# Úřední věstník C 312/2023

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 312 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 661. září2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 312

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 661. září2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2023/C 312/01 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2023 | 1 |
| | DOPORUČENÍ |
| 2023/C 312/02 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2023 | 13 |
| 2023/C 312/03 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Česka na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2023 | 22 |
| 2023/C 312/04 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2023 | 31 |
| 2023/C 312/05 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Německa na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2023 | 38 |
| 2023/C 312/06 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2023 | 49 |
| 2023/C 312/07 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Irska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2023 | 58 |
| 2023/C 312/08 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2023 | 67 |
| 2023/C 312/09 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2023 | 77 |
| 2023/C 312/10 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Francie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2023 | 86 |
| 2023/C 312/11 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Chorvatska z roku 2023 | 97 |
| 2023/C 312/12 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2023 | 105 |
| 2023/C 312/13 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2023 | 116 |
| 2023/C 312/14 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2023 | 125 |
| 2023/C 312/15 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2023 | 135 |
| 2023/C 312/16 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2023 | 145 |
| 2023/C 312/17 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2023 | 155 |
| 2023/C 312/18 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Malty na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2023 | 167 |
| 2023/C 312/19 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2023 | 176 |
| 2023/C 312/20 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2023 | 186 |
| 2023/C 312/21 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Polska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2023 | 197 |
| 2023/C 312/22 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2023 | 206 |
| 2023/C 312/23 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2023 | 216 |
| 2023/C 312/24 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2023 | 224 |
| 2023/C 312/25 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2023 | 233 |
| 2023/C 312/26 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Finska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2023 | 243 |
| 2023/C 312/27 | Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2023 | 252 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2023/C 312/01

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2023

1

DOPORUČENÍ

2023/C 312/02

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2023

13

2023/C 312/03

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Česka na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2023

22

2023/C 312/04

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2023

31

2023/C 312/05

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Německa na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2023

38

2023/C 312/06

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2023

49

2023/C 312/07

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Irska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2023

58

2023/C 312/08

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2023

67

2023/C 312/09

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2023

77

2023/C 312/10

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Francie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2023

86

2023/C 312/11

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Chorvatska z roku 2023

97

2023/C 312/12

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2023

105

2023/C 312/13

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2023

116

2023/C 312/14

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2023

125

2023/C 312/15

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2023

135

2023/C 312/16

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2023

145

2023/C 312/17

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2023

155

2023/C 312/18

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Malty na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2023

167

2023/C 312/19

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2023

176

2023/C 312/20

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2023

186

2023/C 312/21

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Polska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2023

197

2023/C 312/22

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2023

206

2023/C 312/23

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2023

216

2023/C 312/24

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2023

224

2023/C 312/25

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2023

233

2023/C 312/26

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Finska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2023

243

2023/C 312/27

Doporučení Rady ze dne 14. července 2023 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2023

252

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Belgie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2023

(2023/C 312/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které Belgie není uvedena mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgie na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které Belgie není uvedena mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Belgie na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložila Belgie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Belgie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Belgie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložila Belgie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Belgie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Belgie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 30. dubna 2023 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Belgie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 30. dubna 2023 předložila Belgie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Belgie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Belgii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Belgie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Belgie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Belgii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Belgie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Belgii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Belgie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Belgie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Belgii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Belgie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Belgie snížil z 5,5 % HDP v roce 2021 na 3,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 109,1 % HDP na konci roku 2021 na 105,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Belgie, neboť její schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Belgie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Belgie snížil z 5,5 % HDP v roce 2021 na 3,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 109,1 % HDP na konci roku 2021 na 105,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Belgie, neboť její schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Belgie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení spotřební daně u benzínu a snížení DPH u smluv o dodávkách elektřiny a plynu pro domácnosti, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala rozšířené uplatňování sociálního tarifu na elektřinu a zemní plyn pro zranitelné domácnosti, plošné finanční transfery domácnostem přímo prostřednictvím jejich účtů za plyn a elektřinu (tzv. „energetický balíček“), vyhrazené jednorázové transfery (u domácností používajících topný olej, propan nebo peletové palivo) a přímou podporu na pomoc společnostem, které čelí rostoucím nákladům na energii. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně v odvětví elektřiny a ropy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,9 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení spotřební daně u benzínu a snížení DPH u smluv o dodávkách elektřiny a plynu pro domácnosti, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala rozšířené uplatňování sociálního tarifu na elektřinu a zemní plyn pro zranitelné domácnosti, plošné finanční transfery domácnostem přímo prostřednictvím jejich účtů za plyn a elektřinu (tzv. „energetický balíček“), vyhrazené jednorázové transfery (u domácností používajících topný olej, propan nebo peletové palivo) a přímou podporu na pomoc společnostem, které čelí rostoucím nákladům na energii. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně v odvětví elektřiny a ropy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,9 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada Belgii (7) doporučila, aby v roce 2022 využila nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Navíc Belgii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada Belgii (7) doporučila, aby v roce 2022 využila nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Navíc Belgii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni –2 % HDP. Belgie na doporučení Rady nadále podporovala oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady proto Belgie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky expanzivní povahu v rozsahu 1,9 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,8 % HDP v porovnání s rokem 2021), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěl růst běžných výdajů, zejména v důsledku automatické indexace sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru a dalších strukturálně rostoucích běžných výdajů, jež odrážejí zejména stárnutí obyvatelstva. Uvedený významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl tak pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. Belgie proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezila. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni –2 % HDP. Belgie na doporučení Rady nadále podporovala oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady proto Belgie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky expanzivní povahu v rozsahu 1,9 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,8 % HDP v porovnání s rokem 2021), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěl růst běžných výdajů, zejména v důsledku automatické indexace sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru a dalších strukturálně rostoucích běžných výdajů, jež odrážejí zejména stárnutí obyvatelstva. Uvedený významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl tak pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. Belgie proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezila.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1 % v roce 2023 a o 1,7 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růst reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1 % v roce 2023 a o 1,7 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růst reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024.

| (17) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 5,1 % HDP. Tento nárůst v roce 2023 odráží zejména rostoucí stálé běžné výdaje, zejména v důsledku automatické indexace sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru, jakož i stárnutí obyvatelstva, rozpočtový dopad dočasného snížení sociálních příspěvků ze strany podniků v první polovině roku 2023 a reformu zdanění energetických produktů určených k bydlení, která zvyšuje schodek. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste ze 105,1 % na konci roku 2022 na 106,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 106 % na konci roku 2023. Rozdíl je dán tím, že jarní prognóza Komise 2023 předpovídá poněkud vyšší nominální HDP v roce 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 5,1 % HDP. Tento nárůst v roce 2023 odráží zejména rostoucí stálé běžné výdaje, zejména v důsledku automatické indexace sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru, jakož i stárnutí obyvatelstva, rozpočtový dopad dočasného snížení sociálních příspěvků ze strany podniků v první polovině roku 2023 a reformu zdanění energetických produktů určených k bydlení, která zvyšuje schodek. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste ze 105,1 % na konci roku 2022 na 106,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 106 % na konci roku 2023. Rozdíl je dán tím, že jarní prognóza Komise 2023 předpovídá poněkud vyšší nominální HDP v roce 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména snížení spotřební daně u benzínu, které bylo ukončeno k 31. březnu 2023, snížení DPH u smluv o dodávkách elektřiny a plynu pro domácnosti, rozšířené uplatňování sociálního tarifu na energetické produkty, energetický balíček, vyhrazené jednorázové transfery (u domácností používajících jiné zdroje vytápění než plyn a elektřinu), a přímou podporu na pomoc podnikům, které čelí rostoucím nákladům na energii. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energií, konkrétně daněmi v odvětví elektřiny a ropy, které jsou zavedeny od roku 2022, a v roce 2023 daní pro provozovatele mezinárodní plynárenské soustavy (Fluxys). Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,4 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli řada z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zůstat stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,5 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména snížení spotřební daně u benzínu, které bylo ukončeno k 31. březnu 2023, snížení DPH u smluv o dodávkách elektřiny a plynu pro domácnosti, rozšířené uplatňování sociálního tarifu na energetické produkty, energetický balíček, vyhrazené jednorázové transfery (u domácností používajících jiné zdroje vytápění než plyn a elektřinu), a přímou podporu na pomoc podnikům, které čelí rostoucím nákladům na energii. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energií, konkrétně daněmi v odvětví elektřiny a ropy, které jsou zavedeny od roku 2022, a v roce 2023 daní pro provozovatele mezinárodní plynárenské soustavy (Fluxys). Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,4 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli řada z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zůstat stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,5 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Belgii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Belgie měla být připravena přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Belgii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Belgii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Belgie měla být připravena přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Belgii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu v rozsahu 0,7 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů vyšší než střednědobý růst potenciálního produktu proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben trvalým zvyšováním mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek (z důvodu indexace těchto mezd a dávek), strukturálně rostoucími běžnými výdaji vyplývajícími ze stárnutí obyvatelstva, reformou zdanění smluv o energiích využívaných domácnostmi a dočasným snížením sociálních příspěvků ze strany podniků v první polovině roku 2023. Celkově pak projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Belgie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a dále plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investiční projekty do renovace budov, udržitelné mobility a dekarbonizace odvětví energetiky, a klíčové investice do urychlení digitální transformace, včetně digitalizace veřejné správy, podpory digitálního začlenění a posílení kybernetické bezpečnosti, které jsou financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu v rozsahu 0,7 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů vyšší než střednědobý růst potenciálního produktu proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben trvalým zvyšováním mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek (z důvodu indexace těchto mezd a dávek), strukturálně rostoucími běžnými výdaji vyplývajícími ze stárnutí obyvatelstva, reformou zdanění smluv o energiích využívaných domácnostmi a dočasným snížením sociálních příspěvků ze strany podniků v první polovině roku 2023. Celkově pak projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Belgie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a dále plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investiční projekty do renovace budov, udržitelné mobility a dekarbonizace odvětví energetiky, a klíčové investice do urychlení digitální transformace, včetně digitalizace veřejné správy, podpory digitálního začlenění a posílení kybernetické bezpečnosti, které jsou financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 4,2 % HDP. V tomto snížení se rovněž odráží zrušení dočasných podpůrných opatření, která byla přijata v souvislosti s rostoucími cenami energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 107,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,7 % HDP. Tato hodnota je vyšší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření ke snížení schodku ve výši 0,2 % HDP, která v programu stability z roku 2023 ještě nejsou uvedena (a nejsou tudíž ani zohledněna v jarní prognóze Komise 2023), a v důsledku méně příznivé projekce veřejných příjmů, zejména pokud jde o daně z příjmů právnických osob. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 107,3 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 4,2 % HDP. V tomto snížení se rovněž odráží zrušení dočasných podpůrných opatření, která byla přijata v souvislosti s rostoucími cenami energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 107,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,7 % HDP. Tato hodnota je vyšší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření ke snížení schodku ve výši 0,2 % HDP, která v programu stability z roku 2023 ještě nejsou uvedena (a nejsou tudíž ani zohledněna v jarní prognóze Komise 2023), a v důsledku méně příznivé projekce veřejných příjmů, zejména pokud jde o daně z příjmů právnických osob. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 107,3 % na konci roku 2024.

| (22) | V programu stability z roku 2023 se předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise momentálně rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(22)

V programu stability z roku 2023 se předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise momentálně rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,4 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,4 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,7 %, což je více než doporučená hodnota tempa růstu. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,7 %, což je více než doporučená hodnota tempa růstu.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 2,9 % HDP v roce 2023 na 3,1 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří projekt fiskální reformy systému daní a dávek, jehož cílem je posílit zaměstnanost a ekonomickou aktivitu, a tím podpořit udržitelnost veřejných financí, a důchodová reforma (jak se předpokládá v plánu pro oživení a odolnost) ke zlepšení finanční udržitelnosti důchodového systému. Kromě toho má plán pro oživení a odolnost zvýšit úsilí o posílení veřejných investic s cílem urychlit zelenou a digitální transformaci, mimo jiné prováděním plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 2,9 % HDP v roce 2023 na 3,1 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří projekt fiskální reformy systému daní a dávek, jehož cílem je posílit zaměstnanost a ekonomickou aktivitu, a tím podpořit udržitelnost veřejných financí, a důchodová reforma (jak se předpokládá v plánu pro oživení a odolnost) ke zlepšení finanční udržitelnosti důchodového systému. Kromě toho má plán pro oživení a odolnost zvýšit úsilí o posílení veřejných investic s cílem urychlit zelenou a digitální transformaci, mimo jiné prováděním plánu pro oživení a odolnost.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,3 % HDP a do roku 2026 na 2,9 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2026. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 107,1 % na konci roku 2024 na 107,8 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,3 % HDP a do roku 2026 na 2,9 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2026. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 107,1 % na konci roku 2024 na 107,8 % do konce roku 2026.

| (27) | Belgie čelí značným výzvám v oblasti fiskální udržitelnosti. Tyto výzvy se týkají jak vysoké úrovně veřejného dluhu, tak očekávaného zhoršení dopadu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva na veřejné finance v souvislosti s rychlým stárnutím obyvatelstva, pokud se stávající politika nezmění. Ve zprávě Komise o stárnutí obyvatelstva z roku 2021 se předpokládá, že výdaje související se stárnutím obyvatelstva se do roku 2040 zvýší o 3,6 procentního bodu HDP a do roku 2070 o 5,4 procentního bodu HDP, zejména v důsledku výdajů na důchody a dlouhodobou péči. Výdaje na důchody se podle projekcí v období 2019–2070 zvýší o 3 procentní body HDP oproti průměru 0,1 procentního bodu HDP v eurozóně. V případě Belgie by k převážné části předpokládaného nárůstu došlo již do roku 2040, kdy by výdaje na důchody vzrostly o 2,7 procentního bodu HDP na 14,9 % HDP. Belgický plán pro oživení a odolnost zahrnuje důchodovou reformu, jejímž cílem je pomoci řešit tuto výzvu, spolu s dalšími cíli, jako je zlepšení sociální udržitelnosti systému, motivace obyvatelstva k tomu, aby zůstalo aktivní na trhu práce i po splnění podmínek pro předčasný odchod do důchodu, a zajištění větší konvergence mezi důchodovými systémy navzájem i v rámci těchto systémů. V roce 2019 činily veřejné výdaje v oblasti dlouhodobé péče 2,2 % HDP (průměr Unie 1,7 %), čímž se Belgie stala jednou ze zemí s nejvyššími výdaji na dlouhodobou péči v Unii. Pokud se uplatní základní scénář, výdaje na dlouhodobou péči by podle projekcí měly do roku 2070 ještě dále vzrůst na 4,3 % HDP. V případě nejméně příznivých scénářů by se však tyto náklady mohly vyšplhat až na 6,0 % HDP (16). Z důkazů vyplývá možné nadměrné využívání pobytové péče a zbytečná nebo předčasná institucionalizace starších osob. Z dostupných údajů lze usuzovat, že počet starších osob umisťovaných zbytečně nebo alespoň předčasně do zařízení pobytové péče je i nadále vysoký přesto, že v uplynulém desetiletí klesá. Údaje zejména naznačují, že podíl jednotlivců, kterých se tato otázka týká, byl vysoký v Bruselu a ve Valonsku. Federální subjekty, na něž byla v roce 2019 přenesena odpovědnost za dlouhodobou péči, zahájily reformy, jejichž cílem je zlepšit nákladově efektivní využívání různých způsobů poskytování péče, zejména s cílem zabránit zbytečné nebo předčasné institucionalizaci a oddálit ji. Nezaměřují se však dostatečně na řešení problému fiskální udržitelnosti. |
| --- | --- |

(27)

Belgie čelí značným výzvám v oblasti fiskální udržitelnosti. Tyto výzvy se týkají jak vysoké úrovně veřejného dluhu, tak očekávaného zhoršení dopadu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva na veřejné finance v souvislosti s rychlým stárnutím obyvatelstva, pokud se stávající politika nezmění. Ve zprávě Komise o stárnutí obyvatelstva z roku 2021 se předpokládá, že výdaje související se stárnutím obyvatelstva se do roku 2040 zvýší o 3,6 procentního bodu HDP a do roku 2070 o 5,4 procentního bodu HDP, zejména v důsledku výdajů na důchody a dlouhodobou péči. Výdaje na důchody se podle projekcí v období 2019–2070 zvýší o 3 procentní body HDP oproti průměru 0,1 procentního bodu HDP v eurozóně. V případě Belgie by k převážné části předpokládaného nárůstu došlo již do roku 2040, kdy by výdaje na důchody vzrostly o 2,7 procentního bodu HDP na 14,9 % HDP. Belgický plán pro oživení a odolnost zahrnuje důchodovou reformu, jejímž cílem je pomoci řešit tuto výzvu, spolu s dalšími cíli, jako je zlepšení sociální udržitelnosti systému, motivace obyvatelstva k tomu, aby zůstalo aktivní na trhu práce i po splnění podmínek pro předčasný odchod do důchodu, a zajištění větší konvergence mezi důchodovými systémy navzájem i v rámci těchto systémů. V roce 2019 činily veřejné výdaje v oblasti dlouhodobé péče 2,2 % HDP (průměr Unie 1,7 %), čímž se Belgie stala jednou ze zemí s nejvyššími výdaji na dlouhodobou péči v Unii. Pokud se uplatní základní scénář, výdaje na dlouhodobou péči by podle projekcí měly do roku 2070 ještě dále vzrůst na 4,3 % HDP. V případě nejméně příznivých scénářů by se však tyto náklady mohly vyšplhat až na 6,0 % HDP (16). Z důkazů vyplývá možné nadměrné využívání pobytové péče a zbytečná nebo předčasná institucionalizace starších osob. Z dostupných údajů lze usuzovat, že počet starších osob umisťovaných zbytečně nebo alespoň předčasně do zařízení pobytové péče je i nadále vysoký přesto, že v uplynulém desetiletí klesá. Údaje zejména naznačují, že podíl jednotlivců, kterých se tato otázka týká, byl vysoký v Bruselu a ve Valonsku. Federální subjekty, na něž byla v roce 2019 přenesena odpovědnost za dlouhodobou péči, zahájily reformy, jejichž cílem je zlepšit nákladově efektivní využívání různých způsobů poskytování péče, zejména s cílem zabránit zbytečné nebo předčasné institucionalizaci a oddálit ji. Nezaměřují se však dostatečně na řešení problému fiskální udržitelnosti.

| (28) | Navzdory nedávným reformám zůstává daňové zatížení (příspěvky na sociální zabezpečení a zdanění pracovních příjmů) v Belgii výrazně nad průměrem Unie na všech úrovních mezd, s výjimkou osob s velmi nízkými mzdami (50 % průměru), což může být demotivačním faktorem, který odrazuje od práce. Byla zavedena některá opatření ke zvýšení čistého příjmu osob s nízkými mzdami, jako je bonus za práci (ve Vlámsku) a dávky při zaměstnání pro dlouhodobě nezaměstnané nebo na meziregionální mobilitu (na federální úrovni). Tato opatření však rovněž dále zvyšují vysokou mezní daňovou sazbu pro osoby s nižšími středními příjmy (tzv. past nízké mzdy), což může odrazovat od investic do celoživotního učení a zvýšení počtu odpracovaných hodin. Podpora v nezaměstnanosti je časově neomezená a pro dlouhodobě nezaměstnané se jedná o netestované sociální dávky. Kromě toho je několik nepeněžních sociálních dávek vázáno na status nezaměstnanosti příjemců, což může přispět ke stávající nečinnosti, nezaměstnanosti a pasti nízké mzdy. Rozsáhlý přezkum systému dávek by zlepšil transparentnost, pokud jde o pobídky k práci, a mohl by přispět ke zvýšení účinnosti aktivačních politik. |
| --- | --- |

(28)

Navzdory nedávným reformám zůstává daňové zatížení (příspěvky na sociální zabezpečení a zdanění pracovních příjmů) v Belgii výrazně nad průměrem Unie na všech úrovních mezd, s výjimkou osob s velmi nízkými mzdami (50 % průměru), což může být demotivačním faktorem, který odrazuje od práce. Byla zavedena některá opatření ke zvýšení čistého příjmu osob s nízkými mzdami, jako je bonus za práci (ve Vlámsku) a dávky při zaměstnání pro dlouhodobě nezaměstnané nebo na meziregionální mobilitu (na federální úrovni). Tato opatření však rovněž dále zvyšují vysokou mezní daňovou sazbu pro osoby s nižšími středními příjmy (tzv. past nízké mzdy), což může odrazovat od investic do celoživotního učení a zvýšení počtu odpracovaných hodin. Podpora v nezaměstnanosti je časově neomezená a pro dlouhodobě nezaměstnané se jedná o netestované sociální dávky. Kromě toho je několik nepeněžních sociálních dávek vázáno na status nezaměstnanosti příjemců, což může přispět ke stávající nečinnosti, nezaměstnanosti a pasti nízké mzdy. Rozsáhlý přezkum systému dávek by zlepšil transparentnost, pokud jde o pobídky k práci, a mohl by přispět ke zvýšení účinnosti aktivačních politik.

| (29) | Rozsáhlé využívání daňových výdajů, které částečně vyvažuje vysoké daňové sazby, snižuje efektivitu a má tendenci zvýhodňovat určité druhy odměn a výdajů. To vede ke zkreslení v oblasti hospodářství, v sociální oblasti i v oblasti životního prostředí. Zvláštní režimy, jako jsou stravenky, příspěvky na dojíždění nebo osvobození od srážkové daně pro přesčasy, práci v oblasti výzkumu a vývoje a práci v nočním, resp. směnném provozu, jsou pro rozpočet nákladné a bylo zjištěno, že snižují efektivitu. Některé odpočty od daně z příjmů fyzických osob (např. odpočet u poukázek na služby) přinášejí nepřiměřený prospěch pro osoby s vysokými příjmy. Stále existují daňové pobídky pro investice do nemovitostí na federální úrovni (hodnoty uvedené v katastru, které podhodnocují skutečné příjmy z pronájmu, odpočitatelnost úroků u půjček na druhou nemovitost) i na regionální úrovni (tzv. „chèque-habitat“ ve Valonsku). Tyto daňové pobídky narušují přidělování zdrojů a mohou vést k daňově motivovaným nadměrným investicím do určitých druhů aktiv. Zvýšily se dotace související s daněmi škodlivé pro životní prostředí. Snížení sazby DPH u elektřinu a plyn v případě smluv pro domácnosti při poskytování podpory domácnostem i nadále dlouhodobě zvýhodňuje fosilní paliva a odrazuje od další diverzifikace a úspor energie. Vzhledem k rostoucímu dopravnímu přetížení a problémům se znečištěním ovzduší se zdá, že daně z dopravy a daně ze znečištění ovzduší stále nejsou využívány dostatečně. Očekává se, že širší daňová reforma, kterou vláda plánuje zavést do roku 2024, by měla v případě přijetí a provedení snížit daňovou zátěž práce a některá narušení. |
| --- | --- |

(29)

Rozsáhlé využívání daňových výdajů, které částečně vyvažuje vysoké daňové sazby, snižuje efektivitu a má tendenci zvýhodňovat určité druhy odměn a výdajů. To vede ke zkreslení v oblasti hospodářství, v sociální oblasti i v oblasti životního prostředí. Zvláštní režimy, jako jsou stravenky, příspěvky na dojíždění nebo osvobození od srážkové daně pro přesčasy, práci v oblasti výzkumu a vývoje a práci v nočním, resp. směnném provozu, jsou pro rozpočet nákladné a bylo zjištěno, že snižují efektivitu. Některé odpočty od daně z příjmů fyzických osob (např. odpočet u poukázek na služby) přinášejí nepřiměřený prospěch pro osoby s vysokými příjmy. Stále existují daňové pobídky pro investice do nemovitostí na federální úrovni (hodnoty uvedené v katastru, které podhodnocují skutečné příjmy z pronájmu, odpočitatelnost úroků u půjček na druhou nemovitost) i na regionální úrovni (tzv. „chèque-habitat“ ve Valonsku). Tyto daňové pobídky narušují přidělování zdrojů a mohou vést k daňově motivovaným nadměrným investicím do určitých druhů aktiv. Zvýšily se dotace související s daněmi škodlivé pro životní prostředí. Snížení sazby DPH u elektřinu a plyn v případě smluv pro domácnosti při poskytování podpory domácnostem i nadále dlouhodobě zvýhodňuje fosilní paliva a odrazuje od další diverzifikace a úspor energie. Vzhledem k rostoucímu dopravnímu přetížení a problémům se znečištěním ovzduší se zdá, že daně z dopravy a daně ze znečištění ovzduší stále nejsou využívány dostatečně. Očekává se, že širší daňová reforma, kterou vláda plánuje zavést do roku 2024, by měla v případě přijetí a provedení snížit daňovou zátěž práce a některá narušení.

| (30) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění belgického plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Belgie dosud nepředložila žádost o platbu. K rychlému a stabilnímu provádění bude zapotřebí účinná správa. Očekává se, že plán pro oživení a odolnost bude v roce 2023 revidován tak, aby zahrnoval mimo jiné kapitolu REPowerEU, přičemž zohlední revizi maximálního přídělu grantů z nástroje pro Belgii směrem dolů. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Belgie v oblasti energetiky a zelené transformace. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Belgie dne 31. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 1 024 900 000 EUR. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění belgického plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Belgie dosud nepředložila žádost o platbu. K rychlému a stabilnímu provádění bude zapotřebí účinná správa. Očekává se, že plán pro oživení a odolnost bude v roce 2023 revidován tak, aby zahrnoval mimo jiné kapitolu REPowerEU, přičemž zohlední revizi maximálního přídělu grantů z nástroje pro Belgii směrem dolů. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Belgie v oblasti energetiky a zelené transformace. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Belgie dne 31. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 1 024 900 000 EUR. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (31) | Komise schválila všechny programové dokumenty Belgie v rámci politiky soudržnosti v roce 2022 s výjimkou Evropského fondu pro regionální rozvoj pro region hlavní město Brusel, který byl přijat v roce 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Belgii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(31)

Komise schválila všechny programové dokumenty Belgie v rámci politiky soudržnosti v roce 2022 s výjimkou Evropského fondu pro regionální rozvoj pro region hlavní město Brusel, který byl přijat v roce 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Belgii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (32) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Belgie řadě dalších výzev v souvislosti se svým trhem práce, vzdělávacím systémem, energetickou politikou a zelenou transformací. Míra volných pracovních míst v Belgii je v současné době jednou z nejvyšších v Unii a pro zaměstnavatele je stále obtížnější najímat zaměstnance s těmi správnými dovednostmi. Rozdíly v účasti na trhu práce mezi jednotlivými regiony jsou však značné. Nedostatek pracovních sil je velký jak u povolání s nízkou kvalifikací, tak u vysoce kvalifikovaných profesí, přičemž nedostatek se projevuje v několika odvětvích, včetně informačních a komunikačních technologií, odborných, technických a vědeckých pracovních míst, pohostinství a zdravotnictví. Počet absolventů, zejména žen, v přírodních vědách, technologiích, inženýrství a matematice (STEM) zůstává nízký a jejich podíl se navzdory zvláštním akčním plánům v oblasti STEM zvyšuje jen pomalu. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi lze vysvětlit také nízkou účastí na vzdělávání dospělých. Stávající pobídky pro vzdělávání dospělých se nemusí dostat k osobám s nízkým vzděláním, pro něž by prohlubování dovedností mohlo přinést lepší pracovní příležitosti. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Řešení nedostatku pracovních sil a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je klíčovým nástrojem pro zvládnutí digitální transformace a umožnění zelené transformace i pro dosažení hlavních cílů Unie pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti a dovedností. |
| --- | --- |

(32)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Belgie řadě dalších výzev v souvislosti se svým trhem práce, vzdělávacím systémem, energetickou politikou a zelenou transformací. Míra volných pracovních míst v Belgii je v současné době jednou z nejvyšších v Unii a pro zaměstnavatele je stále obtížnější najímat zaměstnance s těmi správnými dovednostmi. Rozdíly v účasti na trhu práce mezi jednotlivými regiony jsou však značné. Nedostatek pracovních sil je velký jak u povolání s nízkou kvalifikací, tak u vysoce kvalifikovaných profesí, přičemž nedostatek se projevuje v několika odvětvích, včetně informačních a komunikačních technologií, odborných, technických a vědeckých pracovních míst, pohostinství a zdravotnictví. Počet absolventů, zejména žen, v přírodních vědách, technologiích, inženýrství a matematice (STEM) zůstává nízký a jejich podíl se navzdory zvláštním akčním plánům v oblasti STEM zvyšuje jen pomalu. Nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi lze vysvětlit také nízkou účastí na vzdělávání dospělých. Stávající pobídky pro vzdělávání dospělých se nemusí dostat k osobám s nízkým vzděláním, pro něž by prohlubování dovedností mohlo přinést lepší pracovní příležitosti. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Řešení nedostatku pracovních sil a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi je klíčovým nástrojem pro zvládnutí digitální transformace a umožnění zelené transformace i pro dosažení hlavních cílů Unie pro rok 2030 v oblasti zaměstnanosti a dovedností.

| (33) | Kromě omezení demotivačních faktorů, které vyplývají ze systému daní a dávek a odrazují od práce, by účinnější a cílenější aktivační opatření mohla pomoci uvolnit velký nevyužitý pracovní potenciál a zmírnit rostoucí nedostatek pracovních sil a dovedností. Znevýhodněné skupiny, včetně osob s nízkým dosaženým vzděláním, osob přistěhovaleckého původu nebo osob se zdravotním postižením, jsou na trhu práce začleněny méně. Průměrná míra přechodu z nezaměstnanosti nebo neaktivity do zaměstnání je nízká. Z toho vyplývá, že stále existuje prostor pro posílení účinnosti aktivních politik na trhu práce, zejména prostřednictvím systematičtějších hodnocení a integrovaných cest pro uchazeče o zaměstnání, kteří se při hledání zaměstnání potýkají s více překážkami. K dalšímu zvýšení míry zaměstnanosti bude rovněž nezbytné provádět politiky na podporu opětovného začlenění pracovníků s dlouhodobou pracovní neschopností, zejména z důvodu vyhoření a deprese (25 % případů), které nyní značně převyšují počet nezaměstnaných. |
| --- | --- |

(33)

Kromě omezení demotivačních faktorů, které vyplývají ze systému daní a dávek a odrazují od práce, by účinnější a cílenější aktivační opatření mohla pomoci uvolnit velký nevyužitý pracovní potenciál a zmírnit rostoucí nedostatek pracovních sil a dovedností. Znevýhodněné skupiny, včetně osob s nízkým dosaženým vzděláním, osob přistěhovaleckého původu nebo osob se zdravotním postižením, jsou na trhu práce začleněny méně. Průměrná míra přechodu z nezaměstnanosti nebo neaktivity do zaměstnání je nízká. Z toho vyplývá, že stále existuje prostor pro posílení účinnosti aktivních politik na trhu práce, zejména prostřednictvím systematičtějších hodnocení a integrovaných cest pro uchazeče o zaměstnání, kteří se při hledání zaměstnání potýkají s více překážkami. K dalšímu zvýšení míry zaměstnanosti bude rovněž nezbytné provádět politiky na podporu opětovného začlenění pracovníků s dlouhodobou pracovní neschopností, zejména z důvodu vyhoření a deprese (25 % případů), které nyní značně převyšují počet nezaměstnaných.

| (34) | Pokud jde o nedostatek pracovních sil a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, existují obavy ohledně výkonnosti, inkluzivnosti a spravedlnosti vzdělávacích systémů, a to i s ohledem na vysoké veřejné výdaje na vzdělávání. Rozdíly ve výsledcích vzdělávání úzce souvisejí se socioekonomickým a přistěhovaleckým původem studentů a patří mezi největší v Unii, což vede k nerovnostem ve vzdělávání. Klíčový význam pro trh práce bude mít zvýšení relevantnosti a přitažlivosti odborného vzdělávání a přípravy. Posílení učitelského povolání zajištěním lepší odborné přípravy učitelů a dalšího profesního rozvoje a rozvojem flexibilnějších a přitažlivějších profesních drah by pomohlo snížit rostoucí nedostatek kvalifikovaných učitelů, což s sebou nese nebezpečí dalšího prohlubování stávajících nerovností ve vzdělávání. Nedávno byla přijata nebo se plánují některá opatření k posílení učitelského povolání. Bude nezbytné pokračovat v těchto opatřeních a sledovat jejich provádění a dopad. |
| --- | --- |

(34)

Pokud jde o nedostatek pracovních sil a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, existují obavy ohledně výkonnosti, inkluzivnosti a spravedlnosti vzdělávacích systémů, a to i s ohledem na vysoké veřejné výdaje na vzdělávání. Rozdíly ve výsledcích vzdělávání úzce souvisejí se socioekonomickým a přistěhovaleckým původem studentů a patří mezi největší v Unii, což vede k nerovnostem ve vzdělávání. Klíčový význam pro trh práce bude mít zvýšení relevantnosti a přitažlivosti odborného vzdělávání a přípravy. Posílení učitelského povolání zajištěním lepší odborné přípravy učitelů a dalšího profesního rozvoje a rozvojem flexibilnějších a přitažlivějších profesních drah by pomohlo snížit rostoucí nedostatek kvalifikovaných učitelů, což s sebou nese nebezpečí dalšího prohlubování stávajících nerovností ve vzdělávání. Nedávno byla přijata nebo se plánují některá opatření k posílení učitelského povolání. Bude nezbytné pokračovat v těchto opatřeních a sledovat jejich provádění a dopad.

| (35) | Přibližně 70 % hrubé domácí spotřeby energie v Belgii je pokryto dovozem fosilních paliv. V roce 2021 tvořila ropa 45 % belgické skladby zdrojů energie a zemní plyn 23 %. Spotřeba zemního plynu v Belgii poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 15 %, což je v souladu s cílem 15% snížení stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Belgie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (18). Obnovitelná energie představovala v roce 2021 pouze 13 % konečné spotřeby energie. Belgie bude muset do roku 2030 výrazně zvýšit svůj cíl v oblasti obnovitelné energie tak, aby odrážel ambicióznější cíle Unie – její cíl v současné době činí 17,5 %, což Komise ve svém posouzení z roku 2020 považovala za málo ambiciózní. Má-li být dodrženo plánované omezení jaderné energie a má-li být pokryt předpokládaný nárůst poptávky po elektřině, bude třeba výrazně zvýšit energetickou účinnost a podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů. Rozvoji projektů větrné energie na pevnině a souvisejícímu rozšíření elektrizační soustavy však stále silně brání nízká míra přijetí ze strany veřejnosti a dlouhá zpoždění související s povolovacími postupy, zejména v důsledku opakovaných a zdlouhavých odvolacích řízení. Lze podniknout další kroky s cílem urychlit zavádění větrné energie na pevnině a související posílení sítě. Územní plánování a přezkum pravidel pro minimální vzdálenost větrných turbín od letišť, radarů a vojenských zón by mohly uvolnit více prostoru pro větrnou energii. Povolování by navíc mohlo být usnadněno tím, že se projektům v oblasti větrné a síťové infrastruktury udělí status převažujícího veřejného zájmu a urychlí se vyřizování odvolání. Účast obcí a občanů na projektech výroby obnovitelné energie by mohla zvýšit přijatelnost na místní úrovni.
  Rozšíření střešní solární energie (malých i velkých instalací) by mohlo být dále podpořeno přijetím reforem, které stanoví závazné požadavky na velké veřejné a komerční budovy, pobídky pro pronajímatele a právní rámce usnadňující sdílení energie. Kromě toho by mohla být podporována vlastní spotřeba a flexibilita na straně poptávky. Proaktivní rozvoj integrovanějších a konzistentnějších desetiletých investičních plánů pro elektrické rozvodné sítě by mohl zabránit zpožděním při připojování nových projektů v oblasti větrné energie (a v oblasti dalších obnovitelných zdrojů) a koncových uživatelů (tepelných čerpadel, dobíjecích bodů pro elektromobily) a měl by předvídat očekávaný nárůst průmyslové spotřeby elektřiny. |
| --- | --- |

(35)

Přibližně 70 % hrubé domácí spotřeby energie v Belgii je pokryto dovozem fosilních paliv. V roce 2021 tvořila ropa 45 % belgické skladby zdrojů energie a zemní plyn 23 %. Spotřeba zemního plynu v Belgii poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 15 %, což je v souladu s cílem 15% snížení stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Belgie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (18). Obnovitelná energie představovala v roce 2021 pouze 13 % konečné spotřeby energie. Belgie bude muset do roku 2030 výrazně zvýšit svůj cíl v oblasti obnovitelné energie tak, aby odrážel ambicióznější cíle Unie – její cíl v současné době činí 17,5 %, což Komise ve svém posouzení z roku 2020 považovala za málo ambiciózní. Má-li být dodrženo plánované omezení jaderné energie a má-li být pokryt předpokládaný nárůst poptávky po elektřině, bude třeba výrazně zvýšit energetickou účinnost a podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů. Rozvoji projektů větrné energie na pevnině a souvisejícímu rozšíření elektrizační soustavy však stále silně brání nízká míra přijetí ze strany veřejnosti a dlouhá zpoždění související s povolovacími postupy, zejména v důsledku opakovaných a zdlouhavých odvolacích řízení. Lze podniknout další kroky s cílem urychlit zavádění větrné energie na pevnině a související posílení sítě. Územní plánování a přezkum pravidel pro minimální vzdálenost větrných turbín od letišť, radarů a vojenských zón by mohly uvolnit více prostoru pro větrnou energii. Povolování by navíc mohlo být usnadněno tím, že se projektům v oblasti větrné a síťové infrastruktury udělí status převažujícího veřejného zájmu a urychlí se vyřizování odvolání. Účast obcí a občanů na projektech výroby obnovitelné energie by mohla zvýšit přijatelnost na místní úrovni.

