigheder og myndigheder på EU-plan. Det understreger behovet for at sikre en passende og effektiv fordeling af pligterne mellem de nationale regulerende myndigheder og Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER). En styrkelse af ACER's beføjelser skal afspejle den kapacitet og de betingelser, det opererer inden for, og samtidig dets begrænsninger med hensyn til nationale kompetencer såsom strafferetligt ansvar. En styrkelse af ACER's kompetencer må ikke erstatte klarere og mere harmoniserede regler for de nationale myndigheders markedsovervågning.

| 1.7. | EØSU understreger betydningen af at øge kvaliteten af data og gennemsigtigheden i handelen, men finder det vigtigt at strømline data- og informationsprocesser og -krav med henblik på at minimere den administrative byrde. Udvalget påpeger i lyset af udviklingen på markedet, at nye regler ikke bør afskrække nye markedsdeltagere. Med hensyn til de nye krav vedrørende algoritmisk handel kan forslaget bidrage til ulige vilkår mellem markedsdeltagerne på tværs af EU, da det lader det være op til medlemsstaterne at træffe afgørelse om hyppigheden af oplysningsforpligtelserne. Udvalget opfordrer til proportionalitet i forbindelse med indberetning af data og anvendelse af engangsprincippet. Revisionen bør sigte mod at skabe et gennemsigtigt og ikkediskriminerende system, samtidig med at misbrug af indsamlede data undgås. |
| --- | --- |

1.7.

EØSU understreger betydningen af at øge kvaliteten af data og gennemsigtigheden i handelen, men finder det vigtigt at strømline data- og informationsprocesser og -krav med henblik på at minimere den administrative byrde. Udvalget påpeger i lyset af udviklingen på markedet, at nye regler ikke bør afskrække nye markedsdeltagere. Med hensyn til de nye krav vedrørende algoritmisk handel kan forslaget bidrage til ulige vilkår mellem markedsdeltagerne på tværs af EU, da det lader det være op til medlemsstaterne at træffe afgørelse om hyppigheden af oplysningsforpligtelserne. Udvalget opfordrer til proportionalitet i forbindelse med indberetning af data og anvendelse af engangsprincippet. Revisionen bør sigte mod at skabe et gennemsigtigt og ikkediskriminerende system, samtidig med at misbrug af indsamlede data undgås.

2.   Baggrund og resumé

Baggrund og resumé

| 2.1. | Formålet med den foreslåede forordning (herefter »forslaget«) er at forbedre EU's beskyttelse mod markedsmanipulation på engrosenergimarkedet. Med henblik herpå foreslås der ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 (1) (REMIT-forordningen) og (EU) 2019/942 (2) (ACER-forordningen). |
| --- | --- |

2.1.

Formålet med den foreslåede forordning (herefter »forslaget«) er at forbedre EU's beskyttelse mod markedsmanipulation på engrosenergimarkedet. Med henblik herpå foreslås der ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 (1

2

| 2.2. | Forslaget er en del af den bredere pakke af foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået for at ændre udformningen af elmarkedet, som har til formål at fremskynde udbredelsen af vedvarende energi, beskytte forbrugerne mod prisstigninger og manipulation og bidrage til industriens konkurrenceevne. Desuden er forslaget forbundet med lovgivningen om de finansielle markeder (navnlig med forordningen om markedsmisbrug) gennem finansielle instrumenter såsom energiderivater. |
| --- | --- |

2.2.

Forslaget er en del af den bredere pakke af foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået for at ændre udformningen af elmarkedet, som har til formål at fremskynde udbredelsen af vedvarende energi, beskytte forbrugerne mod prisstigninger og manipulation og bidrage til industriens konkurrenceevne. Desuden er forslaget forbundet med lovgivningen om de finansielle markeder (navnlig med forordningen om markedsmisbrug) gennem finansielle instrumenter såsom energiderivater.

| 2.3. | Forslaget fastsætter forpligtelser for både markedsdeltagere og myndigheder. I forslaget fokuseres der på procedurer såsom dataindsamling og -forvaltning, rapportering, deling og videregivelse af oplysninger samt undersøgelser og sanktioner. Det indeholder også forslag til ændringer af definitionerne. De vigtigste forslag omfatter følgende:






