# Službeni list C 280/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 280 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.9. kolovoza 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 280

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.9. kolovoza 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 280/01 | Tečajna lista eura – 8. kolovoza 2023. | 1 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 280/01

Tečajna lista eura – 8. kolovoza 2023.

1

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 280/02 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 280/03 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 4 |
| 2023/C 280/04 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 8 |
| 2023/C 280/05 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 13 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 280/02

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 280/03

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

4

2023/C 280/04

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

8

2023/C 280/05

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 280/1

---

Tečajna lista eura (1)

8. kolovoza 2023.

(2023/C 280/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0944 |
| JPY | japanski jen | 156,55 |
| DKK | danska kruna | 7,4515 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86158 |
| SEK | švedska kruna | 11,7440 |
| CHF | švicarski franak | 0,9600 |
| ISK | islandska kruna | 144,90 |
| NOK | norveška kruna | 11,2950 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,240 |
| HUF | mađarska forinta | 388,50 |
| PLN | poljski zlot | 4,4500 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9498 |
| TRY | turska lira | 29,5716 |
| AUD | australski dolar | 1,6827 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4755 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5491 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8116 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4766 |
| KRW | južnokorejski von | 1 444,82 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,6870 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8950 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 665,11 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0151 |
| PHP | filipinski pezo | 61,747 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 38,348 |
| BRL | brazilski real | 5,3970 |
| MXN | meksički pezo | 18,8176 |
| INR | indijska rupija | 90,6614 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0944

JPY

japanski jen

156,55

DKK

danska kruna

7,4515

GBP

funta sterlinga

0,86158

SEK

švedska kruna

11,7440

CHF

švicarski franak

0,9600

ISK

islandska kruna

144,90

NOK

norveška kruna

11,2950

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,240

HUF

mađarska forinta

388,50

PLN

poljski zlot

4,4500

RON

rumunjski novi leu

4,9498

TRY

turska lira

29,5716

AUD

australski dolar

1,6827

CAD

kanadski dolar

1,4755

HKD

hongkonški dolar

8,5491

NZD

novozelandski dolar

1,8116

SGD

singapurski dolar

1,4766

KRW

južnokorejski von

1 444,82

ZAR

južnoafrički rand

20,6870

CNY

kineski renminbi-juan

7,8950

IDR

indonezijska rupija

16 665,11

MYR

malezijski ringit

5,0151

PHP

filipinski pezo

61,747

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

38,348

BRL

brazilski real

5,3970

MXN

meksički pezo

18,8176

INR

indijska rupija

90,6614

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 9.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 280/2

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 280/02)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sonae SGPS, S.A. („Sonae”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Efanor Investimentos, SGPS, SE („Efanor”, Portugal), |
| --- | --- |

—

Sonae SGPS, S.A. („Sonae”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Efanor Investimentos, SGPS, SE („Efanor”, Portugal),

| — | Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. („BKCF”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Bankinter S.A. („BKSA”, Španjolska), |
| --- | --- |

—

Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. („BKCF”, Španjolska), pod kontrolom poduzetnika Bankinter S.A. („BKSA”, Španjolska),

| — | Universo IME S.A. („Universo IME”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Sonae, |
| --- | --- |

—

Universo IME S.A. („Universo IME”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Sonae,

| — | Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. („Universo GC”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Sonae. |
| --- | --- |

—

Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. („Universo GC”, Portugal), pod kontrolom poduzetnika Sonae.

Poduzetnici Sonae i BKCF steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Universo IME. Sonae će poduzetnika Universo GC u cijelosti pripojiti poduzetniku Universo IME.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Sonae se prvenstveno bavi maloprodajom prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Portugalu, a posluje primjerice i u sektorima financiranja i osiguranja potrošača, nekretnina, elektroničkih komunikacija i IT-ja, |
| --- | --- |

—

Sonae se prvenstveno bavi maloprodajom prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Portugalu, a posluje primjerice i u sektorima financiranja i osiguranja potrošača, nekretnina, elektroničkih komunikacija i IT-ja,

| — | BKCF uglavnom pruža bankovne usluge stanovništvu u Španjolskoj i Portugalu. Nudi i usluge korporativnog i investicijskog bankarstva, upravljanja imovinom, upravljanja mirovinskim fondovima, investicijske usluge, osiguranje i platne kartice, |
| --- | --- |

—

BKCF uglavnom pruža bankovne usluge stanovništvu u Španjolskoj i Portugalu. Nudi i usluge korporativnog i investicijskog bankarstva, upravljanja imovinom, upravljanja mirovinskim fondovima, investicijske usluge, osiguranje i platne kartice,

| — | Universo IME pruža platne usluge potrošačima, usluge kreditnog posredovanja za potrošačke kredite koje odobravaju treće strane i usluge prihvaćanja platnih transakcija trgovaca na malo, |
| --- | --- |

—

Universo IME pruža platne usluge potrošačima, usluge kreditnog posredovanja za potrošačke kredite koje odobravaju treće strane i usluge prihvaćanja platnih transakcija trgovaca na malo,

| — | Universo GC pruža upravljačke i marketinške usluge te djeluje kao posrednik u različitim vrstama osiguranja, među ostalim osiguranja potrošačkih kredita. |
| --- | --- |

—

Universo GC pruža upravljačke i marketinške usluge te djeluje kao posrednik u različitim vrstama osiguranja, među ostalim osiguranja potrošačkih kredita.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11130 – SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 9.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 280/4

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 280/03)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”

EU br.: PDO-TR-02398-12.4.2018.

ZOI (X) ZOZP

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-a ili ZOZP-a]

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Turska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” je stolna maslina dobivena od sorte Edremit grebanjem i kiseljenjem edremitskih maslina. Svojstva proizvoda „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” opisana su u nastavku.

Plodovi imaju sljedeće morfološke značajke:

| Veličina: | srednja IOC (standard Međunarodnog vijeća za masline, engl. „International Olive Council”) |
| --- | --- |
| Masa (na 100 koštica): | 43,77 - 63,77  g |
| Volumen (na 100 koštica): | 43 - 63  cm3 |
| Duljina stolne masline u salamuri: | 11,76 – 13,76  mm |
| Širina stolne masline u salamuri: | 6,15 – 8,15  mm |
| Omjer duljina/širina | 1,68 – 1,88  mm |
| Veličina koštica u maslinama: | 14,00 – 15,48  mm |
| Oblik: | gotovo okrugao, cilindričan |
| Uzdužna simetrija: | simetrično |
| Poprečna simetrija: | simetrično |
| Najšira točka: | blizu sredine |
| Vrh: | ravan ili okrugao, bez izbočina |
| Petiolarni sinus: | dubok u sredini, uzak, vretenastog oblika nazubljen rub. |
| Boja plodova na stablu: | od zelene do ružičaste, tipična boja maslina |
| Boja vanjske površine stolne masline u salamuri: bež do žuta | |
| RAL 1001 – 1002 – 1003 – 1004 – 1018 – 1027 (međunarodni kodovi boja) | |
| Lenticele kod zelenih plodova: | pojavljuju se kao male čestice |
| Masa (na 100 plodova): | 355 - 375  g |
| Površina: | duboko izbrazdana i gruba |

Veličina:

srednja IOC (standard Međunarodnog vijeća za masline, engl. „International Olive Council”)

Masa (na 100 koštica):

43,77 - 63,77  g

Volumen (na 100 koštica):

43 - 63  cm3

3

Duljina stolne masline u salamuri:

11,76 – 13,76  mm

Širina stolne masline u salamuri:

6,15 – 8,15  mm

Omjer duljina/širina

1,68 – 1,88  mm

Veličina koštica u maslinama:

14,00 – 15,48  mm

Oblik:

gotovo okrugao, cilindričan

Uzdužna simetrija:

simetrično

Poprečna simetrija:

simetrično

Najšira točka:

blizu sredine

Vrh:

ravan ili okrugao, bez izbočina

Petiolarni sinus:

dubok u sredini, uzak, vretenastog oblika nazubljen rub.