Rozšíření střešní solární energie (malých i velkých instalací) by mohlo být dále podpořeno přijetím reforem, které stanoví závazné požadavky na velké veřejné a komerční budovy, pobídky pro pronajímatele a právní rámce usnadňující sdílení energie. Kromě toho by mohla být podporována vlastní spotřeba a flexibilita na straně poptávky. Proaktivní rozvoj integrovanějších a konzistentnějších desetiletých investičních plánů pro elektrické rozvodné sítě by mohl zabránit zpožděním při připojování nových projektů v oblasti větrné energie (a v oblasti dalších obnovitelných zdrojů) a koncových uživatelů (tepelných čerpadel, dobíjecích bodů pro elektromobily) a měl by předvídat očekávaný nárůst průmyslové spotřeby elektřiny.

| (36) | Další politické reformy a další investice do snížení emisí skleníkových plynů v odvětví energetiky, průmyslu, stavebnictví a dopravy by pomohly snížit vysokou celkovou závislost Belgie na dovozu fosilních paliv. Zvyšování energetické účinnosti v průmyslu by mohlo být podpořeno zlepšením dobrovolných dohod, zavedením plánů na úsporu energie a dekarbonizaci pro největší uživatele fosilních paliv, podporou elektrifikace a zaváděním průmyslových tepelných čerpadel a dalším využíváním oběhových výrobních metod. Hrozí, že Belgie nedosáhne svých cílů v oblasti renovací a energetické účinnosti pro rok 2030. Velkou výzvou je i nadále snižování spotřeby fosilních paliv v budovách. Současné investiční úsilí v oblasti energetických renovací by proto mělo být zintenzivněno a doplněno o politické reformy, jako je zákaz fosilních paliv v nových budovách, povinné energeticky účinné renovace, postupné ukončení vytápění založeného na fosilních palivech a přesun pobídek směrem k nízkouhlíkovým řešením vytápění, jako jsou tepelná čerpadla a tepelné sítě zásobované rekuperovanou a obnovitelnou energií. To by mělo být doprovázeno přizpůsobením vzdělávání a odborné přípravy příslušným nově vznikajícím zeleným technickým dovednostem a zajištěním dostatečného počtu náležitě kvalifikovaných techniků a stavebních pracovníků. V dopravě se na spotřebě ropy v Belgii podílí velkou měrou soukromá vozidla. Podpora tzv. měkké mobility (např. cyklistiky a sdílené mobility) a využívání veřejné dopravy by pomohla snížit používání soukromých vozidel a náklady na přetížení silnic. V roce 2022 se zvýšila míra dojíždění do práce na kole, zejména ve Vlámsku a Bruselu, a to díky neustálým investicím do cyklistické infrastruktury, propagačním iniciativám a cíleným pobídkám. Stále zde však existuje prostor pro další podporu této formy měkké mobility prostřednictvím investic do cyklistické infrastruktury a bezpečnosti silničního provozu pro cyklisty. Využívání veřejné dopravy se ještě plně nezotavilo z koronavirové krize a mohlo by být dále podpořeno zlepšením příměstských a meziměstských spojů, investicemi do obnovy vozového parku a zvýšením frekvence spojů. |
| --- | --- |

(36)

Další politické reformy a další investice do snížení emisí skleníkových plynů v odvětví energetiky, průmyslu, stavebnictví a dopravy by pomohly snížit vysokou celkovou závislost Belgie na dovozu fosilních paliv. Zvyšování energetické účinnosti v průmyslu by mohlo být podpořeno zlepšením dobrovolných dohod, zavedením plánů na úsporu energie a dekarbonizaci pro největší uživatele fosilních paliv, podporou elektrifikace a zaváděním průmyslových tepelných čerpadel a dalším využíváním oběhových výrobních metod. Hrozí, že Belgie nedosáhne svých cílů v oblasti renovací a energetické účinnosti pro rok 2030. Velkou výzvou je i nadále snižování spotřeby fosilních paliv v budovách. Současné investiční úsilí v oblasti energetických renovací by proto mělo být zintenzivněno a doplněno o politické reformy, jako je zákaz fosilních paliv v nových budovách, povinné energeticky účinné renovace, postupné ukončení vytápění založeného na fosilních palivech a přesun pobídek směrem k nízkouhlíkovým řešením vytápění, jako jsou tepelná čerpadla a tepelné sítě zásobované rekuperovanou a obnovitelnou energií. To by mělo být doprovázeno přizpůsobením vzdělávání a odborné přípravy příslušným nově vznikajícím zeleným technickým dovednostem a zajištěním dostatečného počtu náležitě kvalifikovaných techniků a stavebních pracovníků. V dopravě se na spotřebě ropy v Belgii podílí velkou měrou soukromá vozidla. Podpora tzv. měkké mobility (např. cyklistiky a sdílené mobility) a využívání veřejné dopravy by pomohla snížit používání soukromých vozidel a náklady na přetížení silnic. V roce 2022 se zvýšila míra dojíždění do práce na kole, zejména ve Vlámsku a Bruselu, a to díky neustálým investicím do cyklistické infrastruktury, propagačním iniciativám a cíleným pobídkám. Stále zde však existuje prostor pro další podporu této formy měkké mobility prostřednictvím investic do cyklistické infrastruktury a bezpečnosti silničního provozu pro cyklisty. Využívání veřejné dopravy se ještě plně nezotavilo z koronavirové krize a mohlo by být dále podpořeno zlepšením příměstských a meziměstských spojů, investicemi do obnovy vozového parku a zvýšením frekvence spojů.

| (37) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují konkrétní dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně pozic ve stavebním inženýrství a provozovatelů elektráren. |
| --- | --- |

(37)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují konkrétní dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně pozic ve stavebním inženýrství a provozovatelů elektráren.

| (38) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(38)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (39) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Belgie doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Belgie doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Belgii v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2 % (20).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Posílit úsilí o zlepšení efektivnosti dlouhodobé péče. Pokračovat v reformě systému daní a dávek s cílem omezit demotivační faktory, které odrazují od práce, a to přesunem daňové zátěže mimo oblast práce a zjednodušením systému daní a dávek. Přezkoumat daňové výdaje s cílem snížit jejich škodlivý dopad na hospodářství, společnost a životní prostředí.

2.

Zajistit účinnou správu, aby bylo možné rychle a soustavně provádět plán Belgie pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Řešit nedostatek pracovních sil a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, zejména posílením aktivačních politik (včetně poradenství) za účelem začlenění znevýhodněných skupin na trh práce. Zlepšit výkonnost a spravedlnost systémů vzdělávání a odborné přípravy a pokračovat v reformách zaměřených na posílení učitelského povolání.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech zvýšením energetické účinnosti a snížením využívání fosilních paliv v budovách, další podporou dekarbonizace průmyslu a podporou využívání a poskytování veřejné dopravy a měkké mobility. Urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie a související síťové infrastruktury dalším zjednodušením povolovacích postupů, mimo jiné zkrácením délky odvolacích řízení, a přijetím právních rámců pro další podporu investic do zařízení na výrobu obnovitelné energie a usnadnit sdílení energie. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 1).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl neutrální povahu v rozsahu 0 procentních bodů HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Belgie na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Belgie z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 1).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Belgie (desetiletý průměr) odhaduje v nominálním vyjádření na 5,4 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Evropská komise, Zpráva o stárnutí obyvatelstva z roku 2021. Ve scénáři konvergence nákladů a ve scénáři konvergence nákladů a pokrytí dosáhnou výdaje na dlouhodobou péči v Belgii podle projekcí 6 % HDP.

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

18

(19)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

19

(20)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,7 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

20

---

DOPORUČENÍ

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/13

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2023

(2023/C 312/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Bulharsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 15. října 2021 předložilo Bulharsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. května 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Bulharska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Bulharsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 15. října 2021 předložilo Bulharsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. května 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Bulharska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Bulharsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 5. května 2023 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Bulharsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 5. května 2023 předložilo Bulharsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Bulharsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Bulharsku pro rok 2023. Zpráva posoudila pokrok, který Bulharsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Bulharsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Bulharska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Bulharsku pro rok 2023. Zpráva posoudila pokrok, který Bulharsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Bulharsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Bulharska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Bulharska snížil z 3,9 % HDP v roce 2021 na 2,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 23,9 % HDP na konci roku 2021 na 22,9 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Bulharska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Bulharsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při projednávání a plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Bulharska snížil z 3,9 % HDP v roce 2021 na 2,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 23,9 % HDP na konci roku 2021 na 22,9 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Bulharska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Bulharsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při projednávání a plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížené sazby DPH pro vytápění a plyn a nižší spotřební daň z elektřiny a zemního a zkapalněného plynu, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace spotřebitelům mimo domácnosti a provozovatelům distribučních soustav elektřiny na spotřebu elektřiny, domácnostem na spotřebu zemního plynu, jakož i podnikům dálkového vytápění. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně dočasným odvodem státních podniků v odvětví energetiky. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3,7 % HDP v roce 2021 na 1,0 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížené sazby DPH pro vytápění a plyn a nižší spotřební daň z elektřiny a zemního a zkapalněného plynu, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace spotřebitelům mimo domácnosti a provozovatelům distribučních soustav elektřiny na spotřebu elektřiny, domácnostem na spotřebu zemního plynu, jakož i podnikům dálkového vytápění. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně dočasným odvodem státních podniků v odvětví energetiky. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3,7 % HDP v roce 2021 na 1,0 % v roce 2022.

| (14) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Bulharsku (7) doporučila, aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada navíc Bulharsku doporučila, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů udrželo pod kontrolou. |
| --- | --- |

(14)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Bulharsku (7) doporučila, aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada navíc Bulharsku doporučila, aby růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů udrželo pod kontrolou.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši – 1,2 % HDP, jak doporučila Rada. V souladu s doporučením Rady Bulharsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,8 % HDP (0,9 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,5 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Bulharsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Tento příspěvek expanzivní povahy zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Bulharsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši – 1,2 % HDP, jak doporučila Rada. V souladu s doporučením Rady Bulharsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,8 % HDP (0,9 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,5 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Bulharsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Tento příspěvek expanzivní povahy zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Bulharsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 na rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 3,3 % v roce 2024. Jarní prognóza Komise 2023 naproti tomu uvádí nižší růst reálného HDP ve výši 1,5 % v roce 2023 a 2,4 % v roce 2024, a to zejména v návaznosti na negativnější předpoklad vývoje zásob podle jarní prognózy Komise 2023 a navzdory její příznivější prognóze vývozu a dovozu v roce 2023. Pro rok 2024 je nižší růst reálného HDP v jarní prognóze Komise 2023 způsoben zejména velkými zápornými rozdíly v příspěvcích soukromé spotřeby, investic a vývozu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 na rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 3,3 % v roce 2024. Jarní prognóza Komise 2023 naproti tomu uvádí nižší růst reálného HDP ve výši 1,5 % v roce 2023 a 2,4 % v roce 2024, a to zejména v návaznosti na negativnější předpoklad vývoje zásob podle jarní prognózy Komise 2023 a navzdory její příznivější prognóze vývozu a dovozu v roce 2023. Pro rok 2024 je nižší růst reálného HDP v jarní prognóze Komise 2023 způsoben zejména velkými zápornými rozdíly v příspěvcích soukromé spotřeby, investic a vývozu.

| (17) | Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 6,1 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2023 odráží zvýšení schodku v roce 2023 zejména přijatá opatření ke zvýšení důchodů a mezd, dopad indexace důchodů na inflaci a průměrnou mzdu, vyšší výdaje na sociální, zdravotní a vzdělávací politiku a vyšší vnitrostátní výdaje na veřejné investice. Program neobsahuje žádná jiná opatření ke změně politiky nebo ke konsolidaci, neboť rozpočet na rok 2023, který může zahrnovat taková opatření fiskální politiky, nebyl v době předložení konvergenčního programu přijat. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 22,9 % na konci roku 2022 na 26,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,8 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména z důvodu nižších očekávaných veřejných investic a vyšších příjmů z daní i z Unie. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 25 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je způsoben nižším předpovídaným schodkem a rozdílnými předpoklady ohledně provádění nástroje a plateb z tohoto nástroje. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 6,1 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2023 odráží zvýšení schodku v roce 2023 zejména přijatá opatření ke zvýšení důchodů a mezd, dopad indexace důchodů na inflaci a průměrnou mzdu, vyšší výdaje na sociální, zdravotní a vzdělávací politiku a vyšší vnitrostátní výdaje na veřejné investice. Program neobsahuje žádná jiná opatření ke změně politiky nebo ke konsolidaci, neboť rozpočet na rok 2023, který může zahrnovat taková opatření fiskální politiky, nebyl v době předložení konvergenčního programu přijat. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 22,9 % na konci roku 2022 na 26,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,8 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména z důvodu nižších očekávaných veřejných investic a vyšších příjmů z daní i z Unie. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 25 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je způsoben nižším předpovídaným schodkem a rozdílnými předpoklady ohledně provádění nástroje a plateb z tohoto nástroje.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména z dotací spotřebitelům mimo domácnosti. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně solidárním příspěvkem podle nařízení Rady (EU) 2022/1854 (10). Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,8 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí bude v roce 2023 těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19 v odhadované výši 1,0 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména z dotací spotřebitelům mimo domácnosti. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně solidárním příspěvkem podle nařízení Rady (EU) 2022/1854 (10). Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,8 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí bude v roce 2023 těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19 v odhadované výši 1,0 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 (12) doporučila Rada Bulharsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Bulharsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Bulharsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 (12) doporučila Rada Bulharsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Bulharsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Bulharsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 3,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 1,9 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládá se, že Bulharsko bude financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a zachová investice financované z vnitrostátních zdrojů. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,9 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14). |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 3,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 1,9 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládá se, že Bulharsko bude financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a zachová investice financované z vnitrostátních zdrojů. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,9 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14).

| (21) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 4,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména vyšší příjmy z Unie a postupné ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 30,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 28,1 %. |
| --- | --- |

(21)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 4,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména vyšší příjmy z Unie a postupné ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 30,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 28,1 %.

| (22) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky do roku 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,1 % HDP (oproti 0,8 % HDP v roce 2023). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(22)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky do roku 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,1 % HDP (oproti 0,8 % HDP v roce 2023). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 5,4 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno především anualizovaným dopadem zvyšování důchodů a plánovaným zvýšením některých mezd ve veřejném sektoru, které více než kompenzují pozitivní dopad postupného ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 5,4 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno především anualizovaným dopadem zvyšování důchodů a plánovaným zvýšením některých mezd ve veřejném sektoru, které více než kompenzují pozitivní dopad postupného ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky.

| (25) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 4 % HDP v roce 2023 na 4,6 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevuje zvýšení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. |
| --- | --- |

(25)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 4 % HDP v roce 2023 na 4,6 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevuje zvýšení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje.

| (26) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2025 na 4,9 % HDP a do roku 2026 na 5 %. Očekává se tedy, že se schodek veřejných financí nevrátí v horizontu programu pod úroveň 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 30,7 % na konci roku 2024 na 37,1 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2025 na 4,9 % HDP a do roku 2026 na 5 %. Očekává se tedy, že se schodek veřejných financí nevrátí v horizontu programu pod úroveň 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 30,7 % na konci roku 2024 na 37,1 % do konce roku 2026.

| (27) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění bulharského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Bulharsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 22 milníkům a cílům plánu a vedla k celkovému vyplacení částky ve výši 1,37 miliardy EUR. Vysoká míra vládní nestability vedla ke zpoždění klíčových legislativních reforem, jako jsou reformy v oblasti zadávání veřejných zakázek, boje proti korupci a odpovědnosti nejvyššího státního zástupce. Nedostatečná politická stabilita a administrativní kapacita se rovněž projevily zpomalením provádění několika důležitých investic do energetiky a dopravy a zpochybněním klíčových aspektů plánu, zejména pokud jde o dekarbonizaci odvětví energetiky. Druhá žádost o platbu byla odložena a její předložení je nyní naplánováno na září 2023. Existuje však značné riziko, že některé milníky a cíle týkající se klíčových reforem nebudou v době jejího předložení splněny. Dodatek k plánu a kapitola REPowerEU se v současné době připravují. Harmonogram dokončení těchto prací je vzhledem k politické situaci stále nejasný. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Bulharska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění bulharského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Bulharsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 22 milníkům a cílům plánu a vedla k celkovému vyplacení částky ve výši 1,37 miliardy EUR. Vysoká míra vládní nestability vedla ke zpoždění klíčových legislativních reforem, jako jsou reformy v oblasti zadávání veřejných zakázek, boje proti korupci a odpovědnosti nejvyššího státního zástupce. Nedostatečná politická stabilita a administrativní kapacita se rovněž projevily zpomalením provádění několika důležitých investic do energetiky a dopravy a zpochybněním klíčových aspektů plánu, zejména pokud jde o dekarbonizaci odvětví energetiky. Druhá žádost o platbu byla odložena a její předložení je nyní naplánováno na září 2023. Existuje však značné riziko, že některé milníky a cíle týkající se klíčových reforem nebudou v době jejího předložení splněny. Dodatek k plánu a kapitola REPowerEU se v současné době připravují. Harmonogram dokončení těchto prací je vzhledem k politické situaci stále nejasný. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Bulharska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (28) | Komise schválila v roce 2022 všechny programové dokumenty Bulharska v oblasti politiky soudržnosti kromě priority Fondu pro spravedlivou transformaci a plánů spravedlivé územní transformace, které mají zásadní význam pro zmírnění dopadu transformace uhelných regionů. Přijetí a rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Bulharsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(28)

Komise schválila v roce 2022 všechny programové dokumenty Bulharska v oblasti politiky soudržnosti kromě priority Fondu pro spravedlivou transformaci a plánů spravedlivé územní transformace, které mají zásadní význam pro zmírnění dopadu transformace uhelných regionů. Přijetí a rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Bulharsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (29) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Bulharsko řadě dalších výzev v souvislosti s dekarbonizací hospodářství a výrobou energie. |
| --- | --- |

(29)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Bulharsko řadě dalších výzev v souvislosti s dekarbonizací hospodářství a výrobou energie.

| (30) | Bulharsko má i nadále hospodářství s nejvyšší uhlíkovou náročností v Unii a jeho intenzita emisí skleníkových plynů je více než čtyřikrát vyšší, než je průměr Unie. Podíl fosilních paliv na skladbě zdrojů energie v Bulharsku v roce 2021 činil 63 %, přičemž uhlí představovalo 26 %, jaderná energie 22 % a obnovitelné zdroje 15 % (což je méně než průměr Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, který činí 18 %). Bulharský plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu strategického rámce pro dekarbonizaci ekonomiky, zejména odvětví energetiky. To zahrnuje vypracování scénářů a doporučení Komise pro transformaci energetiky a následné přijetí plánu na dosažení klimatické neutrality Národním shromážděním s konečným termínem pro postupné ukončení těžby uhlí, resp. lignitu, a to nejpozději do roku 2038. Ačkoli byla v roce 2022 zřízena Komise pro transformaci energetiky, její zpráva o doporučeních se zpozdila. Národní shromáždění navíc v lednu 2023 přijalo usnesení, jímž uložilo vládě povinnost znovu jednat o závazcích Bulharska v rámci jeho plánu pro oživení a odolnost v oblasti dekarbonizace, včetně investic do ukládání elektřiny. |
| --- | --- |

(30)

Bulharsko má i nadále hospodářství s nejvyšší uhlíkovou náročností v Unii a jeho intenzita emisí skleníkových plynů je více než čtyřikrát vyšší, než je průměr Unie. Podíl fosilních paliv na skladbě zdrojů energie v Bulharsku v roce 2021 činil 63 %, přičemž uhlí představovalo 26 %, jaderná energie 22 % a obnovitelné zdroje 15 % (což je méně než průměr Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie, který činí 18 %). Bulharský plán pro oživení a odolnost zahrnuje reformu strategického rámce pro dekarbonizaci ekonomiky, zejména odvětví energetiky. To zahrnuje vypracování scénářů a doporučení Komise pro transformaci energetiky a následné přijetí plánu na dosažení klimatické neutrality Národním shromážděním s konečným termínem pro postupné ukončení těžby uhlí, resp. lignitu, a to nejpozději do roku 2038. Ačkoli byla v roce 2022 zřízena Komise pro transformaci energetiky, její zpráva o doporučeních se zpozdila. Národní shromáždění navíc v lednu 2023 přijalo usnesení, jímž uložilo vládě povinnost znovu jednat o závazcích Bulharska v rámci jeho plánu pro oživení a odolnost v oblasti dekarbonizace, včetně investic do ukládání elektřiny.

| (31) | Bulharsko prokázalo vysokou úroveň bezpečnosti dodávek plynu i přes náročné okolnosti, zejména za situace, kdy byly přerušeny jeho dodávky plynu z Ruska krátce po invazi na Ukrajinu. Bulharsko bylo schopno zajistit krátkodobé smlouvy na dodávky zkapalněného zemního plynu (LNG) přes Řecko. Plynárenská propojovací soustava mezi Řeckem a Bulharskem (IGB) zahájila provoz v říjnu 2022. To Bulharsku umožnilo získat plný objem smluvních dodávek z Ázerbájdžánu (1 mld. m3 ročně, což představuje přibližně 30 % domácí spotřeby). Podíl plynu na skladbě zdrojů energie činil 14 %, což je méně než průměr Unie, který se pohybuje na úrovni 23 %. Největším spotřebitelem plynu zůstává průmysl s podílem 42 %, včetně neenergetických účelů. Systémy centrálního zásobování teplem ve velkých městech Sofie a Plovdiv jsou závislé na zemním plynu a představují přibližně třetinu celkové spotřeby zemního plynu v Bulharsku. Spotřeba zemního plynu v Bulharsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 22 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Bulharsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

Bulharsko prokázalo vysokou úroveň bezpečnosti dodávek plynu i přes náročné okolnosti, zejména za situace, kdy byly přerušeny jeho dodávky plynu z Ruska krátce po invazi na Ukrajinu. Bulharsko bylo schopno zajistit krátkodobé smlouvy na dodávky zkapalněného zemního plynu (LNG) přes Řecko. Plynárenská propojovací soustava mezi Řeckem a Bulharskem (IGB) zahájila provoz v říjnu 2022. To Bulharsku umožnilo získat plný objem smluvních dodávek z Ázerbájdžánu (1 mld. m3 ročně, což představuje přibližně 30 % domácí spotřeby). Podíl plynu na skladbě zdrojů energie činil 14 %, což je méně než průměr Unie, který se pohybuje na úrovni 23 %. Největším spotřebitelem plynu zůstává průmysl s podílem 42 %, včetně neenergetických účelů. Systémy centrálního zásobování teplem ve velkých městech Sofie a Plovdiv jsou závislé na zemním plynu a představují přibližně třetinu celkové spotřeby zemního plynu v Bulharsku. Spotřeba zemního plynu v Bulharsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 22 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Bulharsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (18).

| (32) | Pokud jde o obnovitelnou energii, Bulharsko dosud neodstranilo překážky bránící instalaci zařízení na výrobu obnovitelné energie a jejich připojení k síti, což je součástí závazku v rámci jeho plánu pro oživení a odolnost. V lednu 2023 podala Komise v souladu s čl. 260 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie k Soudnímu dvoru Evropské unie žalobu proti Bulharsku z důvodu neprovedení směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (19) ve vnitrostátním právu. Větší zaměření na ukládání energie by pomohlo v Bulharsku urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie v rámci celé sítě. Lepší řízení sítě tak, aby byla flexibilnější, by navíc mohlo usnadnit integraci dalších zařízení na výrobu obnovitelné energie. Zároveň by Bulharsko mělo pokračovat v rozvoji propojovacích vedení se sousedními zeměmi s dostatečnou kapacitou. Investice do infrastruktury pro fosilní paliva musí být omezeny na nezbytně nutnou úroveň a musí být navrženy tak, aby obstály i v budoucnu, aby se zabránilo závislosti na technologiích, které nejsou v souladu s cíli v oblasti klimatu nebo zvyšují náklady na transformaci energetiky. |
| --- | --- |

(32)

Pokud jde o obnovitelnou energii, Bulharsko dosud neodstranilo překážky bránící instalaci zařízení na výrobu obnovitelné energie a jejich připojení k síti, což je součástí závazku v rámci jeho plánu pro oživení a odolnost. V lednu 2023 podala Komise v souladu s čl. 260 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie k Soudnímu dvoru Evropské unie žalobu proti Bulharsku z důvodu neprovedení směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (19) ve vnitrostátním právu. Větší zaměření na ukládání energie by pomohlo v Bulharsku urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie v rámci celé sítě. Lepší řízení sítě tak, aby byla flexibilnější, by navíc mohlo usnadnit integraci dalších zařízení na výrobu obnovitelné energie. Zároveň by Bulharsko mělo pokračovat v rozvoji propojovacích vedení se sousedními zeměmi s dostatečnou kapacitou. Investice do infrastruktury pro fosilní paliva musí být omezeny na nezbytně nutnou úroveň a musí být navrženy tak, aby obstály i v budoucnu, aby se zabránilo závislosti na technologiích, které nejsou v souladu s cíli v oblasti klimatu nebo zvyšují náklady na transformaci energetiky.

| (33) | Bulharský plán pro oživení a odolnost zahrnuje investice ve výši více než 1 miliardy EUR zaměřené na zlepšení energetické účinnosti ve veřejných i soukromých budovách a výzvy k realizaci projektů v praxi. Zřízení národního fondu pro dekarbonizaci, které se očekává v roce 2023, má zásadní význam pro dosažení dlouhodobé strategie Bulharska pro renovaci jeho fondu budov a pro přilákání většího objemu soukromých investic přizpůsobením jeho přístupu k programům renovací. Je třeba vyvinout další úsilí na strukturální řešení energetické chudoby, zejména prostřednictvím specializovaných programů a technické a administrativní pomoci, které by odrážely potřeby zranitelných skupin. Aby Bulharsko splnilo cíle balíčku „Fit for 55“, bude nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(33)

Bulharský plán pro oživení a odolnost zahrnuje investice ve výši více než 1 miliardy EUR zaměřené na zlepšení energetické účinnosti ve veřejných i soukromých budovách a výzvy k realizaci projektů v praxi. Zřízení národního fondu pro dekarbonizaci, které se očekává v roce 2023, má zásadní význam pro dosažení dlouhodobé strategie Bulharska pro renovaci jeho fondu budov a pro přilákání většího objemu soukromých investic přizpůsobením jeho přístupu k programům renovací. Je třeba vyvinout další úsilí na strukturální řešení energetické chudoby, zejména prostřednictvím specializovaných programů a technické a administrativní pomoci, které by odrážely potřeby zranitelných skupin. Aby Bulharsko splnilo cíle balíčku „Fit for 55“, bude nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

| (34) | V období 2005–2021 vzrostly v Bulharsku emise skleníkových plynů z vnitrostátní dopravy s výjimkou letecké dopravy o 19,5 %, zatímco v Unii v průměru klesly o 7,5 %. Toto odvětví se na emisích skleníkových plynů v zemi podílí zhruba jednou čtvrtinou. Využívání osobních automobilů s nulovými emisemi je v Bulharsku nízké, stejně jako hustota veřejných elektrických dobíjecích bodů. Rozvoj bulharské části transevropské dopravní sítě se potýká se zpožděním, zejména pokud jde o železniční infrastrukturu: to brání multimodalitě a potenciálu ke zlepšení účinnosti a udržitelnosti v dopravě. Znečištění ovzduší představuje pro bulharské obyvatelstvo značné zdravotní riziko. |
| --- | --- |

(34)

V období 2005–2021 vzrostly v Bulharsku emise skleníkových plynů z vnitrostátní dopravy s výjimkou letecké dopravy o 19,5 %, zatímco v Unii v průměru klesly o 7,5 %. Toto odvětví se na emisích skleníkových plynů v zemi podílí zhruba jednou čtvrtinou. Využívání osobních automobilů s nulovými emisemi je v Bulharsku nízké, stejně jako hustota veřejných elektrických dobíjecích bodů. Rozvoj bulharské části transevropské dopravní sítě se potýká se zpožděním, zejména pokud jde o železniční infrastrukturu: to brání multimodalitě a potenciálu ke zlepšení účinnosti a udržitelnosti v dopravě. Znečištění ovzduší představuje pro bulharské obyvatelstvo značné zdravotní riziko.

| (35) | Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Bulharsku hlášen nedostatek pracovních sil u řady povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti (20). Evropský sociální fond plus vyčlenil 152 milionů EUR na opatření na podporu zelených dovedností a pracovních míst na období 2021–2027. Fond pro spravedlivou transformaci rovněž poskytuje příležitost zabývat se sociálním rozměrem zelené transformace pro tři způsobilé regiony v tomto státě. |
| --- | --- |

(35)

Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Bulharsku hlášen nedostatek pracovních sil u řady povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti (20). Evropský sociální fond plus vyčlenil 152 milionů EUR na opatření na podporu zelených dovedností a pracovních míst na období 2021–2027. Fond pro spravedlivou transformaci rovněž poskytuje příležitost zabývat se sociálním rozměrem zelené transformace pro tři způsobilé regiony v tomto státě.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1, 2 a 3, |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1, 2 a 3,

DOPORUČUJE Bulharsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 4,6 % (22).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

2.

Zajistit efektivní správní strukturu a posílit správní kapacitu, aby bylo možné rychle a soustavně provádět plán pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit závislost na fosilních palivech a urychlit energetickou transformaci prostřednictvím rychlejšího zavádění obnovitelných zdrojů energie spolu s kapacitami pro ukládání energie a současně zvýšit flexibilitu energetického systému. Posílit infrastrukturu elektrizační soustavy a zlepšit její řízení zjednodušením postupů připojení a zavedením prvků inteligentních sítí. Pokračovat v úsilí o zvýšení propojení se sousedními zeměmi. Urychlit renovace budov s cílem podpořit energetickou účinnost a řešit energetickou chudobu. Podporovat nová řešení v oblasti centrálního zásobování teplem a udržitelné městské dopravy, která obstojí i v budoucnu, a urychlit rozvoj železniční infrastruktury. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 8091/2022 INIT; ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 6).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít neutrální povahu v rozsahu nula procentních bodů HDP.

9

(10)  Nařízení Rady (EU) 2022/1854 ze dne 6. října 2022 o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (Úř. věst. L 261I, 7.10.2022, s. 1).

10

(11)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Bulharska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Bulharska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 11).

12

(13)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Bulharska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 12,9 %.

13

(14)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít utlumující povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

14

(15)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

15

(16)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

19

(20)  Zpráva o nedostatku pracovních sil z roku 2022 – Evropský orgán pro pracovní záležitosti.

20

(21)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

21

(22)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

22

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/22

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Česka na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2023

(2023/C 312/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Česko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Česko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 1. června 2021 předložilo Česko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 8. září 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Česka (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Česko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 1. června 2021 předložilo Česko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 8. září 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Česka (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Česko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 13. dubna 2023 předložilo Česko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Česko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 13. dubna 2023 předložilo Česko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Česko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Česku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Česko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Česko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Česka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Česku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Česko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Česko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Česka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Česka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Česko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zranitelnost souvisí především s cenovou konkurenceschopností a cenami bydlení, avšak jeví se výhledově omezená, protože zadlužení domácností je umírněné a očekává se, že inflace zpomalí výrazně rychleji než průměr Unie. Hospodářství bylo silně zasaženo šokem způsobeným cenami energií a rychle rostoucí inflací. Ke zrychlení inflace přispělo i uvolněné nastavení fiskální politiky po pandemii COVID-19. Přestože celkově zůstávají cenové tlaky zvýšené, předpokládá se, že nákladová konkurenceschopnost se postupem času s klesajícími cenami energií částečně zotaví, přičemž bezprostředně nehrozí žádné výzvy z hlediska vnější udržitelnosti. Očekává se, že inflace zpomalí výrazně rychleji než průměr Unie. Pokud by však přetrvávala, mohlo by to ohrozit konkurenceschopnost Česka. Nedávné zhoršení stavu běžného účtu vyžaduje do budoucna pečlivé sledování. V posledních letech silně stoupla poptávka po bydlení, hnaná nízkými úrokovými sazbami, vysokým růstem příjmů a uvolněnými makroobezřetnostními opatřeními, zatímco nabídka bydlení nezvládla udržet krok. Ceny nemovitostí rostly silněji během pandemie, ale v polovině roku 2022 začalo jejich tempo oslabovat ve světle vyšších úrokových sazeb a přísnějších úvěrových podmínek. Rizika významné korekce cen bydlení se však zdají být nízká, zadlužení domácností je umírněné a bankovní sektor je zdravý. Přetrvávající omezená nabídka by ve středním období nicméně nadále přispívala ke zvyšování cen. Na zkrocení inflace je nadále potřeba pracovat. Rychlé snížení inflace vyžaduje silné zpomalení růstu poptávky, kterého lze dosáhnout dostatečně přísnou monetární a fiskální politikou. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Česka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Česko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zranitelnost souvisí především s cenovou konkurenceschopností a cenami bydlení, avšak jeví se výhledově omezená, protože zadlužení domácností je umírněné a očekává se, že inflace zpomalí výrazně rychleji než průměr Unie. Hospodářství bylo silně zasaženo šokem způsobeným cenami energií a rychle rostoucí inflací. Ke zrychlení inflace přispělo i uvolněné nastavení fiskální politiky po pandemii COVID-19. Přestože celkově zůstávají cenové tlaky zvýšené, předpokládá se, že nákladová konkurenceschopnost se postupem času s klesajícími cenami energií částečně zotaví, přičemž bezprostředně nehrozí žádné výzvy z hlediska vnější udržitelnosti. Očekává se, že inflace zpomalí výrazně rychleji než průměr Unie. Pokud by však přetrvávala, mohlo by to ohrozit konkurenceschopnost Česka. Nedávné zhoršení stavu běžného účtu vyžaduje do budoucna pečlivé sledování. V posledních letech silně stoupla poptávka po bydlení, hnaná nízkými úrokovými sazbami, vysokým růstem příjmů a uvolněnými makroobezřetnostními opatřeními, zatímco nabídka bydlení nezvládla udržet krok. Ceny nemovitostí rostly silněji během pandemie, ale v polovině roku 2022 začalo jejich tempo oslabovat ve světle vyšších úrokových sazeb a přísnějších úvěrových podmínek. Rizika významné korekce cen bydlení se však zdají být nízká, zadlužení domácností je umírněné a bankovní sektor je zdravý. Přetrvávající omezená nabídka by ve středním období nicméně nadále přispívala ke zvyšování cen. Na zkrocení inflace je nadále potřeba pracovat. Rychlé snížení inflace vyžaduje silné zpomalení růstu poptávky, kterého lze dosáhnout dostatečně přísnou monetární a fiskální politikou.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Česka snížil z 5,1 % HDP v roce 2021 na 3,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 42,0 % HDP na konci roku 2021 na 44,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Česka, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Česko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Česka snížil z 5,1 % HDP v roce 2021 na 3,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 42,0 % HDP na konci roku 2021 na 44,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Česka, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Česko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení spotřební daně u benzínu a nafty, zrušení silniční daně pro podniky a snížení přirážky za obnovitelné zdroje energie, kterou platí koncoví uživatelé, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, představoval jednorázový příspěvek na účty za energie (tzv. úsporný tarif), podpora průmyslovým odvětvím postihnutým vysokými cenami energií a jednorázový příspěvek na dítě. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,7 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,3 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení spotřební daně u benzínu a nafty, zrušení silniční daně pro podniky a snížení přirážky za obnovitelné zdroje energie, kterou platí koncoví uživatelé, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, představoval jednorázový příspěvek na účty za energie (tzv. úsporný tarif), podpora průmyslovým odvětvím postihnutým vysokými cenami energií a jednorázový příspěvek na dítě. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,7 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,3 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Česku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Česku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,1 % HDP, jak Rada doporučila. Česko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to též prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu. Česko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. Zachovalo tak investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak Rada doporučila. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,1 % HDP, jak Rada doporučila. Česko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to též prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu. Česko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. Zachovalo tak investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak Rada doporučila.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,1 % v roce 2023 a o 3,0 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá podobný růst reálného HDP, a to 0,2 % v roce 2023 a 2,6 % v roce 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,1 % v roce 2023 a o 3,0 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá podobný růst reálného HDP, a to 0,2 % v roce 2023 a 2,6 % v roce 2024.