  — | Det foreslås, at definitionerne af markedsmanipulation og insiderviden præciseres og tilpasses for at bringe dem i overensstemmelse med forordningen om markedsmisbrug. Definitionen af et engrosmarkedsprodukt vil blive udvidet til også at omfatte afgivelse af handelsordrer i tredjelande, der deltager i Unionens fælles day-ahead- og intraday-kobling, som kan resultere i levering i Unionen. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Forslaget fastsætter forpligtelser for både markedsdeltagere og myndigheder. I forslaget fokuseres der på procedurer såsom dataindsamling og -forvaltning, rapportering, deling og videregivelse af oplysninger samt undersøgelser og sanktioner. Det indeholder også forslag til ændringer af definitionerne. De vigtigste forslag omfatter følgende:

—

Det foreslås, at definitionerne af markedsmanipulation og insiderviden præciseres og tilpasses for at bringe dem i overensstemmelse med forordningen om markedsmisbrug. Definitionen af et engrosmarkedsprodukt vil blive udvidet til også at omfatte afgivelse af handelsordrer i tredjelande, der deltager i Unionens fælles day-ahead- og intraday-kobling, som kan resultere i levering i Unionen.

| — | Dataindsamlingen vil blive udvidet til også at omfatte nye balancemarkeder samt algoritmehandel. Den nationale tilsynsmyndighed vil få beføjelse til at kræve, at markedsdeltageren fremlægger en beskrivelse af aspekter såsom dens algoritmiske handelsstrategier og overholdelses- og risikostyringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Dataindsamlingen vil blive udvidet til også at omfatte nye balancemarkeder samt algoritmehandel. Den nationale tilsynsmyndighed vil få beføjelse til at kræve, at markedsdeltageren fremlægger en beskrivelse af aspekter såsom dens algoritmiske handelsstrategier og overholdelses- og risikostyringsforanstaltninger.

| — | Der foreslås specifikke regler for LNG-markedsdeltagernes levering af data til ACER og ACER's forpligtelse til at udarbejde og offentliggøre en daglig LNG-prisvurdering og et LNG-prisbenchmark. |
| --- | --- |

—

Der foreslås specifikke regler for LNG-markedsdeltagernes levering af data til ACER og ACER's forpligtelse til at udarbejde og offentliggøre en daglig LNG-prisvurdering og et LNG-prisbenchmark.

| — | Intern viden bør videregives til ACER via platforme for intern viden (IIP'er), mens oplysningerne om transaktioner skal gives gennem registrerede indberetningsmekanismer (RRM'er). Både IIP'er og RRM'er skal godkendes af ACER. |
| --- | --- |

—

Intern viden bør videregives til ACER via platforme for intern viden (IIP'er), mens oplysningerne om transaktioner skal gives gennem registrerede indberetningsmekanismer (RRM'er). Både IIP'er og RRM'er skal godkendes af ACER.

| — | De nationale myndigheder og ACER vil være forpligtet til regelmæssigt at udveksle oplysninger om engrosmarkedsprodukters formodede overtrædelser. Der opfordres også til samarbejde mellem forskellige nationale myndigheder: energireguleringsmyndigheder, finansmarkedsmyndigheder, konkurrencemyndigheder og skattemyndigheder. Det samme gælder ACER og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) på EU-plan. De nationale tilsynsmyndigheder vil have kompetence til at undersøge alle engrosmarkedsprodukter på deres markeder, uanset hvor markedsdeltageren er hjemmehørende eller etableret. |
| --- | --- |

—

De nationale myndigheder og ACER vil være forpligtet til regelmæssigt at udveksle oplysninger om engrosmarkedsprodukters formodede overtrædelser. Der opfordres også til samarbejde mellem forskellige nationale myndigheder: energireguleringsmyndigheder, finansmarkedsmyndigheder, konkurrencemyndigheder og skattemyndigheder. Det samme gælder ACER og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) på EU-plan. De nationale tilsynsmyndigheder vil have kompetence til at undersøge alle engrosmarkedsprodukter på deres markeder, uanset hvor markedsdeltageren er hjemmehørende eller etableret.

| — | ACER's rolle foreslås styrket i forbindelse med tilsynet med og håndhævelsen af aktiviteter i henhold til REMIT-forordningen. Målet er at sikre passende undersøgelser af formodede overtrædelser begået af markedsdeltagere, der er etableret uden for EU, og at koordinere undersøgelser, navnlig i grænseoverskridende sager. ACER vil også få beføjelse til at foretage inspektioner på stedet med bistand fra de nationale regulerende myndigheder. |
| --- | --- |

—

ACER's rolle foreslås styrket i forbindelse med tilsynet med og håndhævelsen af aktiviteter i henhold til REMIT-forordningen. Målet er at sikre passende undersøgelser af formodede overtrædelser begået af markedsdeltagere, der er etableret uden for EU, og at koordinere undersøgelser, navnlig i grænseoverskridende sager. ACER vil også få beføjelse til at foretage inspektioner på stedet med bistand fra de nationale regulerende myndigheder.

| — | I forslaget foreslås det også at harmonisere de sanktioner, der skal indføres på nationalt plan, herunder harmoniserede bøder for overtrædelser af REMIT-forordningen. |
| --- | --- |

—

I forslaget foreslås det også at harmonisere de sanktioner, der skal indføres på nationalt plan, herunder harmoniserede bøder for overtrædelser af REMIT-forordningen.