Boja plodova na stablu:

od zelene do ružičaste, tipična boja maslina

Boja vanjske površine stolne masline u salamuri: bež do žuta

RAL 1001 – 1002 – 1003 – 1004 – 1018 – 1027 (međunarodni kodovi boja)

Lenticele kod zelenih plodova:

pojavljuju se kao male čestice

Masa (na 100 plodova):

355 - 375  g

Površina:

duboko izbrazdana i gruba

Masline se beru kad dosegnu vrijednosti od 1 do 3 prema indeksu zrelosti maslina.

PH salamure: 4,0 - 4,2

Udio soli u salamuri: najviše 8 %

Limunska kiselina: najviše 1,5 %

Okus: majčina dušica, gorki badem, artičoka i egejsko začinsko bilje. Gorki okus nije prenaglašen i nema trajnog mirisa. Okus maslina dolazi do izražaja kad se žvače, a imaju kiseo okus poput limunove kore.

Miris: u salamuri se osjeti miris trave i majčine dušice. Aroma podsjeća na miris proljetnog cvijeća.

Mogući nedostaci (kao što su oštećenje kože sa ili bez oštećenja pulpe, naboranost, prisutnost peteljke i oštećenja prouzročena gljivicama, bakterijama i/ili insektima) toleriraju se do najviše 4 %.

Salamura treba biti čista i bistra.

Tvari za zakiseljavanje i/ili konzervansi, kao što su L-askorbinska kiselina i limunska kiselina, mogu se upotrebljavati pri pakiranju proizvoda kako bi se produljio rok trajanja.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Proizvod se proizvodi od jedne jedine sorte maslina (Edremit).

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi koraci u postupku proizvodnje (uzgoj, berba i prerada maslina) moraju se odvijati unutar definiranog zemljopisnog područja opisanog u točki 4. u nastavku.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvodi težine između 0,5 kg i 14 kg smiju se pakirati u ambalažu prikladnu za prehrambene proizvode.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na pakiranjima proizvoda „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” moraju se nalaziti, čitljivo i neizbrisivo napisani ili otisnuti, sljedeći podaci:

| — | trgovački naziv i adresa, skraćeni naziv i adresa ili registrirani žig trgovačkog društva |
| --- | --- |

—

trgovački naziv i adresa, skraćeni naziv i adresa ili registrirani žig trgovačkog društva

| — | broj serije |
| --- | --- |

—

broj serije

| — | naziv robe – „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” |
| --- | --- |

—

naziv robe – „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”

| — | neto masa |
| --- | --- |

—

neto masa

| — | sljedeći logotip: |
| --- | --- |

—

sljedeći logotip:

Image 1

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se službeno proizvodi „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” obuhvaća okrug Edremit, okrug Havran, okrug Burhaniye, okrug Gömeç, okrug Ayvalık u pokrajini Balıkesir te sela Adatepe, Ahmetçe, Babakale, Balabanlı, Bademli, Behram, Bektaş, Büyükhusun, Çamkalabak, Hüseyinfakı, Demirci, Kayalar, Paşaköy, Sazlı, Koyunevi, Kozlu, Kuruoba, Küçükkuyu, Kocaköy, Korubaşı, Tamış, Yeniçay, i Yeşilyurt, koja se nalaze unutar granica okruga Ayvacık u pokrajini Çanakkale.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Maslinarstvo je u području zaljeva Edremit tradicija. Proizvod „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” dobiva se od maslina sorte Edremit, koja se smatra jednom od najpoznatijih sorti maslina u Turskoj. Sorta Edremit klasificira se kao ružičasta izgrebana zelena maslina. Područje Zaljeva Edremit značajno je područje ekstenzivnog uzgoja maslina u Turskoj. Stabla maslina ovdje se uzgajaju tisućama godina, a danas je to važna gospodarska aktivnost.

Maslinici u Turskoj uglavnom se nalaze u obalnoj zoni, u kojoj prevladava mediteranska klima. Glavni prirodni čimbenici koji utječu na prinose jesu geomorfologija, nadmorska visina, izloženost i nagib, klima, tlo, vodni uvjeti, periodičnost i starost stabala, u kombinaciji s ljudskim čimbenicima kao što su održavanje, navodnjavanje, rezidba te vrijeme i način berbe. Prema znanstvenim istraživanjima, egejska regija na sjeveru i regija Marmara na jugu pružaju povoljne uvjete za razvoj ploda masline. Edremitski zaljev nalazi se u sjevernoj egejskoj regiji, pa to vrijedi i za sortu maslina Edremit. Prema jednoj drugoj studiji sorta Edremit snažno raste u uvjetima dobrog održavanja.

Planine Kaz, koje okružuju regiju sa sjevera i istoka, smanjuju negativan utjecaj hladnih zračnih masa tijekom zimskih mjeseci. Siječanj je najhladniji mjesec u Edremitskom zaljevu, s prosječnom temperaturom od oko 7 °C što omogućuje stablima maslina da udobno zadovolje svoje potrebe za hlađenjem. Vruća ljeta u Edremitskom zaljevu važna su jer ubrzavaju fiziološke aktivnosti stabla masline i razvoj plodova. Rastu maslina pridonosi i činjenica da je prosječna temperatura u zaljevu Edremit oko 27 °C. Zahvaljujući tome gorčina i oporost maslina jake su, ali uravnotežene. Različite sezone pridonose okusu i mirisu maslina.

Kisikom bogat hladan planinski zrak koji cirkulira prema padinama okrenutima moru (između 50 m i 250 m nadmorske visine) i uskim dubokim dolinama i kanjonima koje su stvorile rijeke koje izviru u planinama Kaz i ulijevaju se u Edremitski zaljev nailazi na zračne struje koje sadržavaju jod iz Edremitskog zaljeva u Egejskog moru. Slično se događa i na područjima između planina Madra i Edremitskog zaljeva. Zbog toga su masline koje se uzgajaju na području Edremitskog zaljeva prepoznatljive po aromi, okusu i teksturi pulpe.

Geomorfološka obilježja imaju važnu ulogu u određivanju klimatskih uvjeta na tom području. Isto tako, oblici reljefa utječu na tlo, vegetaciju i hidrološke karakteristike. To je važan čimbenik koji određuje kvalitetu maslina uzgojenih u Edremitskom zaljevu. Zahvaljujući odgovarajućoj strukturi tla i dovoljnoj količini organskih tvari, za stabla maslina ima dovoljno hranjivih tvari, vlage i hladnoće. Što su stabla pod manjim stresom, to više ploda daju, s aromom koja podsjeća na travu. Edremitski zaljev tijekom dana hladi vjetar koji puše s mora, ali vjetar promijeni smjer u večernjim satima kad sunce zalazi i hladan sjeverni vjetar s planina Kaz i Madra rashladi maslinike. Masline koje sporo dozrijevaju imaju tanku i izdržljivu kožicu. Budući da nema stresa od suše, jezgra postaje glatka, po čemu se Edremitski zaljev razlikuje od drugih područja uzgoja maslina.