| (18) | Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,5 % HDP. Tento nevýrazný pokles v roce 2023 je zejména odrazem vyšších výdajů, jako jsou dotace související s podpůrnými opatřeními v oblasti energetiky nebo vyšší tvorba hrubého fixního kapitálu, které kompenzuje nižší růst jiných výdajových položek a vyšší příjmy z fondů Unie. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 44,1 % na konci roku 2022 na 43,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 42,9 % na konci roku 2023. Rozdíl je dán tím, že prognóza předpovídá vyšší růst nominálního HDP. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,5 % HDP. Tento nevýrazný pokles v roce 2023 je zejména odrazem vyšších výdajů, jako jsou dotace související s podpůrnými opatřeními v oblasti energetiky nebo vyšší tvorba hrubého fixního kapitálu, které kompenzuje nižší růst jiných výdajových položek a vyšší příjmy z fondů Unie. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 44,1 % na konci roku 2022 na 43,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 42,9 % na konci roku 2023. Rozdíl je dán tím, že prognóza předpovídá vyšší růst nominálního HDP.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022 (zejména: snížení přirážky za obnovitelné zdroje energie, kterou platí koncoví uživatelé, a snížení spotřební daně z nafty) a o nová opatření, jako je zastropování cen elektřiny a plynu a podpora odvětví vytápění. Náklady na tato opatření jsou zčásti kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energií, konkrétně odvodem z příjmů producentů elektřiny přesahujících určitou cenovou úroveň a daní z neočekávaných zisků společností působících v oblasti výroby a obchodu s elektřinou a plynem, těžby fosilních paliv, pohonných hmot a petrochemického průmyslu. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí snížit o 0,1 procentního bodu HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022 (zejména: snížení přirážky za obnovitelné zdroje energie, kterou platí koncoví uživatelé, a snížení spotřební daně z nafty) a o nová opatření, jako je zastropování cen elektřiny a plynu a podpora odvětví vytápění. Náklady na tato opatření jsou zčásti kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energií, konkrétně odvodem z příjmů producentů elektřiny přesahujících určitou cenovou úroveň a daní z neočekávaných zisků společností působících v oblasti výroby a obchodu s elektřinou a plynem, těžby fosilních paliv, pohonných hmot a petrochemického průmyslu. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí snížit o 0,1 procentního bodu HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Česku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Česko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Česku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Česku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Česko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Česku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 1,4 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,1 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 1,2 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,5 procentního bodu (13). Česko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je zvýšení energetické účinnosti veřejných budov nebo investice do železnice či digitálních služeb, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 1,4 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,1 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 1,2 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,5 procentního bodu (13). Česko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je zvýšení energetické účinnosti veřejných budov nebo investice do železnice či digitálních služeb, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (22) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,9 % HDP. V tomto snížení se projevuje zejména postupné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky vedoucí ke nižším dotacím a pomalejší růst sociálních plateb ve srovnání s růstem nominálního HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 44,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,0 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 43,1 %. |
| --- | --- |

(22)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,9 % HDP. V tomto snížení se projevuje zejména postupné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky vedoucí ke nižším dotacím a pomalejší růst sociálních plateb ve srovnání s růstem nominálního HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 44,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,0 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 43,1 %.

| (23) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,0 % HDP oproti 1,3 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,0 % HDP oproti 1,3 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 6,0 %, jak se odráží v tomto doporučení. Přispěje to i ke snížení jádrové inflace, která se pohybuje dosti nad průměrem Unie a která by v delším horizontu mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 6,0 %, jak se odráží v tomto doporučení. Přispěje to i ke snížení jádrové inflace, která se pohybuje dosti nad průměrem Unie a která by v delším horizontu mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (26) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 4,9 % HDP v roce 2023 na 4,4 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje snížení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných z jiných zdrojů Unie, než je nástroj. |
| --- | --- |

(26)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 4,9 % HDP v roce 2023 na 4,4 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje snížení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných z jiných zdrojů Unie, než je nástroj.

| (27) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,4 % HDP a do roku 2026 na 2,2 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 44,0 % na konci roku 2024 na 45,0 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,4 % HDP a do roku 2026 na 2,2 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 44,0 % na konci roku 2024 na 45,0 % do konce roku 2026.

| (28) | Česko ve střednědobém a dlouhodobém horizontu čelí rizikům, která ohrožují fiskální udržitelnost. V posledních třech letech byla přijata řada fiskálních opatření s trvalým dopadem, která vedla ke zhoršení strukturálního rozpočtového salda, jako například snížení základu daně z příjmů fyzických osob a několikerá valorizace dávek sociálního zabezpečení nad zákonné minimum. Další tlak na fiskální udržitelnost ve střednědobém až dlouhodobém horizontu plyne ze zvyšování nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Očekává se, že prognózované zdvojnásobení indexu závislosti starých osob (16) a zastropování věku odchodu do důchodu po roce 2030 povedou ke zvýšení důchodových výdajů z 8,8 % HDP v roce 2030 na 11,4 % v roce 2050. Kromě toho se kvůli stárnutí obyvatelstva do roku 2070 zvýší veřejné výdaje na zdravotní péči o 0,9 procentního bodu a na dlouhodobou péči o 1,7 procentního bodu HDP. Možná opatření na posílení fiskální udržitelnosti v dlouhém období, která by zajistila vyšší příjmy pro důchodový systém, zahrnují úpravu věku odchodu do důchodu podle naděje dožití, motivaci ke zvýšené účasti starších osob na trhu práce, omezení předčasného odchodu do důchodu, úpravu sazeb valorizace důchodů a zvýšení nabídek práce. |
| --- | --- |

(28)

Česko ve střednědobém a dlouhodobém horizontu čelí rizikům, která ohrožují fiskální udržitelnost. V posledních třech letech byla přijata řada fiskálních opatření s trvalým dopadem, která vedla ke zhoršení strukturálního rozpočtového salda, jako například snížení základu daně z příjmů fyzických osob a několikerá valorizace dávek sociálního zabezpečení nad zákonné minimum. Další tlak na fiskální udržitelnost ve střednědobém až dlouhodobém horizontu plyne ze zvyšování nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva. Očekává se, že prognózované zdvojnásobení indexu závislosti starých osob (16) a zastropování věku odchodu do důchodu po roce 2030 povedou ke zvýšení důchodových výdajů z 8,8 % HDP v roce 2030 na 11,4 % v roce 2050. Kromě toho se kvůli stárnutí obyvatelstva do roku 2070 zvýší veřejné výdaje na zdravotní péči o 0,9 procentního bodu a na dlouhodobou péči o 1,7 procentního bodu HDP. Možná opatření na posílení fiskální udržitelnosti v dlouhém období, která by zajistila vyšší příjmy pro důchodový systém, zahrnují úpravu věku odchodu do důchodu podle naděje dožití, motivaci ke zvýšené účasti starších osob na trhu práce, omezení předčasného odchodu do důchodu, úpravu sazeb valorizace důchodů a zvýšení nabídek práce.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění českého plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Česko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 37 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno zhruba 928 milionů EUR. Včasné provedení plánu závisí na dalším zlepšení administrativní kapacity a upřednostnění klíčových reforem a investic. Očekává se, že v roce 2023 proběhne revize plánu a jeho doplnění o kapitolu REPowerEU a zvýšení nevratné podpory. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Česko dne 30. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje až do výše 11 miliard EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Česka v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění českého plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Česko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 37 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno zhruba 928 milionů EUR. Včasné provedení plánu závisí na dalším zlepšení administrativní kapacity a upřednostnění klíčových reforem a investic. Očekává se, že v roce 2023 proběhne revize plánu a jeho doplnění o kapitolu REPowerEU a zvýšení nevratné podpory. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Česko dne 30. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje až do výše 11 miliard EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Česka v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Česka v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Česku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Česka v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Česku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Česko řadě dalších výzev v souvislosti s bydlením, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Česko řadě dalších výzev v souvislosti s bydlením, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (32) | Dostupnost bydlení v Česku patřila v posledních pěti letech mezi nejnižší v Unie, přičemž mezi regiony panují velké rozdíly. Vysoký růst cen nemovitostí znemožňuje skupinám se středními příjmy nákup vlastního bydlení. Z tohoto důvodu se posílila poptávka po nájemním bydlení, což vedlo ke snížení jeho cenové dostupnosti. Nízké kapacity sociálního bydlení navíc nedokážou uspokojit poptávku všech nízkopříjmových a zranitelných domácností (sociální bydlení v roce 2020 představovalo 0,4 % celkového bytového fondu, zatímco průměr Unie činí 7–8 % (17)) a stávající příspěvky na bydlení nejsou dostatečně využívány, částečně z důvodu administrativní zátěže, stigmatizace a neznalosti. V důsledku toho narůstá v posledních letech počet rodin v bytové nouzi, což znamená vyšší náklady pro veřejný rozpočet a systém zdravotní péče. Pandemie COVID-19 a příliv osob prchajících před válkou na Ukrajině tyto již dříve existující problémy dále zhoršily. Důležitým zdrojem pro pilotní projekty a financování investic do sociálního bydlení tak zůstává financování v rámci politiky soudržnosti, které přispívá k sociální ochraně a inkluzi. K výraznému zlepšení situace jsou však zapotřebí ještě další zdroje financování. Jelikož Česku chybí legislativa a komplexní rámec pro sociální bydlení, je obtížné koordinovat roztříštěné politiky bydlení a vymezit odpovědnost státních a regionálních subjektů. Stabilní a udržitelné financování z vnitrostátních zdrojů spolu se zavedením pobídek pro nájemní nebo družstevní bydlení by pomohlo zvýšit nabídku dostupného bydlení a zajistit návaznost a intenzivnější úsilí v této oblasti. Ke zvýšení nabídky bydlení, rekonstrukcím a modernizacím stávajících bytových jednotek a využití prázdných obydlí je nutná účinná koordinace. |
| --- | --- |

(32)

Dostupnost bydlení v Česku patřila v posledních pěti letech mezi nejnižší v Unie, přičemž mezi regiony panují velké rozdíly. Vysoký růst cen nemovitostí znemožňuje skupinám se středními příjmy nákup vlastního bydlení. Z tohoto důvodu se posílila poptávka po nájemním bydlení, což vedlo ke snížení jeho cenové dostupnosti. Nízké kapacity sociálního bydlení navíc nedokážou uspokojit poptávku všech nízkopříjmových a zranitelných domácností (sociální bydlení v roce 2020 představovalo 0,4 % celkového bytového fondu, zatímco průměr Unie činí 7–8 % (17)) a stávající příspěvky na bydlení nejsou dostatečně využívány, částečně z důvodu administrativní zátěže, stigmatizace a neznalosti. V důsledku toho narůstá v posledních letech počet rodin v bytové nouzi, což znamená vyšší náklady pro veřejný rozpočet a systém zdravotní péče. Pandemie COVID-19 a příliv osob prchajících před válkou na Ukrajině tyto již dříve existující problémy dále zhoršily. Důležitým zdrojem pro pilotní projekty a financování investic do sociálního bydlení tak zůstává financování v rámci politiky soudržnosti, které přispívá k sociální ochraně a inkluzi. K výraznému zlepšení situace jsou však zapotřebí ještě další zdroje financování. Jelikož Česku chybí legislativa a komplexní rámec pro sociální bydlení, je obtížné koordinovat roztříštěné politiky bydlení a vymezit odpovědnost státních a regionálních subjektů. Stabilní a udržitelné financování z vnitrostátních zdrojů spolu se zavedením pobídek pro nájemní nebo družstevní bydlení by pomohlo zvýšit nabídku dostupného bydlení a zajistit návaznost a intenzivnější úsilí v této oblasti. Ke zvýšení nabídky bydlení, rekonstrukcím a modernizacím stávajících bytových jednotek a využití prázdných obydlí je nutná účinná koordinace.

| (33) | Po zahájení ruské invaze na Ukrajinu řešilo Česko svou hlavní závislost na dovozu fosilních paliv z Ruska diverzifikací dodávek plynu. Zbavilo se například své úplné závislosti na dodávkách ruského plynu zejména využíváním diverzifikovaných dodávek plynu z Norska a dovozem zkapalněného zemního plynu (LNG). V zemi však nedošlo ke snížení spotřeby fosilních paliv, takže je vystavena vysokému riziku narušení dodávek a prudkých cenových nárůstů, což nepříznivě dopadá především na domácnosti a průmysl. Spotřeba zemního plynu v Česku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 17 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Česko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(33)

Po zahájení ruské invaze na Ukrajinu řešilo Česko svou hlavní závislost na dovozu fosilních paliv z Ruska diverzifikací dodávek plynu. Zbavilo se například své úplné závislosti na dodávkách ruského plynu zejména využíváním diverzifikovaných dodávek plynu z Norska a dovozem zkapalněného zemního plynu (LNG). V zemi však nedošlo ke snížení spotřeby fosilních paliv, takže je vystavena vysokému riziku narušení dodávek a prudkých cenových nárůstů, což nepříznivě dopadá především na domácnosti a průmysl. Spotřeba zemního plynu v Česku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 17 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Česko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (18).

| (34) | Zavádění energie z obnovitelných zdrojů v Česku komplikují zejména regulační omezení, povolovací postupy a omezená kapacita distribuční sítě. Bylo dosaženo pokroku v řešení určitých regulačních problémů, například byla zrušena nutnost získat povolení na výrobu elektrické energie a stavební povolení na menší fotovoltaická zařízení (do 50 kWp), a postoupilo se v provádění regulačních změn k usnadnění instalace. V zájmu podpory zavádění obnovitelných zdrojů energie je zapotřebí další úsilí zaměřené na posílení energetických společenství a samospotřebitelů elektřiny z obnovitelných zdrojů, zřízení jednotného kontaktního místa pro obnovitelné zdroje a identifikaci oblastí vhodných pro zavádění obnovitelných zdrojů, přičemž klíčové bude motivovat k rozšíření energetické sítě, řešit pružnost elektrizační soustavy (jako například odezvu na straně poptávky nebo ukládání energie), instalace malých systémů a inteligentní měření. Reformy regulačních předpisů týkajících se sítě je třeba doplnit investicemi na rozšíření kapacity sítě a motivováním k flexibilitě a zavádění obnovitelných zdrojů. Česko má navíc slušný průmyslový potenciál k výrobě zelených technologií a mohlo by urychlit investice do vývoje a rozšíření řešení šetrných ke klimatu a zaměřených na snižování emisí uhlíku, aby do roku 2050 dosáhlo nulových čistých emisí. |
| --- | --- |

(34)

Zavádění energie z obnovitelných zdrojů v Česku komplikují zejména regulační omezení, povolovací postupy a omezená kapacita distribuční sítě. Bylo dosaženo pokroku v řešení určitých regulačních problémů, například byla zrušena nutnost získat povolení na výrobu elektrické energie a stavební povolení na menší fotovoltaická zařízení (do 50 kWp), a postoupilo se v provádění regulačních změn k usnadnění instalace. V zájmu podpory zavádění obnovitelných zdrojů energie je zapotřebí další úsilí zaměřené na posílení energetických společenství a samospotřebitelů elektřiny z obnovitelných zdrojů, zřízení jednotného kontaktního místa pro obnovitelné zdroje a identifikaci oblastí vhodných pro zavádění obnovitelných zdrojů, přičemž klíčové bude motivovat k rozšíření energetické sítě, řešit pružnost elektrizační soustavy (jako například odezvu na straně poptávky nebo ukládání energie), instalace malých systémů a inteligentní měření. Reformy regulačních předpisů týkajících se sítě je třeba doplnit investicemi na rozšíření kapacity sítě a motivováním k flexibilitě a zavádění obnovitelných zdrojů. Česko má navíc slušný průmyslový potenciál k výrobě zelených technologií a mohlo by urychlit investice do vývoje a rozšíření řešení šetrných ke klimatu a zaměřených na snižování emisí uhlíku, aby do roku 2050 dosáhlo nulových čistých emisí.

| (35) | Prudký nárůst cen energie v důsledku ruské válečné agrese vůči Ukrajině poukázal na potřebu zlepšit energetickou účinnost českého fondu budov a řešit energetickou chudobu. Česko zareagovalo zahájením programů pro obytné budovy a poskytnutím pomoci starším osobám a nízkopříjmovým domácnostem. Na zlepšení energetické účinnosti je však třeba dále pracovat a učinit ji dostupnější. Toho by mohlo být dosaženo usnadněním administrativního postupu k získání podpory jak pro domácnosti, tak pro průmyslové podniky, a dále rozvojem kapacit a dovedností zaměstnanců veřejné správy. Nutné jsou i informační kampaně a specializované celostátní poradenské služby, aby si obyvatelstvo bylo vědomo potřeby a výhod spojených se snížením spotřeby energie a aby se fyzickým osobám i průmyslovým podnikům usnadnil přístup k podpoře. Česko dále musí urychlit prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků, kterým momentálně chybí dovednosti potřebné k energetické modernizaci budov. |
| --- | --- |

(35)

Prudký nárůst cen energie v důsledku ruské válečné agrese vůči Ukrajině poukázal na potřebu zlepšit energetickou účinnost českého fondu budov a řešit energetickou chudobu. Česko zareagovalo zahájením programů pro obytné budovy a poskytnutím pomoci starším osobám a nízkopříjmovým domácnostem. Na zlepšení energetické účinnosti je však třeba dále pracovat a učinit ji dostupnější. Toho by mohlo být dosaženo usnadněním administrativního postupu k získání podpory jak pro domácnosti, tak pro průmyslové podniky, a dále rozvojem kapacit a dovedností zaměstnanců veřejné správy. Nutné jsou i informační kampaně a specializované celostátní poradenské služby, aby si obyvatelstvo bylo vědomo potřeby a výhod spojených se snížením spotřeby energie a aby se fyzickým osobám i průmyslovým podnikům usnadnil přístup k podpoře. Česko dále musí urychlit prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků, kterým momentálně chybí dovednosti potřebné k energetické modernizaci budov.

| (36) | Snížení české závislosti na fosilních palivech lze také dosáhnout přechodem na železniční dopravu s nulovými emisemi a jiné formy mobility s nulovými emisemi. Zavádění vozidel s nulovými emisemi a instalace vysokokapacitní dobíjecí a čerpací infrastruktury zaměřené na budoucí potřeby má však zatím chabé výsledky. Z hlediska regulace by prvním krokem k zajištění základních podmínek a odstranění překážek pro přechod na mobilitu s nulovými emisemi měla být revize Národního akčního plánu čisté mobility a související změny právních předpisů. |
| --- | --- |

(36)

Snížení české závislosti na fosilních palivech lze také dosáhnout přechodem na železniční dopravu s nulovými emisemi a jiné formy mobility s nulovými emisemi. Zavádění vozidel s nulovými emisemi a instalace vysokokapacitní dobíjecí a čerpací infrastruktury zaměřené na budoucí potřeby má však zatím chabé výsledky. Z hlediska regulace by prvním krokem k zajištění základních podmínek a odstranění překážek pro přechod na mobilitu s nulovými emisemi měla být revize Národního akčního plánu čisté mobility a související změny právních předpisů.

| (37) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Česku hlášen nedostatek pracovních sil v sedmi povoláních, která vyžadují specifické dovednosti související se zelenou transformací (například instalatéři, potrubáři, elektrikáři a elektromechanici) (19). |
| --- | --- |

(37)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Česku hlášen nedostatek pracovních sil v sedmi povoláních, která vyžadují specifické dovednosti související se zelenou transformací (například instalatéři, potrubáři, elektrikáři a elektromechanici) (19).

| (38) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(38)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Česku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 6,0 % (21).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Přijmout opatření pro zajištění dlouhodobé fiskální udržitelnosti veřejných financí včetně udržitelnosti důchodového systému.

2.

Urychlit provádění plánu pro oživení a odolnost, též zajištěním odpovídajících administrativních kapacit, a neprodleně dokončit dodatek zahrnující kapitolu REPowerEU s cílem bezprostředně zahájit jeho provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Posílit nabídku sociálního a dostupného bydlení, také prostřednictvím přijetí konkrétního legislativního rámce, zlepšení koordinace mezi různými veřejnými orgány a podporou výstavby nových bytových jednotek a modernizace stávajících.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech. Zintenzivnit zavádění obnovitelných zdrojů energie dalšími investicemi do elektrizační sítě a přímým zaváděním kapacit obnovitelných zdrojů. Zefektivnit povolovací postupy pro obnovitelné zdroje energie a dodatečnými reformami přizpůsobit elektrizační síť tak, aby umožňovala přístup k obnovitelným zdrojům, odstranit omezení týkající se obnovitelných zdrojů malého rozsahu a zřídit jednotné kontaktní místo, podpořit pružnost sítě a vytvořit příznivé podmínky pro energetická společenství. Zvýšit energetickou účinnost systémů dálkového vytápění a fondu budov motivováním k rozsáhlým renovacím a instalacím obnovitelných zdrojů tepla, usnadněním administrativního přístupu k podporám pro domácnosti i průmyslové podniky a budováním kapacit a rozvojem dovedností ve veřejných orgánech. Prosazovat zavádění vozidel s nulovými emisemi a podpořit dostupnost vysokokapacitní dobíjecí a čerpací infrastruktury prostřednictvím nových reforem, které vytvoří základní podmínky a odstraní existující překážky pro zavádění vozidel a infrastruktury. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 10).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl expanzivní povahy v rozsahu 0,4 procentního bodu HDP, a to mimo jiné v důsledku plateb České poště za poskytování všeobecných poštovních služeb v letech 2018–2022.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Česka na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Česka z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 19).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Česka (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 13,3 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít utlumující povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Podle zprávy Komise o stárnutí obyvatelstva z května 2021.

16

(17)  Databáze cenově dostupného bydlení Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Podle údajů Evropské sítě služeb zaměstnanosti (EURES) a na základě zprávy sítě o nedostatku a přebytku pracovních sil z roku 2022 vypracované Evropským orgánem pro pracovní záležitosti, tj. údaje poskytnuté národními koordinačními úřady sítě EURES. Požadavky na dovednosti a znalosti vycházejí z klasifikace evropských dovedností, kompetencí a povolání (ESCO) pro dovednosti v oblasti zelené transformace. Příklady jsou analyzovány na základě podílu dovedností pro zelenou transformaci podle klasifikace ESCO v příslušných odvětvích. Údaje nelze srovnávat mezi zeměmi a zahrnují širokou škálu odvětví.

19

(20)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/31

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Dánska na rok 2023

(2023/C 312/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Dánsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložilo Dánsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 6. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Dánska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Dánsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložilo Dánsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 6. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Dánska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Dánsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 1. května 2023 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2023. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Dánsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. Vzhledem k tomu, že Dánsko nepředložilo svůj konvergenční program z roku 2023 včas, Komise jej nemohla posoudit. |
| --- | --- |

(10)

Dne 1. května 2023 předložilo Dánsko svůj národní program reforem na rok 2023. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Dánsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. Vzhledem k tomu, že Dánsko nepředložilo svůj konvergenční program z roku 2023 včas, Komise jej nemohla posoudit.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Dánsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Dánsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Dánsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Dánska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Dánsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Dánsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Dánsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Dánska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se přebytek veřejných financí Dánska snížil ze 3,6 % HDP v roce 2021 na 3,3 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 36,7 % HDP na konci roku 2021 na 30,1 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se přebytek veřejných financí Dánska snížil ze 3,6 % HDP v roce 2021 na 3,3 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 36,7 % HDP na konci roku 2021 na 30,1 % na konci roku 2022.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato opatření fiskální politiky snižující příjmy snížení odvodů za elektřinu, přičemž opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala sociální dávky zaměřené na domácnosti s nižšími příjmy s cílem kompenzovat vysoké náklady na energii. Komise odhaduje rozpočtové náklady na tato opatření v roce 2022 na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,0 % HDP v roce 2021 na 0,0 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato opatření fiskální politiky snižující příjmy snížení odvodů za elektřinu, přičemž opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala sociální dávky zaměřené na domácnosti s nižšími příjmy s cílem kompenzovat vysoké náklady na energii. Komise odhaduje rozpočtové náklady na tato opatření v roce 2022 na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,0 % HDP v roce 2021 na 0,0 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Dánsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Dánsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 utlumující v rozsahu 0,6 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Dánsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,3 % HDP (0,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,2 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Dánsko nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,7 procentního bodu. Dánsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 utlumující v rozsahu 0,6 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Dánsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,3 % HDP (0,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,2 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Dánsko nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,7 procentního bodu. Dánsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růst reálného HDP, a to 0,3 % v roce 2023 a 1,5 % v roce 2024. |
| --- | --- |

(16)

Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růst reálného HDP, a to 0,3 % v roce 2023 a 1,5 % v roce 2024.

| (17) | Jarní prognóza Komise 2023 dále na rok 2023 předpovídá přebytek veřejných financí ve výši 2,3 % HDP a poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 30,1 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Jarní prognóza Komise 2023 dále na rok 2023 předpovídá přebytek veřejných financí ve výši 2,3 % HDP a poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 30,1 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména některých sociálních dávek zaměřených na domácnosti s nízkými příjmy, a nových opatření, jako je dočasně snížený poplatek za elektřinu. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou v jarní prognóze Komise 2023 odhadovány na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména některých sociálních dávek zaměřených na domácnosti s nízkými příjmy, a nových opatření, jako je dočasně snížený poplatek za elektřinu. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou v jarní prognóze Komise 2023 odhadovány na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022).

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Dánsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Dánsko by se mělo připravit na přizpůsobení běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Dánsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Dánsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Dánsko by se mělo připravit na přizpůsobení běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Dánsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 0,4 % HDP). To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (0,6 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,6 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Je to způsobeno náklady na necílená opatření v oblasti energetiky a zvyšováním mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a vyššími výdaji na zdravotní péči. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších unijních fondů v roce 2023 činily 0,3 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Dánsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou opatření v oblasti energetické účinnosti, ekologická daňová reforma a opatření v oblasti zelené mobility, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 0,4 % HDP). To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (0,6 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,6 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Je to způsobeno náklady na necílená opatření v oblasti energetiky a zvyšováním mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a vyššími výdaji na zdravotní péči. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších unijních fondů v roce 2023 činily 0,3 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Dánsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou opatření v oblasti energetické účinnosti, ekologická daňová reforma a opatření v oblasti zelené mobility, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (21) | Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá na konci roku 2024 přebytek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP a míru zadlužení ve výši 28,8 %. Komise momentálně předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(21)

Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá na konci roku 2024 přebytek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP a míru zadlužení ve výši 28,8 %. Komise momentálně předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (22) | Dánsko pravděpodobně bude v letech 2023 a 2024 i nadále plnit minimální střednědobý rozpočtový cíl ve výši – 1,0 % HDP, jak jej odhadla Komise na období 2023–2025. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává strukturální saldo ve výši 3,5 % HDP v roce 2023 a 2,1 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. |
| --- | --- |

(22)

Dánsko pravděpodobně bude v letech 2023 a 2024 i nadále plnit minimální střednědobý rozpočtový cíl ve výši – 1,0 % HDP, jak jej odhadla Komise na období 2023–2025. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává strukturální saldo ve výši 3,5 % HDP v roce 2023 a 2,1 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle.

| (23) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 4,6 %. |
| --- | --- |

(23)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 4,6 %.

| (24) | V současné době je výše periodických daní z nemovitostí v Dánsku zastropována, což znamená, že se s tržními cenami tyto daně nezvyšují. Nejsou proto schopny tlumit cykly cen bytových nemovitostí a mají nepříznivé distribuční účinky. Dánský parlament schválil nový systém daně z nemovitostí, který má tento strop z roku 2017 zrušit a který by měl začít platit od 1. ledna 2024. Nalezení cenově dostupného bydlení je i nadále pro mnoho lidí velkým problémem. Vysoké ceny bytových nemovitostí v kombinaci s dlouhými čekacími dobami na sociální bydlení vedla ve velkých městských oblastech k nedostatku cenově dostupného bydlení. Dánsko vykazuje rostoucí podíl hypoték s proměnlivou sazbou a platebními prázdninami, což zvyšuje zranitelnost silně zadlužených držitelů hypoték vůči dalšímu potenciálnímu poklesu cen bytových nemovitostí a/nebo zvyšování úrokových sazeb. |
| --- | --- |

(24)

V současné době je výše periodických daní z nemovitostí v Dánsku zastropována, což znamená, že se s tržními cenami tyto daně nezvyšují. Nejsou proto schopny tlumit cykly cen bytových nemovitostí a mají nepříznivé distribuční účinky. Dánský parlament schválil nový systém daně z nemovitostí, který má tento strop z roku 2017 zrušit a který by měl začít platit od 1. ledna 2024. Nalezení cenově dostupného bydlení je i nadále pro mnoho lidí velkým problémem. Vysoké ceny bytových nemovitostí v kombinaci s dlouhými čekacími dobami na sociální bydlení vedla ve velkých městských oblastech k nedostatku cenově dostupného bydlení. Dánsko vykazuje rostoucí podíl hypoték s proměnlivou sazbou a platebními prázdninami, což zvyšuje zranitelnost silně zadlužených držitelů hypoték vůči dalšímu potenciálnímu poklesu cen bytových nemovitostí a/nebo zvyšování úrokových sazeb.

| (25) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Dánska dospěl do pokročilé fáze provádění. Dánsko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 25 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 301 milionů EUR. Kromě první žádosti o platbu je provádění plánu pro oživení a odolnost na dobré cestě a očekává se, že druhá platba bude předložena podle plánu do konce roku 2023. Dne 31. května 2023 předložilo Dánsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, mimo jiné kapitoly REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Dánska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Dánska dospěl do pokročilé fáze provádění. Dánsko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 25 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 301 milionů EUR. Kromě první žádosti o platbu je provádění plánu pro oživení a odolnost na dobré cestě a očekává se, že druhá platba bude předložena podle plánu do konce roku 2023. Dne 31. května 2023 předložilo Dánsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, mimo jiné kapitoly REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Dánska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (26) | Všechny programové dokumenty Dánska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Dánsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(26)

Všechny programové dokumenty Dánska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Dánsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (27) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Dánsko řadě dalších výzev v souvislosti s dekarbonizací ekonomiky a posílením oběhového hospodářství na podporu zelené transformace. |
| --- | --- |

(27)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Dánsko řadě dalších výzev v souvislosti s dekarbonizací ekonomiky a posílením oběhového hospodářství na podporu zelené transformace.

| (28) | Pokrok Dánska na cestě k oběhovému hospodářství je nedostatečný a je třeba jej uspíšit, aby mohlo Dánsko splnit cíle Unie v oblasti oběhového hospodářství. Navzdory některým politickým opatřením, která byla zavedena, jako je plán v oblasti klimatu z roku 2020, byl pokrok omezený. Akční plán pro oběhové hospodářství z roku 2021 ukazuje, že ze 129 iniciativ, které byly v plánu uvedeny, bylo 27 dokončeno, 88 probíhá podle časového harmonogramu a 14 nabralo zpoždění. Z dostupných statistik vyplývá, že Dánsko v roce 2022 nedosáhlo žádného pokroku v oblasti produkce odpadů, recyklace a oběhového hospodářství. Jeho oběhové využívání materiálů se sotva snížilo z 8 % v roce 2016 na 7,8 % v roce 2021, čímž se dostalo pod průměr Unie, který v roce 2021 činil 11,7 %. Zatímco cílem akčního plánu pro oběhové hospodářství je výrazné snížení materiálové stopy Unie, činila v roce 2020 materiálová stopa Dánska 25,6 tun na obyvatele, což je výrazně nad průměrem Unie v roce 2020 (13,7 tun na obyvatele). Dánsko i nadále zaostává v několika aspektech oběhového hospodářství, zejména v produkci komunálního odpadu, míře recyklace a plýtvání potravinami. Pokud jde o komunální odpad, má Dánsko stále nejvyšší množství komunálního odpadu na obyvatele v Unii, a to 786 kg/rok/osobu v roce 2021 (průměr Unie činí 530 kg/rok/osobu v roce 2021), a to za situace, kdy neexistuje žádný vnitrostátní cíl pro celkové snížení odpadu. Pokud jde o recyklaci, Dánsko musí vyvinout značné úsilí ke splnění cíle Unie do roku 2025 v oblasti recyklace komunálního a obalového odpadu a je pod průměrem Unie, který činí 49,6 %, přičemž v roce 2021 činil 34,3 % (14). Dánsko si v neposlední řadě v Unii nevede dobře ani v ukazatelích plýtvání potravinami. Je ve velké míře závislé na spalování odpadu, protože v porovnání s průměrem Unie, který činí přibližně 26 %, spaluje více než 50 % svého komunálního odpadu. |
| --- | --- |

(28)

Pokrok Dánska na cestě k oběhovému hospodářství je nedostatečný a je třeba jej uspíšit, aby mohlo Dánsko splnit cíle Unie v oblasti oběhového hospodářství. Navzdory některým politickým opatřením, která byla zavedena, jako je plán v oblasti klimatu z roku 2020, byl pokrok omezený. Akční plán pro oběhové hospodářství z roku 2021 ukazuje, že ze 129 iniciativ, které byly v plánu uvedeny, bylo 27 dokončeno, 88 probíhá podle časového harmonogramu a 14 nabralo zpoždění. Z dostupných statistik vyplývá, že Dánsko v roce 2022 nedosáhlo žádného pokroku v oblasti produkce odpadů, recyklace a oběhového hospodářství. Jeho oběhové využívání materiálů se sotva snížilo z 8 % v roce 2016 na 7,8 % v roce 2021, čímž se dostalo pod průměr Unie, který v roce 2021 činil 11,7 %. Zatímco cílem akčního plánu pro oběhové hospodářství je výrazné snížení materiálové stopy Unie, činila v roce 2020 materiálová stopa Dánska 25,6 tun na obyvatele, což je výrazně nad průměrem Unie v roce 2020 (13,7 tun na obyvatele). Dánsko i nadále zaostává v několika aspektech oběhového hospodářství, zejména v produkci komunálního odpadu, míře recyklace a plýtvání potravinami. Pokud jde o komunální odpad, má Dánsko stále nejvyšší množství komunálního odpadu na obyvatele v Unii, a to 786 kg/rok/osobu v roce 2021 (průměr Unie činí 530 kg/rok/osobu v roce 2021), a to za situace, kdy neexistuje žádný vnitrostátní cíl pro celkové snížení odpadu. Pokud jde o recyklaci, Dánsko musí vyvinout značné úsilí ke splnění cíle Unie do roku 2025 v oblasti recyklace komunálního a obalového odpadu a je pod průměrem Unie, který činí 49,6 %, přičemž v roce 2021 činil 34,3 % (14). Dánsko si v neposlední řadě v Unii nevede dobře ani v ukazatelích plýtvání potravinami. Je ve velké míře závislé na spalování odpadu, protože v porovnání s průměrem Unie, který činí přibližně 26 %, spaluje více než 50 % svého komunálního odpadu.

| (29) | Dánsko se zavázalo k ambiciózním cílům v oblasti dekarbonizace a je lídrem ve využívání obnovitelné energie, zejména výroby větrné energie. Spotřeba zemního plynu v Dánsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 25,2 %, tedy více, než požadoval cíl ve výši 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (15). Dánsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (16). Aby bylo možné dosáhnout cílů v oblasti dekarbonizace a zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie ve skladbě zdrojů energie, je pro dosažení vnitrostátních ambicí v oblasti zavádění kapacity větrné energie na moři a na pevnině zásadní rychlejší uvádění projektů do provozu a zjednodušená povolovací pravidla. Dodatečné kapacity, včetně energetických ostrovů v Baltském a Severním moři, budou vyžadovat dostatečné plánování rozšíření sítě na úrovni přenosu a distribuce. Investice do energetické účinnosti mohou snížit potřebu investic do energetické infrastruktury. Posílení opatření v oblasti energetické účinnosti budov kombinací izolačních opatření a zavádění dekarbonizovaných zdrojů vytápění by mohlo dále snížit závislost na fosilních palivech a snížit poptávku po energii. Zlepšení energetické účinnosti veřejných budov by mohlo být dále podpořeno odstraněním rozpočtových omezení u zelených projektů pro obce a regiony. Dodatečná opatření na podporu energetické účinnosti v soukromých budovách by pomohla snížit vysoké náklady na energii v Dánsku, které mělo v roce 2022 druhé nejvyšší průměrné účty domácností za energii. Domácí průmyslové činnosti nabízejí potenciál ke zlepšení energetické účinnosti, zejména využíváním přebytečného tepla v rámci centrálního zásobování teplem. |
| --- | --- |

(29)

Dánsko se zavázalo k ambiciózním cílům v oblasti dekarbonizace a je lídrem ve využívání obnovitelné energie, zejména výroby větrné energie. Spotřeba zemního plynu v Dánsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 25,2 %, tedy více, než požadoval cíl ve výši 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (15). Dánsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (16). Aby bylo možné dosáhnout cílů v oblasti dekarbonizace a zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie ve skladbě zdrojů energie, je pro dosažení vnitrostátních ambicí v oblasti zavádění kapacity větrné energie na moři a na pevnině zásadní rychlejší uvádění projektů do provozu a zjednodušená povolovací pravidla. Dodatečné kapacity, včetně energetických ostrovů v Baltském a Severním moři, budou vyžadovat dostatečné plánování rozšíření sítě na úrovni přenosu a distribuce. Investice do energetické účinnosti mohou snížit potřebu investic do energetické infrastruktury. Posílení opatření v oblasti energetické účinnosti budov kombinací izolačních opatření a zavádění dekarbonizovaných zdrojů vytápění by mohlo dále snížit závislost na fosilních palivech a snížit poptávku po energii. Zlepšení energetické účinnosti veřejných budov by mohlo být dále podpořeno odstraněním rozpočtových omezení u zelených projektů pro obce a regiony. Dodatečná opatření na podporu energetické účinnosti v soukromých budovách by pomohla snížit vysoké náklady na energii v Dánsku, které mělo v roce 2022 druhé nejvyšší průměrné účty domácností za energii. Domácí průmyslové činnosti nabízejí potenciál ke zlepšení energetické účinnosti, zejména využíváním přebytečného tepla v rámci centrálního zásobování teplem.

| (30) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Dánsku hlášen nedostatek pracovních sil u 60 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti průmyslové ekologie, specialistů v oblasti ochrany životního prostředí a stavebních architektů. Ačkoli poptávka po dovednostech pro ekologickou transformaci roste, počet pracovníků v energeticky náročných průmyslových odvětvích účastnících se vzdělávání a odborné přípravy se za posledních deset let výrazně snížil z 24,6 % v roce 2015 na 15,6 % v roce 2021. |
| --- | --- |

(30)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Dánsku hlášen nedostatek pracovních sil u 60 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti průmyslové ekologie, specialistů v oblasti ochrany životního prostředí a stavebních architektů. Ačkoli poptávka po dovednostech pro ekologickou transformaci roste, počet pracovníků v energeticky náročných průmyslových odvětvích účastnících se vzdělávání a odborné přípravy se za posledních deset let výrazně snížil z 24,6 % v roce 2015 na 15,6 % v roce 2021.