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU glæder sig over, at dets opfordring til en revision af REMIT er blevet hørt af Kommissionen. Udvalget understreger, at revisionen skal fastlægge en ramme for at mindske risikoen for markedsmisbrug ved hjælp af forbedret markedsgennemsigtighed og forbedret markedsdatakvalitet. Det overordnede mål bør være at afbøde de forvridende virkninger på prisfastsættelsen som følge af eventuelt markedsmisbrug og spekulation. Samtidig skal opmærksomheden rettes mod de mulige virkninger af markedslikviditeten og hindringerne for nye markedsaktørers adgang til markedet. Klare markedsregler er nødvendige, men de bør styrke konkurrencen og må ikke hindre den. EØSU påpeger, at energi ikke er en vare som enhver anden: det er en afgørende byggeblok i vores økonomiske og samfundsmæssige system og har således egenskaber af et offentligt gode. Denne vare bør derfor være tilgængelig for alle. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU glæder sig over, at dets opfordring til en revision af REMIT er blevet hørt af Kommissionen. Udvalget understreger, at revisionen skal fastlægge en ramme for at mindske risikoen for markedsmisbrug ved hjælp af forbedret markedsgennemsigtighed og forbedret markedsdatakvalitet. Det overordnede mål bør være at afbøde de forvridende virkninger på prisfastsættelsen som følge af eventuelt markedsmisbrug og spekulation. Samtidig skal opmærksomheden rettes mod de mulige virkninger af markedslikviditeten og hindringerne for nye markedsaktørers adgang til markedet. Klare markedsregler er nødvendige, men de bør styrke konkurrencen og må ikke hindre den. EØSU påpeger, at energi ikke er en vare som enhver anden: det er en afgørende byggeblok i vores økonomiske og samfundsmæssige system og har således egenskaber af et offentligt gode. Denne vare bør derfor være tilgængelig for alle.

| 3.2. | Flere medlemsstater har indført platforme for markedsgennemsigtighed, og det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO) driver en europæisk platform. En systematisk analyse af og offentlighedens kendskab til de data, der er tilgængelige på disse platforme, vil imidlertid give forbrugere og mindre markedsaktører muligheder for bedre at forstå og reagere på uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

3.2.

Flere medlemsstater har indført platforme for markedsgennemsigtighed, og det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (ENTSO) driver en europæisk platform. En systematisk analyse af og offentlighedens kendskab til de data, der er tilgængelige på disse platforme, vil imidlertid give forbrugere og mindre markedsaktører muligheder for bedre at forstå og reagere på uregelmæssigheder.

| 3.3. | EØSU bifalder forslagets grundlæggende mål om at tackle og beskytte mod manipulation af energimarkederne. Med henblik herpå mener EØSU, at det er vigtigt at overvåge aktiviteterne på markedet på en effektiv og gennemsigtig måde. Udvalget glæder sig over, at revisionen af REMIT fuldender rækken af EU-foranstaltninger mod forskellige former for spekulation på EU-markedet, f.eks. foranstaltninger, der forhindrer manipulation med manglende opfyldning af gaslagre. Udvalget støtter forslaget om at udvide definitionen af engrosenergiprodukter til også at omfatte afgivelse af handelsordrer i tredjelande med potentiel levering i EU. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU bifalder forslagets grundlæggende mål om at tackle og beskytte mod manipulation af energimarkederne. Med henblik herpå mener EØSU, at det er vigtigt at overvåge aktiviteterne på markedet på en effektiv og gennemsigtig måde. Udvalget glæder sig over, at revisionen af REMIT fuldender rækken af EU-foranstaltninger mod forskellige former for spekulation på EU-markedet, f.eks. foranstaltninger, der forhindrer manipulation med manglende opfyldning af gaslagre. Udvalget støtter forslaget om at udvide definitionen af engrosenergiprodukter til også at omfatte afgivelse af handelsordrer i tredjelande med potentiel levering i EU.

| 3.4. | EØSU understreger, at det er nødvendigt med arbejde og årvågenhed på nationalt plan, og opfordrer de nationale myndigheder til så vidt muligt at samarbejde med deres modparter på tværs af medlemsstaterne og med de europæiske tilsynsmyndigheder. Først da kan arbejdet være effektivt. |
| --- | --- |

3.4.