Podzemna voda akumulira se kad pada snijeg s planina. U ljetnim mjesecima postaje vruće. To zagrijavanje uzrokuje topljenje snijega. Voda od otopljenog snijega teče dolje prema maslinicima – ispod zemlje, ali blizu površine. Zahvaljujući tome nastaje zaliha vode za ljeto.

Navodnjavanje je posebno važno za kvalitetu i prinose nakon suhih zima.

Zahvaljujući navodnjavanju masline koje dozrijevaju postanu veće, razviju pravilan oblik i apsorbiraju dovoljno hranjivih tvari iz svih relevantnih komponenti (tlo, klima, vjetar i zalihe vode). I stabla masline doživljavaju manje stresa, zbog čega se razviju aroma i okus karakteristični za tu regiju. Aroma podsjeća na miris proljetnog cvijeća. U salamuri se osjeti miris trave i majčine dušice.

Ti uvjeti daju maslinama Edremit uzgojenima u toj regiji poseban okus (timijan, gorki badem, artičoka, egejsko začinsko bilje) i rezultiraju jedinstvenim okusom grebane zelene stolne masline, koji salamura dodatno ističe. Pulpa ploda fermentiranog konačnog proizvoda „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytin” mekša je i ukusnija nego kod maslina iz drugih regija. Gorki okus nije prenaglašen i nema dugotrajnog mirisa. Okus maslina dolazi do izražaja kad se žvače, a imaju kiseo okus poput limunove kore. Stolne masline ne smiju imati miris ni okus po maslacu, siru, salamuri ili trulim organskim tvarima, a salamura mora imati kvalitetu vode za piće.

Masline podvrgnute tom postupku odvajaju se po veličini. Vodi se računa o tome da imaju takvu veličinu da ih po kilogramu bude 200 do 300. Masline se pakiraju u unaprijed pripremljene spremnike. Čuvaju se tri tjedna bez dodavanja soli i/ili umjetnih zakiseljivača. Na kraju trećeg tjedna stavljaju se u slanu vodu koja sadržava najviše 8 % soli. Masline se zatim ostavljaju kako bi dobile na okusu. Spremnici se svakih 10 dana okreću, uključujući masline i salamuru. Svi postupci, uključujući salamurenje, trebali bi se provoditi na zemljopisnom području navedenom u članku 4.

Glavno razlikovno obilježje proizvodnje „Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” jest prirodna fermentacija. Tijekom fermentacije maslina nema nikakve ljudske intervencije ni bilo kakve kemijske obrade; stoga se postupak proizvodnje nastavlja najmanje šest mjeseci nakon berbe, pri čemu gorčina postupno nestaje. Međutim, u konačnom proizvodu i dalje postoji određena gorčina, što potvrđuje svježinu i autentičnost maslina.

Važno razlikovno obilježje grebanih zelenih stolnih maslina proizvedenih od maslina uzgojenih u toj regiji jest da se nakon dovršetka fermentacije pulpa lako odvaja od koštice i na koštici ne ostaje nimalo pulpe. Drugo važno obilježje je da se boja maslina tijekom fermentacije pretvori u limun-žutu.

Pulpa se lako odvaja od koštice. Površina koštice je hrapava, ali ne uzrokuje nelagodu na jeziku.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

_

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 9.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 280/8

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 280/04)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel de l’Île de Ré”

EU br.: PGI-FR-02782 – 2.7.2021.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

„Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel de l’Île de Ré”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.6. Sol

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis po kategoriji proizvoda

A –   „Sel de l’Île de Ré”

„Sel de l’Île de Ré” u obliku kristala

Organoleptička svojstva

Sol „Sel de l’Île de Ré” dolazi u obliku kristala neobrađenih nakon berbe, poznatih kao krupna sol, ili u obliku sitne soli ako su kristali mljeveni ili prosijani. „Sel de l’Île de Ré” sive je do bijele boje koja ovisi o udjelu netopivih tvari u proizvodu. Zbog prisutnosti mikroorganizama može sadržavati crvenkaste do žute nijanse.

Fizička svojstva

Prikupljeni kristali većinom su u obliku kocke ili kockastih nakupina.

„Sel de l’Île de Ré” u obliku kristala sol je čija je granulometrija heterogena pri berbi i može znatno varirati tijekom proizvodne sezone, ovisno o upravljanju slanom močvarom.

| — | Granulometrija soli „Sel de l’Île de Ré”, neobrađene nakon berbe, poznate kao krupna sol: najmanje 90 % zrna soli manje je od 8 mm. |
| --- | --- |

—

Granulometrija soli „Sel de l’Île de Ré”, neobrađene nakon berbe, poznate kao krupna sol: najmanje 90 % zrna soli manje je od 8 mm.

| — | Granulometrija sitne soli: najmanje 90 % zrna soli manje je od 2 mm. |
| --- | --- |

—

Granulometrija sitne soli: najmanje 90 % zrna soli manje je od 2 mm.

„Sel de l’Île de Ré” pri pakiranju ne sadržava nikakva tvrda i/ili oštra strana tijela veća od 7 mm.

Kemijska svojstva

Sol „Sel de l’Île de Ré” u obliku kristala ne rafinira se niti ispire te joj se ne dodaju nikakvi aditivi. Prilikom pakiranja:

| — | Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,75 g na 100 g soli. |
| --- | --- |

—

Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,75 g na 100 g soli.

| — | Udio vlage iznosi najviše 10 %. |
| --- | --- |

—

Udio vlage iznosi najviše 10 %.

„Sel de l’Île de Ré” u zbijenom obliku

Organoleptička svojstva

„Sel de l’Île de Ré” u zbijenom obliku sastoji se od zbijenih kristala. Sive je do bijele boje koja ovisi o udjelu netopivih tvari u proizvodu. Zbog prisutnosti mikroorganizama može sadržavati crvenkaste do žute nijanse.

Fizička svojstva

„Sel de l’Île de Ré” u zbijenom obliku dolazi u blokovima različitih veličina i oblika, mase veće od 4 g.

„Sel de l’Île de Ré” u zbijenom obliku pri pakiranju ne sadržava nikakva tvrda i/ili oštra strana tijela veća od 7 mm.

Kemijska svojstva

Sol „Sel de l’Île de Ré” u zbijenom obliku ne rafinira se niti ispire te joj se ne dodaju nikakvi aditivi. Prilikom pakiranja:

| — | Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,75 g na 100 g soli. |
| --- | --- |

—

Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,75 g na 100 g soli.

| — | Udio vlage iznosi najviše 5 %. |
| --- | --- |

—

Udio vlage iznosi najviše 5 %.

B –   „Fleur de sel de l’Île de Ré”

Organoleptička svojstva

Cvijet soli „Fleur de sel de l’Île de Ré” sastoji se od laganih i sipkih kristala koji pri berbi plutaju na površini vode.

„Fleur de sel de l’Île de Ré” bijele je boje, a zbog prisutnosti mikroorganizama može sadržavati crvenkaste do žute nijanse koje s vremenom blijede.