DOPORUČUJE Dánsku v období 2023–2024:

1.

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné čerpání grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace, a současně v roce 2024 udržet zdravou fiskální pozici.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění investic a reforem vedoucích k vyššímu udržitelnému růstu a zachovat obezřetnou střednědobou fiskální pozici.

Zavést nový systém daně z nemovitostí za účelem obnovení vazby mezi tržními cenami a daněmi a zajištění spravedlivějšího zdanění. Urychlit investice do výstavby dostupného bydlení, aby se pokryly nejnaléhavější potřeby.

2.

Pokračovat v soustavném provádění svého plánu pro oživení a odolnost a v souvislosti s nedávným předložením dodatku, včetně kapitoly REPowerEU, urychleně zahájit provádění souvisejících opatření. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Posílit oběhové hospodářství a politiky v oblasti nakládání s odpady, mimo jiné urychlením provádění dánského národního akčního plánu pro oběhové hospodářství, podporou předcházení vzniku a opětovného využití komunálního a jiného odpadu, zvýšením míry recyklace, snížením potravinového odpadu a přechodem od spalování komunálního odpadu k ekologičtějším zdrojům výroby tepla.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech a zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie v dodávkách energie. Řešit rostoucí poptávku a potřeby flexibility prostřednictvím pobídek pro nezbytný rozvoj elektrické rozvodné sítě na úrovni přenosu a distribuce. Zjednodušit platná pravidla pro povolení týkající se obnovitelné energie. Zavést další opatření na podporu energetické účinnosti v soukromých a veřejných budovách, aby se snížily účty za energii a náklady na energetické systémy. Zajistit lepší zavádění dekarbonizovaných zdrojů vytápění. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 14).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít expanzivní povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu HDP.

9

(10)  Tato hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Dánska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Dánska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 27).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Dánska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 1,9 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít utlumující povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu HDP.

13

(14)  Dánsko informovalo Komisi, že míra recyklace vykázaná v roce 2021 vycházela z nesprávných údajů a bude předmětem revizí.

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

16

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/38

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Německa na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2023

(2023/C 312/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Německa na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Německo uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Německa na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 28. dubna 2021 předložilo Německo Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Německa (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Německo uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 28. dubna 2021 předložilo Německo Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Německa (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Německo uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 24. dubna 2023 předložilo Německo svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 26. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Německo dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 24. dubna 2023 předložilo Německo svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 26. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Německo dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Německu pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Německo učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Německo provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Německa při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Německu pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Německo učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Německo provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Německa při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Německa provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Německo potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména přetrvávající vysoký přebytek běžného účtu, který odráží rovněž utlumené investice v poměru k úsporám, které mají přeshraniční význam, se postupně snižuje, naposledy v souvislosti s energetickou krizí, ale očekává se, že se výrazně zvýší. Přebytek běžného účtu se pomalu snižoval až do roku 2019 s mírně rostoucím podílem domácích investic a klesající obchodní bilancí a v následujících letech jej ovlivnily neobvyklé hospodářské okolnosti. V roce 2022 se výrazně snížil v důsledku vyšších dovozních cen energií spolu se snížením přebytku neenergetického obchodu a oživením dovozu v oblasti cestovního ruchu. V roce 2022 se přebytek i nadále pohyboval nad úrovní navrženou v rámci základních ekonomických veličin země a očekává se, že v roce 2023 znovu výrazně poroste a v roce 2024 se téměř nezmění. Předpokládá se, že zůstane pod prahovou hodnotou pro zahájení postupu při makroekonomické nerovnováze. Očekává se, že mzdy výrazně porostou a podpoří domácí poptávku, přičemž jednotkové náklady práce mohou růst rychleji než ve zbytku eurozóny. Spotřeba a investice jsou však dočasně tlumeny vysokou inflací. V posledních letech vykazovaly ceny bytových nemovitostí prudký nárůst, i když se od poloviny roku 2022 poněkud zmírnily. Nabídka bydlení není schopna dohnat poptávku v důsledku slabých investic do bytových nemovitostí, což může zvýšit přetrvávající riziko nadhodnocení. Dalšímu omezení slabin by prospělo včasné a účinné provádění iniciativ v oblasti veřejných investic a odstranění překážek pro investice. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Německa provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Německo potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména přetrvávající vysoký přebytek běžného účtu, který odráží rovněž utlumené investice v poměru k úsporám, které mají přeshraniční význam, se postupně snižuje, naposledy v souvislosti s energetickou krizí, ale očekává se, že se výrazně zvýší. Přebytek běžného účtu se pomalu snižoval až do roku 2019 s mírně rostoucím podílem domácích investic a klesající obchodní bilancí a v následujících letech jej ovlivnily neobvyklé hospodářské okolnosti. V roce 2022 se výrazně snížil v důsledku vyšších dovozních cen energií spolu se snížením přebytku neenergetického obchodu a oživením dovozu v oblasti cestovního ruchu. V roce 2022 se přebytek i nadále pohyboval nad úrovní navrženou v rámci základních ekonomických veličin země a očekává se, že v roce 2023 znovu výrazně poroste a v roce 2024 se téměř nezmění. Předpokládá se, že zůstane pod prahovou hodnotou pro zahájení postupu při makroekonomické nerovnováze. Očekává se, že mzdy výrazně porostou a podpoří domácí poptávku, přičemž jednotkové náklady práce mohou růst rychleji než ve zbytku eurozóny. Spotřeba a investice jsou však dočasně tlumeny vysokou inflací. V posledních letech vykazovaly ceny bytových nemovitostí prudký nárůst, i když se od poloviny roku 2022 poněkud zmírnily. Nabídka bydlení není schopna dohnat poptávku v důsledku slabých investic do bytových nemovitostí, což může zvýšit přetrvávající riziko nadhodnocení. Dalšímu omezení slabin by prospělo včasné a účinné provádění iniciativ v oblasti veřejných investic a odstranění překážek pro investice.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Německa snížil ze 3,7 % HDP v roce 2021 na 2,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 69,3 % HDP na konci roku 2021 na 66,3 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Německa, neboť jeho schodek podle plánu v roce 2023 překročí 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Německo by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Německa snížil ze 3,7 % HDP v roce 2021 na 2,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 69,3 % HDP na konci roku 2021 na 66,3 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Německa, neboť jeho schodek podle plánu v roce 2023 překročí 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Německo by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení energetické daně z pohonných hmot a snížení daně z přidané hodnoty u plynu a centrálního zásobování teplem, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala jednorázový příspěvek na energii a úhradu prosincového vyúčtování pro soukromé spotřebitele plynu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,2 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení energetické daně z pohonných hmot a snížení daně z přidané hodnoty u plynu a centrálního zásobování teplem, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala jednorázový příspěvek na energii a úhradu prosincového vyúčtování pro soukromé spotřebitele plynu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,2 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Německu (7) doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Německu (7) doporučila, aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni ‒ 2,7 % HDP, jak doporučila Rada. Německo na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady tak Německo zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 2,4 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,2 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Snížení daňové sazby u zdanění příjmů zároveň snížilo veřejné příjmy a také přispělo (0,1 % HDP) k růstu čistých primárních běžných výdajů. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. Německo tak nemělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni ‒ 2,7 % HDP, jak doporučila Rada. Německo na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady tak Německo zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 2,4 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,2 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Snížení daňové sazby u zdanění příjmů zároveň snížilo veřejné příjmy a také přispělo (0,1 % HDP) k růstu čistých primárních běžných výdajů. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. Německo tak nemělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,2 % v roce 2023 a o 1,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá podobný růst reálného HDP, a to 0,2 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,2 % v roce 2023 a o 1,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá podobný růst reálného HDP, a to 0,2 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 41⁄4 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména dodatečné výdaje na zastropování cen energií, pokud jde o plyn a elektřinu. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 zvýšit z 66,3 % na konci roku 2022 na 673⁄4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,3 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, zejména kvůli předpokládaným nižším výdajům na zastropování cen energií. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 65,2 %. Rozdíl je způsoben nižším schodkem. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 41⁄4 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména dodatečné výdaje na zastropování cen energií, pokud jde o plyn a elektřinu. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 zvýšit z 66,3 % na konci roku 2022 na 673⁄4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,3 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, zejména kvůli předpokládaným nižším výdajům na zastropování cen energií. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 65,2 %. Rozdíl je způsoben nižším schodkem.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Ve srovnání s rokem 2022 spočívají v nových opatřeních, zejména zastropování cen energií u plynu a elektřiny. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně odvodem z mimořádných zisků. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 2,0 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli řada z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,5 % HDP v roce 2023 (oproti 0,3 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,8 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Ve srovnání s rokem 2022 spočívají v nových opatřeních, zejména zastropování cen energií u plynu a elektřiny. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně odvodem z mimořádných zisků. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 2,0 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli řada z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,5 % HDP v roce 2023 (oproti 0,3 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,8 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Německu zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Německo mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Německu doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Německu zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Německo mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Německu doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,5 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 2,7 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty zvýšené (o 0,2 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky (13). Německo tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je energetická renovace budov, zlepšení nabíjecí infrastruktury pro elektromobily a vybavení škol pro digitální éru, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,5 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 2,7 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty zvýšené (o 0,2 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky (13). Německo tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je energetická renovace budov, zlepšení nabíjecí infrastruktury pro elektromobily a vybavení škol pro digitální éru, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 13⁄4 % HDP. V tomto snížení se odráží zejména postupné ukončení zastropování cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 661⁄2 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,2 % HDP. Tato hodnota je nižší než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli nižším odhadům ve vztahu k podpůrným opatřením v oblasti energetiky. Jarní prognóza Komise 2023 očekává nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 64,1 %, zejména kvůli nižšímu schodku. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 13⁄4 % HDP. V tomto snížení se odráží zejména postupné ukončení zastropování cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 661⁄2 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,2 % HDP. Tato hodnota je nižší než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli nižším odhadům ve vztahu k podpůrným opatřením v oblasti energetiky. Jarní prognóza Komise 2023 očekává nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 64,1 %, zejména kvůli nižšímu schodku.

| (23) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,3 % HDP. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti podle plánu zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Většina z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(23)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá, že čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky budou v roce 2024 činit 0,3 % HDP. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti podle plánu zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Většina z nich zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 2,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 2,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,4 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno tím, že některá z těchto opatření zůstávají v platnosti i v roce 2024, a diskrečními opatřeními snižujícími příjmy, jako jsou různá snížení daně z příjmů. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,4 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno tím, že některá z těchto opatření zůstávají v platnosti i v roce 2024, a diskrečními opatřeními snižujícími příjmy, jako jsou různá snížení daně z příjmů.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 21⁄2 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně různé reformy systému daně z příjmů i důchodového systému. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 21⁄2 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně různé reformy systému daně z příjmů i důchodového systému.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2025 a 2026 postupně klesne na 3⁄4 % HDP. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 snížit z 661⁄2 % na konci roku 2024 na 651⁄2 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2025 a 2026 postupně klesne na 3⁄4 % HDP. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 snížit z 661⁄2 % na konci roku 2024 na 651⁄2 % do konce roku 2026.

| (28) | Zatímco výsledky v oblasti zaměstnanosti jsou i nadále solidní, v souvislosti s rychlým stárnutím obyvatelstva se očekává, že nedostatek pracovních sil a dovedností se bude dále prohlubovat. Očekává se, že počet obyvatel v produktivním věku se ve dvacátých letech 21. století sníží o 3,7 milionu v důsledku odchodu silných ročníků do důchodu. To výrazně zvýší potřeby přísunu peněžních prostředků do povinného průběžně financovaného systému (prvního důchodového pilíře) a možná ohrozí přiměřenost důchodů. K vyrovnání klesající úrovně potenciální pracovní síly by bylo zapotřebí čisté migrační saldo ve výši přibližně 400 000 osob ročně. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se bude postupně zvyšovat až na 67 let v roce 2031. Ačkoli míra zaměstnanosti pracovníků ve věku 55–64 let patří k nejvyšším v Unii, zvyšování skutečného věku odchodu do důchodu se v posledních letech zpomalilo a zaměstnanost ve věkové skupině nad 65 let za nejlepšími výsledky v Unii zaostává. Důvodem jsou také možnosti předčasného odchodu do důchodu, což dále zvyšuje tlak na udržitelnost důchodového systému. Lidé, kteří pracovali alespoň 35 let, mohou odejít do předčasného důchodu za cenu relativně malého snížení důchodové dávky. Ti, kteří pracovali alespoň 45 let, mohou odejít do důchodu, aniž by ztratili důchodových nároků (Rente nach 45 Beitragsjahren). Soukromé důchodové systémy dotované státem (systém osobního penzijního pojištění v rámci třetího pilíře – Riester Rente) byly dosud využívány nedostatečně. Navzdory úsilí o zvýšení využívání zaměstnaneckých důchodů (druhý pilíř) zůstává pokrytí na úrovni přibližně 56 %. |
| --- | --- |

(28)

Zatímco výsledky v oblasti zaměstnanosti jsou i nadále solidní, v souvislosti s rychlým stárnutím obyvatelstva se očekává, že nedostatek pracovních sil a dovedností se bude dále prohlubovat. Očekává se, že počet obyvatel v produktivním věku se ve dvacátých letech 21. století sníží o 3,7 milionu v důsledku odchodu silných ročníků do důchodu. To výrazně zvýší potřeby přísunu peněžních prostředků do povinného průběžně financovaného systému (prvního důchodového pilíře) a možná ohrozí přiměřenost důchodů. K vyrovnání klesající úrovně potenciální pracovní síly by bylo zapotřebí čisté migrační saldo ve výši přibližně 400 000 osob ročně. Zákonem stanovený věk odchodu do důchodu se bude postupně zvyšovat až na 67 let v roce 2031. Ačkoli míra zaměstnanosti pracovníků ve věku 55–64 let patří k nejvyšším v Unii, zvyšování skutečného věku odchodu do důchodu se v posledních letech zpomalilo a zaměstnanost ve věkové skupině nad 65 let za nejlepšími výsledky v Unii zaostává. Důvodem jsou také možnosti předčasného odchodu do důchodu, což dále zvyšuje tlak na udržitelnost důchodového systému. Lidé, kteří pracovali alespoň 35 let, mohou odejít do předčasného důchodu za cenu relativně malého snížení důchodové dávky. Ti, kteří pracovali alespoň 45 let, mohou odejít do důchodu, aniž by ztratili důchodových nároků (Rente nach 45 Beitragsjahren). Soukromé důchodové systémy dotované státem (systém osobního penzijního pojištění v rámci třetího pilíře – Riester Rente) byly dosud využívány nedostatečně. Navzdory úsilí o zvýšení využívání zaměstnaneckých důchodů (druhý pilíř) zůstává pokrytí na úrovni přibližně 56 %.

| (29) | Daňová skladba v Německu i nadále do značné míry závisí na příjmech ze zdanění práce, zatímco základy daně, které mohou podpořit inkluzivní a udržitelný růst, jsou i nadále využívány nedostatečně. Daňové zatížení práce je jedním z nejvyšších v Unii a daňový systém v kombinaci se systémem transferů vede ke slabým pobídkám ke zvýšení počtu odpracovaných hodin u osob s nízkými mzdami a u druhých výdělečně činných osob v domácnosti, často žen. To má negativní dopad na nabídku pracovních sil a prohlubuje jejich nedostatek. Podíl ekologických daní v Německu je pod průměrem Unie, a to jak v rámci zdanění energie, tak v rámci zdanění dopravy. Zdanění vozidel nepodporuje dopravu šetrnější k životnímu prostředí. I nadále existují značné dotace škodlivé pro životní prostředí, jako jsou dotace na fosilní paliva (včetně osvobození od daně a snížení daňové sazby), což brání zelené transformaci. |
| --- | --- |

(29)

Daňová skladba v Německu i nadále do značné míry závisí na příjmech ze zdanění práce, zatímco základy daně, které mohou podpořit inkluzivní a udržitelný růst, jsou i nadále využívány nedostatečně. Daňové zatížení práce je jedním z nejvyšších v Unii a daňový systém v kombinaci se systémem transferů vede ke slabým pobídkám ke zvýšení počtu odpracovaných hodin u osob s nízkými mzdami a u druhých výdělečně činných osob v domácnosti, často žen. To má negativní dopad na nabídku pracovních sil a prohlubuje jejich nedostatek. Podíl ekologických daní v Německu je pod průměrem Unie, a to jak v rámci zdanění energie, tak v rámci zdanění dopravy. Zdanění vozidel nepodporuje dopravu šetrnější k životnímu prostředí. I nadále existují značné dotace škodlivé pro životní prostředí, jako jsou dotace na fosilní paliva (včetně osvobození od daně a snížení daňové sazby), což brání zelené transformaci.

| (30) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu postupovalo rychle. Provádění německého plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak dochází k výrazným zpožděním. Omezené zdroje určené na provádění plánu a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Německo v procesu provádění zaostává. Německo musí ještě podepsat svá operativní ujednání a předložit první žádost o platbu. Německý plán pro oživení a odolnost již byl jednou revidován, a to dne 14. února 2023, kdy byla upravena dvě investiční opatření, která nemohla být kvůli objektivním okolnostem v plném rozsahu zrealizována (16). Očekává se, že plán bude znovu revidován v roce 2023 dalším dodatkem tak, aby zahrnoval i kapitolu REPowerEU a zohlednil zvýšení nevratné podpory. Jednání o kapitole REPowerEU a o tom, jak zohlednit zvýšení nevratné podpory, však stále ještě probíhají. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Německa v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu postupovalo rychle. Provádění německého plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak dochází k výrazným zpožděním. Omezené zdroje určené na provádění plánu a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Německo v procesu provádění zaostává. Německo musí ještě podepsat svá operativní ujednání a předložit první žádost o platbu. Německý plán pro oživení a odolnost již byl jednou revidován, a to dne 14. února 2023, kdy byla upravena dvě investiční opatření, která nemohla být kvůli objektivním okolnostem v plném rozsahu zrealizována (16). Očekává se, že plán bude znovu revidován v roce 2023 dalším dodatkem tak, aby zahrnoval i kapitolu REPowerEU a zohlednil zvýšení nevratné podpory. Jednání o kapitole REPowerEU a o tom, jak zohlednit zvýšení nevratné podpory, však stále ještě probíhají. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Německa v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (31) | Všechny programové dokumenty Německa v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 202. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Německu zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(31)

Všechny programové dokumenty Německa v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 202. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Německu zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (32) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Německo řadě dalších výzev v souvislosti s digitalizací, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(32)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Německo řadě dalších výzev v souvislosti s digitalizací, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (33) | Německo sice vyvinulo úsilí na zlepšení digitalizace veřejných služeb, ale její zavádění je stále pomalé. Do cílového data (konec roku 2022) se podařilo splnit pouze několik cílů stanovených v zákoně o přístupu online, který ukládá povinnost průběžné digitalizace všech správních služeb na úrovni komunikace s občanem. Ze srovnávací zprávy Komise k elektronické veřejné správě vyplývá, že Německo nedosahuje dostatečných výsledků ani v oblasti digitalizace back office, což je pro efektivní poskytování služeb nad rámec zákona o přístupu online klíčové. V souvislosti s tím byla za prioritu prohlášena modernizace registrů v rámci zákona o modernizaci registrů, aby byla zavedena unijní zásada „pouze jednou“, kdy jsou jednotlivci a podniky povinni poskytovat standardní informace úřadům pouze jednou. Od vstupu tohoto zákona v platnost v roce 2021 však došlo jen k malému pokroku. Kromě toho se digitalizované služby využívají jen v malé míře: Německo se pohybuje pod průměrem Unie, pokud jde o podíl osob využívajících služby elektronické veřejné správy. Německo je rovněž pod průměrem Unie v různých aspektech srovnávacích ukazatelů elektronické veřejné správy, jako je transparentnost, existence klíčových podpůrných faktorů a dostupnost digitálních veřejných služeb pro fyzické osoby ze zahraničí. Národní rada pro regulační kontrolu považuje provádění zákona o přístupu online za nedostatečné a za hlavní riziko označila předpokládaný nedostatek pracovních sil, pokud nedojde ke zvýšení efektivity prostřednictvím digitalizace. Překážky zjištěné při digitalizaci veřejných služeb se rovněž vztahují i na odpovídající opatření v německém plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(33)

Německo sice vyvinulo úsilí na zlepšení digitalizace veřejných služeb, ale její zavádění je stále pomalé. Do cílového data (konec roku 2022) se podařilo splnit pouze několik cílů stanovených v zákoně o přístupu online, který ukládá povinnost průběžné digitalizace všech správních služeb na úrovni komunikace s občanem. Ze srovnávací zprávy Komise k elektronické veřejné správě vyplývá, že Německo nedosahuje dostatečných výsledků ani v oblasti digitalizace back office, což je pro efektivní poskytování služeb nad rámec zákona o přístupu online klíčové. V souvislosti s tím byla za prioritu prohlášena modernizace registrů v rámci zákona o modernizaci registrů, aby byla zavedena unijní zásada „pouze jednou“, kdy jsou jednotlivci a podniky povinni poskytovat standardní informace úřadům pouze jednou. Od vstupu tohoto zákona v platnost v roce 2021 však došlo jen k malému pokroku. Kromě toho se digitalizované služby využívají jen v malé míře: Německo se pohybuje pod průměrem Unie, pokud jde o podíl osob využívajících služby elektronické veřejné správy. Německo je rovněž pod průměrem Unie v různých aspektech srovnávacích ukazatelů elektronické veřejné správy, jako je transparentnost, existence klíčových podpůrných faktorů a dostupnost digitálních veřejných služeb pro fyzické osoby ze zahraničí. Národní rada pro regulační kontrolu považuje provádění zákona o přístupu online za nedostatečné a za hlavní riziko označila předpokládaný nedostatek pracovních sil, pokud nedojde ke zvýšení efektivity prostřednictvím digitalizace. Překážky zjištěné při digitalizaci veřejných služeb se rovněž vztahují i na odpovídající opatření v německém plánu pro oživení a odolnost.

| (34) | Zlepšení digitálních dovedností má zásadní význam pro digitální transformaci, aby se vyřešil nedostatek kvalifikovaných pracovníků a zvýšila produktivita. V roce 2021 mělo v Německu alespoň základní digitální dovednosti 49 % osob ve věku 16–74 let, což je výsledek, který se pohybuje pod průměrem Unie (54 %) a brzdí digitální transformaci. Ze všech osob ve věkové kategorii 16–19 let mělo v roce 2021 pouze 50 % alespoň základní digitální dovednosti, což je o 19 procentních bodů méně než průměr Unie. Ačkoli Německo dosahuje v unijním měřítku nadprůměrných výsledků v podílu zaměstnaných odborníků na informační a komunikační technologie a v případě žen v tomto oboru se drží na průměru Unie, je zde vysoký počet neobsazených pracovních míst, což odráží další potřeby. Klíčem ke zlepšení digitálních dovedností by bylo další úsilí o řešení nedostatku učitelů a jejich lepší odborná příprava v oblasti digitalizace na všech úrovních vzdělávání. Integrace digitálních technologií do podnikání se pohybuje pouze kolem průměru Unie, včetně podílu malých a středních podniků, které mají alespoň základní úroveň digitální intenzity, a využívání pokročilých technologií ze strany podniků, jako je cloud, big data a umělá inteligence. Německý plán pro oživení a odolnost zahrnuje několik opatření na podporu digitálních dovedností, a zejména digitálního vzdělávání, jako jsou investice do digitálních zařízení pro učitele, vzdělávací platformy a vzdělávacích center excelence. Německo navíc provádí opatření na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace svých pracovníků. V jejich rámci se zaměřuje na digitalizaci podniků (např. evropská centra pro digitální inovace nebo režim podpory investic v digitální oblasti Digital Now (Digital Jetzt). |
| --- | --- |

(34)

Zlepšení digitálních dovedností má zásadní význam pro digitální transformaci, aby se vyřešil nedostatek kvalifikovaných pracovníků a zvýšila produktivita. V roce 2021 mělo v Německu alespoň základní digitální dovednosti 49 % osob ve věku 16–74 let, což je výsledek, který se pohybuje pod průměrem Unie (54 %) a brzdí digitální transformaci. Ze všech osob ve věkové kategorii 16–19 let mělo v roce 2021 pouze 50 % alespoň základní digitální dovednosti, což je o 19 procentních bodů méně než průměr Unie. Ačkoli Německo dosahuje v unijním měřítku nadprůměrných výsledků v podílu zaměstnaných odborníků na informační a komunikační technologie a v případě žen v tomto oboru se drží na průměru Unie, je zde vysoký počet neobsazených pracovních míst, což odráží další potřeby. Klíčem ke zlepšení digitálních dovedností by bylo další úsilí o řešení nedostatku učitelů a jejich lepší odborná příprava v oblasti digitalizace na všech úrovních vzdělávání. Integrace digitálních technologií do podnikání se pohybuje pouze kolem průměru Unie, včetně podílu malých a středních podniků, které mají alespoň základní úroveň digitální intenzity, a využívání pokročilých technologií ze strany podniků, jako je cloud, big data a umělá inteligence. Německý plán pro oživení a odolnost zahrnuje několik opatření na podporu digitálních dovedností, a zejména digitálního vzdělávání, jako jsou investice do digitálních zařízení pro učitele, vzdělávací platformy a vzdělávacích center excelence. Německo navíc provádí opatření na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace svých pracovníků. V jejich rámci se zaměřuje na digitalizaci podniků (např. evropská centra pro digitální inovace nebo režim podpory investic v digitální oblasti Digital Now (Digital Jetzt).

| (35) | Celkově má přístup k optickému širokopásmovému připojení pouze 19,3 % domácností, čímž se Německo řadí mezi členské státy s nejnižším pokrytím optickými vlákny (je na druhé nejnižší příčce v Unii, přičemž pět nejlepších zemí Unie má pokrytí optickými vlákny alespoň 85 %). Nedostatek optických připojení a sítí s velmi vysokou kapacitou je obecně obzvláště patrný ve venkovských oblastech. To brzdí růst produktivity, zejména u malých a středních podniků. Cíl připojit 50 % domácností a podniků k síti prostřednictvím optických vláken do roku 2025 (a 100 % do roku 2030) nemusí být splněn včas. Příslušná opatření byla zahrnuta do tzv. gigabitové strategie z července 2022. Zásadní význam pro urychlení pokrytí optickými vlákny má zlepšení rámcových podmínek, například zvýšením plánovací a prováděcí kapacity ve veřejném sektoru. Splnění cílů sítě bude rovněž vyžadovat zlepšení administrativních postupů spojených s podáváním žádostí o povolení a jejich udělováním a standardizaci alternativních, časově méně náročných způsobů instalace. |
| --- | --- |

(35)

Celkově má přístup k optickému širokopásmovému připojení pouze 19,3 % domácností, čímž se Německo řadí mezi členské státy s nejnižším pokrytím optickými vlákny (je na druhé nejnižší příčce v Unii, přičemž pět nejlepších zemí Unie má pokrytí optickými vlákny alespoň 85 %). Nedostatek optických připojení a sítí s velmi vysokou kapacitou je obecně obzvláště patrný ve venkovských oblastech. To brzdí růst produktivity, zejména u malých a středních podniků. Cíl připojit 50 % domácností a podniků k síti prostřednictvím optických vláken do roku 2025 (a 100 % do roku 2030) nemusí být splněn včas. Příslušná opatření byla zahrnuta do tzv. gigabitové strategie z července 2022. Zásadní význam pro urychlení pokrytí optickými vlákny má zlepšení rámcových podmínek, například zvýšením plánovací a prováděcí kapacity ve veřejném sektoru. Splnění cílů sítě bude rovněž vyžadovat zlepšení administrativních postupů spojených s podáváním žádostí o povolení a jejich udělováním a standardizaci alternativních, časově méně náročných způsobů instalace.

| (36) | Německu se v roce 2022 podařilo účinně snížit svoji vysokou závislost na ruském plynu a ropě ve srovnání s rokem 2021 (v případě plynu z 65 % na téměř nulu a v případě ropy z 34,12 % na méně než 25 % (17)). Naplánovalo a spustilo zavádění infrastruktury pro zemní plyn, která by ve střednědobém horizontu zcela nahradila dovoz ruského plynu. Německo loni v zimě splnilo své povinnosti týkající se skladování zemního plynu a do 1. listopadu 2022 dosáhlo 99,2 %. Díky propojeným trhům s plynem by mohl zkapalněný zemní plyn (LNG) dovážený Německem přispět k bezpečnosti dodávek v Unii, pokud bude bez dalších průtahů vybudována příslušná infrastruktura. Zároveň však tato země zůstává závislá na dovážených fosilních palivech. Spotřeba zemního plynu v Německu poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 16 %, tedy více, než požadoval cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Německo se vybízí, aby pokračovalo ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(36)

Německu se v roce 2022 podařilo účinně snížit svoji vysokou závislost na ruském plynu a ropě ve srovnání s rokem 2021 (v případě plynu z 65 % na téměř nulu a v případě ropy z 34,12 % na méně než 25 % (17)). Naplánovalo a spustilo zavádění infrastruktury pro zemní plyn, která by ve střednědobém horizontu zcela nahradila dovoz ruského plynu. Německo loni v zimě splnilo své povinnosti týkající se skladování zemního plynu a do 1. listopadu 2022 dosáhlo 99,2 %. Díky propojeným trhům s plynem by mohl zkapalněný zemní plyn (LNG) dovážený Německem přispět k bezpečnosti dodávek v Unii, pokud bude bez dalších průtahů vybudována příslušná infrastruktura. Zároveň však tato země zůstává závislá na dovážených fosilních palivech. Spotřeba zemního plynu v Německu poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 16 %, tedy více, než požadoval cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Německo se vybízí, aby pokračovalo ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19).

| (37) | Elektřina z obnovitelných zdrojů má zásadní význam pro úspěšné zavedení plánů Německa v oblasti zelené transformace, včetně výroby obnovitelného vodíku, elektromobilů a tepelných čerpadel, jakož i pro dosažení energetické bezpečnosti ve střednědobém horizontu. K dosažení národních cílů v oblasti zavádění obnovitelné energie by však bylo nutné trojnásobné zrychlení (z + 67 % za posledních osm let na 196 % v nadcházejících osmi letech). Složité a zdlouhavé povolovací postupy komplikují zavádění obnovitelných zdrojů energie a dalších technologií s nulovými čistými emisemi, přičemž nedávno přijaté právní předpisy, které mají tyto postupy zlepšit, dosud nebyly provedeny. Kromě těchto problémů brání vydávání povolení nedostatek digitalizace a souvisejících dovedností a také nedostatečný počet pracovníků na úřadech, včetně soudů. Přetrvávají překážky v oblasti flexibility sítě, včetně ukládání, a rozšiřování vysokonapěťových přenosových soustav, včetně realizace projektů společného zájmu. Kromě toho nebyly německé distribuční soustavy dostatečně digitalizovány a modernizovány, aby mohly být přizpůsobeny mnoha novým výrobcům a spotřebitelům využívajícím elektromobily, solární fotovoltaické systémy a tepelná čerpadla, a aby se zároveň mohlo rozšířit ukládání elektřiny. Úsilí o energetickou účinnost, včetně dopravy, vytápění domácností a průmyslu, a zavádění cenově dostupných tepelných čerpadel čelí výzvám, pokud jde o rozšíření a včasnou realizaci, aby Německo mohlo splnit své cíle v oblasti klimatu a energetiky, snížit svou závislost na fosilních palivech a zvýšit konkurenceschopnost a tvorbu pracovních míst, včetně odvětví výroby čistých technologií. Dosažení cílů v oblasti klimatu vyžaduje další opatření k dekarbonizaci odvětví dopravy a stavebnictví – tato odvětví nesplnila vnitrostátní odvětvové cíle pro emise pro rok 2022, a to navzdory zavedení opatření, jako je vnitrostátní cena uhlíku za účelem snížení emisí v těchto dvou odvětvích. Přírodní propad uhlíku v Německu se od roku 2016 snížil, a proto je nezbytné přijmout opatření v oblasti obnovy lesů a rašelinišť. Intenzivnější úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, oběhového hospodářství a ochrany životního prostředí snižuje rizika vyplývající z globálních výzev a přispívá k odolnosti vůči změně klimatu, zajišťuje přírodní zdroje a snižuje závislost průmyslu na kritických surovinách. |
| --- | --- |

(37)

Elektřina z obnovitelných zdrojů má zásadní význam pro úspěšné zavedení plánů Německa v oblasti zelené transformace, včetně výroby obnovitelného vodíku, elektromobilů a tepelných čerpadel, jakož i pro dosažení energetické bezpečnosti ve střednědobém horizontu. K dosažení národních cílů v oblasti zavádění obnovitelné energie by však bylo nutné trojnásobné zrychlení (z + 67 % za posledních osm let na 196 % v nadcházejících osmi letech). Složité a zdlouhavé povolovací postupy komplikují zavádění obnovitelných zdrojů energie a dalších technologií s nulovými čistými emisemi, přičemž nedávno přijaté právní předpisy, které mají tyto postupy zlepšit, dosud nebyly provedeny. Kromě těchto problémů brání vydávání povolení nedostatek digitalizace a souvisejících dovedností a také nedostatečný počet pracovníků na úřadech, včetně soudů. Přetrvávají překážky v oblasti flexibility sítě, včetně ukládání, a rozšiřování vysokonapěťových přenosových soustav, včetně realizace projektů společného zájmu. Kromě toho nebyly německé distribuční soustavy dostatečně digitalizovány a modernizovány, aby mohly být přizpůsobeny mnoha novým výrobcům a spotřebitelům využívajícím elektromobily, solární fotovoltaické systémy a tepelná čerpadla, a aby se zároveň mohlo rozšířit ukládání elektřiny. Úsilí o energetickou účinnost, včetně dopravy, vytápění domácností a průmyslu, a zavádění cenově dostupných tepelných čerpadel čelí výzvám, pokud jde o rozšíření a včasnou realizaci, aby Německo mohlo splnit své cíle v oblasti klimatu a energetiky, snížit svou závislost na fosilních palivech a zvýšit konkurenceschopnost a tvorbu pracovních míst, včetně odvětví výroby čistých technologií. Dosažení cílů v oblasti klimatu vyžaduje další opatření k dekarbonizaci odvětví dopravy a stavebnictví – tato odvětví nesplnila vnitrostátní odvětvové cíle pro emise pro rok 2022, a to navzdory zavedení opatření, jako je vnitrostátní cena uhlíku za účelem snížení emisí v těchto dvou odvětvích. Přírodní propad uhlíku v Německu se od roku 2016 snížil, a proto je nezbytné přijmout opatření v oblasti obnovy lesů a rašelinišť. Intenzivnější úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, oběhového hospodářství a ochrany životního prostředí snižuje rizika vyplývající z globálních výzev a přispívá k odolnosti vůči změně klimatu, zajišťuje přírodní zdroje a snižuje závislost průmyslu na kritických surovinách.

| (38) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Zlepšení výsledků v oblasti vzdělávání znevýhodněných skupin poskytuje lepší základ pro další vzdělávání. Pro řešení přetrvávajícího nedostatku dovedností má zásadní význam vzdělávání dospělých. V posledních deseti letech však byla míra účasti dospělých na vzdělávání v uplynulých čtyřech týdnech zhruba stabilní a pohybovala se pod průměrem Unie (8,1 % v roce 2022, přičemž průměr Unie činil 11,9 %) a u pracovníků s nízkou kvalifikací byla na úrovni pouze 4 %. Kromě toho v energeticky náročných průmyslových odvětvích klesla účast pracovníků na vzdělávání a odborné přípravě z 9,8 % v roce 2015 na 7,6 % v roce 2021 a je pod průměrem Unie (8,9 %). Podpora účasti na programech počátečního a dalšího odborného vzdělávání a učení na podporu zelené transformace by byla v souladu s cílem Německa, aby se do roku 2030 vzdělávání každoročně účastnilo 65 % dospělých. |
| --- | --- |

(38)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Zlepšení výsledků v oblasti vzdělávání znevýhodněných skupin poskytuje lepší základ pro další vzdělávání. Pro řešení přetrvávajícího nedostatku dovedností má zásadní význam vzdělávání dospělých. V posledních deseti letech však byla míra účasti dospělých na vzdělávání v uplynulých čtyřech týdnech zhruba stabilní a pohybovala se pod průměrem Unie (8,1 % v roce 2022, přičemž průměr Unie činil 11,9 %) a u pracovníků s nízkou kvalifikací byla na úrovni pouze 4 %. Kromě toho v energeticky náročných průmyslových odvětvích klesla účast pracovníků na vzdělávání a odborné přípravě z 9,8 % v roce 2015 na 7,6 % v roce 2021 a je pod průměrem Unie (8,9 %). Podpora účasti na programech počátečního a dalšího odborného vzdělávání a učení na podporu zelené transformace by byla v souladu s cílem Německa, aby se do roku 2030 vzdělávání každoročně účastnilo 65 % dospělých.

| (39) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(39)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (40) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Německa doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Německa doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

| (41) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s přetrvávajícím vysokým přebytkem běžného účtu. Doporučení č. 2, 3 a 4 přispívají k realizaci doporučení č. 1, pokud jde o vyšší investice. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu se 40. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(41)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s přetrvávajícím vysokým přebytkem běžného účtu. Doporučení č. 2, 3 a 4 přispívají k realizaci doporučení č. 1, pokud jde o vyšší investice. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu se 40. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Německu v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2,5 % (21).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace. Provádět iniciativy v oblasti veřejných investic podle plánu.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zlepšit daňovou skladbu za účelem dosažení inkluzivnějšího a udržitelnějšího růstu, zejména zlepšením daňových pobídek s cílem zvýšit počet odpracovaných hodin. Zajistit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému.

2.