EØSU understreger, at det er nødvendigt med arbejde og årvågenhed på nationalt plan, og opfordrer de nationale myndigheder til så vidt muligt at samarbejde med deres modparter på tværs af medlemsstaterne og med de europæiske tilsynsmyndigheder. Først da kan arbejdet være effektivt.

| 3.5. | EØSU har også understreget, at der forud for alle initiativer skal finde en grundig debat og konsekvensanalyse sted (3). Udvalget er klar over at sådanne bestræbelser vil forlænge procedurens varighed, men understreger behovet for bedre lovgivning. EØSU beklager derfor, at forslagene vedrørende udformningen af elmarkedet ikke har været genstand for en fuldstændig høring og konsekvensanalyse. Udvalget noterer sig arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, men påpeger, at denne dokumenttype ikke er omfattet af samme procedure som konsekvensanalyser. I den forbindelse understreger udvalget, at nye foranstaltninger skal være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, og at markedsaktørerne ikke bør overbebyrdes med rapportering. |
| --- | --- |

3.5.

EØSU har også understreget, at der forud for alle initiativer skal finde en grundig debat og konsekvensanalyse sted (3

4.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU bifalder udviklingen af systemet til udarbejdelse og offentliggørelse af LNG-prisvurderinger og benchmarks. |
| --- | --- |

4.1.

EØSU bifalder udviklingen af systemet til udarbejdelse og offentliggørelse af LNG-prisvurderinger og benchmarks.

| 4.2. | EØSU understreger betydningen af at øge kvaliteten af data og gennemsigtigheden i handelen, men finder det vigtigt at strømline data- og informationsprocesser og -krav med henblik på at minimere den administrative byrde. Med hensyn til de nye krav vedrørende algoritmisk handel kan forslaget bidrage til ulige vilkår mellem markedsdeltagerne på tværs af EU, da det lader det være op til medlemsstaterne at træffe afgørelse om hyppigheden af oplysningsforpligtelserne. |
| --- | --- |

4.2.

EØSU understreger betydningen af at øge kvaliteten af data og gennemsigtigheden i handelen, men finder det vigtigt at strømline data- og informationsprocesser og -krav med henblik på at minimere den administrative byrde. Med hensyn til de nye krav vedrørende algoritmisk handel kan forslaget bidrage til ulige vilkår mellem markedsdeltagerne på tværs af EU, da det lader det være op til medlemsstaterne at træffe afgørelse om hyppigheden af oplysningsforpligtelserne.

| 4.3. | EØSU støtter øget samarbejde og udveksling af oplysninger mellem myndigheder, der beskæftiger sig med energi, konkurrence og finansiel regulering. I samme henseende bifalder EØSU tilpasningen af definitionerne af intern viden og markedsmanipulation til reglerne for de finansielle markeder. |
| --- | --- |

4.3.

EØSU støtter øget samarbejde og udveksling af oplysninger mellem myndigheder, der beskæftiger sig med energi, konkurrence og finansiel regulering. I samme henseende bifalder EØSU tilpasningen af definitionerne af intern viden og markedsmanipulation til reglerne for de finansielle markeder.

| 4.4. | EØSU fremhæver også betydningen af samarbejde mellem nationale myndigheder og myndigheder på EU-plan. Samtidig er det vigtigt at sikre en passende og effektiv fordeling af pligterne mellem de nationale regulerende myndigheder og ACER. En udvidelse af ACER's kontrolbeføjelser giver anledning til bekymring om dets evne til at forvalte alle opgaverne i betragtning af de udfordringer, det står over for i forbindelse med forvaltningen af den nuværende brede dagsorden. De nationale myndigheder skal styrkes og udstyres med klarere regler. ACER bør fokusere på sin rolle som koordinator. |
| --- | --- |

4.4.

EØSU fremhæver også betydningen af samarbejde mellem nationale myndigheder og myndigheder på EU-plan. Samtidig er det vigtigt at sikre en passende og effektiv fordeling af pligterne mellem de nationale regulerende myndigheder og ACER. En udvidelse af ACER's kontrolbeføjelser giver anledning til bekymring om dets evne til at forvalte alle opgaverne i betragtning af de udfordringer, det står over for i forbindelse med forvaltningen af den nuværende brede dagsorden. De nationale myndigheder skal styrkes og udstyres med klarere regler. ACER bør fokusere på sin rolle som koordinator.

| 4.5. | Beføjelsen til at foretage kontrolbesøg på stedet og træffe afgørelser om REMIT-overtrædelser bør forblive på nationalt plan, da fastlæggelsen af betingelserne for strafferetligt ansvar i sidste ende henhører under medlemsstaternes enekompetence. |
| --- | --- |

4.5.