Fizička svojstva

Kristali cvijeta soli „Fleur de sel de l’Île de Ré” uglavnom imaju oblik šuplje i obrnute piramide.

„Fleur de sel de l’Île de Ré” ne sadržava nikakva tvrda i/ili oštra strana tijela veća od 5 mm.

Gustoća cvijeta soli „Fleur de l’Île de Ré” pri pakiranju iznosi najviše 0,8.

Kemijska svojstva

Prilikom pakiranja cvijeta soli „Fleur de sel de l’Île de Ré”:

| — | Udio vlage iznosi najviše 8 %. |
| --- | --- |

—

Udio vlage iznosi najviše 8 %.

| — | Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,2 g na 100 g cvijeta soli. |
| --- | --- |

—

Udio netopivih tvari iznosi najviše 0,2 g na 100 g cvijeta soli.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

___

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Postupci proizvodnje i berbe soli „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” provode se isključivo na zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” pakira se u pakiranja označena serijskim brojem.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

___

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća sljedećih 10 općina:

Ars-en-Ré, Le Bois-Plage-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, La Flotte, Loix, Les Portes-en-Ré, Rivedoux-Plage, Saint-Clément-des-Baleines, Saint-Martin-de-Ré, Sainte-Marie-de-Ré.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

„Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” proizvodi se od otočne morske soli i ubire ručno nakon prirodnog isparavanja morske vode uslijed gravitacijskog kruženja u slanim močvarama čije se dno prirodno sastoji od gline.

Svojstva soli „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” i njezin ugled posljedica su spoja prirodnih čimbenika, osobito klimatskih i morfoloških, koji su svojstveni otoku Ré te znanja i iskustva koje radnici solane primjenjuju od 12. stoljeća.

Ré je relativno ravan, nizak i sedimentni otok koji je udaljen nekoliko kilometara od obale grada La Rochelle te razdvaja tjesnac Pertuis Breton na sjeveru od tjesnaca Pertuis d’Antioche na jugu.

Otok Ré odlikuje se niskim vapnenačkim zaravnima povezanima s područjima morskih močvara. Čine ga tri negdašnja otočića (Ré, Ars i Loix) koja pripadaju vapnenačkoj zaravni Aunis. Oni su se postupno povezali pješčanim i šljunčanim sprudovima te nakupljanjem sedimenta u depresijama Fier d’Ars i Fosse de Loix, slijedom čega su nastala velika područja morskih močvara. U tim su se močvarama prirodno nakupljeni sedimenti, osobito tijekom flandrijske transgresije, s vremenom pretvorili u tzv. terre de Bri i stvorili kompaktnu sivu glinu koja se na otoku naziva bric. Ta različita razdoblja stvorila su krajolik sa slabo izraženim reljefom, čija najviša točka ne prelazi 20 metara.

Otok Ré nalazi se u Atlantskom oceanu s poludnevnom izmjenom plime i oseke. Najveći raspon plime i oseke može doseći od 5 do 6 metara.

Mezoklima otoka Ré odlikuje se velikim prosječnim brojem sunčanih sati godišnje (2 250 sunčanih sati godišnje prema podacima meteorološke postaje La Rochelle) te manje obilnim kišama čija prosječna količina iznosi 712 mm godišnje tijekom prosječno 113 kišnih dana (prosječni podaci službe Météo France od 1981. do 2010. u mjestu Couarde sur Mer). Osim toga, male su razlike u temperaturi i vlažnosti između dana i noći. Zahvaljujući izmjenjivanju termičkih vjetrova i oceanskih poremećaja koji sa sjeverozapada donose jače vjetrove, zrak neprestano i redovito protječe.

Kako bi dobio površinu za proizvodnju, čovjek je oblikovao otok Ré krčenjem ili obrađivanjem različitih predjela tog područja.

Slane močvare otoka Ré nastale su u 12. stoljeću (1191.) na poticaj redovnika iz opatije Saint Michel en l’Herm, gospodara otoka Ars i Loix.

Širenje područja proizvodnje soli nastavilo se odlučnim obnavljanjem brana i stvaranjem slanih močvara oko ruba uvale Fier, na inicijativu protestantskih uglednika s otoka Ré i iz grada La Rochelle. Djelatnost proizvodnje soli na otoku Ré dosegnula je vrhunac sredinom 19. stoljeća kad je obuhvaćala 1 550 ha močvara i dosegla godišnju proizvodnju od 31 750 tona, zbog čega je bila temeljni stup razvoja otoka (Tardy, 1987.). To močvarno područje oblikovano za proizvodnju soli danas zauzima otprilike 20 % ukupne površine otoka. Taj antropogeni okoliš snažno utječe na krajolik i izgled otoka.

Današnji način funkcioniranja slanih močvara otoka Ré i tehnike berbe identični su praksama koje su bile poznate kad je solana na otoku bila na vrhuncu (19. stoljeće).

Upravljanje kruženjem vode u gravitacijskom sustavu zahtijeva precizno znanje i iskustvo te je ono odlučujuće za proizvodnju soli „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré”. Radnik solane mora poznavati obilježja svoje močvare kako bi vješto upravljao vodom, osigurao dobro isparavanje vode i time postigao što bolju proizvodnju soli i cvijeta soli.

Radnici solane reproduciraju običaje predaka i upotrebljavaju tradicionalne alate (boguette, rouable, simoussi, souvron...), prilagođene održavanju slanih močvara i ručnoj berbi soli odnosno svakodnevnoj berbi cvijeta soli.

„Sel de l’Île de Ré” sive je do bijele boje i može sadržavati žućkaste do crvene nijanse. Prilikom berbe kristali su uglavnom kockastog oblika te se najčešće stavljaju na tržište u tom obliku ili ih se eventualno može mljeti, prosijati ili zbiti.

„Fleur de sel d’Île de Ré” bijele je boje te može sadržavati crvenkaste do žute nijanse koje s vremenom blijede.

Sastoji se od laganih i sipkih kristala koji su uglavnom u obliku šuplje i obrnute piramide i koji pri berbi plutaju na površini vode.

„Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” ne ispire se niti obogaćuje.

Svojstva soli „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” ponajprije su posljedica spoja prirodnih čimbenika otoka Ré te znanja i iskustva koja primjenjuju njegovi proizvođači soli i cvijeta soli.

Širenje slanih močvara na otoku Ré uređenjem i krčenjem močvarnih područja pojačalo je specifičnu izvornu mezoklimu otoka koja se odlikuje posebnom mogućnošću isparivanja. Posljedična osunčanost, izmjena morskih i kopnenih povjetaraca te mali broj padalina pogodni su uvjeti za proizvodnju soli i cvijeta soli. Nepropusna glina slanih močvara omogućuje otpuštanje topline sunca, čime se povećava učinkovitost koncentracijskih bazena. Zbog te osobito tvrde gline sol ima mali udio netopivih tvari koji određuje njezinu specifičnu sivu do bijelu boju, a ponekad prisutne crvene do žute nijanse povezane su s prisutnošću mikroorganizama specifičnih za to podneblje.