Výrazně urychlit provádění revidovaného plánu pro oživení a odolnost, mimo jiné zajištěním dostatečných zdrojů, a urychleně dokončit dodatek a kapitolu REPowerEU s cílem neprodleně zahájit jejich provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Urychlit digitalizaci celého řetězce služeb pro veřejné služby a zlepšit digitální dovednosti osob. Odstranit investiční překážky a podpořit investice do digitálních komunikačních sítí s velmi vysokou kapacitou.

4.

Zvýšit úsilí o další snížení celkové závislosti na fosilních palivech podporou investic do obnovitelné energie a elektrických rozvodných sítí a urychlením jejich zavádění prostřednictvím zlepšení administrativní kapacity a zjednodušení procesů, včetně povolovacích řízení. Zvýšit úsilí o energetickou účinnost v dopravě, stavebnictví a průmyslu, a to i prostřednictvím investic do systémů vytápění a dalších politických opatření zaměřených na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10158/2021 INIT; ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 18).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl expanzivní povahy v rozsahu 0,4 procentního bodu HDP. Tento příspěvek souvisí především se zestátněním a rekapitalizací velkoobchodních dodavatelů plynu v Německu za účelem zajištění energetické bezpečnosti.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Německa na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Německa z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 35).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Německa (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 7,1 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu HDP. Tento příspěvek souvisí především s ukončením opatření k zestátnění a rekapitalizaci velkoobchodních dodavatelů plynu v Německu za účelem zajištění energetické bezpečnosti, které proběhlo předchozího roku.

13

(14)  Článek 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2023, kterým se mění prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021 o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Německa (ST 5536/2023).

16

(17)  Od srpna 2022 nedovezlo Německo žádný ruský plyn a od února 2023 ropu.

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

19

(20)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/49

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Estonska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2023

(2023/C 312/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Estonsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estonska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Estonsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Estonska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a její agenda hospodářské a sociální politiky se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a její agenda hospodářské a sociální politiky se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má rovněž za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise rovněž vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má rovněž za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise rovněž vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, k zvýšení kapacity pro ukládání energie a k zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů plánu REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení o plánu REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, k zvýšení kapacity pro ukládání energie a k zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů plánu REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení o plánu REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm vzpomenula, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise rovněž vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energie, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo v jejím sdělení ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm vzpomenula, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise rovněž vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energie, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo v jejím sdělení ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Hlavním cílem návrhů je posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Hlavním cílem návrhů je posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 18. června 2021 předložilo Estonsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 29. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Estonsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. Dne 9. března 2023 předložilo Estonsko Komisi v souladu s článkem 21c nařízení (EU) 2021/241 revidovaný národní plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Revidovaný plán pro oživení a odolnost rovněž zohledňuje aktualizovaný maximální finanční příspěvek v souladu s čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení a zahrnuje odůvodněnou žádost, aby Komise změnila prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 3. listopadu 2021 v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241, neboť se domnívá, že plán pro oživení a odolnost již není vzhledem k objektivním okolnostem zčásti dosažitelný. Dne 12. května 2023 Komise přijala návrh prováděcího rozhodnutí Rady o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska. Dne 16. června 2023 přijala Rada prováděcí rozhodnutí, kterým se mění prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 29. října 2021 o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska (7). |
| --- | --- |

(9)

Dne 18. června 2021 předložilo Estonsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 29. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Estonsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. Dne 9. března 2023 předložilo Estonsko Komisi v souladu s článkem 21c nařízení (EU) 2021/241 revidovaný národní plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Revidovaný plán pro oživení a odolnost rovněž zohledňuje aktualizovaný maximální finanční příspěvek v souladu s čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení a zahrnuje odůvodněnou žádost, aby Komise změnila prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 3. listopadu 2021 v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241, neboť se domnívá, že plán pro oživení a odolnost již není vzhledem k objektivním okolnostem zčásti dosažitelný. Dne 12. května 2023 Komise přijala návrh prováděcího rozhodnutí Rady o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska. Dne 16. června 2023 přijala Rada prováděcí rozhodnutí, kterým se mění prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 29. října 2021 o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Estonska (7).

| (10) | Dne 11. května 2023 předložilo Estonsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. |
| --- | --- |

(10)

Dne 11. května 2023 předložilo Estonsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Estonsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Estonsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Estonsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Estonsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Estonska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Estonsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Estonsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Estonsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Estonsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Estonska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Estonska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Estonsko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s konkurenceschopností a vývojem cen bytových nemovitostí se v poslední době zvýšily, ale celkově se zdá, že jsou v současné době omezené. Mzdy a zejména ceny v roce 2022 výrazně vzrostly, ztráty konkurenceschopnosti se však zdají být omezené, zatímco běžný účet zaznamenal pouze malý schodek a předpokládá se, že se v letech 2023 a 2024 přiblíží vyrovnanému stavu. Nicméně pokud budou přetrvávat inflační a mzdové tlaky, mohou tyto tlaky narušit konkurenceschopnost Estonska, zejména vzhledem k tomu, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ceny bytových nemovitostí od pandemie COVID-19 výrazně rostou, nevykazují však výrazné známky nadhodnocení. Vzhledem k růstu úrokových sazeb a nedávné hospodářské recesi se ceny bytových nemovitostí pravděpodobně sníží. Zadlužení a úvěry domácností jsou navíc poměrně mírné a finanční sektor je zdravý. Nastavení politiky je celkově příznivé, i když určité další úsilí by mohlo pomoci řešit rizika vyplývající ze zjištěných slabin. V tomto ohledu by byly důležité pokračující proticyklické fiskální a makroobezřetnostní politiky, které by byly v případě potřeby posíleny. Cenové tlaky by mohla pomoci řídit podpora hospodářské soutěže na domácím trhu. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Estonska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Estonsko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s konkurenceschopností a vývojem cen bytových nemovitostí se v poslední době zvýšily, ale celkově se zdá, že jsou v současné době omezené. Mzdy a zejména ceny v roce 2022 výrazně vzrostly, ztráty konkurenceschopnosti se však zdají být omezené, zatímco běžný účet zaznamenal pouze malý schodek a předpokládá se, že se v letech 2023 a 2024 přiblíží vyrovnanému stavu. Nicméně pokud budou přetrvávat inflační a mzdové tlaky, mohou tyto tlaky narušit konkurenceschopnost Estonska, zejména vzhledem k tomu, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ceny bytových nemovitostí od pandemie COVID-19 výrazně rostou, nevykazují však výrazné známky nadhodnocení. Vzhledem k růstu úrokových sazeb a nedávné hospodářské recesi se ceny bytových nemovitostí pravděpodobně sníží. Zadlužení a úvěry domácností jsou navíc poměrně mírné a finanční sektor je zdravý. Nastavení politiky je celkově příznivé, i když určité další úsilí by mohlo pomoci řešit rizika vyplývající ze zjištěných slabin. V tomto ohledu by byly důležité pokračující proticyklické fiskální a makroobezřetnostní politiky, které by byly v případě potřeby posíleny. Cenové tlaky by mohla pomoci řídit podpora hospodářské soutěže na domácím trhu.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Estonska snížil z 2,4 % HDP v roce 2021 na 0,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 17,6 % HDP na konci roku 2021 na 18,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva pojednávala o rozpočtové situací Estonska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se sdělením ze dne 8. března 2023 Komise na jaře 2023 nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Estonsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Estonska snížil z 2,4 % HDP v roce 2021 na 0,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 17,6 % HDP na konci roku 2021 na 18,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva pojednávala o rozpočtové situací Estonska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se sdělením ze dne 8. března 2023 Komise na jaře 2023 nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Estonsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Na saldo veřejných financí dopadají opatření fiskální politiky, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 mezi opatření fiskální politiky snižující příjmy patřila nižší spotřební daň u zemědělských pohonných hmot, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala částečnou kompenzaci účtů za energii pro domácnosti, které vydělávají méně než medián příjmu, snížené síťové poplatky za elektřinu a plyn pro domácnosti a podniky, zastropování cen elektřiny a plynu pro domácnosti a jednorázové sociální transfery ve výši 50 EUR důchodcům a rodinám s dětmi. Komise odhaduje čisté rozpočtové náklady na tato opatření v roce 2022 na 0,8 % HDP. Na saldo veřejných financí rovněž dopadají rozpočtové náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,6 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,3 % HDP v roce 2021 na 0 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo veřejných financí dopadají opatření fiskální politiky, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 mezi opatření fiskální politiky snižující příjmy patřila nižší spotřební daň u zemědělských pohonných hmot, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala částečnou kompenzaci účtů za energii pro domácnosti, které vydělávají méně než medián příjmu, snížené síťové poplatky za elektřinu a plyn pro domácnosti a podniky, zastropování cen elektřiny a plynu pro domácnosti a jednorázové sociální transfery ve výši 50 EUR důchodcům a rodinám s dětmi. Komise odhaduje čisté rozpočtové náklady na tato opatření v roce 2022 na 0,8 % HDP. Na saldo veřejných financí rovněž dopadají rozpočtové náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,6 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,3 % HDP v roce 2021 na 0 % v roce 2022.

| (15) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Estonsku (8) doporučila, aby v roce 2022 udržovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Estonsku (8) doporučila, aby v roce 2022 udržovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 utlumující v rozsahu 1,3 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. V souladu s doporučením Rady Estonsko nadále podporovalo oživení investicemi, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,4 % HDP (1,6 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben rychlým a nepředvídaným nárůstem cen ve stavebnictví. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu (10). V rozporu s doporučením Rady ze dne 18. června 2021 Estonsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Estonsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 utlumující v rozsahu 1,3 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. V souladu s doporučením Rady Estonsko nadále podporovalo oživení investicemi, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,4 % HDP (1,6 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben rychlým a nepředvídaným nárůstem cen ve stavebnictví. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu (10). V rozporu s doporučením Rady ze dne 18. června 2021 Estonsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Estonsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 na další období. Podle projekcí vlády poklesne reálný HDP v roce 2023 o 1,5 % a v roce 2024 vzroste o 3,0 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 počítá s nižším utlumením reálného HDP o 0,1 % v roce 2023 a obdobně s růstem o 3,0 % v roce 2024. Rozdíl v roce 2023 je způsoben zejména tím, že Komise očekává příznivější vývoj soukromé spotřeby spolu s projekcemi mírně nižší inflace měřené harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) a vyššího růstu mezd. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 na další období. Podle projekcí vlády poklesne reálný HDP v roce 2023 o 1,5 % a v roce 2024 vzroste o 3,0 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 počítá s nižším utlumením reálného HDP o 0,1 % v roce 2023 a obdobně s růstem o 3,0 % v roce 2024. Rozdíl v roce 2023 je způsoben zejména tím, že Komise očekává příznivější vývoj soukromé spotřeby spolu s projekcemi mírně nižší inflace měřené harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC) a vyššího růstu mezd.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se celkový schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 4,3 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména diskreční opatření, jako jsou dodatečné výdaje na rodinné dávky, důchody, obranu a vzdělávání a úpravu daňových pásem s cílem snížit daň z příjmů, jakož i předpokládaný nárůst výdajů místních samospráv. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste z 18,4 % na konci roku 2022 na 20,2 % na konci roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpokládá v roce 2023 schodek veřejných financí ve výši 3,1 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména v důsledku účinku jmenovatele vyplývajícího z projekce vyššího nominálního HDP a vyššího odhadovaného růstu základů daně a daňových a nedaňových příjmů. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se celkový schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 4,3 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména diskreční opatření, jako jsou dodatečné výdaje na rodinné dávky, důchody, obranu a vzdělávání a úpravu daňových pásem s cílem snížit daň z příjmů, jakož i předpokládaný nárůst výdajů místních samospráv. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste z 18,4 % na konci roku 2022 na 20,2 % na konci roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpokládá v roce 2023 schodek veřejných financí ve výši 3,1 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména v důsledku účinku jmenovatele vyplývajícího z projekce vyššího nominálního HDP a vyššího odhadovaného růstu základů daně a daňových a nedaňových příjmů.

| (19) | Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména proplacení podílu účtů všech domácností za vytápění, elektřinu a plyn. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. |
| --- | --- |

(19)

Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména proplacení podílu účtů všech domácností za vytápění, elektřinu a plyn. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP.

| (20) | Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 doporučila Rada Estonsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Estonsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Estonsku bylo též doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 doporučila Rada Estonsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Estonsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Estonsku bylo též doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 1,3 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 1,2 % HDP. To zahrnuje snížení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,1 % HDP. To dále zahrnuje vyšší náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (o 0,1 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben zejména sociálními výdaji, mzdami ve veřejném sektoru a výdaji na vzdělávání a obranu. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu. Estonsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako je energetická účinnost bydlení, posílení přenosových soustav s cílem umožnit výrobu většího množství zelené energie, širokopásmové připojení k internetu, digitální služby, moduly v oblasti zvyšování kvalifikace a prohlubování dovedností pro ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 1,3 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 1,2 % HDP. To zahrnuje snížení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,1 % HDP. To dále zahrnuje vyšší náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (o 0,1 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben zejména sociálními výdaji, mzdami ve veřejném sektoru a výdaji na vzdělávání a obranu. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu. Estonsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako je energetická účinnost bydlení, posílení přenosových soustav s cílem umožnit výrobu většího množství zelené energie, širokopásmové připojení k internetu, digitální služby, moduly v oblasti zvyšování kvalifikace a prohlubování dovedností pro ekologickou transformaci.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 mírně klesnout na 4,2 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména pokles výdajů v poměru k HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 23,6 %. Jak je však bylo uvedeno v tomto programu, tyto projekce dosud nezahrnují plánovaná opatření fiskální konsolidace nové vlády, která se ujala úřadu dne 17. dubna 2023, protože tato opatření nejsou dosud stanovena v právních aktech. Nová vláda plánuje zvýšit daň z přidané hodnoty, ekologické daně, spotřební daně z alkoholu a tabáku a zavést daň z automobilů. Na straně výdajů plánuje vláda snížit některé přídavky na dítě. Celkově program stability z roku 2023 odhaduje, že tato opatření by v roce 2024 zlepšila rozpočtové saldo o 1,3 % HDP. Na základě politických opatření známých dostatečně podrobně k datu uzávěrky prognózy (tj. bez výše uvedených plánovaných konsolidačních opatření nové vlády) předpokládá jarní prognóza Komise 2023 schodek veřejných financí v roce 2024 ve výši 2,7 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, a to zejména z důvodu nižší schodkové základny předpokládané pro rok 2023 a příznivějšího výhledu HDP a daňových příjmů na rok 2024 v jarní prognóze Komise. Jarní prognóza Komise 2023 také očekává nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 21,3 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 mírně klesnout na 4,2 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména pokles výdajů v poměru k HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 23,6 %. Jak je však bylo uvedeno v tomto programu, tyto projekce dosud nezahrnují plánovaná opatření fiskální konsolidace nové vlády, která se ujala úřadu dne 17. dubna 2023, protože tato opatření nejsou dosud stanovena v právních aktech. Nová vláda plánuje zvýšit daň z přidané hodnoty, ekologické daně, spotřební daně z alkoholu a tabáku a zavést daň z automobilů. Na straně výdajů plánuje vláda snížit některé přídavky na dítě. Celkově program stability z roku 2023 odhaduje, že tato opatření by v roce 2024 zlepšila rozpočtové saldo o 1,3 % HDP. Na základě politických opatření známých dostatečně podrobně k datu uzávěrky prognózy (tj. bez výše uvedených plánovaných konsolidačních opatření nové vlády) předpokládá jarní prognóza Komise 2023 schodek veřejných financí v roce 2024 ve výši 2,7 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, a to zejména z důvodu nižší schodkové základny předpokládané pro rok 2023 a příznivějšího výhledu HDP a daňových příjmů na rok 2024 v jarní prognóze Komise. Jarní prognóza Komise 2023 také očekává nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 21,3 % na konci roku 2024.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3% HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,9 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Avšak podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3% HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,9 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Avšak podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 4,5 %, což je méně než doporučená míra. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 4,5 %, což je méně než doporučená míra.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v roce 2024 na úrovni 5,3 % HDP, oproti průměru ve výši 5,3 % HDP v období 2018–2023. Pokud jde o zdroje financování, očekává se, že investice financované z vnitrostátních zdrojů se sníží, a že investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje, se zvýší. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v roce 2024 na úrovni 5,3 % HDP, oproti průměru ve výši 5,3 % HDP v období 2018–2023. Pokud jde o zdroje financování, očekává se, že investice financované z vnitrostátních zdrojů se sníží, a že investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje, se zvýší.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobý fiskální vývoj do roku 2027. Podle tohoto programu by měl schodek veřejných financí činit 4,0 % HDP v roce 2025, 4,5 % v roce 2026 a 4,2 % do roku 2027. Očekává se tedy, že v horizontu programu se schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP nevrátí. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste z 23,6 % na konci roku 2024 na 33 % do konce roku 2027. Jak je však uvedeno výše, tyto projekce dosud nezahrnují plánovaná konsolidační opatření nové vlády. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobý fiskální vývoj do roku 2027. Podle tohoto programu by měl schodek veřejných financí činit 4,0 % HDP v roce 2025, 4,5 % v roce 2026 a 4,2 % do roku 2027. Očekává se tedy, že v horizontu programu se schodek veřejných financí pod úroveň 3 % HDP nevrátí. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP vzroste z 23,6 % na konci roku 2024 na 33 % do konce roku 2027. Jak je však uvedeno výše, tyto projekce dosud nezahrnují plánovaná konsolidační opatření nové vlády.

| (28) | Estonsko předložilo dne 9. března 2023 revizi svého plánu pro oživení a odolnost spolu s kapitolou REPowerEU. Dne 12. května 2023 navrhla Komise jeho kladné posouzení, přičemž musí být schválen Radou. Kvůli vysoké inflaci a narušení dodavatelských řetězců způsobenému válkou na Ukrajině bylo několik investic odloženo nebo zastaveno, což vedlo k revizi původního plánu pro oživení a odolnost. Estonsko je prvním členským státem, který do revize plánu zahrnul kapitolu REPowerEU, a hodlá předložit první a druhou žádost o platbu, jakmile Rada revidovaný plán schválí. |
| --- | --- |

(28)

Estonsko předložilo dne 9. března 2023 revizi svého plánu pro oživení a odolnost spolu s kapitolou REPowerEU. Dne 12. května 2023 navrhla Komise jeho kladné posouzení, přičemž musí být schválen Radou. Kvůli vysoké inflaci a narušení dodavatelských řetězců způsobenému válkou na Ukrajině bylo několik investic odloženo nebo zastaveno, což vedlo k revizi původního plánu pro oživení a odolnost. Estonsko je prvním členským státem, který do revize plánu zahrnul kapitolu REPowerEU, a hodlá předložit první a druhou žádost o platbu, jakmile Rada revidovaný plán schválí.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Nová kapitola REPowerEU v plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Estonska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Nová kapitola REPowerEU v plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Estonska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Estonska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Estonsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Estonska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Estonsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, se Estonsko potýká s řadou dalších výzev souvisejících s přiměřeností záchranné sociální sítě, zejména pro nezaměstnané a starší osoby, s dlouhodobou péčí a zdravotní péčí a s energetikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, se Estonsko potýká s řadou dalších výzev souvisejících s přiměřeností záchranné sociální sítě, zejména pro nezaměstnané a starší osoby, s dlouhodobou péčí a zdravotní péčí a s energetikou a zelenou transformací.

| (32) | Přiměřenost záchranné sociální sítě se zlepšila, ale riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstává u některých skupin stále vysoké, zejména u starších osob (41,6 % v Estonsku oproti 19,5 % v Unii v roce 2021) a u osob se zdravotním postižením (40,4 % oproti 28,9 % v EU v roce 2021). U starších osob (nad 65 let) je riziko chudoby nebo sociálního vyloučení vysoké, a to zejména kvůli nízkému průměrnému důchodu. Kromě toho přetrvávají u starších osob rozdíly v chudobě mezi ženami a muži (míra ohrožení chudobou u starších žen činí 47,9 %, což je téměř o 21 procentních bodů více než u mužů). Restriktivní kritéria pro pobírání podpory v nezaměstnanosti, zejména vysoké prahové hodnoty pro zaměstnání a příjem před nezaměstnaností, i nadále vystavují nezaměstnané osoby riziku chudoby. Osoby, které pracují vždy jen po krátké období a využívají nestandardní formy práce, nemají v případě nezaměstnanosti nárok na podporu v nezaměstnanosti. V roce 2022 pobíralo podporu v nezaměstnanosti pouze 29 % nově registrovaných nezaměstnaných a 39 % pobíralo pevně stanovené dávky v nezaměstnanosti. Sociální ochrana by mohla být posílena pomocí rozšíření rozsahu podpory v nezaměstnanosti a uvolnění minimálních kritérií pro přístup k této podpoře, zejména pro osoby, které pracují vždy jen po krátké období a využívají nestandardní formy práce, a zvýšení přiměřenosti důchodů. |
| --- | --- |

(32)

Přiměřenost záchranné sociální sítě se zlepšila, ale riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstává u některých skupin stále vysoké, zejména u starších osob (41,6 % v Estonsku oproti 19,5 % v Unii v roce 2021) a u osob se zdravotním postižením (40,4 % oproti 28,9 % v EU v roce 2021). U starších osob (nad 65 let) je riziko chudoby nebo sociálního vyloučení vysoké, a to zejména kvůli nízkému průměrnému důchodu. Kromě toho přetrvávají u starších osob rozdíly v chudobě mezi ženami a muži (míra ohrožení chudobou u starších žen činí 47,9 %, což je téměř o 21 procentních bodů více než u mužů). Restriktivní kritéria pro pobírání podpory v nezaměstnanosti, zejména vysoké prahové hodnoty pro zaměstnání a příjem před nezaměstnaností, i nadále vystavují nezaměstnané osoby riziku chudoby. Osoby, které pracují vždy jen po krátké období a využívají nestandardní formy práce, nemají v případě nezaměstnanosti nárok na podporu v nezaměstnanosti. V roce 2022 pobíralo podporu v nezaměstnanosti pouze 29 % nově registrovaných nezaměstnaných a 39 % pobíralo pevně stanovené dávky v nezaměstnanosti. Sociální ochrana by mohla být posílena pomocí rozšíření rozsahu podpory v nezaměstnanosti a uvolnění minimálních kritérií pro přístup k této podpoře, zejména pro osoby, které pracují vždy jen po krátké období a využívají nestandardní formy práce, a zvýšení přiměřenosti důchodů.

| (33) | Estonsko sice přijalo opatření ke zlepšení přístupnosti a cenové dostupnosti dlouhodobé péče, problémy však přetrvávají. Veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči jsou ve srovnání s průměrem Unie nízké, což brání včasnému a rovnému přístupu ke zdravotní a dlouhodobé péči. Vysokému podílu obyvatel ve věku 65 let a více, kteří potřebují dlouhodobou péči, chybí pomoc s osobní péčí nebo pracemi v domácnosti. Potřeba domácí péče je jednou z nejvyšších v Unii. Navíc zatímco obyvatelstvo stárne a střední délka života v Estonsku je jednou z nejnižších v Unii, míra subjektivně neuspokojených potřeb zdravotní péče je vysoká, ačkoli ve srovnání s předchozími lety klesla (13 % v roce 2020 a 8,1 % v roce 2021 ve srovnání s průměrem Unie, který činí 2 %). Tato vysoká míra souvisí zejména s čekacími listinami a s nedostatkem a nerovnoměrným rozložením zdravotnických pracovníků v zemi. Ačkoli doplatky mírně poklesly, jsou vysoké jak u zdravotní péče, tak u dlouhodobé péče a výrazně převyšují průměr Unie. K řešení problémů v těchto oblastech by mohlo přispět zajištění udržitelného financování zdravotní a dlouhodobé péče. |
| --- | --- |

(33)

Estonsko sice přijalo opatření ke zlepšení přístupnosti a cenové dostupnosti dlouhodobé péče, problémy však přetrvávají. Veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči jsou ve srovnání s průměrem Unie nízké, což brání včasnému a rovnému přístupu ke zdravotní a dlouhodobé péči. Vysokému podílu obyvatel ve věku 65 let a více, kteří potřebují dlouhodobou péči, chybí pomoc s osobní péčí nebo pracemi v domácnosti. Potřeba domácí péče je jednou z nejvyšších v Unii. Navíc zatímco obyvatelstvo stárne a střední délka života v Estonsku je jednou z nejnižších v Unii, míra subjektivně neuspokojených potřeb zdravotní péče je vysoká, ačkoli ve srovnání s předchozími lety klesla (13 % v roce 2020 a 8,1 % v roce 2021 ve srovnání s průměrem Unie, který činí 2 %). Tato vysoká míra souvisí zejména s čekacími listinami a s nedostatkem a nerovnoměrným rozložením zdravotnických pracovníků v zemi. Ačkoli doplatky mírně poklesly, jsou vysoké jak u zdravotní péče, tak u dlouhodobé péče a výrazně převyšují průměr Unie. K řešení problémů v těchto oblastech by mohlo přispět zajištění udržitelného financování zdravotní a dlouhodobé péče.

| (34) | Po ruské invazi na Ukrajinu Estonsko úspěšně upustilo od dovozu plynu z Ruska a přesměrovalo dovoz energie přes terminál pro zkapalněný zemní plyn (LNG) v litevském městě Klaipėda a terminál LNG ve finském Inkoo. Spotřeba zemního plynu v Estonsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 36 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Estonsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (17). Ačkoli Estonsko dosahuje pokroku v zavádění energie z obnovitelných zdrojů, podíl ropné břidlice v jeho skladbě zdrojů energie zůstává značný. Podíl obnovitelné energie na hrubé konečné spotřebě energie vzrostl z 30,1 % v roce 2020 na 37,6 % v roce 2021. V roce 2021 představoval podíl ropné břidlice 58 % skladby zdrojů energie, což je o 5 procentních bodů méně než v roce 2018, ale o 2 procentní body více než v roce 2020. V kapitole REPowerEU nedávno revidovaného plánu pro oživení a odolnost se Estonsko zavázalo k reformě v oblasti povolovacího postupu a zvýšení kapacit místních povolovacích orgánů. Očekává se, že tyto reformy umožní další pokrok směrem k využívání obnovitelné energie. Dalšímu pokroku brání nedostatečná kapacita sítě, která by pojala větší objem obnovitelných zdrojů energie. Estonsko musí rovněž pokračovat ve svém úsilí o synchronizaci své elektrické rozvodné sítě se sítěmi ve zbytku Unii, aby postupně ukončilo svou závislost na elektrizační soustavě BRELL (Bělorusko, Rusko, Estonsko, Litva a Lotyšsko). Je sice patrný pokrok, ale tuto transformaci je ještě třeba dokončit. Za tímto účelem je nezbytná spolupráce s Lotyšskem a Litvou. Klíčem k zelené transformaci Estonska je energetická účinnost. Zvýšení energetické účinnosti hospodářství, včetně fondu budov, bude vyžadovat ambicióznější cíle v oblasti energetické účinnosti a zvýšení renovační kapacity menších obcí lepším zacílením podpůrných opatření. Estonsko se zaměřilo na zvýšení udržitelnosti svého odvětví dopravy přijetím plánu rozvoje dopravy a mobility na období 2021–2035, ale je třeba přijmout vhodnější opatření k urychlení přechodu na méně znečišťující odvětví dopravy.
  Ačkoli Estonsko investuje do elektrifikace železniční sítě, její realizace dosud nebyla vyhodnocena. Přechod k udržitelné dopravě se musí uskutečnit také v oblasti soukromých vozidel, kde je zapotřebí širší využívání vozidel s nulovými a nízkými emisemi. Urychlení přechodu na méně znečišťující způsoby dopravy by mohly pomoci příslušné pobídky, jako jsou ekologické daně, včetně roční daně ze silničních vozidel založené na emisích. |
| --- | --- |

(34)

Po ruské invazi na Ukrajinu Estonsko úspěšně upustilo od dovozu plynu z Ruska a přesměrovalo dovoz energie přes terminál pro zkapalněný zemní plyn (LNG) v litevském městě Klaipėda a terminál LNG ve finském Inkoo. Spotřeba zemního plynu v Estonsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 36 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Estonsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (17). Ačkoli Estonsko dosahuje pokroku v zavádění energie z obnovitelných zdrojů, podíl ropné břidlice v jeho skladbě zdrojů energie zůstává značný. Podíl obnovitelné energie na hrubé konečné spotřebě energie vzrostl z 30,1 % v roce 2020 na 37,6 % v roce 2021. V roce 2021 představoval podíl ropné břidlice 58 % skladby zdrojů energie, což je o 5 procentních bodů méně než v roce 2018, ale o 2 procentní body více než v roce 2020. V kapitole REPowerEU nedávno revidovaného plánu pro oživení a odolnost se Estonsko zavázalo k reformě v oblasti povolovacího postupu a zvýšení kapacit místních povolovacích orgánů. Očekává se, že tyto reformy umožní další pokrok směrem k využívání obnovitelné energie. Dalšímu pokroku brání nedostatečná kapacita sítě, která by pojala větší objem obnovitelných zdrojů energie. Estonsko musí rovněž pokračovat ve svém úsilí o synchronizaci své elektrické rozvodné sítě se sítěmi ve zbytku Unii, aby postupně ukončilo svou závislost na elektrizační soustavě BRELL (Bělorusko, Rusko, Estonsko, Litva a Lotyšsko). Je sice patrný pokrok, ale tuto transformaci je ještě třeba dokončit. Za tímto účelem je nezbytná spolupráce s Lotyšskem a Litvou. Klíčem k zelené transformaci Estonska je energetická účinnost. Zvýšení energetické účinnosti hospodářství, včetně fondu budov, bude vyžadovat ambicióznější cíle v oblasti energetické účinnosti a zvýšení renovační kapacity menších obcí lepším zacílením podpůrných opatření. Estonsko se zaměřilo na zvýšení udržitelnosti svého odvětví dopravy přijetím plánu rozvoje dopravy a mobility na období 2021–2035, ale je třeba přijmout vhodnější opatření k urychlení přechodu na méně znečišťující odvětví dopravy.

Ačkoli Estonsko investuje do elektrifikace železniční sítě, její realizace dosud nebyla vyhodnocena. Přechod k udržitelné dopravě se musí uskutečnit také v oblasti soukromých vozidel, kde je zapotřebí širší využívání vozidel s nulovými a nízkými emisemi. Urychlení přechodu na méně znečišťující způsoby dopravy by mohly pomoci příslušné pobídky, jako jsou ekologické daně, včetně roční daně ze silničních vozidel založené na emisích.

| (35) | Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Estonsku hlášen nedostatek pracovních sil u 68 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u třídičů odpadů, stavebních techniků a stavebních inženýrů. Nedostatek pracovních sil byl dále uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu a ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(35)

Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Estonsku hlášen nedostatek pracovních sil u 68 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u třídičů odpadů, stavebních techniků a stavebních inženýrů. Nedostatek pracovních sil byl dále uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu a ve stavebnictví.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (37) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od rozsáhlé podpory agregátní poptávky, lépe se zaměřily na fiskální opatření k řešení dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne, ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci, iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků, iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Estonska doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od rozsáhlé podpory agregátní poptávky, lépe se zaměřily na fiskální opatření k řešení dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne, ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci, iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků, iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Estonska doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Estonsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 4,9 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění střednědobé fiskální strategie postupné a udržitelné konsolidace v kombinaci s investicemi a reformami přispívajícími k vyššímu udržitelnému růstu s cílem dosáhnout obezřetné střednědobé fiskální situace.

2.

Pokračovat v soustavném provádění svého plánu pro oživení a odolnost, včetně jeho kapitoly REPowerEU. Pokračovat v urychleném provádění programů politiky soudržnosti v úzkém napojení na plán pro oživení a odolnost a v souladu s tímto plánem.

3.

Posílit sociální ochranu rozšířením rozsahu pokrytí dávkami v nezaměstnanosti, zejména pro osoby s krátkými pracovními obdobími a s nestandardními formami práce s cílem řešit mimo jiné chudobu ve stáří. Zlepšit přístup ke zdravotní a dlouhodobé péči a jejich cenovou dostupnost, zejména zajištěním jejich udržitelného financování.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech, urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné posílením kapacity tuzemské elektrizační soustavy. Zajistit dostatečnou kapacitu propojení elektroenergetických soustav pro zvýšení bezpečnosti dodávek a pokračovat v synchronizaci s elektrizační soustavou Unie. Posílit energetickou účinnost prostřednictvím nových finančních a podpůrných opatření ke splnění cílů dlouhodobé strategie renovací. Pokračovat v úsilí o zvýšení podílu udržitelné dopravy elektrifikací železniční sítě a zdaněním, které motivuje k postupné obnově vozového parku směrem k vozidlům s nulovými nebo nízkými emisemi. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 23).

8

(9)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Další podrobnosti viz rámeček 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

9

(10)  Pokles investic odráží zpoždění při plnění některých projektů kvůli prudkému nárůstu stavebních nákladů v souvislosti s narušením dodavatelského řetězce v důsledku války na Ukrajině. Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl zároveň expanzivní povahu a činil 0,4 procentního bodu HDP, což odráželo pořízení zásob plynu a pohonných hmot.

10

(11)  Číselné údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Estonska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Estonska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 44).

12

(13)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Estonska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 13,3 %.

13

(14)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,3 procentního bodu HDP, což odráží vliv srovnávací základny z roku 2022, kdy byly získány velké zásoby plynu.