Beføjelsen til at foretage kontrolbesøg på stedet og træffe afgørelser om REMIT-overtrædelser bør forblive på nationalt plan, da fastlæggelsen af betingelserne for strafferetligt ansvar i sidste ende henhører under medlemsstaternes enekompetence.

| 4.6. | EØSU er enig i, at sanktionerne skal være effektive, have afskrækkende virkning og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen. I den forbindelse bemærker udvalget, at de foreslåede bøder til juridiske og fysiske personer ligger på et meget højt niveau. |
| --- | --- |

4.6.

EØSU er enig i, at sanktionerne skal være effektive, have afskrækkende virkning og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen. I den forbindelse bemærker udvalget, at de foreslåede bøder til juridiske og fysiske personer ligger på et meget højt niveau.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1227/2011 af 25. oktober 2011 om integritet og gennemsigtighed på engrosenergimarkederne (EUT L 326 af 8.12.2011, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/942 af 5. juni 2019 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 22)

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Indgreb på energimarkedet på kort sigt og forbedringer af elmarkedets udformning på længere sigt — vejen frem (COM(2022) 236 final) (EUT C 75 af 28.2.2023, s. 185).

3

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/142

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om godkendelse og markedsovervågning af mobile ikkevejgående maskiner, der kører på offentlig vej, og om ændring af forordning (EU) 2019/1020

(COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD))

(2023/C 293/21)

| Anmodning om udtalelse | Rådet for Den Europæiske Union, 4.4.2023
  Europa-Parlamentet, 17.4.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 193/1/3 |

Anmodning om udtalelse

Rådet for Den Europæiske Union, 4.4.2023

Europa-Parlamentet, 17.4.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

193/1/3

Da Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, har udvalget besluttet at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/143

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til produktion af ammunition

(COM(2023) 237final — 2023/0140 (COD))

(2023/C 293/22)

| Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, | 10.5.2023
  Europa-Parlamentet, 8.5.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 14.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 193/2/9 |

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union,

10.5.2023

Europa-Parlamentet, 8.5.2023

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget på plenarforsamlingen

14.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

193/2/9

Da Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, har udvalget besluttet at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.

Bruxelles, den 14. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 18.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 293/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 293/144

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav

(COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD))

(2023/C 293/23)

| Hovedordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Hovedordfører:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Anmodning om udtalelse | Rådet, 10.3.2023
  Europa-Parlamentet, 13.3.2023 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2023 |
| Plenarforsamling nr. | 579 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 151/0/1 |

Anmodning om udtalelse

Rådet, 10.3.2023

Europa-Parlamentet, 13.3.2023

Retsgrundlag

Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2023

Plenarforsamling nr.

579

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

151/0/1

1.   Konklusioner og anbefalinger

Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) gentager atter sin holdning fra udtalelse 2018/05155 (1), 2020/02842 (2) og 2022/01131 (3) til det fremsatte forslag til forordning, hvis konklusioner og anbefalinger er beskrevet nærmere nedenfor. |
| --- | --- |

1.1.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) gentager atter sin holdning fra udtalelse 2018/05155 (1

2

3

| 1.2. | Efter EØSU's opfattelse er det nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der er vedtaget af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at disse anvendes ensartet og effektivt i EU. |
| --- | --- |

1.2.

Efter EØSU's opfattelse er det nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der er vedtaget af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO), i EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at disse anvendes ensartet og effektivt i EU.

| 1.3. | EØSU mener imidlertid ikke, at den foreslåede mekanisme til gennemførelse af NAFO-reglerne er tilstrækkelig effektiv, eller at den imødekommer behovet for at opdatere dem en gang om året. |
| --- | --- |

1.3.

EØSU mener imidlertid ikke, at den foreslåede mekanisme til gennemførelse af NAFO-reglerne er tilstrækkelig effektiv, eller at den imødekommer behovet for at opdatere dem en gang om året.

| 1.4. | Udvalget går ind for en mere effektiv og enkel mekanisme og foreslår derfor en forordning med blot en enkelt artikel, som præciserer, at EU ubetinget skal anvende de regler, der er vedtaget af NAFO, på sin flåde. |
| --- | --- |

1.4.