Radnici solane znali su iskoristiti uvjete tog podneblja te su tako razvili posebno znanje i iskustvo u pogledu uređenja područja, upravljanja vodom unutar močvare, upotrebe posebnih alata i dinamike berbe. To znanje i iskustvo povezani s proizvodnjom soli na otoku Ré dio su duge tradicije i pridonose svojstvima te soli. Slane močvare, čije se dno prirodno sastoji od gline, oblikovane su na način da se prirodno pune morskom vodom i omogućavaju njezino gravitacijsko kruženje. Radnici solane vješto upravljaju morskom vodom od prvog (vasais) do posljednjeg bazena (aires saunantes) i time potiču isparavanje i kristalizaciju morske vode kako bi dobili sol i cvijet soli.

„Sel de l’Île de Ré” bere se ručno te je heterogene granulometrije. Zbog te izražene heterogenosti, tipične za sol koja se bere ručno u skladu s tradicionalnim znanjem i iskustvom proizvođača soli iz Atlantskog oceana, najveće zrno soli veće je nego u većini mehanički ubrane soli.

Osim posebnih atmosferskih uvjeta (lagani povjetarac, sunce i izostanak vlage ili kiše), za proizvodnju cvijeta soli potrebno je vješto vladati hidrauličkim značajkama i još vještije postupkom berbe. Potreban je tanak sloj vode kako bi cvijet soli mogao slobodno plutati na površini i pažljivo se ubrati.

Svi fizički i klimatski uvjeti podneblja te znanje i iskustvo radnika solane omogućuju proizvodnju i berbu soli i cvijeta soli čija bitna svojstva isključuju postupke ispiranja ili obogaćivanja.

Tijekom više od 800 godina proizvodnja soli bila je stup gospodarstva otoka Ré u regionalnoj trgovini, ali i šire. Proizvodnja soli na otoku Ré, kao i nacionalna i međunarodna trgovina tom soli, spominju se u brojnim starim spisima, od 15. stoljeća do Francuske revolucije, a zatim i početkom 20. stoljeća.

„Sel de l’Île de Ré” svake godine dobiva medijsku pozornost u tisku i na televiziji (Sud-Ouest 1986., Le Figaro 2012., France 3 2017. itd.).

„Fleur de sel d’Île de Ré” također se spominje u brojnim medijima (New York Times 2012., Le Point 2017., France Inter 2021. itd.). Spominje se i u knjigama domaćih recepata, osobito u knjizi Le sel de l’Île de Ré (Bahic, 2015.).

Naposljetku, od ponovnog pokretanja proizvodnje soli krajem 20. stoljeća sol „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” doživjela je značajan procvat.

Taj ugled nadilazi francuske granice jer se „Sel de l’Île de Ré” / „Fleur de sel d’Île de Ré” izvozi u Europu, ali i Sjevernu i Južnu Ameriku, Aziju i određene zemlje Bliskog istoka. O tom međunarodnom uspjehu svjedoče medijski članci: Sud-Ouest 1987., New York Times 2012., ARD 2021....

Upućivanje na objavu specifikacije

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SFdSRe2211.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 9.8.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 280/13

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 280/05)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)
  .

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Utiel-Requena”

PDO-ES-A0874-AM02

Datum obavijesti: 9. svibnja 2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Poboljšan je opis vina

OPIS

| A) | Posebne kategorije vina dodane su u skladu s opisom iz dijela II. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

A)

Posebne kategorije vina dodane su u skladu s opisom iz dijela II. Priloga VIII. Uredbi (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.

| B) | Kad je riječ o alkoholnoj jakosti vina na koja se primjenjuju posebni izrazi, sad se u španjolskom jeziku upotrebljava drukčiji izraz za „stvarnu alkoholnu jakost”.
  Izmjena se odnosi na odjeljak 2. specifikacije i ne utječe na jedinstveni dokument.
  Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer se odnosi samo na prilagodbe unesene iz pravnih razloga koje nisu na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze: vrste vina obuhvaćene ZOI-jem ostaju iste, no u specifikaciji se sad navodi kategorija kojoj pripadaju. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti te nema mogućnosti poništavanja povezanosti. |
| --- | --- |

B)

Kad je riječ o alkoholnoj jakosti vina na koja se primjenjuju posebni izrazi, sad se u španjolskom jeziku upotrebljava drukčiji izraz za „stvarnu alkoholnu jakost”.

Izmjena se odnosi na odjeljak 2. specifikacije i ne utječe na jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer se odnosi samo na prilagodbe unesene iz pravnih razloga koje nisu na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze: vrste vina obuhvaćene ZOI-jem ostaju iste, no u specifikaciji se sad navodi kategorija kojoj pripadaju. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti te nema mogućnosti poništavanja povezanosti.

RAZLOZI

Za točku A): kako bi se specifikacija uskladila s člankom 4. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/33. Za točku B): kako bi se uskladila s dijelom IV. Priloga II. Uredbi (EU) br. 1308/2013 i člankom 20. Provedbene uredbe (EU) 2019/34.

2.   Detaljniji je organoleptički opis ružičastih vina

OPIS

Poboljšan je vizualni opis vina. Vina se sad opisuju u rasponu od ljubičasto-ružičaste do narančasto-ružičaste boje. Opis je prethodno bio ograničen na naznačivanje vina proizvedenih od sorte vinove loze Bobal i na općenit opis nijansi ružičaste boje kao „živahne”. U opisu aroma uklonjeno je navođenje maline kao prepoznatljivog obilježja.

Ta se izmjena odnosi na odjeljak 2. specifikacije i točku 4.3. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe ni na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje proizvoda na tržište.

RAZLOZI

Svrha je ove izmjene pružiti detaljniji opis organoleptičkih svojstava ružičastih vina koja su proizvedena sa ZOI-jem Utiel-Requena. Sad su opisane sve raznolikosti izgleda naših vina, koje su rezultat tehničkog napretka i upotrijebljenog grožđa. Izmjena znači da se može istaknuti raspon boja. Malina je uklonjena iz opisa aroma jer nije tipična za vina s ovom oznakom izvornosti. Tu aromu nemaju čak ni vina od određenih tradicionalnih sorti.

3.   Detaljniji je organoleptički opis kvalitetnih pjenušavih bijelih i ružičastih vina

OPIS

U opisu se sad spominje prevladavajuća nota koja podsjeća na doticaj s vinskim talogom. Navedeno nije spomenuto u izvornom tekstu specifikacije. Ipak, riječ je o utvrđenom organoleptičkom svojstvu prisutnom u ovoj vrsti bijelog i ružičastog vina.

Ta se izmjena odnosi na odjeljak 2. specifikacije i točku 4.4. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe ni na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje proizvoda na tržište.

RAZLOZI

Cilj je detaljniji opis proizvoda jer je ocjenjivačka komisija nadzornog tijela za ovu oznaku izvornosti utvrdila da se u bijelim i ružičastim vinima može osjetiti doticaj s vinskim talogom.

4.   Naveden je najveći prinos proizvoda

OPIS

U odjeljku o posebnim enološkim postupcima navodi se da najveća dopuštena stopa pretvorbe iznosi 74 litre vina za svakih 100 litara [sic] ubranog grožđa.

Ta se izmjena odnosi na odjeljak 3. specifikacije i točku 5.1. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Dopušteni prinos naveden je kao poseban enološki postupak u skladu s prinosima navedenima u odjeljku 5. specifikacije. Količina prinosa već je neizravno spomenuta u specifikaciji, a navedena je u kilogramima po hektaru i hektolitrima po hektaru. Sad je ta količina izričito navedena.