14

(15)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

15

(16)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/58

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Irska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2023

(2023/C 312/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které Irsko není uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Irska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které Irsko není uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Irska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 28. května 2021 předložilo Irsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 8. září 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Irska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Irsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 28. května 2021 předložilo Irsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 8. září 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Irska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Irsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 4. května 2023 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 2. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Irsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 4. května 2023 předložilo Irsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 2. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Irsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Irsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Irsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Irsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Irska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Irsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Irsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Irsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Irska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Irska zlepšilo ze schodku ve výši 1,6 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 1,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 55,4 % HDP na konci roku 2021 na 44,7 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Irska zlepšilo ze schodku ve výši 1,6 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 1,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 55,4 % HDP na konci roku 2021 na 44,7 % na konci roku 2022.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení spotřební daně z pohonných hmot a snížení daně z přidané hodnoty u plynu a elektřiny, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala platby všem domácnostem na účty za elektřinu a řadu sociálních transferů. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,8 % HDP v roce 2021 na 0,7 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení spotřební daně z pohonných hmot a snížení daně z přidané hodnoty u plynu a elektřiny, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala platby všem domácnostem na účty za elektřinu a řadu sociálních transferů. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,8 % HDP v roce 2021 na 0,7 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Irsku (7), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Irsku (7), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,2 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Irsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,04 % HDP (0,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tedy Irsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky celkově neutrální povahu v rozsahu – 0,2 procentního bodu. Irsko tak růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,2 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Irsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,04 % HDP (0,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tedy Irsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky celkově neutrální povahu v rozsahu – 0,2 procentního bodu. Irsko tak růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 v souladu s jarní prognózou Komise 2023 a v dalším období obezřetný. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 5,6 % v roce 2023 a o 4,1 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP na úrovni 5,5 % v roce 2023 a vyšší růst reálného HDP na úrovni 5,0 % v roce 2024. Relativně vyšší míra růstu v roce 2024 uvedená v projekcích Komise je způsobena zejména trvalejším tempem růstu čistého vývozu. V případě Irska však čistý vývoz podléhá velkým výkyvům, neboť jeho motorem je malý počet velkých nadnárodních společností, které byly v posledních letech z obchodního hlediska velmi úspěšné. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 v souladu s jarní prognózou Komise 2023 a v dalším období obezřetný. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 5,6 % v roce 2023 a o 4,1 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP na úrovni 5,5 % v roce 2023 a vyšší růst reálného HDP na úrovni 5,0 % v roce 2024. Relativně vyšší míra růstu v roce 2024 uvedená v projekcích Komise je způsobena zejména trvalejším tempem růstu čistého vývozu. V případě Irska však čistý vývoz podléhá velkým výkyvům, neboť jeho motorem je malý počet velkých nadnárodních společností, které byly v posledních letech z obchodního hlediska velmi úspěšné.

| (17) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se přebytek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 1,8 % HDP. Tento nárůst v roce 2023 je zejména odrazem silného růstu příjmů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 44,7 % na konci roku 2022 na 40,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí v roce 2023 přebytek veřejných financí ve výši 1,7 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro přebytek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 40,4 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se přebytek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 1,8 % HDP. Tento nárůst v roce 2023 je zejména odrazem silného růstu příjmů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 44,7 % na konci roku 2022 na 40,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí v roce 2023 přebytek veřejných financí ve výši 1,7 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro přebytek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 40,4 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména druhé kolo vyplácení dvou plateb všem domácnostem na účty za elektřinu, jakož i nový soubor sociálních transferů. Náklady na tato opatření mají být částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně zastropováním výnosů z výroby elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ale zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,7 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména druhé kolo vyplácení dvou plateb všem domácnostem na účty za elektřinu, jakož i nový soubor sociálních transferů. Náklady na tato opatření mají být částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně zastropováním výnosů z výroby elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ale zachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,7 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Irsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Irsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Irsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Irsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Irsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Irsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (0,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (zvýšení o 0,1 % HDP). Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,1 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,0 procentního bodu (13). Irsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je usnadnění zavádění obnovitelných zdrojů energie, jakož i umožnění elektrifikace dalších technologií, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (0,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (zvýšení o 0,1 % HDP). Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,1 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,0 procentního bodu (13). Irsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je usnadnění zavádění obnovitelných zdrojů energie, jakož i umožnění elektrifikace dalších technologií, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se přebytek veřejných financí v roce 2024 zvýší na 2,8 % HDP. V tomto nárůstu se odráží zejména snížení výdajů, neboť dočasná výdajová opatření jsou ukončena. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 38,2 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 přebytek veřejných financí ve výši 2,2 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro přebytek v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším výdajům v jarní prognóze Komise 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 38,3 %. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se přebytek veřejných financí v roce 2024 zvýší na 2,8 % HDP. V tomto nárůstu se odráží zejména snížení výdajů, neboť dočasná výdajová opatření jsou ukončena. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 38,2 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 přebytek veřejných financí ve výši 2,2 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro přebytek v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším výdajům v jarní prognóze Komise 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 38,3 %.

| (22) | V programu stability z roku 2023 se předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(22)

V programu stability z roku 2023 se předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (23) | Irsko plánuje v rámci programu splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 0,5 % HDP (14) – v období 2023–2024 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává, že strukturální saldo vykáže schodek ve výši 0,1 % HDP v roce 2023 a přebytek ve výši 1,0 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. |
| --- | --- |

(23)

Irsko plánuje v rámci programu splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 0,5 % HDP (14) – v období 2023–2024 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává, že strukturální saldo vykáže schodek ve výši 0,1 % HDP v roce 2023 a přebytek ve výši 1,0 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů (15) růst v roce 2024 tempem 1,9 %. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů (15) růst v roce 2024 tempem 1,9 %.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 2,0 % HDP v roce 2023 na 2,1 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří aktualizace akčního plánu v oblasti klimatu a vybudování datového centra, které jsou rovněž součástí plánu na podporu oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 2,0 % HDP v roce 2023 na 2,1 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří aktualizace akčního plánu v oblasti klimatu a vybudování datového centra, které jsou rovněž součástí plánu na podporu oživení a odolnost.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se přebytek veřejných financí zvýší v roce 2025 na 2,9 % HDP a do roku 2026 na 3,1 %. Plánuje se tedy, že saldo veřejných financí bude v průběhu programového období splňovat příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 38,2 % na konci roku 2024 na 32,0 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se přebytek veřejných financí zvýší v roce 2025 na 2,9 % HDP a do roku 2026 na 3,1 %. Plánuje se tedy, že saldo veřejných financí bude v průběhu programového období splňovat příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 38,2 % na konci roku 2024 na 32,0 % do konce roku 2026.

| (27) | Předpokládá se, že podíl obyvatel starších 64 let ve srovnání s počtem obyvatel v produktivním věku (20–64 let) se do roku 2070 více než zdvojnásobí, takže na každého důchodce budou připadat méně než dva potenciální přispěvatelé ve srovnání s téměř čtyřmi přispěvateli v roce 2022. Toto stárnutí obyvatelstva vyžaduje, aby byl důchodový systém chráněn před rostoucími náklady. Důchodová reforma oznámená v září 2022 zachovává věk odchodu do důchodu 66 let. Vláda proto hodlá řešit udržitelnost důchodového systému na straně příspěvků. V roce 2023 by měla vláda předložit plán postupného zvyšování příspěvků na sociální pojištění v letech 2024–2034. Tím by se vyjasnilo, jak hodlá stanovit způsob financování státního důchodového systému. |
| --- | --- |

(27)

Předpokládá se, že podíl obyvatel starších 64 let ve srovnání s počtem obyvatel v produktivním věku (20–64 let) se do roku 2070 více než zdvojnásobí, takže na každého důchodce budou připadat méně než dva potenciální přispěvatelé ve srovnání s téměř čtyřmi přispěvateli v roce 2022. Toto stárnutí obyvatelstva vyžaduje, aby byl důchodový systém chráněn před rostoucími náklady. Důchodová reforma oznámená v září 2022 zachovává věk odchodu do důchodu 66 let. Vláda proto hodlá řešit udržitelnost důchodového systému na straně příspěvků. V roce 2023 by měla vláda předložit plán postupného zvyšování příspěvků na sociální pojištění v letech 2024–2034. Tím by se vyjasnilo, jak hodlá stanovit způsob financování státního důchodového systému.

| (28) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění irského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak se značným zpožděním. Omezené zdroje a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Irsko v procesu provádění zaostává. V květnu 2023 předložilo Irsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost. Irsko dosud nepředložilo první žádost o platbu. Kapitola REPowerEU se v současné době připravuje. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Irska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění irského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak se značným zpožděním. Omezené zdroje a nedostatečné stanovení priorit vedly k tomu, že Irsko v procesu provádění zaostává. V květnu 2023 předložilo Irsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost. Irsko dosud nepředložilo první žádost o platbu. Kapitola REPowerEU se v současné době připravuje. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Irska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (29) | Všechny programové dokumenty Irska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Irsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(29)

Všechny programové dokumenty Irska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Irsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (30) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Irsko řadě dalších výzev souvisejících s oběhovým hospodářstvím, dodávkami pitné vody a čištěním odpadních vod, jakož i s elektrizační soustavou, energetickou infrastrukturou a technologiemi inteligentních sítí, povolovacím rámcem, energetickou účinností, udržitelnou dopravou a dovednostmi potřebnými pro ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

(30)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Irsko řadě dalších výzev souvisejících s oběhovým hospodářstvím, dodávkami pitné vody a čištěním odpadních vod, jakož i s elektrizační soustavou, energetickou infrastrukturou a technologiemi inteligentních sítí, povolovacím rámcem, energetickou účinností, udržitelnou dopravou a dovednostmi potřebnými pro ekologickou transformaci.

| (31) | Produkce odpadu v Irsku i nadále roste a výrazně převyšuje průměr Unie. Výkonnost Irska v oblasti recyklace již několik let stagnuje. Oběhové využívání materiálů v roce 2021 mírně stouplo na 2 %, ale výrazně zaostává za průměrem Unie, který činí 11,7 %. Přestože dochází ke zlepšení v oblasti nakládání s odpady, dopad akčního plánu z roku 2020 pro oblast odpadů v oběhovém hospodářství a celovládní strategie pro oběhové hospodářství zveřejněné v prosinci 2021 se zatím neprojevil. K dosažení cílů Unie v oblasti oběhového hospodářství je zapotřebí více investic. To zahrnuje zlepšení infrastruktury pro tříděný sběr a zpracování odpadu, aby odpad nesměřoval na skládky a do spaloven, se zvláštním zaměřením na plasty a biologický odpad. Pokud jde o hospodaření s vodou a kvalitu vody, Irsko se potýká se stárnoucí a zastaralou infrastrukturou, a jeho míra úniků potrubí je tak jedna z nejvyšších v Unii. V některých oblastech zůstává problémem i kvalita pitné vody. Zhoršování kvality vody v důsledku rozšiřování zemědělství není řešeno dostatečně. Jsou potřeba investice do infrastruktury také v oblasti obnovy řek a kontrola znečištění vody ze zemědělské činnosti vyžaduje komplexnější přístup. |
| --- | --- |

(31)

Produkce odpadu v Irsku i nadále roste a výrazně převyšuje průměr Unie. Výkonnost Irska v oblasti recyklace již několik let stagnuje. Oběhové využívání materiálů v roce 2021 mírně stouplo na 2 %, ale výrazně zaostává za průměrem Unie, který činí 11,7 %. Přestože dochází ke zlepšení v oblasti nakládání s odpady, dopad akčního plánu z roku 2020 pro oblast odpadů v oběhovém hospodářství a celovládní strategie pro oběhové hospodářství zveřejněné v prosinci 2021 se zatím neprojevil. K dosažení cílů Unie v oblasti oběhového hospodářství je zapotřebí více investic. To zahrnuje zlepšení infrastruktury pro tříděný sběr a zpracování odpadu, aby odpad nesměřoval na skládky a do spaloven, se zvláštním zaměřením na plasty a biologický odpad. Pokud jde o hospodaření s vodou a kvalitu vody, Irsko se potýká se stárnoucí a zastaralou infrastrukturou, a jeho míra úniků potrubí je tak jedna z nejvyšších v Unii. V některých oblastech zůstává problémem i kvalita pitné vody. Zhoršování kvality vody v důsledku rozšiřování zemědělství není řešeno dostatečně. Jsou potřeba investice do infrastruktury také v oblasti obnovy řek a kontrola znečištění vody ze zemědělské činnosti vyžaduje komplexnější přístup.

| (32) | Irská energetická soustava vykazovala v roce 2022 známky zranitelnosti, protože problémy s dodávkami elektřiny si vyžádaly mimořádná podpůrná opatření. Akční plán Irska v oblasti klimatu zahrnuje ambiciózní cíl transformovat irský energetický systém do roku 2030 s cílem zvýšit podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů na 80 %. To povede k velkým objemům výroby z proměnlivých zdrojů. Současná flexibilita systému a jeho integrace nestačí k tomu, aby bylo možné zvládnout tak velké objemy výroby z proměnlivých zdrojů a rostoucí poptávku po energii, zejména ze strany datových center, což by mohlo ztížit dosažení cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Flexibilita na straně poptávky a rozsáhlá modernizace přenosové, distribuční a skladovací infrastruktury budou klíčovými prvky pro snížení závislosti Irska na dovozu fosilních paliv a pro usnadnění a urychlení přechodu na klimaticky neutrální energetický systém. Mezi hlavní problémy při rozvoji flexibility na straně poptávky patří nedostatek koordinované strategie zahrnující celý energetický systém, včetně vytápění a chlazení, a také chybějící infrastruktura pro inteligentní měření. Zlepšení účinnosti systému plánování a povolování pro obnovitelné zdroje energie, ukládání a připojení k síti zajištěním příslušného personálu s odpovídajícími dovednostmi ve všech fázích plánovacích procesů a zjednodušením celkového rámce by mohlo urychlit rozsáhlé projekty, a tím i zelenou transformaci. |
| --- | --- |

(32)

Irská energetická soustava vykazovala v roce 2022 známky zranitelnosti, protože problémy s dodávkami elektřiny si vyžádaly mimořádná podpůrná opatření. Akční plán Irska v oblasti klimatu zahrnuje ambiciózní cíl transformovat irský energetický systém do roku 2030 s cílem zvýšit podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů na 80 %. To povede k velkým objemům výroby z proměnlivých zdrojů. Současná flexibilita systému a jeho integrace nestačí k tomu, aby bylo možné zvládnout tak velké objemy výroby z proměnlivých zdrojů a rostoucí poptávku po energii, zejména ze strany datových center, což by mohlo ztížit dosažení cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Flexibilita na straně poptávky a rozsáhlá modernizace přenosové, distribuční a skladovací infrastruktury budou klíčovými prvky pro snížení závislosti Irska na dovozu fosilních paliv a pro usnadnění a urychlení přechodu na klimaticky neutrální energetický systém. Mezi hlavní problémy při rozvoji flexibility na straně poptávky patří nedostatek koordinované strategie zahrnující celý energetický systém, včetně vytápění a chlazení, a také chybějící infrastruktura pro inteligentní měření. Zlepšení účinnosti systému plánování a povolování pro obnovitelné zdroje energie, ukládání a připojení k síti zajištěním příslušného personálu s odpovídajícími dovednostmi ve všech fázích plánovacích procesů a zjednodušením celkového rámce by mohlo urychlit rozsáhlé projekty, a tím i zelenou transformaci.

| (33) | Spotřeba zemního plynu v Irsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 0,2 %, což je výrazně pod cílem 15% snížení stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Přestože Irsko splňuje podmínky pro výjimku z tohoto cíle, vyzývá se, aby zvýšilo úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (17). Opatření v oblasti energetické účinnosti budou hrát klíčovou úlohu při snižování spotřeby energie a při dosahování celounijního cíle snížit čisté emise skleníkových plynů alespoň o 55 %. Klíčem k dosažení cílů v oblasti klimatu bude modernizace energie domácností, renovace budov a rychlé zavádění vytápění z obnovitelných zdrojů. Navzdory ambiciózním cílům zrenovovat do konce roku 2030 ekvivalent 500 000 domácností tak, aby bylo dosaženo energetického ratingu budov B2, a instalovat 400 000 tepelných čerpadel ve stávajících domácnostech, která by nahradila starší, méně účinné systémy vytápění, přetrvávají problémy z velké části kvůli nedostatku kvalifikované pracovní síly. Počet vozidel s nulovými emisemi v irském vozovém parku rychle roste z velmi nízkého základu, avšak hustota veřejných dobíjecích bodů s tímto vývojem nedokáže držet krok. Elektrifikováno je pouze asi 100 kilometrů železničních tratí, čímž Irsko zaujímá poslední místo v Unii, pokud jde o podíl elektrifikovaných železnic. Dopravní zácpy navíc představují značnou zátěž z hlediska kvality ovzduší a doby dojíždění. |
| --- | --- |

(33)

Spotřeba zemního plynu v Irsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 0,2 %, což je výrazně pod cílem 15% snížení stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Přestože Irsko splňuje podmínky pro výjimku z tohoto cíle, vyzývá se, aby zvýšilo úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (17). Opatření v oblasti energetické účinnosti budou hrát klíčovou úlohu při snižování spotřeby energie a při dosahování celounijního cíle snížit čisté emise skleníkových plynů alespoň o 55 %. Klíčem k dosažení cílů v oblasti klimatu bude modernizace energie domácností, renovace budov a rychlé zavádění vytápění z obnovitelných zdrojů. Navzdory ambiciózním cílům zrenovovat do konce roku 2030 ekvivalent 500 000 domácností tak, aby bylo dosaženo energetického ratingu budov B2, a instalovat 400 000 tepelných čerpadel ve stávajících domácnostech, která by nahradila starší, méně účinné systémy vytápění, přetrvávají problémy z velké části kvůli nedostatku kvalifikované pracovní síly. Počet vozidel s nulovými emisemi v irském vozovém parku rychle roste z velmi nízkého základu, avšak hustota veřejných dobíjecích bodů s tímto vývojem nedokáže držet krok. Elektrifikováno je pouze asi 100 kilometrů železničních tratí, čímž Irsko zaujímá poslední místo v Unii, pokud jde o podíl elektrifikovaných železnic. Dopravní zácpy navíc představují značnou zátěž z hlediska kvality ovzduší a doby dojíždění.

| (34) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Irsku hlášen nedostatek pracovních sil u 12 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti ochrany životního prostředí, specialistů v oblasti techniky, inženýrů elektrotechniků a energetiků. Nedostatek pracovních sil byl dále uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu (46,8 % podniků) a ve stavebnictví (60,3 % podniků). |
| --- | --- |

(34)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Irsku hlášen nedostatek pracovních sil u 12 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti ochrany životního prostředí, specialistů v oblasti techniky, inženýrů elektrotechniků a energetiků. Nedostatek pracovních sil byl dále uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu (46,8 % podniků) a ve stavebnictví (60,3 % podniků).

| (35) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(35)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (36) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Irska doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Irska doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Irsku v období 2023–2024:

1.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění investic a reforem vedoucích k vyššímu udržitelnému růstu a zachovat obezřetnou střednědobou fiskální pozici.

Zajistit fiskální udržitelnost státního důchodového systému stanovením způsobů jeho financování.

2.

Výrazně urychlit provádění plánu pro oživení a odolnost, mimo jiné zajištěním dostatečných zdrojů, a neprodleně dokončit dodatek a kapitolu REPowerEU, s cílem bezprostředně zahájit jejich provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zvýšit investice s cílem urychlit oběhové hospodářství. Dále rozvíjet jak infrastrukturu pro nakládání s odpady spojenou s vyššími stupni hierarchie způsobů nakládání s odpady, tak ekonomické nástroje pro předcházení vzniku odpadů a zvýšení obsahu opětovně použitého, repasovaného a recyklovaného odpadu. Vyvinout účinnější systém tříděného sběru recyklovatelného odpadu, včetně biologicky rozložitelného odpadu. Zajistit, aby odpad, zejména plasty a biologický odpad, nesměřoval na skládky a do spaloven. Zintenzivnit úsilí o zvýšení investic do infrastruktury pro pitnou vodu a odpadní vody.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Zaměřit úsilí na zlepšení flexibility v elektrizační soustavě a zlepšení integrace energetického systému. Navrhnout a provést specializovanou strategii pro rozvoj odezvy na straně poptávky a urychlit zavádění infrastruktury pro inteligentní měření a technologií inteligentních sítí. Zefektivnit rámec pro plánování a povolování obnovitelných zdrojů energie, ukládání a připojení k síti. Zavést další opatření na podporu energetické účinnosti v soukromých a veřejných budovách, aby se snížily účty za energii a náklady na energetické systémy. Urychlit instalaci veřejných dobíjecích bodů pro vozidla s nulovými emisemi. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 11046/21; ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 28).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl neutrální povahy v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Irska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Irska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 52).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Irska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 12,3 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

13

(14)  Strukturální saldo (cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření) přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky naznačuje strukturální schodek ve výši 0,9 % HDP v roce 2023 a přebytek ve výši 0,1 % v roce 2024.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

18

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/67

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Řecka na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2023

(2023/C 312/08)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Řecka na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Řecko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Řecka na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 27. dubna 2021 předložilo Řecko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Řecka (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Řecko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 27. dubna 2021 předložilo Řecko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Řecka (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Řecko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 2. května 2023 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 29. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Řecko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 2. května 2023 předložilo Řecko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 29. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Řecko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Řecku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Řecko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Řecko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Řecku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Řecka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Řecku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Řecko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Řecko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Řecku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Řecka při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Řecka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a vysokým objemem úvěrů se selháním v kontextu vysoké nezaměstnanosti se snižují, ale jeho vnější pozice se zhoršila. Nejvýznamnější obavy působí skutečnost, že schodek běžného účtu se v roce 2022 výrazně zvýšil, mimo jiné v důsledku prudkého nárůstu cen energií v celé Unii, a to navzdory oživení příjmů z cestovního ruchu. I když se předpokládá, že se vnější schodek letos a příští rok sníží, stále zůstane výrazně nad úrovní, která je nezbytná k zajištění trvalého zlepšení čisté investiční pozice vůči zahraničí. Ačkoli poměr veřejného dluhu k HDP je i nadále nejvyšší v Unii, v roce 2022 se výrazně zlepšil, zejména díky silnému růstu nominálního HDP, a očekává se, že se bude v období 2023–2024 dále snižovat. Úvěry se selháním zaznamenaly v loňském roce prudký pokles v návaznosti na výrazné snížení v předchozích letech, ve srovnání s průměrem Unie však zůstávají vysoké a i nadále zatěžují ziskovost a úvěrovou kapacitu bank, což následně ovlivňuje prohlubování kapitálu a růst produktivity hospodářství. Politická reakce přispěla k odstranění nerovnováh a provádění plánu pro oživení a odolnost představuje významnou příležitost k řešení zbývajících strukturálních nedostatků. Je však třeba vyvinout větší úsilí, zejména s cílem zajistit, aby se bilance zahraničního obchodu začala výrazně zlepšovat a aby úvěry se selháním dále klesaly, mimo jiné zvýšením účinnosti vymáhání dluhu a zlepšením sekundárního trhu s úvěry se selháním. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Řecka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a vysokým objemem úvěrů se selháním v kontextu vysoké nezaměstnanosti se snižují, ale jeho vnější pozice se zhoršila. Nejvýznamnější obavy působí skutečnost, že schodek běžného účtu se v roce 2022 výrazně zvýšil, mimo jiné v důsledku prudkého nárůstu cen energií v celé Unii, a to navzdory oživení příjmů z cestovního ruchu. I když se předpokládá, že se vnější schodek letos a příští rok sníží, stále zůstane výrazně nad úrovní, která je nezbytná k zajištění trvalého zlepšení čisté investiční pozice vůči zahraničí. Ačkoli poměr veřejného dluhu k HDP je i nadále nejvyšší v Unii, v roce 2022 se výrazně zlepšil, zejména díky silnému růstu nominálního HDP, a očekává se, že se bude v období 2023–2024 dále snižovat. Úvěry se selháním zaznamenaly v loňském roce prudký pokles v návaznosti na výrazné snížení v předchozích letech, ve srovnání s průměrem Unie však zůstávají vysoké a i nadále zatěžují ziskovost a úvěrovou kapacitu bank, což následně ovlivňuje prohlubování kapitálu a růst produktivity hospodářství. Politická reakce přispěla k odstranění nerovnováh a provádění plánu pro oživení a odolnost představuje významnou příležitost k řešení zbývajících strukturálních nedostatků. Je však třeba vyvinout větší úsilí, zejména s cílem zajistit, aby se bilance zahraničního obchodu začala výrazně zlepšovat a aby úvěry se selháním dále klesaly, mimo jiné zvýšením účinnosti vymáhání dluhu a zlepšením sekundárního trhu s úvěry se selháním.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Řecka snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 2,3 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 194,6 % HDP na konci roku 2021 na 171,3 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Řecka snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 2,3 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 194,6 % HDP na konci roku 2021 na 171,3 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, v roce 2022 zahrnovala dotace na elektřinu domácnostem a podnikům a vyšší sociální dávky pro zranitelné domácnosti. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně cenovým stropem pro výrobce elektřiny a mimořádným odvodem od výrobců elektřiny v období od října 2021 do června 2022. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 6,5 % HDP v roce 2021 na 1,5 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, v roce 2022 zahrnovala dotace na elektřinu domácnostem a podnikům a vyšší sociální dávky pro zranitelné domácnosti. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně cenovým stropem pro výrobce elektřiny a mimořádným odvodem od výrobců elektřiny v období od října 2021 do června 2022. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 6,5 % HDP v roce 2021 na 1,5 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Řecku (7) doporučila, aby v roce 2022 využilo Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho Rada Řecku doporučila zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Řecku (7) doporučila, aby v roce 2022 využilo Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho Rada Řecku doporučila zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni –1,0 % HDP. Řecko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 2,1 % HDP (2,6 % HDP v roce 2021). Snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno postupným ukončováním předchozího programového období, zatímco investiční výdaje v novém programovém období se ještě nezvýšily. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tedy Řecko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2 % HDP). Řecko tedy růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni –1,0 % HDP. Řecko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 2,1 % HDP (2,6 % HDP v roce 2021). Snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno postupným ukončováním předchozího programového období, zatímco investiční výdaje v novém programovém období se ještě nezvýšily. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tedy Řecko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2 % HDP). Řecko tedy růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 v souladu s jarní prognózou Komise 2023 a pro další období příznivější. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,3 % v roce 2023 a o 3 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP o 2,4 % v roce 2023 a nižší růst o 1,9 % v roce 2024, zejména v důsledku rozdílů v předpokladech investiční činnosti a příspěvků vnějšího sektoru. Program stability z roku 2023 předpokládá vyšší příspěvky z tvorby hrubého fixního kapitálu, zejména v roce 2024, a Komise očekává, že dovoz zboží zůstane vyšší než v projekcích řeckých orgánů. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 v souladu s jarní prognózou Komise 2023 a pro další období příznivější. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,3 % v roce 2023 a o 3 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP o 2,4 % v roce 2023 a nižší růst o 1,9 % v roce 2024, zejména v důsledku rozdílů v předpokladech investiční činnosti a příspěvků vnějšího sektoru. Program stability z roku 2023 předpokládá vyšší příspěvky z tvorby hrubého fixního kapitálu, zejména v roce 2024, a Komise očekává, že dovoz zboží zůstane vyšší než v projekcích řeckých orgánů.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 1,8 % HDP. Pokles v roce 2023 je zejména odrazem postupného ukončování fiskálních opatření souvisejících s pandemií a snižování nákladů na opatření související s energetikou, jakož i rostoucích příjmů v důsledku hospodářského růstu. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 171,3 % na konci roku 2022 na 162,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, zejména díky příznivějšímu vývoji základů daně v důsledku makroekonomických předpokladů, včetně skladby růstu a nižších výdajů sociálního rozpočtu v souladu se systematickým neúplným využíváním prostředků zaznamenaným v posledních letech. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 160,2 %. Rozdíl je způsoben zejména vyšším růstem nominálního HDP a v menší míře nižším schodkem veřejných financí, který Komise předpovídá. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 1,8 % HDP. Pokles v roce 2023 je zejména odrazem postupného ukončování fiskálních opatření souvisejících s pandemií a snižování nákladů na opatření související s energetikou, jakož i rostoucích příjmů v důsledku hospodářského růstu. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 171,3 % na konci roku 2022 na 162,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, zejména díky příznivějšímu vývoji základů daně v důsledku makroekonomických předpokladů, včetně skladby růstu a nižších výdajů sociálního rozpočtu v souladu se systematickým neúplným využíváním prostředků zaznamenaným v posledních letech. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 160,2 %. Rozdíl je způsoben zejména vyšším růstem nominálního HDP a v menší míře nižším schodkem veřejných financí, který Komise předpovídá.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména dotace na elektřinu domácnostem a podnikům. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně zastropováním cen pro výrobce elektřiny a solidárním příspěvkem od rafinerií. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 1,5 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména dotace na elektřinu domácnostem a podnikům. Náklady na tato opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně zastropováním cen pro výrobce elektřiny a solidárním příspěvkem od rafinerií. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 1,5 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Řecku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Řecko mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Řecku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Řecku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by Řecko mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Řecku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (– 0,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tedy v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný utlumující příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je v podstatě způsoben sníženými náklady na (cílená i necílená) podpůrná opatření pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií (o 2,3 % HDP). Zvýšení sociálních výdajů je hlavní hnací silou růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů). Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 2,5 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl neutrální povahu v rozsahu 0,0 procentního bodu (13). Řecko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je instalace 8 000 veřejně přístupných dobíjecích bodů pro elektromobily v klíčových městských a příměstských lokalitách, digitalizace veřejné správy a zlepšení elektrického propojení ostrovů. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (– 0,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tedy v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný utlumující příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je v podstatě způsoben sníženými náklady na (cílená i necílená) podpůrná opatření pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií (o 2,3 % HDP). Zvýšení sociálních výdajů je hlavní hnací silou růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů). Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 2,5 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl neutrální povahu v rozsahu 0,0 procentního bodu (13). Řecko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je instalace 8 000 veřejně přístupných dobíjecích bodů pro elektromobily v klíčových městských a příměstských lokalitách, digitalizace veřejné správy a zlepšení elektrického propojení ostrovů.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 0,8 % HDP. V tomto snížení v roce 2024 se projevuje zejména postupné ukončování zbývajících energetických a jiných opatření a zvýšení příjmů v důsledku solidního hospodářského růstu. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 150,8 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,6 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, především kvůli předpokladům ohledně plnění sociálního rozpočtu, zejména nižším výdajům na sociální dávky a důchody. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 154,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 0,8 % HDP. V tomto snížení v roce 2024 se projevuje zejména postupné ukončování zbývajících energetických a jiných opatření a zvýšení příjmů v důsledku solidního hospodářského růstu. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 150,8 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,6 % HDP. Tato hodnota je nižší než projekce pro schodek v programu stability z roku 2023, především kvůli předpokladům ohledně plnění sociálního rozpočtu, zejména nižším výdajům na sociální dávky a důchody. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 154,5 %.

| (23) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému rozpočtovému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje k posílení vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému rozpočtovému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje k posílení vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 0,7 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je vyšší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 0,7 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je vyšší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 4,8 % HDP v roce 2023 na 5,4 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují mírně nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a vyšší investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří investice s vysokou přidanou hodnotou a strukturální reformy zaměřené na zelenou, digitální a energetickou transformaci, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice se zvýší z 4,8 % HDP v roce 2023 na 5,4 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují mírně nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a vyšší investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by podle očekávání měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří investice s vysokou přidanou hodnotou a strukturální reformy zaměřené na zelenou, digitální a energetickou transformaci, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 0,5 % HDP a do roku 2026 na 0,1 %. Plánuje se tedy, že v horizontu programu zůstane pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 150,8 % na konci roku 2024 na 135,2 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 0,5 % HDP a do roku 2026 na 0,1 %. Plánuje se tedy, že v horizontu programu zůstane pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 150,8 % na konci roku 2024 na 135,2 % do konce roku 2026.

| (28) | Na základě osvědčených postupů a reforem provedených v rámci plánu pro oživení a odolnost by změny řeckého rámce daňové politiky mohly pomoci řešit nedostatek investic. Konkrétně by zavedení širšího systému předběžných daňových rozhodnutí mohlo posílit právní jistotu pro investory a zvýšit pokračující úsilí o zjednodušení daňového systému. Přezkum daňového systému by rovněž mohl pomoci rozšířit základ daně, pokud jde o osoby samostatně výdělečně činné, a podpořit investice. Dodržování daňových předpisů by mohlo být zlepšeno rozšířením uplatňování elektronických plateb a větším využíváním informací, které pocházejí z elektronických plateb, zejména s ohledem na nedávné důkazy o rostoucím nepoměru mezi vykázanými nízkými příjmy a zjevně rychle rostoucím obratem osob samostatně výdělečně činných. Toho by bylo možné dosáhnout zejména lepším využíváním informací, které pocházejí z elektronických plateb u určitých cíleně sledovaných povolání. Očekává se, že k tomuto cíli přispěje probíhající digitální transformace Nezávislého orgánu pro veřejné příjmy. Vzhledem k přetrvávajícím výzvám, jimž čelí daňové systémy na celém světě, je však nezbytné, aby byla dále posílena provozní autonomie tohoto orgánu při řízení a rozvoji jeho personální a IT infrastruktury. |
| --- | --- |

(28)

Na základě osvědčených postupů a reforem provedených v rámci plánu pro oživení a odolnost by změny řeckého rámce daňové politiky mohly pomoci řešit nedostatek investic. Konkrétně by zavedení širšího systému předběžných daňových rozhodnutí mohlo posílit právní jistotu pro investory a zvýšit pokračující úsilí o zjednodušení daňového systému. Přezkum daňového systému by rovněž mohl pomoci rozšířit základ daně, pokud jde o osoby samostatně výdělečně činné, a podpořit investice. Dodržování daňových předpisů by mohlo být zlepšeno rozšířením uplatňování elektronických plateb a větším využíváním informací, které pocházejí z elektronických plateb, zejména s ohledem na nedávné důkazy o rostoucím nepoměru mezi vykázanými nízkými příjmy a zjevně rychle rostoucím obratem osob samostatně výdělečně činných. Toho by bylo možné dosáhnout zejména lepším využíváním informací, které pocházejí z elektronických plateb u určitých cíleně sledovaných povolání. Očekává se, že k tomuto cíli přispěje probíhající digitální transformace Nezávislého orgánu pro veřejné příjmy. Vzhledem k přetrvávajícím výzvám, jimž čelí daňové systémy na celém světě, je však nezbytné, aby byla dále posílena provozní autonomie tohoto orgánu při řízení a rozvoji jeho personální a IT infrastruktury.

| (29) | Řecko pokračuje v modernizaci veřejné správy, ale její celková výkonnost je stále relativně nízká. Po výrazné úpravě po roce 2010 se velikost a náklady veřejné správy zhruba vyrovnaly průměru Unie. Mzdové náklady Řecka zůstaly v roce 2022 stabilní na úrovni 10,8 % HDP, což je mírně nad průměrem Unie (10,2 % HDP). Klíčové pro zachování těchto zisků bude zajištění dalšího používání jednotné mzdové tabulky a zároveň zachování současného počtu zaměstnanců tím, že bude i nadále uplatňována zásada „jednoho přijmout – jednoho propustit“ pro přijímání stálých zaměstnanců a strop pro dočasné zaměstnance, který byl zaveden v roce 2022. Plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření ke zlepšení účinnosti veřejné správy se zvláštním zaměřením na zlepšení jejích digitálních služeb. Zároveň přetrvává problém, jak získat a udržet vysoce kvalifikované pracovníky. To by mohlo být řešeno strukturálně prostřednictvím zvláštních, resp. doplňkových mzdových tabulek pro konkrétní funkce nebo orgány, jakož i dobře definovaného systému příspěvků zavedeného jako nedílná součást nového systému řízení lidských zdrojů při zachování integrity jednotné mzdové tabulky a celkové výše mzdových nákladů. |
| --- | --- |

(29)

Řecko pokračuje v modernizaci veřejné správy, ale její celková výkonnost je stále relativně nízká. Po výrazné úpravě po roce 2010 se velikost a náklady veřejné správy zhruba vyrovnaly průměru Unie. Mzdové náklady Řecka zůstaly v roce 2022 stabilní na úrovni 10,8 % HDP, což je mírně nad průměrem Unie (10,2 % HDP). Klíčové pro zachování těchto zisků bude zajištění dalšího používání jednotné mzdové tabulky a zároveň zachování současného počtu zaměstnanců tím, že bude i nadále uplatňována zásada „jednoho přijmout – jednoho propustit“ pro přijímání stálých zaměstnanců a strop pro dočasné zaměstnance, který byl zaveden v roce 2022. Plán pro oživení a odolnost obsahuje opatření ke zlepšení účinnosti veřejné správy se zvláštním zaměřením na zlepšení jejích digitálních služeb. Zároveň přetrvává problém, jak získat a udržet vysoce kvalifikované pracovníky. To by mohlo být řešeno strukturálně prostřednictvím zvláštních, resp. doplňkových mzdových tabulek pro konkrétní funkce nebo orgány, jakož i dobře definovaného systému příspěvků zavedeného jako nedílná součást nového systému řízení lidských zdrojů při zachování integrity jednotné mzdové tabulky a celkové výše mzdových nákladů.

| (30) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Řecka zatím dospěl do pokročilé fáze provádění. Do budoucna bude důležité udržet tempo provádění. Řecko předložilo tři žádosti o platbu (16) nevratné finanční podpory a dvě žádosti o platbu podpory v podobě půjčky v souvislosti s 85 milníky a cíli plánu. Dosud obdrželo celkovou částku ve výši 7 126 milionů EUR (17). V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Řecko dne 29. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 5 000 milionů EUR. Řecko řádně zahájilo provádění svého plánu a zavedlo systém řízení a kontroly pro sledování a koordinaci včasného dokončení reforem a investic. Do budoucna bude důležité toto úsilí zachovat a udržet s ohledem na značný počet reforem a investic, které mají být podle plánu provedeny, zejména proto, že dokončení řady z těchto reforem a investic bude vyžadovat včasný pokrok v různých přípravných krocích, včetně zadávacích řízení. Pokračující provádění plánu závisí na správní a prováděcí kapacitě pověřených prováděcích orgánů, včetně regionální a místní správy. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Řecka v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Řecka zatím dospěl do pokročilé fáze provádění. Do budoucna bude důležité udržet tempo provádění. Řecko předložilo tři žádosti o platbu (16) nevratné finanční podpory a dvě žádosti o platbu podpory v podobě půjčky v souvislosti s 85 milníky a cíli plánu. Dosud obdrželo celkovou částku ve výši 7 126 milionů EUR (17). V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Řecko dne 29. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 5 000 milionů EUR. Řecko řádně zahájilo provádění svého plánu a zavedlo systém řízení a kontroly pro sledování a koordinaci včasného dokončení reforem a investic. Do budoucna bude důležité toto úsilí zachovat a udržet s ohledem na značný počet reforem a investic, které mají být podle plánu provedeny, zejména proto, že dokončení řady z těchto reforem a investic bude vyžadovat včasný pokrok v různých přípravných krocích, včetně zadávacích řízení. Pokračující provádění plánu závisí na správní a prováděcí kapacitě pověřených prováděcích orgánů, včetně regionální a místní správy. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Řecka v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (31) | Všechny programové dokumenty Řecka v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Řecku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(31)

Všechny programové dokumenty Řecka v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Řecku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (32) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Řecko řadě dalších výzev souvislosti se zdravotní a dlouhodobou péčí, katastrálním mapováním, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(32)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Řecko řadě dalších výzev souvislosti se zdravotní a dlouhodobou péčí, katastrálním mapováním, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (33) | Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou pod průměrem Unie, zatímco doplatky ze strany pacientů v Řecku vyjádřené jako podíl na HDP jsou druhé nejvyšší v Unie. Systém zdravotní péče stále upřednostňuje nemocniční péči a výdaje na léčebnou péči se zaměřují na hospitalizaci. Řecko se navíc řadí na první místo mezi všemi členskými státy, pokud jde o veřejné výdaje na léčivé přípravky vyjádřené jako podíl na HDP. Veřejné výdaje na dlouhodobou a preventivní péči jsou výrazně pod průměrem Unie a v oblasti dlouhodobé péče neexistuje žádná komplexní vnitrostátní strategie. Řecko proto zavádí nově přijatý systém primární zdravotní péče, který má snížit závislost na nemocniční péči a zvýšit efektivitu přístupu ke zdravotnickému zboží a službám. Úplné zavedení reformy primární zdravotní péče brzdí nedostatek rodinných lékařů. Počet rodinných lékařů nestačí k pokrytí celé populace. K plnému zavedení účinného a komplexního systému založeného na regulaci pohybu pacienta v systému („gatekeeping“), který má být uzákoněn od 1. září 2023, bude nezbytné dostatečné pokrytí. Za tímto účelem budou pro zajištění přiměřeného a rovného přístupu obyvatelstva ke zdravotní péči klíčové silnější pobídky k rozšíření počtu rodinných lékařů, aby bylo dosaženo plného pokrytí obyvatelstva a registrace obyvatelstva. |
| --- | --- |

(33)