Udvalget går ind for en mere effektiv og enkel mekanisme og foreslår derfor en forordning med blot en enkelt artikel, som præciserer, at EU ubetinget skal anvende de regler, der er vedtaget af NAFO, på sin flåde.

| 1.5. | EØSU understreger, at der er en risiko forbundet med at indføre en ordning med delegerede retsakter, som giver Kommissionen beføjelser til at lovgive uden at være underlagt de almindelige procedurer. |
| --- | --- |

1.5.

EØSU understreger, at der er en risiko forbundet med at indføre en ordning med delegerede retsakter, som giver Kommissionen beføjelser til at lovgive uden at være underlagt de almindelige procedurer.

2.   Sammenfatning af lovgivningsforslaget

Sammenfatning af lovgivningsforslaget

| 2.1. | Hovedformålet med forslaget er at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, som Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit årsmøde i september 2022, i EU-retten. |
| --- | --- |

2.1.

Hovedformålet med forslaget er at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, som Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit årsmøde i september 2022, i EU-retten.

| 2.2. | Forslaget indarbejder ændringer vedrørende nye forpligtelser for flagmedlemsstaterne med hensyn til forelæggelse af forskningsplaner og krav til fartøjer, der deltager i forskningsaktiviteter, regulering af prøvetræk ved første indsejling i et afsnit på en fangstrejse, justeringer af lukningsperioderne for rødfisk i 3M, forbud mod landing, omladning og opbevaring om bord af grønlandshajer og henvisning til andre regionale fiskeriforvaltningsorganisationers lister over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-lister). |
| --- | --- |

2.2.

Forslaget indarbejder ændringer vedrørende nye forpligtelser for flagmedlemsstaterne med hensyn til forelæggelse af forskningsplaner og krav til fartøjer, der deltager i forskningsaktiviteter, regulering af prøvetræk ved første indsejling i et afsnit på en fangstrejse, justeringer af lukningsperioderne for rødfisk i 3M, forbud mod landing, omladning og opbevaring om bord af grønlandshajer og henvisning til andre regionale fiskeriforvaltningsorganisationers lister over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-lister).

| 2.3. | Ved forslaget tillægges Kommissionen beføjelser til at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 (4) for så vidt angår medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med indsendelsen af forskningsplaner og krav til fartøjer, der deltager i forskningsaktiviteter, i tilfælde af, at NAFO ændrer sine foranstaltninger i fremtiden. |
| --- | --- |

2.3.

Ved forslaget tillægges Kommissionen beføjelser til at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 (4

3.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU mener, at det er nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der blev vedtaget på det seneste årlige NAFO-møde, i EU-lovgivningen med henblik på at sikre en ensartet anvendelse i EU. |
| --- | --- |

3.1.

EØSU mener, at det er nødvendigt at gennemføre de bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, der blev vedtaget på det seneste årlige NAFO-møde, i EU-lovgivningen med henblik på at sikre en ensartet anvendelse i EU.

| 3.2. | Udvalget mener imidlertid stadig, at gennemførelsesproceduren ikke bygger på en fleksibel mekanisme, da disse foranstaltninger ændres hvert år, og EU's administrative behandling er meget langsom, hvilket fører til en vedvarende manglende overensstemmelse mellem NAFO's og EU's bestemmelser. |
| --- | --- |

3.2.

Udvalget mener imidlertid stadig, at gennemførelsesproceduren ikke bygger på en fleksibel mekanisme, da disse foranstaltninger ændres hvert år, og EU's administrative behandling er meget langsom, hvilket fører til en vedvarende manglende overensstemmelse mellem NAFO's og EU's bestemmelser.

| 3.3. | EØSU gentager behovet for at vedtage en mere effektiv procedure som den, udvalget foreslog i 2019, 2020 og 2022, og som myndighederne i medlemsstaterne og de berørte sektorer bakkede op om. Der ville være tale om en enkel forordning med en enkelt artikel, der omfatter et tilsagn fra Den Europæiske Union om at anvende NAFO's regler på sin flåde hvert år. Denne enkle forordning vil være betinget af indførelsen af en bestemmelse om, at enhver foranstaltning vedtaget af NAFO, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten, ikke vil finde anvendelse, før medlovgiverne er nået til enighed om spørgsmålet. |
| --- | --- |

3.3.