5.   Predstavljene su nove sorte vrste vitis vinifera te su navedene glavne sorte za koje se upotrebljava poseban izraz „superior”

OPIS

Sorte Graciano i Monastrell uključene su u sorte crnog grožđa. Sorte Viognier, Xarel-lo, Godello, Garnacha Blanca, Albariño i Tortosí uključene su u bijele sorte. Sad je navedeno koje su sorte glavne.

Ta se izmjena odnosi na odjeljak 6. specifikacije i točku 7. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Sve nove sorte uključene u specifikaciju uzgajaju se na području obuhvaćenom ZOI-jem Utiel-Requena. Postoji tradicija proizvodnje kvalitetnih vina s navedenog područja za koja se upotrebljavaju sorte koje su nedavno dodane [u specifikaciju], i to kao pojedinačne sorte ili u mješavinama, što znači da su navedene sorte ustaljene. Stoga možemo uzeti u obzir tradiciju uzgoja navedenog grožđa na ovom području te ga posljedično uključiti u zaštitu pod navedenim ZOI-jem.

Sorta Graciano pridonosi strukturi i aromatičnosti sorti koje su već u uporabi. Sorta Monastrell tipično je mediteransko grožđe koje se u trenutačnom kontekstu klimatskih promjena prilagođava klimatskim uvjetima oznake izvornosti. Sorte bijelog grožđa Viognier i Tortosí već se neko vrijeme upotrebljavaju na tom području. Stoga ih ima smisla prihvatiti kao vinove loze pogodne za proizvodnju vina s navedenim ZOI-jem. Sorta Xarel-lo također se udomaćila na navedenom području. Prilagodila se tlu te je dovela do tako veličanstvenih rezultata da se sad smatra tradicionalnom sortom vinove loze. Sorte Godello i Albariño tradicionalno se sade na navedenom području, a pokazale su da imaju svojstva kvalitetnih vina koja odražavaju posebnost lokalnih bijelih vina. Isto vrijedi i za sortu Garnacha Blanca koja se već prethodno upotrebljavala za poboljšavanje drugih vina jer pridonosi njihovoj strukturi i punom okusu.

Potreba za utvrđivanjem glavnih sorti povezana je sa zahtjevom da se upotrijebe određene sorte kako bi vina ispunila uvjete za poseban izraz „Superior”. Navedeno je obuhvaćeno točkom ii. pododjeljka H „Posebni i tradicionalni izrazi” u odjeljku 8. specifikacije. To predstavlja ažuriranje uvjeta proizvodnje.

6.   Poboljšanja teksta odjeljka o povezanosti

OPIS

U prethodnoj specifikaciji pod naslovom „Ljudski čimbenici” u odjeljku o povezanosti navedeno je da će područje obuhvaćeno ZOI-jem Utiel-Requena u zahtjevu za dobivanje statusa svjetske baštine pod zaštitom UNESCO-a biti uključeno u kategoriju „krajobraz vinove loze i vina”. Trenutačno je ovo vinogradarsko područje uključeno na indikativan popis pod naslovom „Vino u Iberiji”. Osim toga, ažuriran je broj vinogradara, navedene su nove sorte, opis vina prilagođen je promjenama njihovih organoleptičkih svojstava, a u dijelu o uzročnoj povezanosti navedena su i likerska vina.

Izmjena se odnosi na odjeljak 7. specifikacije i ne utječe na jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Ovom smo prilikom ažurirali podatke o povezanosti. Osim toga, ispravljeno je nenamjerno izostavljanje likerskih vina.

7.   Zahtjevi za čuvanje u podrumima

OPIS

Smatra se primjerenim u specifikaciju dodati pojašnjenje o čuvanju vina sa ZOI-jem u podrumima. Vina se čuvaju na području proizvodnje, no čuvanje u podrumima izvan područja obuhvaćenog ZOI-jem i dalje će biti dopušteno u skladu s utvrđenim pravima i uz uvjet provođenja odgovarajućih kontrola. Isto vrijedi i za bodegas de embotellado, vinske podrume s punionicama odobrene prije prosinca 2011. Naslov „Punjenje vina u boce” promijenjen je u „Punjenje vina u boce i njihovo čuvanje u podrumima”.

To utječe na odjeljak 8.F specifikacije, koji je nakon uklanjanja odjeljka 8.A koji se odnosio na zastarjelo zakonodavstvo postao odjeljak 8.E. To ne utječe na jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Vina koja se čuvaju u podrumima ostaju na zemljopisnom području u vinskim podrumima koji moraju i biti registrirani kao takvi. Time se olakšava provjera kako bi se zajamčile autentičnost i kvaliteta vina u korist potrošača.

8.   Poboljšana pravila označivanja

OPIS

Uklonjen je zahtjev da oznake moraju biti odobrene prije nego što se stave na tržište. Sad više nije obvezno dostaviti ih upravljačkom tijelu, koje može izdati neobvezujuće komentare, ne dovodeći u pitanje zakonodavstvo koje se primjenjuje nakon što oznake budu na tržištu. Proizvođači su dužni osigurati da oznake nisu zbunjujuće za potrošače.

Ta izmjena odnosi se na odjeljak 8.G (sad odjeljak 8.F) specifikacije, no ne utječe na jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Promjena je bila potrebna radi usklađivanja s člankom 17. Zakona 20/2013 od 9. prosinca 2013. o osiguravanju jedinstva tržišta jer su nedostajala „načela nužnosti i proporcionalnosti”.

9.   Promjene zahtjeva za određene izraze koji se upotrebljavaju na oznakama

OPIS

Ispravljena je pogreška povezana s navedenim zakonodavstvom: članak 93. zamijenjen je člankom 112. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013. Osim toga, izmijenjeni su zahtjevi za sljedeće izraze koji se upotrebljavaju na oznakama:

| — | „Superior”: izbrisano je upućivanje na pravilo koje više nije na snazi te je navedeno da se za vino smatra da ima „superiorna” organoleptička svojstva. |
| --- | --- |

—

„Superior”: izbrisano je upućivanje na pravilo koje više nije na snazi te je navedeno da se za vino smatra da ima „superiorna” organoleptička svojstva.

| — | „Madurado” [odležano] ili „Madurado en barrica” [odležano u bačvi]: uključen je zahtjev za organoleptički dokaz da je vino bilo u dodiru s drvom. |
| --- | --- |

—

„Madurado” [odležano] ili „Madurado en barrica” [odležano u bačvi]: uključen je zahtjev za organoleptički dokaz da je vino bilo u dodiru s drvom.

| — | „Reserva” i „Gran Reserva”: tekst je ispravljen radi usklađivanja s definicijom tog izraza u nacionalnom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

„Reserva” i „Gran Reserva”: tekst je ispravljen radi usklađivanja s definicijom tog izraza u nacionalnom zakonodavstvu.

| — | „Bobal Alta Expresión” [Bobal visoke izražajnosti]: minimalna starost vinove loze na kojoj raste grožđe podignuta je s 35 na 50 godina.
  Ta izmjena odnosi se na odjeljak 8.H (sad odjeljak 8.G) specifikacije i točku 9. jedinstvenog dokumenta.
  Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište. |
| --- | --- |

—

„Bobal Alta Expresión” [Bobal visoke izražajnosti]: minimalna starost vinove loze na kojoj raste grožđe podignuta je s 35 na 50 godina.