Veřejné výdaje na zdravotní péči jsou pod průměrem Unie, zatímco doplatky ze strany pacientů v Řecku vyjádřené jako podíl na HDP jsou druhé nejvyšší v Unie. Systém zdravotní péče stále upřednostňuje nemocniční péči a výdaje na léčebnou péči se zaměřují na hospitalizaci. Řecko se navíc řadí na první místo mezi všemi členskými státy, pokud jde o veřejné výdaje na léčivé přípravky vyjádřené jako podíl na HDP. Veřejné výdaje na dlouhodobou a preventivní péči jsou výrazně pod průměrem Unie a v oblasti dlouhodobé péče neexistuje žádná komplexní vnitrostátní strategie. Řecko proto zavádí nově přijatý systém primární zdravotní péče, který má snížit závislost na nemocniční péči a zvýšit efektivitu přístupu ke zdravotnickému zboží a službám. Úplné zavedení reformy primární zdravotní péče brzdí nedostatek rodinných lékařů. Počet rodinných lékařů nestačí k pokrytí celé populace. K plnému zavedení účinného a komplexního systému založeného na regulaci pohybu pacienta v systému („gatekeeping“), který má být uzákoněn od 1. září 2023, bude nezbytné dostatečné pokrytí. Za tímto účelem budou pro zajištění přiměřeného a rovného přístupu obyvatelstva ke zdravotní péči klíčové silnější pobídky k rozšíření počtu rodinných lékařů, aby bylo dosaženo plného pokrytí obyvatelstva a registrace obyvatelstva.

| (34) | Podnikatelské prostředí Řecka bude dále zlepšeno dokončením dlouhodobého projektu národního katastru. Do konce května 2023 bylo dokončeno 72 % katastrálního mapování a byly shromážděny údaje o dalších 25 % vlastnických práv, které se v současné době zpracovávají. Zpracování shromážděných údajů o právech by mělo být dokončeno do konce roku 2023, čímž by byl katastr do konce roku hotov. Při přechodu na novou agenturu „Řecký katastr“ bylo otevřeno a zprovozněno 12 katastrálních úřadů a 49 pracovišť. Řecký katastrální úřad plánuje plnou digitalizaci služeb pro občany a nástroj poskytuje podporu pro digitalizaci veškerých zápisů a vlastnických titulů, které jsou v současné době v listinné podobě. |
| --- | --- |

(34)

Podnikatelské prostředí Řecka bude dále zlepšeno dokončením dlouhodobého projektu národního katastru. Do konce května 2023 bylo dokončeno 72 % katastrálního mapování a byly shromážděny údaje o dalších 25 % vlastnických práv, které se v současné době zpracovávají. Zpracování shromážděných údajů o právech by mělo být dokončeno do konce roku 2023, čímž by byl katastr do konce roku hotov. Při přechodu na novou agenturu „Řecký katastr“ bylo otevřeno a zprovozněno 12 katastrálních úřadů a 49 pracovišť. Řecký katastrální úřad plánuje plnou digitalizaci služeb pro občany a nástroj poskytuje podporu pro digitalizaci veškerých zápisů a vlastnických titulů, které jsou v současné době v listinné podobě.

| (35) | Navzdory úsilí, které Řecko vynakládá i v souvislosti s energetickou krizí, je i nadále vysoce závislé na dovážených fosilních palivech, přičemž ropa a plyn v roce 2021 tvořily 52 % a 24 % skladby zdrojů energie. K urychlení dekarbonizace by mohla být dále prováděna řada opatření, která vycházejí z investic a reforem, které jsou součástí řeckého plánu pro oživení a odolnost, a jdou nad jejich rámec. Řecko by mohlo urychlit rozšíření obnovitelné energie vytvořením a dokončením právních rámců na podporu rozvoje infrastruktury pro obnovitelný vodík a větrnou energii na moři. Je třeba vyvinout další úsilí s cílem urychlit rozvoj legislativního a regulačního rámce pro biometan a přeměnit dostupný potenciál udržitelného biometanu na skutečnou výrobní kapacitu pro kompenzaci dovozu zemního plynu. |
| --- | --- |

(35)

Navzdory úsilí, které Řecko vynakládá i v souvislosti s energetickou krizí, je i nadále vysoce závislé na dovážených fosilních palivech, přičemž ropa a plyn v roce 2021 tvořily 52 % a 24 % skladby zdrojů energie. K urychlení dekarbonizace by mohla být dále prováděna řada opatření, která vycházejí z investic a reforem, které jsou součástí řeckého plánu pro oživení a odolnost, a jdou nad jejich rámec. Řecko by mohlo urychlit rozšíření obnovitelné energie vytvořením a dokončením právních rámců na podporu rozvoje infrastruktury pro obnovitelný vodík a větrnou energii na moři. Je třeba vyvinout další úsilí s cílem urychlit rozvoj legislativního a regulačního rámce pro biometan a přeměnit dostupný potenciál udržitelného biometanu na skutečnou výrobní kapacitu pro kompenzaci dovozu zemního plynu.

| (36) | S integrací většího množství obnovitelných zdrojů energie budou pro zajištění rovnováhy elektrizační sítě nezbytné další investice do rozšíření skladovací kapacity a kapacity sítě. Společné systémy odměňování a podpora systémů „za měřidlem“ by mohly být důležitými nástroji na podporu včasného a životaschopného rozšíření skladovací kapacity. Aby se zabránilo nutnosti omezovat obnovitelné zdroje energie, bylo by možné vybudovat další propojení elektroenergetických soustav se sousedními zeměmi. Pokud jde o další zavádění obnovitelných zdrojů energie, bude důležité plně prosazovat nový právní rámec přijatý v roce 2022, který zjednodušuje a urychluje proces udělování povolení pro projekty v oblasti obnovitelných zdrojů a ukládání. Kromě toho by podpora programů vlastní spotřeby, včetně rozšíření podpory pro instalaci solárních fotovoltaických systémů s bateriemi, a energetických společenství mohla pomoci zvýšit společenskou přijatelnost zavádění obnovitelných zdrojů energie. |
| --- | --- |

(36)

S integrací většího množství obnovitelných zdrojů energie budou pro zajištění rovnováhy elektrizační sítě nezbytné další investice do rozšíření skladovací kapacity a kapacity sítě. Společné systémy odměňování a podpora systémů „za měřidlem“ by mohly být důležitými nástroji na podporu včasného a životaschopného rozšíření skladovací kapacity. Aby se zabránilo nutnosti omezovat obnovitelné zdroje energie, bylo by možné vybudovat další propojení elektroenergetických soustav se sousedními zeměmi. Pokud jde o další zavádění obnovitelných zdrojů energie, bude důležité plně prosazovat nový právní rámec přijatý v roce 2022, který zjednodušuje a urychluje proces udělování povolení pro projekty v oblasti obnovitelných zdrojů a ukládání. Kromě toho by podpora programů vlastní spotřeby, včetně rozšíření podpory pro instalaci solárních fotovoltaických systémů s bateriemi, a energetických společenství mohla pomoci zvýšit společenskou přijatelnost zavádění obnovitelných zdrojů energie.

| (37) | Řecko by rovněž mohlo rozšířit rozsah a ambice stávajících opatření na úsporu energie a snížit vysokou míru energetické chudoby. Spotřeba zemního plynu v Řecku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 22 %, což je více než cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Řecko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(37)

Řecko by rovněž mohlo rozšířit rozsah a ambice stávajících opatření na úsporu energie a snížit vysokou míru energetické chudoby. Spotřeba zemního plynu v Řecku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech o 22 %, což je více než cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Řecko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19).

| (38) | Zavedení nových finančních nástrojů, jako jsou aukce energetické účinnosti, by mohlo účinněji zacílit rozsah stávajících programů na podporu renovací na domácnosti trpící energetickou chudobou. Podíl inteligentních měřičů v Řecku značně zaostává za průměrem Unie (údaje z roku 2021 udávají 3 % oproti 54 %) a mohl by se zvýšit, protože umožňuje spotřebitelům aktivně se zapojit do trhu a podpořit odezvu na straně poptávky. Kromě toho mají konkrétní odvětví, jako je doprava a vodní hospodářství, značný prostor pro úspory energie, protože jsou stále do značné míry závislá na ropě. |
| --- | --- |

(38)

Zavedení nových finančních nástrojů, jako jsou aukce energetické účinnosti, by mohlo účinněji zacílit rozsah stávajících programů na podporu renovací na domácnosti trpící energetickou chudobou. Podíl inteligentních měřičů v Řecku značně zaostává za průměrem Unie (údaje z roku 2021 udávají 3 % oproti 54 %) a mohl by se zvýšit, protože umožňuje spotřebitelům aktivně se zapojit do trhu a podpořit odezvu na straně poptávky. Kromě toho mají konkrétní odvětví, jako je doprava a vodní hospodářství, značný prostor pro úspory energie, protože jsou stále do značné míry závislá na ropě.

| (39) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Řecku je nedostatek zelených dovedností v současné době nejzřetelnější ve stavebnictví, což se velmi dotýká zelené transformace, a v některých konkrétních technických povoláních. V neposlední řadě zůstává prostor pro další opatření ke zvýšení uplatnitelnosti mladých lidí a žen na trhu práce. Zvýšení administrativních kapacit veřejných služeb zaměstnanosti a rozšíření využívání individualizovaného přístupu k uchazečům o zaměstnání má potenciál posílit výsledky v oblasti zaměstnanosti pro tyto skupiny a podpořit hladký a spravedlivý přechod. |
| --- | --- |

(39)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Řecku je nedostatek zelených dovedností v současné době nejzřetelnější ve stavebnictví, což se velmi dotýká zelené transformace, a v některých konkrétních technických povoláních. V neposlední řadě zůstává prostor pro další opatření ke zvýšení uplatnitelnosti mladých lidí a žen na trhu práce. Zvýšení administrativních kapacit veřejných služeb zaměstnanosti a rozšíření využívání individualizovaného přístupu k uchazečům o zaměstnání má potenciál posílit výsledky v oblasti zaměstnanosti pro tyto skupiny a podpořit hladký a spravedlivý přechod.

| (40) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(40)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (41) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Řecka doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Řecka doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

| (42) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s veřejným dluhem, vnější pozicí a úvěry se selháním. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu se 41. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s veřejným dluhem, vnější pozicí a úvěry se selháním. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu se 41. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Řecku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2,6 % (21).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

V návaznosti na reformy provedené v rámci plánu pro oživení a odolnost zlepšit vstřícnost daňového systému vůči investicím zavedením širšího systému předběžných daňových rozhodnutí, rozšířit základ daně, mimo jiné přezkumem stávající struktury zdanění osob samostatně výdělečně činných, a posílit dodržování daňových předpisů rozšířením využívání elektronických plateb. Zachovat a posílit provozní autonomii daňového orgánu. Zabezpečit účinnost veřejné správy a zároveň zajistit, že bude schopna přilákat pracovníky s těmi správnými dovednostmi, a zachovat soulad s jednotnou mzdovou tabulkou. Pokračovat v průběžném snižování objemu úvěrů se selháním a dále zlepšovat fungování sekundárního trhu s úvěry se selháním.

2.

Udržet tempo soustavného provádění plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Zajistit i nadále dostatečnou správní kapacitu s ohledem na rozsah plánu. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

V zájmu zajištění přiměřeného a rovného přístupu ke zdravotní péči dokončit zavádění rámce primární zdravotní péče a přijmout silnější pobídky pro zápis dostatečného počtu rodinných lékařů, aby bylo dosaženo plného pokrytí obyvatelstva a jeho registrace. Završit katastrální reformu dokončením katastrálního mapování a zřízením a zprovozněním Řeckého katastrálního úřadu.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech a dále urychlit diverzifikaci způsobů dodávek energie. Dále rozšířit zavádění obnovitelné energie dokončením a prosazováním nových právních rámců pro povolovací postupy a pro větrné elektrárny na moři, zvýšením kapacity elektrické rozvodné sítě a skladovací kapacity, podporou decentralizované výroby obnovitelné energie a zavedením legislativních rámců pro výrobu obnovitelného vodíku a biometanu. Zintenzivnit realizaci opatření, která zlepšují energetickou účinnost, včetně cílených opatření pro domácnosti trpící energetickou chudobou a instalace inteligentních měřičů, a politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci. Podporovat dekarbonizaci odvětví dopravy, zejména podporou elektromobilů.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10152/2021 INIT; ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 33).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl neutrální povahy v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Řecka na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 60).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Řecka (desetiletý průměr) odhaduje v nominálním vyjádření na 4,8 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů a výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Řecko předložilo třetí žádost o platbu grantů dne 16. května 2023 a Komise v současné době provádí její posouzení.

16

(17)  V případě grantů činí vyplacená částka nevratné finanční podpory (bez předběžného financování) 3 436 milionů EUR a vyplacená částka na podporu v podobě půjčky (bez předběžného financování) 3 690 milionů EUR.

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

19

(20)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/77

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Španělska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2023

(2023/C 312/09)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Španělsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Španělska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložilo Španělsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Španělska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Španělsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložilo Španělsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Španělska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Španělsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 28. dubna 2023 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Španělsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 28. dubna 2023 předložilo Španělsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Španělsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Španělsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Španělsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Španělsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Španělsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Španělska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Španělsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Španělsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Španělsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Španělsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Španělska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Španělska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým soukromým, veřejným a vnějším dluhem, které mají přeshraniční význam, sice ustupují, jsou však stále přítomné. Míra vnějšího zadlužení, a zejména míra soukromého zadlužení, se od roku 2010 snižovaly a po dočasném přerušení v roce 2020 se v roce 2021 začaly opět snižovat, přičemž se očekává, že díky hospodářskému růstu budou klesat i nadále. Stále však zůstávají vysoké. Vnější pozice těží z přebytku běžného účtu již deset let, i když se v poslední době snížil, což odráží dopad pandemie COVID-19 na vývoz cestovního ruchu a vyšší ceny energií v roce 2022. Veřejný dluh zůstává nadále vysoký. V roce 2022 obnovil sestupnou tendenci, která před pandemií COVID-19 přinesla zlepšení díky silnému růstu nominálního HDP, ale zůstává nad úrovní před pandemií. V období 2023–2024 se očekává další snižování, avšak mírnějším tempem, za podpory politických opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost. Finanční systém prokázal odolnost vůči nedávným otřesům vyvolaným pandemií COVID-19 a energetickou krizí. Nezaměstnanost opět klesá, ale stále je vysoká a stále přetrvávají určité slabiny, včetně velmi vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí. Potenciální rizika ovlivňující další omezování slabin souvisejí zejména s dopadem zpřísnění finančních podmínek na finanční pozice domácností a podniků, jakož i na střednědobou až dlouhodobou udržitelnost veřejného dluhu vzhledem k současným podmínkám na trhu a stárnutí obyvatelstva. Došlo k příznivému pokroku v politice a pokračující provádění plánu pro oživení a odolnost by mělo přinést další zlepšení. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Španělska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Španělsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým soukromým, veřejným a vnějším dluhem, které mají přeshraniční význam, sice ustupují, jsou však stále přítomné. Míra vnějšího zadlužení, a zejména míra soukromého zadlužení, se od roku 2010 snižovaly a po dočasném přerušení v roce 2020 se v roce 2021 začaly opět snižovat, přičemž se očekává, že díky hospodářskému růstu budou klesat i nadále. Stále však zůstávají vysoké. Vnější pozice těží z přebytku běžného účtu již deset let, i když se v poslední době snížil, což odráží dopad pandemie COVID-19 na vývoz cestovního ruchu a vyšší ceny energií v roce 2022. Veřejný dluh zůstává nadále vysoký. V roce 2022 obnovil sestupnou tendenci, která před pandemií COVID-19 přinesla zlepšení díky silnému růstu nominálního HDP, ale zůstává nad úrovní před pandemií. V období 2023–2024 se očekává další snižování, avšak mírnějším tempem, za podpory politických opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost. Finanční systém prokázal odolnost vůči nedávným otřesům vyvolaným pandemií COVID-19 a energetickou krizí. Nezaměstnanost opět klesá, ale stále je vysoká a stále přetrvávají určité slabiny, včetně velmi vysoké dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí. Potenciální rizika ovlivňující další omezování slabin souvisejí zejména s dopadem zpřísnění finančních podmínek na finanční pozice domácností a podniků, jakož i na střednědobou až dlouhodobou udržitelnost veřejného dluhu vzhledem k současným podmínkám na trhu a stárnutí obyvatelstva. Došlo k příznivému pokroku v politice a pokračující provádění plánu pro oživení a odolnost by mělo přinést další zlepšení.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Španělska snížil ze 6,9 % HDP v roce 2021 na 4,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 118,3 % HDP na konci roku 2021 na 113,2 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Španělska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Španělsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Španělska snížil ze 6,9 % HDP v roce 2021 na 4,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 118,3 % HDP na konci roku 2021 na 113,2 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Španělska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Španělsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy patřilo snížení DPH z elektřiny a plynu, snížení zvláštní daně z elektřiny a pozastavení daně z hodnoty výroby elektřiny, zatímco fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala všeobecnou slevu na pohonné hmoty pro vozidla ve výši 20 centů za litr, podporu příjmů domácností a energeticky náročných průmyslových odvětví, vyšší dávky prostřednictvím energetického sociálního poukazu a cenových slev za využívání veřejné dopravy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,6 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3,1 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy patřilo snížení DPH z elektřiny a plynu, snížení zvláštní daně z elektřiny a pozastavení daně z hodnoty výroby elektřiny, zatímco fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala všeobecnou slevu na pohonné hmoty pro vozidla ve výši 20 centů za litr, podporu příjmů domácností a energeticky náročných průmyslových odvětví, vyšší dávky prostřednictvím energetického sociálního poukazu a cenových slev za využívání veřejné dopravy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,6 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 3,1 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Španělsku doporučila (7), aby v roce 2022 využilo nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Španělsku doporučila, aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž Španělsku doporučila, aby omezilo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Španělsku doporučila (7), aby v roce 2022 využilo nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Španělsku doporučila, aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž Španělsku doporučila, aby omezilo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši – 2,5 % HDP. V souladu s doporučením Rady Španělsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,3 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Španělsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 2,7 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,5 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěly vyšší výdaje na mezispotřebu a naturální sociální transfery. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Španělsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezilo. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši – 2,5 % HDP. V souladu s doporučením Rady Španělsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,3 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Španělsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 2,7 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,5 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěly vyšší výdaje na mezispotřebu a naturální sociální transfery. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Španělsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezilo.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023, pokud jde o rok 2023, a příznivější pro následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,1 % v roce 2023 a o 2,4 % v roce 2024. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpokládá mírně nižší růst reálného HDP ve výši 1,9 % v roce 2023 a 2,0 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího očekávaného příspěvku soukromé spotřeby v letech 2023 i 2024 a mírnějšího růstu investic v roce 2024. Příznivější výhled vytyčený v programu stability z roku 2023 odráží rovněž silnější předpokládaný dopad plánu pro oživení a odolnost na činnost v horizontu prognózy. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023, pokud jde o rok 2023, a příznivější pro následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,1 % v roce 2023 a o 2,4 % v roce 2024. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpokládá mírně nižší růst reálného HDP ve výši 1,9 % v roce 2023 a 2,0 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího očekávaného příspěvku soukromé spotřeby v letech 2023 i 2024 a mírnějšího růstu investic v roce 2024. Příznivější výhled vytyčený v programu stability z roku 2023 odráží rovněž silnější předpokládaný dopad plánu pro oživení a odolnost na činnost v horizontu prognózy.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,9 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména nižší náklady na opatření přijatá v reakci na růst cen energií ve srovnání s rokem 2022. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 113,2 % na konci roku 2022 na 111,9 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 110,6 % na konci roku 2023, zejména kvůli nižší vnitřní dynamice dluhu. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,9 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména nižší náklady na opatření přijatá v reakci na růst cen energií ve srovnání s rokem 2022. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 113,2 % na konci roku 2022 na 111,9 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 110,6 % na konci roku 2023, zejména kvůli nižší vnitřní dynamice dluhu.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření prodloužená od roku 2022, zejména snížení DPH z elektřiny a plynu, snížení zvláštní daně z elektřiny, pozastavení daně z hodnoty výroby elektřiny, podpory příjmů domácností a energeticky náročných průmyslových odvětví, vyšších dávek prostřednictvím energetického sociálního poukazu a cenových slev za využívání veřejné dopravy, jakož i nová opatření, jako je sleva na pohonné hmoty pro vozidla ve výši 20 centů na litr, která je nyní zaměřena na silniční a námořní dopravu a na odvětví zemědělství a rybolovu, a jednorázová subvence ve výši 200 EUR pro domácnosti s nízkými příjmy. Náklady na uvedená opatření jsou částečně kompenzovány odvodem z neočekávaných zisků velkých dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,6 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 0,5 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření prodloužená od roku 2022, zejména snížení DPH z elektřiny a plynu, snížení zvláštní daně z elektřiny, pozastavení daně z hodnoty výroby elektřiny, podpory příjmů domácností a energeticky náročných průmyslových odvětví, vyšších dávek prostřednictvím energetického sociálního poukazu a cenových slev za využívání veřejné dopravy, jakož i nová opatření, jako je sleva na pohonné hmoty pro vozidla ve výši 20 centů na litr, která je nyní zaměřena na silniční a námořní dopravu a na odvětví zemědělství a rybolovu, a jednorázová subvence ve výši 200 EUR pro domácnosti s nízkými příjmy. Náklady na uvedená opatření jsou částečně kompenzovány odvodem z neočekávaných zisků velkých dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,6 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 0,5 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 Rada doporučila Španělsku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Španělsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Španělsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 Rada doporučila Španělsku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Španělsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Španělsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,3 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,5 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít celkově neutrální povahu v rozsahu 0,2 % HDP. Celkově je tedy projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má celkově neutrální povahu a je v podstatě způsoben sníženými čistými náklady na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií (o 1,0 % HDP). Hlavními hnacími silami růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových příjmových opatření) je zvýšení sociálních transferů v důsledku opětovného propojení důchodů s předchozí inflací a vyšší výdaje na mezispotřebu. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Španělsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je posílená průmyslová politika España 2030, plán obnovy bydlení a obnovy měst nebo impuls pro kybernetickou bezpečnost a 5G připojení, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,3 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,5 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít celkově neutrální povahu v rozsahu 0,2 % HDP. Celkově je tedy projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má celkově neutrální povahu a je v podstatě způsoben sníženými čistými náklady na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií (o 1,0 % HDP). Hlavními hnacími silami růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových příjmových opatření) je zvýšení sociálních transferů v důsledku opětovného propojení důchodů s předchozí inflací a vyšší výdaje na mezispotřebu. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Španělsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je posílená průmyslová politika España 2030, plán obnovy bydlení a obnovy měst nebo impuls pro kybernetickou bezpečnost a 5G připojení, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 3,0 % HDP. Pokles v roce 2024 rovněž odráží postupné ukončování opatření v oblasti energetiky. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by měl podle projekcí v programu stability z roku 2023 klesnout na 109,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,1 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 3,0 % HDP. Pokles v roce 2024 rovněž odráží postupné ukončování opatření v oblasti energetiky. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by měl podle projekcí v programu stability z roku 2023 klesnout na 109,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,1 % na konci roku 2024.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024, s výjimkou odvodu z neočekávaných zisků energetických společností. Postupné ukončení téměř všech opatření v oblasti energetiky v roce 2024 předpokládá i Komise (čistý příjem ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024, s výjimkou odvodu z neočekávaných zisků energetických společností. Postupné ukončení téměř všech opatření v oblasti energetiky v roce 2024 předpokládá i Komise (čistý příjem ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by zlepšení strukturálního salda v roce 2024 ve výši 0,7 % HDP bylo podle Komise přiměřené. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,6 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by zlepšení strukturálního salda v roce 2024 ve výši 0,7 % HDP bylo podle Komise přiměřené. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,6 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,4 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,4 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice (kromě investic financovaných z nástroje) poklesnou z 2,7 % HDP v roce 2023 na 2,6 % HDP v roce 2024. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří trvalý rámec, který zajistí zlepšení kvality veřejných výdajů, opatření k předcházení daňovým podvodům a daňovým únikům a k boji proti nim, a reforma daňového systému, aby byl inkluzivnější, udržitelnější a schopný podpořit střednědobou a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, což je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice (kromě investic financovaných z nástroje) poklesnou z 2,7 % HDP v roce 2023 na 2,6 % HDP v roce 2024. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří trvalý rámec, který zajistí zlepšení kvality veřejných výdajů, opatření k předcházení daňovým podvodům a daňovým únikům a k boji proti nim, a reforma daňového systému, aby byl inkluzivnější, udržitelnější a schopný podpořit střednědobou a dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, což je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,7 % HDP a do roku 2026 na 2,5 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2025. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 109,1 % na konci roku 2024 na 106,8 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,7 % HDP a do roku 2026 na 2,5 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2025. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 109,1 % na konci roku 2024 na 106,8 % do konce roku 2026.

| (28) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Španělska zatím dospěl do pokročilé fáze provádění. Španělsko předložilo tři žádosti o platbu, které odpovídají 121 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši přibližně 28 000 000 000 EUR. Španělsko patří mezi členské státy, které v provádění uvedeného plánu nejvíce pokročily. Dne 6. června 2023 předložilo Španělsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, která obsahovala nová opatření a více než zdvojnásobila jeho rozsah. To by mělo být doprovázeno dostatečnou správní kapacitou k zajištění účinného a efektivního čerpání z fondů na podporu oživení a odolnosti a dalších dostupných unijních a vnitrostátních fondů. Španělsko zejména obdrží vyšší příděl grantů z nástroje. Revidovaný plán obsahuje kapitolu REPowerEU, která bude částečně financována z dodatečných grantů REPowerEU. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Španělska v oblasti energetiky a zelené transformace. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 Španělsko rovněž předložilo žádost o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 84 000 000 000 EUR. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Španělska zatím dospěl do pokročilé fáze provádění. Španělsko předložilo tři žádosti o platbu, které odpovídají 121 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši přibližně 28 000 000 000 EUR. Španělsko patří mezi členské státy, které v provádění uvedeného plánu nejvíce pokročily. Dne 6. června 2023 předložilo Španělsko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, která obsahovala nová opatření a více než zdvojnásobila jeho rozsah. To by mělo být doprovázeno dostatečnou správní kapacitou k zajištění účinného a efektivního čerpání z fondů na podporu oživení a odolnosti a dalších dostupných unijních a vnitrostátních fondů. Španělsko zejména obdrží vyšší příděl grantů z nástroje. Revidovaný plán obsahuje kapitolu REPowerEU, která bude částečně financována z dodatečných grantů REPowerEU. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Španělska v oblasti energetiky a zelené transformace. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 Španělsko rovněž předložilo žádost o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 84 000 000 000 EUR. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (29) | Všechny programové dokumenty Španělska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Španělsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(29)

Všechny programové dokumenty Španělska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Španělsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (30) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Španělsko řadě dalších výzev v souvislosti se zelenou transformací, propojením energetických soustav a sociálním a cenově dostupným energeticky účinným bydlením. |
| --- | --- |

(30)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Španělsko řadě dalších výzev v souvislosti se zelenou transformací, propojením energetických soustav a sociálním a cenově dostupným energeticky účinným bydlením.

| (31) | Navzdory nízké přímé expozici ruským fosilním palivům prudký nárůst cen energií, k němuž došlo v roce 2022, zdůrazňuje potřebu, aby Španělsko urychlilo svůj přechod na čistou energii. Španělsko pokračuje v zavádění obnovitelných zdrojů energie a je jedním z členských států s nejvyšším instalovaným výkonem větrné a solární energie (přibližně 49,8 GW). K dalšímu pokroku při zavádění těchto technologií přispěla některá zlepšení povolovacích postupů, zejména pro vlastní spotřebu. Španělsko se však potýká se značným nahromaděním nevyřízených žádostí o nová zařízení na výrobu obnovitelné energie. Omezení kapacity sítě limitují další integraci obnovitelných zdrojů energie do elektrizační soustavy. Španělsko je jednou ze zemí s nejvyšším podílem inteligentních měřičů, ale k integraci dodatečné elektřiny z obnovitelných zdrojů by byly zapotřebí další investice do síťové infrastruktury a ukládání energie. Opatření k urychlenému zavádění obnovitelné energie by mohla zahrnovat další zjednodušení a digitalizaci povolovacích postupů, rychlejší přidělování kapacity sítě projektům a podporu práce orgánů při zpracovávání povolení zajištěním odpovídajících dovedností a personálního obsazení uvedených orgánů, jakož i zlepšením koordinace mezi všemi úrovněmi veřejné správy. Kromě toho je úroveň přeshraničního propojení elektroenergetických soustav ve Španělsku v roce 2022 (5,4 %) stále výrazně nižší než cíle propojení pro roky 2020 (10 %) a 2030 (15 %). |
| --- | --- |

(31)

Navzdory nízké přímé expozici ruským fosilním palivům prudký nárůst cen energií, k němuž došlo v roce 2022, zdůrazňuje potřebu, aby Španělsko urychlilo svůj přechod na čistou energii. Španělsko pokračuje v zavádění obnovitelných zdrojů energie a je jedním z členských států s nejvyšším instalovaným výkonem větrné a solární energie (přibližně 49,8 GW). K dalšímu pokroku při zavádění těchto technologií přispěla některá zlepšení povolovacích postupů, zejména pro vlastní spotřebu. Španělsko se však potýká se značným nahromaděním nevyřízených žádostí o nová zařízení na výrobu obnovitelné energie. Omezení kapacity sítě limitují další integraci obnovitelných zdrojů energie do elektrizační soustavy. Španělsko je jednou ze zemí s nejvyšším podílem inteligentních měřičů, ale k integraci dodatečné elektřiny z obnovitelných zdrojů by byly zapotřebí další investice do síťové infrastruktury a ukládání energie. Opatření k urychlenému zavádění obnovitelné energie by mohla zahrnovat další zjednodušení a digitalizaci povolovacích postupů, rychlejší přidělování kapacity sítě projektům a podporu práce orgánů při zpracovávání povolení zajištěním odpovídajících dovedností a personálního obsazení uvedených orgánů, jakož i zlepšením koordinace mezi všemi úrovněmi veřejné správy. Kromě toho je úroveň přeshraničního propojení elektroenergetických soustav ve Španělsku v roce 2022 (5,4 %) stále výrazně nižší než cíle propojení pro roky 2020 (10 %) a 2030 (15 %).

| (32) | Spotřeba zemního plynu ve Španělsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 10,8 % (17) ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než jeho cíl snížení o 7 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Španělsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19). Další investice do energeticky účinného bydlení by pomohly zmírnit problémy s cenovou dostupností bydlení. Problémy s cenovou dostupností bydlení, zejména pro zranitelné domácnosti, byly zhoršeny výraznou ztrátou kupní síly, trvalým růstem cen nájmů a vyššími splátkami hypoték. Nabídka cenově dostupného a sociálního bydlení zůstává omezená a je výrazně nižší než průměr Unie. Současný španělský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu předpokládá, že do roku 2030 bude provedeno 1,2 milionu renovací obytných budov, přičemž přibližně třetina z nich bude financována z plánu pro oživení a odolnost. Zavedení dalšího energeticky účinného bydlení v oblastech s výrazným nedostatkem a napjatými trhy, mimo jiné prostřednictvím renovací a elektrifikace, může pomoci omezit spotřebu energie a řešit zelenou transformaci, jakož i podpořit zranitelné domácnosti, které jsou více ohroženy energetickou chudobou. Dobře cílené sociální a cenově dostupné nájemní bydlení poskytované ve spolupráci se soukromým sektorem může pomoci omezit fiskální dopad. |
| --- | --- |

(32)

Spotřeba zemního plynu ve Španělsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 10,8 % (17) ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než jeho cíl snížení o 7 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Španělsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19). Další investice do energeticky účinného bydlení by pomohly zmírnit problémy s cenovou dostupností bydlení. Problémy s cenovou dostupností bydlení, zejména pro zranitelné domácnosti, byly zhoršeny výraznou ztrátou kupní síly, trvalým růstem cen nájmů a vyššími splátkami hypoték. Nabídka cenově dostupného a sociálního bydlení zůstává omezená a je výrazně nižší než průměr Unie. Současný španělský vnitrostátní plán v oblasti energetiky a klimatu předpokládá, že do roku 2030 bude provedeno 1,2 milionu renovací obytných budov, přičemž přibližně třetina z nich bude financována z plánu pro oživení a odolnost. Zavedení dalšího energeticky účinného bydlení v oblastech s výrazným nedostatkem a napjatými trhy, mimo jiné prostřednictvím renovací a elektrifikace, může pomoci omezit spotřebu energie a řešit zelenou transformaci, jakož i podpořit zranitelné domácnosti, které jsou více ohroženy energetickou chudobou. Dobře cílené sociální a cenově dostupné nájemní bydlení poskytované ve spolupráci se soukromým sektorem může pomoci omezit fiskální dopad.

| (33) | Doprava je i nadále do značné míry závislá na ropných palivech. Toto odvětví má velký podíl na emisích skleníkových plynů a přispívá také ke znečištění ovzduší, které je nad průměrem Unie. Ve venkovských oblastech zůstává problémem nedostatečná infrastruktura a přístup k veřejné dopravě. Zavádění elektromobility je nedostatečně rozvinuto jak na straně nabídky, tak na straně poptávky. Dokončení hlavní vysokorychlostní železniční sítě, včetně té přeshraniční, do roku 2030 urychlí přechod ke klimatické neutralitě a sníží závislost dopravy na fosilních palivech. Opatření obsažená v plánu pro oživení a odolnost mají potenciál transformovat městskou a metropolitní dopravu a posílit transevropskou dopravní síť a pomoci toto odvětví digitalizovat a zavést v něm nové technologie. |
| --- | --- |

(33)

Doprava je i nadále do značné míry závislá na ropných palivech. Toto odvětví má velký podíl na emisích skleníkových plynů a přispívá také ke znečištění ovzduší, které je nad průměrem Unie. Ve venkovských oblastech zůstává problémem nedostatečná infrastruktura a přístup k veřejné dopravě. Zavádění elektromobility je nedostatečně rozvinuto jak na straně nabídky, tak na straně poptávky. Dokončení hlavní vysokorychlostní železniční sítě, včetně té přeshraniční, do roku 2030 urychlí přechod ke klimatické neutralitě a sníží závislost dopravy na fosilních palivech. Opatření obsažená v plánu pro oživení a odolnost mají potenciál transformovat městskou a metropolitní dopravu a posílit transevropskou dopravní síť a pomoci toto odvětví digitalizovat a zavést v něm nové technologie.

| (34) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl ve Španělsku hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, jako jsou technici elektronici. |
| --- | --- |

(34)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl ve Španělsku hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, jako jsou technici elektronici.

| (35) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(35)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (36) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Španělska doporučení č. 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Španělska doporučení č. 1, 2 a 3.

| (37) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 36. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(37)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 36. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Španělsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2,6 % (21).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

2.

Zachovat dynamiku při stabilním provádění svého plánu pro oživení a odolnost a v návaznosti na nedávné předložení dodatku, včetně kapitoly REPowerEU a žádosti o dodatečnou půjčku, urychleně zahájit provádění souvisejících opatření. Zajistit i nadále dostatečnou správní kapacitu s ohledem na plánované rozšíření rozsahu plánu pro oživení a odolnost. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit závislost na fosilních palivech. Urychlit zavádění obnovitelné energie, mimo jiné dalším zjednodušením a digitalizací povolovacích postupů, podporou práce povolovacích orgánů, zlepšením přístupu k síti a investicemi do ukládání energie, přenosu a distribuce elektřiny a přeshraničního propojení elektroenergetických soustav. Zvýšit dostupnost sociálního a cenově dostupného energeticky účinného bydlení, a to i prostřednictvím renovací, urychlit elektrifikaci budov a rozšíření elektromobility. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 38).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl vzhledem k postupné korekci na úroveň před pandemií COVID-19 utlumující povahu a dosáhne 0,3 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Španělska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Španělska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 70).

11

(12)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Španělska odhaduje na 5,5 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

13

(14)  Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie činily v roce 2023 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,2 procentního bodu. Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

14

(15)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

15

(16)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

16

(17)  Pokles o 10,8 % zahrnuje spotřebu zemního plynu na výrobu elektřiny ve Španělsku, která byla vyvezena do sousedního členského státu.