EØSU gentager behovet for at vedtage en mere effektiv procedure som den, udvalget foreslog i 2019, 2020 og 2022, og som myndighederne i medlemsstaterne og de berørte sektorer bakkede op om. Der ville være tale om en enkel forordning med en enkelt artikel, der omfatter et tilsagn fra Den Europæiske Union om at anvende NAFO's regler på sin flåde hvert år. Denne enkle forordning vil være betinget af indførelsen af en bestemmelse om, at enhver foranstaltning vedtaget af NAFO, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten, ikke vil finde anvendelse, før medlovgiverne er nået til enighed om spørgsmålet.

| 3.4. | Udvalget advarer igen om, at håndhævelsen af forordningen kan føre til modstridende regler eller i hvert fald perioder med retsusikkerhed for forvaltningerne og endda virksomhederne selv, da de ikke ved, om de skal følge de gamle regler, som stadig gælder i EU, eller de nye. Det skaber desuden skævvridninger i anvendelsen af foranstaltninger over for tredjelandes flåder. |
| --- | --- |

3.4.

Udvalget advarer igen om, at håndhævelsen af forordningen kan føre til modstridende regler eller i hvert fald perioder med retsusikkerhed for forvaltningerne og endda virksomhederne selv, da de ikke ved, om de skal følge de gamle regler, som stadig gælder i EU, eller de nye. Det skaber desuden skævvridninger i anvendelsen af foranstaltninger over for tredjelandes flåder.

| 3.5. | Efter EØSU's opfattelse vil det eneste resultat af at indføre ordningen med delegerede retsakter være, at Kommission får lettere ved at vedtage standarder uden om de almindelige procedurer. |
| --- | --- |

3.5.

Efter EØSU's opfattelse vil det eneste resultat af at indføre ordningen med delegerede retsakter være, at Kommission får lettere ved at vedtage standarder uden om de almindelige procedurer.

4.   Særlige bemærkninger

Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU anerkender den vigtige rolle, som forskningsfartøjer spiller for overvågningen og vurderingen af havmiljøets tilstand, navnlig i forbindelse med fiskeri. En nøjagtig karakterisering af økologiske samfund med hensyn til deres biodiversitet og fødekædestruktur er afgørende for bevarelsen. De lokale fiskebestande kan vise statistisk signifikante, sæsonafhængige ændringer med hensyn til fangster, der ikke nødvendigvis afspejler dem, der er observeret for biodiversitet og funktionelle fodringsegenskaber (5). |
| --- | --- |

4.1.

EØSU anerkender den vigtige rolle, som forskningsfartøjer spiller for overvågningen og vurderingen af havmiljøets tilstand, navnlig i forbindelse med fiskeri. En nøjagtig karakterisering af økologiske samfund med hensyn til deres biodiversitet og fødekædestruktur er afgørende for bevarelsen. De lokale fiskebestande kan vise statistisk signifikante, sæsonafhængige ændringer med hensyn til fangster, der ikke nødvendigvis afspejler dem, der er observeret for biodiversitet og funktionelle fodringsegenskaber (5

| 4.2. | Forskersamfundet har for nylig indført en innovativ tilgang til overvågning og vurdering af havøkosystemets tilstand, bl.a. gennem analyse og modellering af miljøets DNA (eDNA). Med denne tilgang indføres der teknikker og koncepter, der kan støtte en effektiv styring og forvaltning af fiskeriet (6). EØSU anerkender, at eDNA udgør supplerende data, der giver nyttig information om det trofiske nets og havøkosystemets tilstand. Eftersom nogle forskningsfartøjer indsamler eDNA under deres observationskampagner, opfordrer EØSU til, at indsamlingen og opbevaringen af eDNA betragtes som værdifulde data, der skal integreres i fiskefangsterne. |
| --- | --- |

4.2.

Forskersamfundet har for nylig indført en innovativ tilgang til overvågning og vurdering af havøkosystemets tilstand, bl.a. gennem analyse og modellering af miljøets DNA (eDNA). Med denne tilgang indføres der teknikker og koncepter, der kan støtte en effektiv styring og forvaltning af fiskeriet (6

| 4.3. | De fleste lande overholder søjlerne i Nagoyaprotokollen, som trådte i kraft den 12. oktober 2014 og udspringer af biodiversitetskonventionen. I henhold til denne protokol skal forsknings- og udviklingsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med enhver gældende lovgivning om adgang og fordeling af fordele og være sporbare. Hvor det er relevant, skal alle de nødvendige procedurer for adgang og fordeling af fordele være gennemført sammen med de kompetente myndigheder, inden gennemførelsen af et forskningsprogram, der kræver anvendelse og overførelse af genetiske ressourcer, uanset leverandørland. De fleste lande har undertegnet Nagoyaprotokollen, og få af dem mangler stadig at ratificere den (7). |
| --- | --- |

4.3.