Ta izmjena odnosi se na odjeljak 8.H (sad odjeljak 8.G) specifikacije i točku 9. jedinstvenog dokumenta.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Tekst je ispravljen, a zahtjevi za izraze precizirani su i poboljšani.

Konkretno, u slučaju izraza „Bobal Alta Expresión” vinogradi su zapravo stariji od 50 godina. Iako su u skladu s trenutačnim zahtjevom starosti „od više od 35 godina”, izmjena znači da je zahtjev mnogo precizniji i reprezentativniji za konkretnu situaciju.

10.   Ažurirani podaci nadležnog i nadzornog tijela

OPIS

Ažurirani su podaci nadležnog tijela i delegiranog nadzornog tijela.

Izmjena se odnosi na odjeljak 9. specifikacije, ali ne utječe na jedinstveni dokument.

Riječ je o standardnoj izmjeni na temelju članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 jer nije na popisu Unijinih izmjena. U ovom konkretnom slučaju nije promijenjena, uklonjena niti dodana nijedna kategorija proizvoda od vinove loze. To ne utječe na naziv zaštićene oznake izvornosti, nema mogućnosti poništavanja povezanosti, niti s time povezanih ograničenja za stavljanje vina s ovim ZOI-jem na tržište.

RAZLOZI

Ovom su se prilikom u obzir uzele promjene podataka obaju tijela.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(i)

Utiel-Requena

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 6. | Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
| --- | --- |

6.

Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

1.   Crno vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Izgled: intenzivne nijanse crvene s ljubičastim odsjajem, koje dozrijevanjem ponekad poprime boju trešnje. U crnim vinima koja se proizvode od grožđa sorte Bobal i namijenjena su odležavanju boja se razvija vrlo sporo. Arome: arome crnog i crvenog voća. S vremenom se razviju arome zrelog voća. Okus: vina punog okusa, dobrog intenziteta i općenito uravnotežene kiselosti.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 20 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2: 150 miligrama po litri za vina s manje od 5 grama šećera po litri; 200 miligrama po litri za vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 10,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

10,5

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

2.   Bijelo vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Žute nijanse različitog intenziteta koje mogu imati i naznake zelene. Bijela vina proizvedena od sorte Tardana zlatnije su boje. Cvjetne arome i arome bijelog voća. Vina proizvedena od grožđa sorte Tardana mogu imati tropske arome. U ustima ih karakterizira bogat okus uz blagu kiselu notu koja im pruža svježinu.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2: 200 miligrama po litri za vina s manje od 5 grama šećera po litri; 250 miligrama po litri za vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 10 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

10

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

3.   Ružičasto vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Nijanse ružičaste boje u rasponu od ljubičasto-ružičaste do narančasto-ružičaste. Arome podsjećaju na crveno voće. U vinima koja se proizvode od grožđa sorte Bobal prevladava jagoda. U ustima ih karakteriziraju bogat okus i svježina zahvaljujući prirodnoj kiselosti te sorte vinove loze. U naknadnom okusu ostaju intenzivne arome crvenog voća.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2: 200 miligrama po litri za vina s manje od 5 grama šećera po litri; 250 miligrama po litri za vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

9

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

200

4.   Kvalitetno pjenušavo vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Voćne arome s blagim notama koje podsjećaju na doticaj s vinskim talogom, uz skladan omjer šećera i kiselosti u ustima.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za bijela i ružičasta vina i 20 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za crna vina za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

5.   Kvalitetna aromatična pjenušava vina

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Nijanse žute boje; voćne arome koje podsjećaju na upotrijebljeno grožđe; u ustima karakteristična blaga nota slatkoće koja je dobro povezana s kiselošću.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 6 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

6

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

6.   Bijelo, ružičasto i crno biser vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Obilježja koja se odnose na izgled ona su koja su već opisana za bijela, ružičasta ili crna vina, ovisno o slučaju. Dominantne arome povezane su sa sortama vinove loze. U ustima su lagane i svježe.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za bijela i ružičasta vina i 20 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za crna vina za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2 (u miligramima po litri): 150 za crna vina i 200 za bijela i ružičasta vina s manje od 5 grama šećera po litri; 200 za crna vina i 250 za bijela i ružičasta vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7.   Bijela i ružičasta likerska vina

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Izgled i arome isti su kao i oni opisani za bijela vina. U ustima su viskozna uz izvrstan omjer kiselosti i šećera.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2: 150 miligrama po litri za vina s manje od 5 grama šećera po litri; 200 miligrama po litri za vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

8.   Crno likersko vino

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Izgled i arome isti su kao i oni opisani za crna vina. U ustima su viskozna uz izvrstan omjer kiselosti i šećera.

| * | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 20 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći SO2: 150 miligrama po litri za vina s manje od 5 grama šećera po litri; 200 miligrama po litri za vina s 5 ili više grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja ukupna kiselost | 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja ukupna kiselost

3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

9.   Bijelo, ružičasto i crno vino s niskim udjelom alkohola

SAŽETI TEKSTUALNI OPIS

Obilježja koja se odnose na izgled ona su koja su već opisana za bijela, ružičasta ili crna vina, ovisno o slučaju. Riječ je o voćnim vinima koja podsjećaju na svježe grožđe od kojeg se proizvode. U ustima ih karakterizira dobro integrirana kiselost koja im pruža svježinu i sklad.

| * | Najveća ukupna kiselost: 3,5 grama po litri za crna vina i 4 grama po litri za bijela i ružičasta vina. |
| --- | --- |

*

| ** | Najveći sadržaj hlapljivih kiselina u vinima proizvedenima prije posljednje berbe: 18 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za bijela i ružičasta vina i 20 miliekvivalenata po litri (16,6 + 1 miliekvivalent po litri) za crna vina za svaki stupanj alkohola iznad 10 %. |
| --- | --- |

**

| ** | Najveći SO2 (u miliekvivalentima po litri): 150 za crna vina i 200 za bijela i ružičasta vina s manje od 5 grama šećera po litri; 200 za crna vina i 250 za bijela i ružičasta vina s barem 5 grama šećera po litri. |
| --- | --- |

**

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | - |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 4,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 15 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

-

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

4,5

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

15

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Najviše 74 litre vina na svakih 100 kilograma grožđa

5.2.   Najveći prinosi

| 1. | Crne sorte iz račvastog uzgoja
  7 500 kilograma grožđa po hektaru
  55,5 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

1.

Crne sorte iz račvastog uzgoja

7 500 kilograma grožđa po hektaru

55,5 hektolitara po hektaru

| 2. | Grožđe sorte Bobal iz račvastog uzgoja
  8 600 kilograma grožđa po hektaru
  63,64 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

2.

Grožđe sorte Bobal iz račvastog uzgoja

8 600 kilograma grožđa po hektaru

63,64 hektolitara po hektaru

| 3. | Bijele sorte iz račvastog uzgoja
  9 900 kilograma grožđa po hektaru
  73,26 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

3.

Bijele sorte iz račvastog uzgoja

9 900 kilograma grožđa po hektaru

73,26 hektolitara po hektaru

| 4. | Crne sorte uzgajane u sustavu brajdi
  9 100 kilograma grožđa po hektaru
  67,34 hektolitra po hektaru |
| --- | --- |

4.

Crne sorte uzgajane u sustavu brajdi

9 100 kilograma grožđa po hektaru

67,34 hektolitra po hektaru

| 5. | Grožđe sorte Bobal uzgajano u sustavu brajdi
  10 500 kilograma grožđa po hektaru
  77,70 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

5.

Grožđe sorte Bobal uzgajano u sustavu brajdi

10 500 kilograma grožđa po hektaru

77,70 hektolitara po hektaru

| 6. | Bijele sorte uzgajane u sustavu brajdi
  12 000 kilograma grožđa po hektaru
  88,80 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

6.

Bijele sorte uzgajane u sustavu brajdi

12 000 kilograma grožđa po hektaru

88,80 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje na kojem se uzgaja grožđe i proizvode vina sa ZOI-jem Utiel-Requena obuhvaća zemljišta koja se nalaze u općinama Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel u pokrajini Valenciji.

Područje na kojem se vina proizvode i stare isto je kao i područje proizvodnje.

7.   Sorte vinove loze

BOBAL

CABERNET SAUVIGNON

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GARNACHA TINTORERA

GODELLO

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MERLOT

MERSEGUERA

MONASTRELL

PARELLADA

PETIT VERDOT

PINOT NOIR

PLANTA NOVA – TARDANA

SAUVIGNON BLANC

SYRAH

TEMPRANILLO

TORTOSÍ

VERDEJO

8.   Opis povezanosti

8.1.   Crna vina

Zbog udjela fenola dobivenog na tom području (posebice od lokalne sorte Bobal) i visoke ukupne kiselosticrna vina imaju intenzivne nijanse crvene boje, a ponekad i ljubičasti odsjaj. Tlo vinima pruža aromatične note crvenog i crnog voća s balzamičnim nijansama, zahvaljujući prethodno opisanim obilježjima. U vinogradima ovog zemljopisnog područja općenito se proizvode vina punog okusa zahvaljujući prethodno spomenutoj koncentraciji fenola. Oni stvaraju arome koje ostaju u naknadnom okusu te bogat okus, dugotrajnost i mineralnost u ustima.

8.2.   Bijela i ružičasta vina

Uglavnom vapnenačka tla bijelim vinima pružaju cvjetne arome i arome bijelog voća koje mogu biti prilično intenzivne ako se postigne potpuno fenolno dozrijevanje. Primjetna je svježina koju stvaraju u ustima zahvaljujući svojoj prirodnoj kiselosti.

Ružičasta vina proizvedena pod tim ZOI-jem prepoznaju se po svojoj karakterističnoj postojanoj ružičastoj boji, posebno kad su proizvedena od grožđa sorte Bobal. Karakteristične su arome crvenog voća. U slučaju grožđa Bobal prevladavaju arome jagode tipične za sortu s tla Utiel-Requena.

8.3.   Pjenušava vina, biser vina i vina s niskim udjelom alkohola

Snažne aromatične note i skladan omjer šećera i kiselosti potreban za proizvodnju ovakvih vina moguće je proizvesti uglavnom zahvaljujući velikom broju sunčanih sati za vrijeme razvijanja šećera u grožđu koje dozrijeva.

8.4.   Kvalitetna aromatična pjenušava vina

Velik broj sunčanih sati svake godine grožđu omogućuje da razvije svoj šećer, no bez nastanka pretjerane alkoholne jakosti s obzirom na to da komponente u kožici učinkovito sazrijevaju.

Ova vina odlikuju se skladnim omjerom šećera i kiselosti i kvalitetom snažnih aroma. Ugodnog su okusa te imaju određenu svježinu koja podsjeća na voće od kojeg su proizvedeni. Prirodna kiselost ovih vina pruža im dobru sposobnost očuvanja i starenja.

8.5.   Likerska vina

Specifična svojstva likerskih vina mogu se postići zahvaljujući niskom riziku od gljivičnih bolesti na području obuhvaćenom ZOI-jem. Za ovu vrstu vina moguće su kasne berbe uz zdravo grožđe koje ima vrlo visok udio šećera te prirodno očuvanu i vrlo visoku ukupnu kiselost. Na njihova organoleptička svojstva utječu različite faze prije berbe, kombinacija šećera i kiselosti i stupanj dozrijevanja koji grožđe dosegne. Identitet ovom grožđu daju prije svega zemljište i klimatski uvjeti ovog područja.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Pakiranje mogu obavljati samo registrirane vinarije koje se nalaze na razgraničenom području ZOI-ja. Postoji iznimka za punionice koje se nalaze izvan područja proizvodnje, a koje je Regulatorni odbor odobrio prije prosinca 2011. Iznimka se odnosi samo na djelatnost za koju su te vinarije dobile odobrenje, i to uz iste uvjete pod kojima su uvrštene u registar punionica, što podliježe inspekcijskom postupku koji je odredio Regulatorni odbor.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Uz informacije koje su općenito potrebne u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, na oznakama zapakiranih vina mora biti istaknut i naziv zaštićene oznake izvornosti Utiel-Requena.

Na bijelim, ružičastim i crnim vinima punjenima u boce mora biti istaknuta berba.

Neovisno o vrsti pakiranja u kojem se isporučuju za prodaju, vina moraju imati jamstveni pečat, oznaku ili stražnju oznaku s brojem koje izdaje Regulatorni odbor i koji se moraju postaviti već u vinariji, u skladu sa standardima koje je postavio Regulatorni odbor, na način da se ne mogu ponovno iskoristiti. Regulatorni odbor može odobriti zamjenu stražnje oznake s ekvivalentnim sustavom brojčanog označivanja koji je odobrio.

Mogu se upotrijebiti sljedeći pojmovi:

„Bobal con mención específica” [Bobal s posebnim isticanjem] za monosortna ružičasta i crna vina proizvedena od grožđa sorte Bobal.

„Madurado” [odležano] ili „Madurado en barrica” [odležano u bačvi] za crna ili bijela vina koja se čuvaju u hrastovim ili konusnim bačvama zapremnine od najviše 600 litara u razdoblju koje nije dulje od šest mjeseci, ali je dovoljno kako bi se utjecalo na izvorna organoleptička svojstva, čime se mijenjaju primarna obilježja arome i okusa na način da se omogućuje prepoznavanje dodira s drvom.

„Bobal Alta Expresión” [Bobal visoke izražajnosti] za odležana ili neodležana monosortna vina od grožđa sorte Bobal s najvećim izražajem teroara zahvaljujući sorti Bobal. Vinogradi moraju biti stariji od 50 godina. Prinos mora biti manji od 4 000 kilograma po hektaru (29,60 hektolitara po hektaru). Ne smiju se navodnjavati ako Regulatorni odbor to prethodno ne odobri. Vinogradarske metode koje se upotrebljavaju moraju biti usmjerene na očuvanje biološke ravnoteže vinograda i poštovati okoliš. Sve primijenjene poljoprivredne prakse moraju biti opravdane u poljoprivrednom dnevniku. Vinarije moraju u svakom trenutku osigurati da se navedena vina čuvaju potpuno odvojeno od ostalih vina koja proizvode u svojim pogonima te moraju navesti njihovo podrijetlo. Na oznakama mora biti naveden broj boca u seriji vina koje nosi ovaj izraz.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://portalagrari.gva.es/documents/366567370/0/00001D+PC+DO+UTIEL-REQUENA+DEFINITIVO.pdf/76ec7286-6eef-f866-3b5f-ab88734cbbed?t=1682418183136

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---