De fleste lande overholder søjlerne i Nagoyaprotokollen, som trådte i kraft den 12. oktober 2014 og udspringer af biodiversitetskonventionen. I henhold til denne protokol skal forsknings- og udviklingsaktiviteter gennemføres i overensstemmelse med enhver gældende lovgivning om adgang og fordeling af fordele og være sporbare. Hvor det er relevant, skal alle de nødvendige procedurer for adgang og fordeling af fordele være gennemført sammen med de kompetente myndigheder, inden gennemførelsen af et forskningsprogram, der kræver anvendelse og overførelse af genetiske ressourcer, uanset leverandørland. De fleste lande har undertegnet Nagoyaprotokollen, og få af dem mangler stadig at ratificere den (7

| 4.4. | Med forslaget forpligtes forskningsfartøjsoperatører til at stille visse ønskede data til rådighed, hvilket kan være uhensigtsmæssigt i tilfælde, hvor eksterne faktorer (f.eks. vejrforhold eller specifik information fra satellitter om fordeling af næringsstoffer) pålægger eller medfører hurtige ændringer af observationskampagner. Visse anmodninger, såsom behovet for at have en observatør med tilstrækkelig ekspertise ombord og forpligtelsen for fartøjer til at ændre position i tilfælde af bifangst, kan også gøre processen mindre effektiv med hensyn til at støtte bevarelsen og forvaltningen af sunde og produktive havøkosystemer, navnlig hvis de indsamlede oplysninger ikke videreformidles til det bredere samfund. |
| --- | --- |

4.4.

Med forslaget forpligtes forskningsfartøjsoperatører til at stille visse ønskede data til rådighed, hvilket kan være uhensigtsmæssigt i tilfælde, hvor eksterne faktorer (f.eks. vejrforhold eller specifik information fra satellitter om fordeling af næringsstoffer) pålægger eller medfører hurtige ændringer af observationskampagner. Visse anmodninger, såsom behovet for at have en observatør med tilstrækkelig ekspertise ombord og forpligtelsen for fartøjer til at ændre position i tilfælde af bifangst, kan også gøre processen mindre effektiv med hensyn til at støtte bevarelsen og forvaltningen af sunde og produktive havøkosystemer, navnlig hvis de indsamlede oplysninger ikke videreformidles til det bredere samfund.

| 4.5. | På grund af vanskelighederne med at tilpasse den operationelle proces til de lovgivningsmæssige krav og omvendt, bifalder EØSU en mere pragmatisk tilgang baseret på gennemsigtig formidling af informationer. I den forbindelse foreslår EØSU, at der indføres efterfølgende offentliggørelse af CV'er for eksperter, der udpeges som kompetente observatører, og af en kort rapport om rationalet bag og detaljerne vedrørende positionsændringen i tilfælde af bifangst. Ved at gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige kan man fremme udveksling af bedste praksis og forbedre de involverede interessenters omdømme. |
| --- | --- |

4.5.

På grund af vanskelighederne med at tilpasse den operationelle proces til de lovgivningsmæssige krav og omvendt, bifalder EØSU en mere pragmatisk tilgang baseret på gennemsigtig formidling af informationer. I den forbindelse foreslår EØSU, at der indføres efterfølgende offentliggørelse af CV'er for eksperter, der udpeges som kompetente observatører, og af en kort rapport om rationalet bag og detaljerne vedrørende positionsændringen i tilfælde af bifangst. Ved at gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige kan man fremme udveksling af bedste praksis og forbedre de involverede interessenters omdømme.

Bruxelles, den 15. juni 2023.

Oliver RÖPKE

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav, og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 og Rådets forordning (EF) nr. 1386/2007 (COM(2018) 577 final — 2018/0304 (COD)) (EUT C 159 af 10.5.2019, s. 60).

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2020) 215 final — 2020/0095 (COD)) (EUT C 429 af 11.12.2020, s. 279).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/833 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (COM(2022) 51 final — 2022/0035 (COD)) (EUT C 290 af 29.7.2022, s. 149).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/833 af 20. maj 2019 om bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger gældende for det område, som reguleres af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav, om ændring af forordning (EU) 2016/1627 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 og (EF) nr. 1386/2007 (EUT L 141 af 28.5.2019, s. 1).

4

(5)  Blackman et al., Communications Biology (2022) 5:259.

5

(6)  Blackman et al., Communications Biology (2022) 124:104331.

6

(7)  https://www.cbd.int/abs/nagoya-protocol/signatories/.

7

---