17

(18)  Španělsku byla poskytnuta odchylka, a proto jeho cíl činí 7 % namísto 15 % při povinném snížení poptávky v případě výstrahy Unie podle čl. 5 odst. 7 nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

19

(20)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,7 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/86

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Francie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2023

(2023/C 312/10)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francie na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny a návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Francie uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francie na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny a návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem „Průmyslového plánu Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila výrobní kapacita Unie u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem „Průmyslového plánu Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila výrobní kapacita Unie u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 28. dubna 2021 předložila Francie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Francie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Francie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 28. dubna 2021 předložila Francie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Francie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Francie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 11. května 2023 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Francie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 11. května 2023 předložila Francie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Francie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Francii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Francie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Francie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Francii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Francie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Francii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Francie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Francie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Francii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Francie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Francie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Francie potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a konkurenceschopností a nízkým růstem produktivity, které mají přeshraniční význam, sice přetrvávají navzdory určitým známkám zlepšení. Od oživení HDP v roce 2021, které následovalo po nárůstu během pandemie COVID-19, se veřejný dluh snižuje. V roce 2022 různá fiskální opatření výrazně zmírnila dopad energetické krize, ale zpomalila snižování dluhu. Předpokládá se, že dluh bude v letošním a příštím roce dále klesat, ale pokud nebudou přijata žádná politická opatření, očekává se, že bude mít opět vzestupnou tendenci a zůstane na vysoké úrovni, nad úrovní před pandemií COVID-19. Problémy se střednědobou fiskální udržitelností jsou nadále vysoké. Politická opatření přijatá v posledních letech s cílem posílit potenciální růst by mohla pomoci napravit předpokládaný nárůst veřejného dluhu ve střednědobém horizontu. Bylo přijato několik reforem na podporu nákladové konkurenceschopnosti. Již je patrný drobný pozitivní dopad na konkurenceschopnost a očekává se, že plný dopad těchto reforem se projeví v nadcházejících letech. Podobně se očekává, že z účinného provádění plánovaných investic a reforem bude mít prospěch i produktivita práce. Francouzská ekonomika vykazovala v uplynulém roce odolnost, neboť nákladová konkurenceschopnost byla méně ovlivněna růstem cen energií než ve zbytku eurozóny. V důsledku dalšího oživení přeshraničního cestovního ruchu a leteckého průmyslu, které byly výrazně zasaženy pandemií COVID-19, se zlepšuje vývoz. Zatímco dluh soukromého sektoru se během nejhoršího období pandemie COVID-19 zvýšil, vyšší objem úvěrů podnikům šel ruku v ruce se zvýšením vlastního kapitálu a akumulací rezerv v oblasti likvidity. Snižování veřejného i soukromého dluhu mohou ztížit vyšší úrokové sazby. Politická reakce byla příznivá, ale přetrvávají problémy, které se týkají především řízení veřejných financí. Pro další omezení slabin je i nadále zásadní účinné provádění nedávno přijatých reforem, zejména pokud jde o reformu řízení veřejných financí a nový mechanismus pro provádění každoročních hodnocení veřejných výdajů. Obě opatření mají zásadní význam pro další omezování výdajů a udržení trvale klesajícího trendu veřejného dluhu. Vláda navíc přijala reformu veřejného důchodového systému, která by k udržitelnosti veřejného dluhu měla přispět. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Francie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Francie potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a konkurenceschopností a nízkým růstem produktivity, které mají přeshraniční význam, sice přetrvávají navzdory určitým známkám zlepšení. Od oživení HDP v roce 2021, které následovalo po nárůstu během pandemie COVID-19, se veřejný dluh snižuje. V roce 2022 různá fiskální opatření výrazně zmírnila dopad energetické krize, ale zpomalila snižování dluhu. Předpokládá se, že dluh bude v letošním a příštím roce dále klesat, ale pokud nebudou přijata žádná politická opatření, očekává se, že bude mít opět vzestupnou tendenci a zůstane na vysoké úrovni, nad úrovní před pandemií COVID-19. Problémy se střednědobou fiskální udržitelností jsou nadále vysoké. Politická opatření přijatá v posledních letech s cílem posílit potenciální růst by mohla pomoci napravit předpokládaný nárůst veřejného dluhu ve střednědobém horizontu. Bylo přijato několik reforem na podporu nákladové konkurenceschopnosti. Již je patrný drobný pozitivní dopad na konkurenceschopnost a očekává se, že plný dopad těchto reforem se projeví v nadcházejících letech. Podobně se očekává, že z účinného provádění plánovaných investic a reforem bude mít prospěch i produktivita práce. Francouzská ekonomika vykazovala v uplynulém roce odolnost, neboť nákladová konkurenceschopnost byla méně ovlivněna růstem cen energií než ve zbytku eurozóny. V důsledku dalšího oživení přeshraničního cestovního ruchu a leteckého průmyslu, které byly výrazně zasaženy pandemií COVID-19, se zlepšuje vývoz. Zatímco dluh soukromého sektoru se během nejhoršího období pandemie COVID-19 zvýšil, vyšší objem úvěrů podnikům šel ruku v ruce se zvýšením vlastního kapitálu a akumulací rezerv v oblasti likvidity. Snižování veřejného i soukromého dluhu mohou ztížit vyšší úrokové sazby. Politická reakce byla příznivá, ale přetrvávají problémy, které se týkají především řízení veřejných financí. Pro další omezení slabin je i nadále zásadní účinné provádění nedávno přijatých reforem, zejména pokud jde o reformu řízení veřejných financí a nový mechanismus pro provádění každoročních hodnocení veřejných výdajů. Obě opatření mají zásadní význam pro další omezování výdajů a udržení trvale klesajícího trendu veřejného dluhu. Vláda navíc přijala reformu veřejného důchodového systému, která by k udržitelnosti veřejného dluhu měla přispět.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Francie snížil ze 6,5 % HDP v roce 2021 na 4,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 112,9 % HDP na konci roku 2021 na 111,6 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Francie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a země nedodržela doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se sdělením ze dne 8. března 2023 Komise na jaře 2023 rovněž nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku; Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Francie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě svého návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Francie snížil ze 6,5 % HDP v roce 2021 na 4,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 112,9 % HDP na konci roku 2021 na 111,6 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Francie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a země nedodržela doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se sdělením ze dne 8. března 2023 Komise na jaře 2023 rovněž nenavrhla zahájit nové postupy při nadměrném schodku; Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Francie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě svého návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení vnitrostátní daně z konečné spotřeby elektřiny (taxe intérieure sur le consommation finale d’électricité nebo TICFE), zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala přímé dotace na kompenzaci dodavatelů plynu a elektřiny za horní hranici regulovaných cen plynu a elektřiny, dotace na omezení růstu maloobchodních cen pohonných hmot a pro energeticky náročné podniky a převody domácnostem s nízkými příjmy. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně mimořádnou solidární daní pro společnosti vyrábějící fosilní paliva a rafinérské společnosti a mechanismem pro omezení příjmů z výroby elektřiny na inframarginálních trzích, jakož i příjmy z nepřímých daní od výrobců obnovitelné energie a nižšími dotacemi pro ně, které vyplývají z pozitivního rozdílu mezi trhem a referenčními cenami elektřiny. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,9 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,6 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení vnitrostátní daně z konečné spotřeby elektřiny (taxe intérieure sur le consommation finale d’électricité nebo TICFE), zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala přímé dotace na kompenzaci dodavatelů plynu a elektřiny za horní hranici regulovaných cen plynu a elektřiny, dotace na omezení růstu maloobchodních cen pohonných hmot a pro energeticky náročné podniky a převody domácnostem s nízkými příjmy. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně mimořádnou solidární daní pro společnosti vyrábějící fosilní paliva a rafinérské společnosti a mechanismem pro omezení příjmů z výroby elektřiny na inframarginálních trzích, jakož i příjmy z nepřímých daní od výrobců obnovitelné energie a nižšími dotacemi pro ně, které vyplývají z pozitivního rozdílu mezi trhem a referenčními cenami elektřiny. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,9 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,6 % HDP v roce 2021 na 0,5 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Francii doporučila (7), aby v roce 2022 využila nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Francii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Francii doporučila (7), aby v roce 2022 využila nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Francii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné, a to ve výši ‒ 2,0 % HDP. Francie na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,6 % HDP (0,7 % HDP v roce 2021). Nepatrné snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno tím, že plán pro oživení a odolnost byl v prvních dvou letech prováděn předsunutím finančních prostředků. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,1 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Francie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,7 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,8 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěla indexace důchodů, sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru (0,4 % HDP). Francie proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezila. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné, a to ve výši ‒ 2,0 % HDP. Francie na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,6 % HDP (0,7 % HDP v roce 2021). Nepatrné snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno tím, že plán pro oživení a odolnost byl v prvních dvou letech prováděn předsunutím finančních prostředků. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,1 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Francie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,7 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,8 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěla indexace důchodů, sociálních dávek a mezd ve veřejném sektoru (0,4 % HDP). Francie proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně neomezila. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,0 % v roce 2023 a o 1,6 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 0,7 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024, zejména v důsledku nižších příspěvků k růstu domácí poptávky v roce 2023 vyplývajících z tvorby hrubého fixního kapitálu a zásob a vnější poptávky v roce 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,0 % v roce 2023 a o 1,6 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 0,7 % v roce 2023 a 1,4 % v roce 2024, zejména v důsledku nižších příspěvků k růstu domácí poptávky v roce 2023 vyplývajících z tvorby hrubého fixního kapitálu a zásob a vnější poptávky v roce 2024.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 4,9 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména zpomalení hospodářské činnosti a očekávané výpadky příjmů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 111,6 % na konci roku 2022 na 109,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vyšší daňové elasticitě, kterou Komise očekává a která povede k vyšším příjmům. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,6 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí stoupne v roce 2023 na 4,9 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména zpomalení hospodářské činnosti a očekávané výpadky příjmů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 111,6 % na konci roku 2022 na 109,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vyšší daňové elasticitě, kterou Komise očekává a která povede k vyšším příjmům. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,6 % na konci roku 2023.

| (19) | Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření fiskální politiky přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména ze snížení vnitrostátní daně z konečné spotřeby elektřiny a přímých dotací na kompenzaci dodavatelům plynu a elektřiny za strop pro regulované ceny plynu a elektřiny, a nových opatření, jako je testovaný poukaz na pohonné hmoty v dopravě (chèque carburant) pro domácnosti s nízkými příjmy, která nahradila všeobecnou slevu uplatňovanou v roce 2022, a dotace mikropodnikům a malým a středním podnikům, které nemají prospěch z regulovaných sazeb elektřiny, s cílem pokrýt zvýšení účtů za energie do konce roku 2023. Náklady na uvedená opatření jsou nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně mechanismem pro omezení příjmů z výroby elektřiny na inframarginálních trzích, jakož i příjmy z nepřímých daní od výrobců obnovitelné energie a nižšími dotacemi pro ně, které vyplývají z pozitivního rozdílu mezi trhem a referenčními cenami elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,0 % HDP v roce 2023 (10). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a většina opatření nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti, i když byly vzneseny otázky cenových stropů na ceny elektřiny a plynu pro domácnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, která se odhadují na 0,5 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření fiskální politiky přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména ze snížení vnitrostátní daně z konečné spotřeby elektřiny a přímých dotací na kompenzaci dodavatelům plynu a elektřiny za strop pro regulované ceny plynu a elektřiny, a nových opatření, jako je testovaný poukaz na pohonné hmoty v dopravě (chèque carburant) pro domácnosti s nízkými příjmy, která nahradila všeobecnou slevu uplatňovanou v roce 2022, a dotace mikropodnikům a malým a středním podnikům, které nemají prospěch z regulovaných sazeb elektřiny, s cílem pokrýt zvýšení účtů za energie do konce roku 2023. Náklady na uvedená opatření jsou nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně mechanismem pro omezení příjmů z výroby elektřiny na inframarginálních trzích, jakož i příjmy z nepřímých daní od výrobců obnovitelné energie a nižšími dotacemi pro ně, které vyplývají z pozitivního rozdílu mezi trhem a referenčními cenami elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,0 % HDP v roce 2023 (10). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a většina opatření nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti, i když byly vzneseny otázky cenových stropů na ceny elektřiny a plynu pro domácnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, která se odhadují na 0,5 % HDP.

| (20) | Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 Rada doporučila Francii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Francie měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Francii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 Rada doporučila Francii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Francie měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Francii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,5 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,6 % HDP. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,1 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 0,4 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít neutrální povahu (13). Francie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice v rámci investičního plánu Francie 2030 na podporu investic do nejmodernějšího výzkumu a vývoje a do digitální sféry, jakož i investice do obnovitelné energie v systémech vytápění a renovace veřejných a soukromých budov, opatření na podporu dekarbonizace průmyslu, investice do udržitelné dopravy, zdravotnictví a vzdělávání, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,5 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,6 % HDP. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,1 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 0,4 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít neutrální povahu (13). Francie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a plánuje zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice v rámci investičního plánu Francie 2030 na podporu investic do nejmodernějšího výzkumu a vývoje a do digitální sféry, jakož i investice do obnovitelné energie v systémech vytápění a renovace veřejných a soukromých budov, opatření na podporu dekarbonizace průmyslu, investice do udržitelné dopravy, zdravotnictví a vzdělávání, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 4,4 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména zrušení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky spolu s vyšší daňovou elasticitou. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl zůstat převážně stabilní na úrovni 109,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,3 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vlivu srovnávací základny vyplývající z již tak nižšího schodku, který Komise předpokládá pro rok 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,5 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 4,4 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména zrušení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky spolu s vyšší daňovou elasticitou. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl zůstat převážně stabilní na úrovni 109,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,3 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vlivu srovnávací základny vyplývající z již tak nižšího schodku, který Komise předpokládá pro rok 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 109,5 % na konci roku 2024.

| (23) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,2 % HDP v roce 2024. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(23)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,2 % HDP v roce 2024. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,3 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,3 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 3,1 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. Důvodem jsou zvýšené investice v rámci programu Francie 2030 a úplné zrušení daně z výroby u přidané hodnoty podniků. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 3,1 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. Důvodem jsou zvýšené investice v rámci programu Francie 2030 a úplné zrušení daně z výroby u přidané hodnoty podniků.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 3,8 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří reforma správy veřejných financí a nový mechanismus přezkumu výdajů, reformy důchodového systému a systému podpory v nezaměstnanosti, jakož i investice na podporu zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobý fiskální vývoj do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 3,7 % HDP v roce 2025, na 3,2 % v roce 2026 a na 2,7 % do roku 2027. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2027. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 109,5 % na konci roku 2024 na 108,3 % do konce roku 2027. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 3,8 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří reforma správy veřejných financí a nový mechanismus přezkumu výdajů, reformy důchodového systému a systému podpory v nezaměstnanosti, jakož i investice na podporu zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobý fiskální vývoj do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 3,7 % HDP v roce 2025, na 3,2 % v roce 2026 a na 2,7 % do roku 2027. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2027. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 109,5 % na konci roku 2024 na 108,3 % do konce roku 2027.

| (27) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Francie je ve fázi provádění. Francie předložila jednu žádost o platbu, která odpovídá 38 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedla k celkovému vyplacení částky ve výši 7 400 000 EUR. Milníky odrážejí pokrok v provádění reforem v oblasti veřejných financí, bydlení, mobility, zaměstnanosti, dovedností a zdraví. Několik cílů odráží významné investice v oblasti energetické renovace budov, dekarbonizace průmyslu, čistých vozidel, výzkumu, zaměstnanosti mladých lidí a vzdělávání. Dne 20. dubna 2023 předložila Francie změnu svého plánu pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Žádost Francie o změnu jejího plánu pro oživení a odolnost vychází z potřeby zohlednit vysokou inflaci, k níž došlo v roce 2022, narušení dodavatelského řetězce a revizi maximálního přídělu grantů z nástroje směrem dolů. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Francie v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Francie je ve fázi provádění. Francie předložila jednu žádost o platbu, která odpovídá 38 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedla k celkovému vyplacení částky ve výši 7 400 000 EUR. Milníky odrážejí pokrok v provádění reforem v oblasti veřejných financí, bydlení, mobility, zaměstnanosti, dovedností a zdraví. Několik cílů odráží významné investice v oblasti energetické renovace budov, dekarbonizace průmyslu, čistých vozidel, výzkumu, zaměstnanosti mladých lidí a vzdělávání. Dne 20. dubna 2023 předložila Francie změnu svého plánu pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Žádost Francie o změnu jejího plánu pro oživení a odolnost vychází z potřeby zohlednit vysokou inflaci, k níž došlo v roce 2022, narušení dodavatelského řetězce a revizi maximálního přídělu grantů z nástroje směrem dolů. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Francie v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (28) | Komise schválila většinu programových dokumentů Francie v rámci politiky soudržnosti v roce 2022 s výjimkou programu Saint-Martin, který byl přijat dne 20. března 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Francii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(28)

Komise schválila většinu programových dokumentů Francie v rámci politiky soudržnosti v roce 2022 s výjimkou programu Saint-Martin, který byl přijat dne 20. března 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Francii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (29) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy sociální soudržnosti, čelí Francie řadě dalších výzev v souvislosti s nedostatkem dovedností a nerovnostmi ve vzdělávacím systému, energetickou politikou a zelenou transformací. Řešení těchto problémů by mohlo pomoci zlepšit dovednosti pracovníků, zvýšit produktivitu práce, energetickou účinnost francouzských podniků, a tím i konkurenceschopnost francouzské ekonomiky jako celku. |
| --- | --- |

(29)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy sociální soudržnosti, čelí Francie řadě dalších výzev v souvislosti s nedostatkem dovedností a nerovnostmi ve vzdělávacím systému, energetickou politikou a zelenou transformací. Řešení těchto problémů by mohlo pomoci zlepšit dovednosti pracovníků, zvýšit produktivitu práce, energetickou účinnost francouzských podniků, a tím i konkurenceschopnost francouzské ekonomiky jako celku.

| (30) | Nedostatek pracovních sil zůstává ve Francii vysoký. Podle průzkumu potřeb pracovních sil (provedeného úřadem Pôle Emploi) z roku 2023 očekává 61 % zaměstnavatelů v roce 2023 další potíže s náborem zaměstnanců, zejména pro kvalifikovanou práci ve stavebnictví a průmyslu, což jsou dvě odvětví výrazně ovlivněná zelenou a digitální transformací. V posledních letech Francie zvýšila investice do prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků, částečně s podporou nástroje. Hodnocení však ukazují, že prohlubování dovedností osob s nízkou kvalifikací stále brání řada překážek, což snižuje účinnost cílených programů, jako je „plán investic do dovedností“. I když účast pracovníků s nízkou kvalifikací na odborné přípravě průběžně stoupá, je i nadále mnohem nižší než u ostatních pracovníků, navíc odborná příprava směřující k získání kvalifikace mívá pro tyto osoby menší přínos. Z toho vyplývá, že prioritou vzdělávacího systému by mělo zůstat další zvyšování počtu mladých lidí, kteří vstupují na trh práce s dostatečnými základními dovednostmi a kvalifikací. |
| --- | --- |

(30)

Nedostatek pracovních sil zůstává ve Francii vysoký. Podle průzkumu potřeb pracovních sil (provedeného úřadem Pôle Emploi) z roku 2023 očekává 61 % zaměstnavatelů v roce 2023 další potíže s náborem zaměstnanců, zejména pro kvalifikovanou práci ve stavebnictví a průmyslu, což jsou dvě odvětví výrazně ovlivněná zelenou a digitální transformací. V posledních letech Francie zvýšila investice do prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků, částečně s podporou nástroje. Hodnocení však ukazují, že prohlubování dovedností osob s nízkou kvalifikací stále brání řada překážek, což snižuje účinnost cílených programů, jako je „plán investic do dovedností“. I když účast pracovníků s nízkou kvalifikací na odborné přípravě průběžně stoupá, je i nadále mnohem nižší než u ostatních pracovníků, navíc odborná příprava směřující k získání kvalifikace mívá pro tyto osoby menší přínos. Z toho vyplývá, že prioritou vzdělávacího systému by mělo zůstat další zvyšování počtu mladých lidí, kteří vstupují na trh práce s dostatečnými základními dovednostmi a kvalifikací.

| (31) | Navzdory celkové úrovni veřejných výdajů nad průměrem OECD a dobrým výsledkům se francouzský vzdělávací systém vyznačuje významným podílem žáků se slabými výsledky. Významným ukazatelem, jaké bude mít žák výsledky, zůstává jeho socioekonomické zázemí. Obzvláště znepokojující jsou i nadále nedostatečné výsledky a nerovnosti v získaných dovednostech v matematice. Podle vnitrostátních a mezinárodních průzkumů průměrné výsledky v matematice se ve Francii za posledních 30 let trvale zhoršují. Byly podniknuty určité kroky na podporu osvojení základních dovedností, mimo jiné posílením průběžné odborné přípravy učitelů v oblasti matematiky a francouzštiny, která byla zahájena v roce 2019, a přidáním jednoho hodinového podpůrného modulu v matematice a francouzštině v prvním ročníku střední školy od školního roku 2023/24. Plán snížit počet žáků ve třídách ve znevýhodněných veřejných mateřských a základních školách na polovinu byl téměř dokončen a nyní se vyhodnocuje jeho dlouhodobý dopad na výsledky učení u 300 000 dotčených žáků. Značná část znevýhodněných žáků mimo prioritní oblasti z tohoto plánu však nemá žádný prospěch. Navzdory investicím a pokroku přetrvávají problémy také v oblasti přístupu žáků a studentů se zdravotním postižením k běžnému vzdělávacímu systému. |
| --- | --- |

(31)

Navzdory celkové úrovni veřejných výdajů nad průměrem OECD a dobrým výsledkům se francouzský vzdělávací systém vyznačuje významným podílem žáků se slabými výsledky. Významným ukazatelem, jaké bude mít žák výsledky, zůstává jeho socioekonomické zázemí. Obzvláště znepokojující jsou i nadále nedostatečné výsledky a nerovnosti v získaných dovednostech v matematice. Podle vnitrostátních a mezinárodních průzkumů průměrné výsledky v matematice se ve Francii za posledních 30 let trvale zhoršují. Byly podniknuty určité kroky na podporu osvojení základních dovedností, mimo jiné posílením průběžné odborné přípravy učitelů v oblasti matematiky a francouzštiny, která byla zahájena v roce 2019, a přidáním jednoho hodinového podpůrného modulu v matematice a francouzštině v prvním ročníku střední školy od školního roku 2023/24. Plán snížit počet žáků ve třídách ve znevýhodněných veřejných mateřských a základních školách na polovinu byl téměř dokončen a nyní se vyhodnocuje jeho dlouhodobý dopad na výsledky učení u 300 000 dotčených žáků. Značná část znevýhodněných žáků mimo prioritní oblasti z tohoto plánu však nemá žádný prospěch. Navzdory investicím a pokroku přetrvávají problémy také v oblasti přístupu žáků a studentů se zdravotním postižením k běžnému vzdělávacímu systému.

| (32) | V roce 2022 Francie nadále investovala do systému učňovského vzdělávání a do dalších možností vzdělávání se v praxi, jako je reforma odborného vzdělávání na středních školách. Ačkoli by uvedená opatření mohla mít pozitivní výsledek, jejich dopad se teprve projeví a bude vyžadovat větší zapojení odborníků a učitelů do navrhování programů. Navzdory opatřením na zlepšení podmínek výuky, včetně zvýšení mezd učitelů, přetrvávají obavy ohledně atraktivity učitelského povolání a vysokého podílu smluvních zaměstnanců, kteří mají často nižší kvalifikaci a méně zkušeností než stálí zaměstnanci a nemají dostatečný přístup k možnostem odborné přípravy. Celkově je poměr počtu učitelů na jednoho studenta stále jedním z nejvyšších v Unii. |
| --- | --- |

(32)

V roce 2022 Francie nadále investovala do systému učňovského vzdělávání a do dalších možností vzdělávání se v praxi, jako je reforma odborného vzdělávání na středních školách. Ačkoli by uvedená opatření mohla mít pozitivní výsledek, jejich dopad se teprve projeví a bude vyžadovat větší zapojení odborníků a učitelů do navrhování programů. Navzdory opatřením na zlepšení podmínek výuky, včetně zvýšení mezd učitelů, přetrvávají obavy ohledně atraktivity učitelského povolání a vysokého podílu smluvních zaměstnanců, kteří mají často nižší kvalifikaci a méně zkušeností než stálí zaměstnanci a nemají dostatečný přístup k možnostem odborné přípravy. Celkově je poměr počtu učitelů na jednoho studenta stále jedním z nejvyšších v Unii.

| (33) | Francie je ve skladbě zdrojů energie méně závislá na fosilních palivech než ostatní členské státy, i když je na jejich dovozu stále závislá. Spotřeba zemního plynu ve Francii poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 16 %, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Francie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (17). Současná geopolitická situace a vysoké ceny energií rovněž zvyšují naléhavost toho, aby Francie dále zintenzivnila své úsilí o splnění cílů v oblasti obnovitelné energie, které jsou stanoveny v jejím vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. S 19,1 % hrubé konečné spotřeby energie z obnovitelných zdrojů Francie nesplnila svůj cíl pro rok 2020, tj. 23 % energie z obnovitelných zdrojů. Není ani na dobré cestě k dosažení svého cíle v oblasti obnovitelných zdrojů do roku 2030 a zaostává v zavádění obnovitelné energie, zejména pokud jde o výrobu elektřiny a vytápění. Rychlé zavádění obnovitelných zdrojů energie, jako je solární a větrná energie, by přispělo k energetické bezpečnosti Francie a diverzifikaci dodávek tím, že by se snížilo využívání fosilních paliv. Nízkou míru zavádění obnovitelných zdrojů energie lze vysvětlit pomalými a složitými správními postupy souvisejícími s povolováním. Zpoždění při vydávání povolení pro všechny technologie (větrná energie na pevnině a na moři, jakož i solární energie) souvisí s nedostatečnou politickou podporou projektů, nedostatečným plánováním a dlouhými a složitými povolovacími postupy. Existují rovněž problémy s přijetím ze strany veřejnosti a právní problémy, které vytvářejí nejistotu pro investory a developery. K urychlení povolovacího postupu by mohlo dojít přidělením většího počtu zaměstnanců a finančních zdrojů v ústřední správě na regionální úrovni, jakož i v příslušných orgánech a u provozovatelů elektrizačních soustav. Klíčové pro zajištění projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie jsou rovněž zdokonalené postupy územního plánování a rychlejší využívání nabídkových řízení.
  Francie přijala v roce 2023 zákon o urychlení výroby obnovitelné energie, který uznává, že je třeba výrazně zvýšit výrobu tepla a plynu z obnovitelných zdrojů a zvýšit podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů s cílem uspokojit rostoucí potřeby elektrifikace. Bude-li uvedený zákon řádně proveden, mohl by podpořit rychlejší zavádění projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie. To by mohlo Francii nasměrovat k dosažení cílů do roku 2030. |
| --- | --- |

(33)

Francie je ve skladbě zdrojů energie méně závislá na fosilních palivech než ostatní členské státy, i když je na jejich dovozu stále závislá. Spotřeba zemního plynu ve Francii poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 16 %, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Francie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (17). Současná geopolitická situace a vysoké ceny energií rovněž zvyšují naléhavost toho, aby Francie dále zintenzivnila své úsilí o splnění cílů v oblasti obnovitelné energie, které jsou stanoveny v jejím vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu. S 19,1 % hrubé konečné spotřeby energie z obnovitelných zdrojů Francie nesplnila svůj cíl pro rok 2020, tj. 23 % energie z obnovitelných zdrojů. Není ani na dobré cestě k dosažení svého cíle v oblasti obnovitelných zdrojů do roku 2030 a zaostává v zavádění obnovitelné energie, zejména pokud jde o výrobu elektřiny a vytápění. Rychlé zavádění obnovitelných zdrojů energie, jako je solární a větrná energie, by přispělo k energetické bezpečnosti Francie a diverzifikaci dodávek tím, že by se snížilo využívání fosilních paliv. Nízkou míru zavádění obnovitelných zdrojů energie lze vysvětlit pomalými a složitými správními postupy souvisejícími s povolováním. Zpoždění při vydávání povolení pro všechny technologie (větrná energie na pevnině a na moři, jakož i solární energie) souvisí s nedostatečnou politickou podporou projektů, nedostatečným plánováním a dlouhými a složitými povolovacími postupy. Existují rovněž problémy s přijetím ze strany veřejnosti a právní problémy, které vytvářejí nejistotu pro investory a developery. K urychlení povolovacího postupu by mohlo dojít přidělením většího počtu zaměstnanců a finančních zdrojů v ústřední správě na regionální úrovni, jakož i v příslušných orgánech a u provozovatelů elektrizačních soustav. Klíčové pro zajištění projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie jsou rovněž zdokonalené postupy územního plánování a rychlejší využívání nabídkových řízení.

Francie přijala v roce 2023 zákon o urychlení výroby obnovitelné energie, který uznává, že je třeba výrazně zvýšit výrobu tepla a plynu z obnovitelných zdrojů a zvýšit podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů s cílem uspokojit rostoucí potřeby elektrifikace. Bude-li uvedený zákon řádně proveden, mohl by podpořit rychlejší zavádění projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie. To by mohlo Francii nasměrovat k dosažení cílů do roku 2030.

| (34) | Aby se úroveň propojení dostala na 10 % cíl pro rok 2020, má pro integraci velkého podílu obnovitelných zdrojů energie i nadále zásadní význam další podpora přeshraničních elektrických propojovacích vedení (ve fázi vývoje nebo plánovaném). Předsunutí investic do vnitrostátní i přeshraniční energetické infrastruktury pomůže snížit závislost na fosilních palivech, a zejména na ruském plynu. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí pokud možno obstály i v budoucnu s cílem usnadnit jejich dlouhodobou udržitelnost díky budoucímu novému využití udržitelných paliv. Pro účinné fungování vnitřního trhu s energií mají propojení zásadní význam, neboť sdružují zdroje za účelem dosažení celkové bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

(34)

Aby se úroveň propojení dostala na 10 % cíl pro rok 2020, má pro integraci velkého podílu obnovitelných zdrojů energie i nadále zásadní význam další podpora přeshraničních elektrických propojovacích vedení (ve fázi vývoje nebo plánovaném). Předsunutí investic do vnitrostátní i přeshraniční energetické infrastruktury pomůže snížit závislost na fosilních palivech, a zejména na ruském plynu. Doporučuje se, aby nové investice do infrastruktury a sítí pokud možno obstály i v budoucnu s cílem usnadnit jejich dlouhodobou udržitelnost díky budoucímu novému využití udržitelných paliv. Pro účinné fungování vnitřního trhu s energií mají propojení zásadní význam, neboť sdružují zdroje za účelem dosažení celkové bezpečnosti dodávek.

| (35) | Francouzský plán pro oživení a odolnost obsahuje významné projekty renovace budov pro sociální a individuální bydlení, jakož i veřejných budov a menších podniků. Pokud jde o renovaci obytných budov, většina projektů se zaměřila na jednostupňové práce, které vedou k omezeným renovacím. V první polovině roku 2022 obsahovalo alespoň dva stupně renovace pouze 27 % prací a celkovou renovaci představovalo pouze 5 % prací. Rozsáhlé renovace by mohly mít významný dopad na snížení spotřeby energie ve stavebnictví. Kromě toho by větší úsilí o nasměrování veřejných a soukromých investic na pomoc domácnostem s nízkými příjmy při renovaci budov a renovaci fondu budov s nejhorší energetickou náročností mohlo pomoci do roku 2030 odstranit 5,2 milionu obydlí s nejnižší energetickou účinností (bydlení s energetickou náročností F a G). Zákon o klimatu a odolnosti z roku 2021 zavedl několik opatření, která mají motivovat k rozsáhlé renovaci budov, jako je zákaz nájemního bydlení s energetickou náročností G od roku 2025, F od roku 2028 a E od roku 2034. Aby se podpořilo výraznější zvýšení energetické účinnosti, mohl by se zlepšit politický rámec, který by motivoval k rozsáhlým renovacím a pomohl Francii dále zlepšovat energetickou účinnost jejího fondu budov se zvláštním zaměřením na domácnosti s nízkými příjmy. |
| --- | --- |

(35)

Francouzský plán pro oživení a odolnost obsahuje významné projekty renovace budov pro sociální a individuální bydlení, jakož i veřejných budov a menších podniků. Pokud jde o renovaci obytných budov, většina projektů se zaměřila na jednostupňové práce, které vedou k omezeným renovacím. V první polovině roku 2022 obsahovalo alespoň dva stupně renovace pouze 27 % prací a celkovou renovaci představovalo pouze 5 % prací. Rozsáhlé renovace by mohly mít významný dopad na snížení spotřeby energie ve stavebnictví. Kromě toho by větší úsilí o nasměrování veřejných a soukromých investic na pomoc domácnostem s nízkými příjmy při renovaci budov a renovaci fondu budov s nejhorší energetickou náročností mohlo pomoci do roku 2030 odstranit 5,2 milionu obydlí s nejnižší energetickou účinností (bydlení s energetickou náročností F a G). Zákon o klimatu a odolnosti z roku 2021 zavedl několik opatření, která mají motivovat k rozsáhlé renovaci budov, jako je zákaz nájemního bydlení s energetickou náročností G od roku 2025, F od roku 2028 a E od roku 2034. Aby se podpořilo výraznější zvýšení energetické účinnosti, mohl by se zlepšit politický rámec, který by motivoval k rozsáhlým renovacím a pomohl Francii dále zlepšovat energetickou účinnost jejího fondu budov se zvláštním zaměřením na domácnosti s nízkými příjmy.

| (36) | Francie se podílí téměř 11 % na celkových investicích rizikového kapitálu Unie do začínajících a rozvíjejících se podniků v oblasti klimatických technologií. Navzdory velké veřejné podpoře však pouze 29 % malých francouzských podniků investovalo více než 1 % svého obratu do účinného využívání zdrojů (průměr Unie je 40 %). Předkladatelé projektů výroby čistých technologií čelí vysoké administrativní zátěži a dlouhým řízením a rizikům soudních sporů. U průmyslových projektů trvá získání stavebního povolení, získání povolení v oblasti životního prostředí a provedení veřejného šetření v průměru 17 měsíců. Řízení provází prostoje, kdy vlastník projektu musí čekat na odpovědi od různých orgánů (správní soud, stanovisko orgánu pro ochranu životního prostředí, zpráva osoby provádějící veřejné šetření). U velkých průmyslových projektů se navíc musí konat veřejná konzultace. Tento proces může trvat nejméně šest měsíců, což zvyšuje dobu potřebnou k získání stavebního povolení, povolení v oblasti životního prostředí a provedení veřejného šetření. Investiční projekty mohou být rovněž předmětem soudních sporů, které mohou trvat i několik let, což může vést k zastavení projektů. Povolovací postupy jsou sice nezbytné k ochraně převažujících veřejných a soukromých zájmů, u projektů výroby čistých technologií by ale měly být zjednodušeny a zrychleny. K úspoře času by mohlo přispět i souběžné zahájení administrativních postupů a navržení průmyslových areálů připravených k použití. |
| --- | --- |

(36)

Francie se podílí téměř 11 % na celkových investicích rizikového kapitálu Unie do začínajících a rozvíjejících se podniků v oblasti klimatických technologií. Navzdory velké veřejné podpoře však pouze 29 % malých francouzských podniků investovalo více než 1 % svého obratu do účinného využívání zdrojů (průměr Unie je 40 %). Předkladatelé projektů výroby čistých technologií čelí vysoké administrativní zátěži a dlouhým řízením a rizikům soudních sporů. U průmyslových projektů trvá získání stavebního povolení, získání povolení v oblasti životního prostředí a provedení veřejného šetření v průměru 17 měsíců. Řízení provází prostoje, kdy vlastník projektu musí čekat na odpovědi od různých orgánů (správní soud, stanovisko orgánu pro ochranu životního prostředí, zpráva osoby provádějící veřejné šetření). U velkých průmyslových projektů se navíc musí konat veřejná konzultace. Tento proces může trvat nejméně šest měsíců, což zvyšuje dobu potřebnou k získání stavebního povolení, povolení v oblasti životního prostředí a provedení veřejného šetření. Investiční projekty mohou být rovněž předmětem soudních sporů, které mohou trvat i několik let, což může vést k zastavení projektů. Povolovací postupy jsou sice nezbytné k ochraně převažujících veřejných a soukromých zájmů, u projektů výroby čistých technologií by ale měly být zjednodušeny a zrychleny. K úspoře času by mohlo přispět i souběžné zahájení administrativních postupů a navržení průmyslových areálů připravených k použití.

| (37) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl ve Francii hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, jako jsou stavební technici, operátoři velínů a zařízení na výrobu a rozvod elektrické energie a specialisté v oblasti techniky. |
| --- | --- |

(37)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl ve Francii hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, jako jsou stavební technici, operátoři velínů a zařízení na výrobu a rozvod elektrické energie a specialisté v oblasti techniky.

| (38) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(38)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1,

| (39) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Francie doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Francie doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

| (40) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem a se slabou konkurenceschopností a nízkým růstem produktivity. Doporučení č. 2 a 3 přispívají k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení pro eurozónu na rok 2023 v souladu s 39. bodem odůvodnění. |
| --- | --- |

(40)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem a se slabou konkurenceschopností a nízkým růstem produktivity. Doporučení č. 2 a 3 přispívají k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení pro eurozónu na rok 2023 v souladu s 39. bodem odůvodnění.

DOPORUČUJE Francii v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2,3 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů v rámci nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Dále zlepšovat rámcové podmínky s cílem usnadnit investice a inovace.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jejího plánu pro oživení a odolnost a v návaznosti na nedávno předložený dodatek obsahující kapitolu REPowerEU a urychleně zahájit provádění příslušných opatření. Pokračovat v urychleném provádění programů politiky soudržnosti v úzkém napojení na plán pro oživení a odolnost a v souladu s tímto plánem.

3.

Řešit nedostatek dovedností, zejména poskytnutím dalších možností vzdělávání se v praxi a zvýšením podílu osob se základními dovednostmi. Přizpůsobit zdroje a metody potřebám znevýhodněných studentů a škol, aby byl systém vzdělávání a odborné přípravy spravedlivější a inkluzivnější. Zlepšit pracovní podmínky a počáteční a průběžnou odbornou přípravu učitelů.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie se zaměřením zejména na větrné, solární a geotermální zdroje a bioplyn, mimo jiné prostřednictvím výroby obnovitelné energie v malém měřítku a podpory kolektivní vlastní spotřeby, a podporovat související technologie ukládání energie prostřednictvím zvýšených veřejných investic usnadněním soukromých investic a řešením překážek při povolování. Dále modernizovat elektrické přenosové a distribuční soustavy a zvýšit přeshraniční propojení elektroenergetických soustav. Dále zlepšovat politický rámec s cílem motivovat k rozsáhlým renovacím budov a dekarbonizaci systémů vytápění, se zvláštním zaměřením na domácnosti s nízkými příjmy a na fond budov s nejvyšší energetickou náročností. Vytvořit podpůrné právní prostředí s cílem zvýšit investice do výroby čistých technologií, mimo jiné zjednodušením a zrychlením povolování. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Dokumenty ST 10162/21 INIT; ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Francie z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 43).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Další podrobnosti viz rámeček 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Předpokládá se, že ostatní kapitálové výdaje financované z vnitrostátních zdrojů budou mít expanzivní povahu a budou činit 0,3 procentního bodu HDP, což lze vysvětlit zejména dopadem kapitálových transferů vyplacených v souvislosti s francouzským plánem pro oživení France Relance, který není financován z grantů v rámci nástroje.

9

France Relance

(10)  Uvedený údaj představuje výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Francie na rok 2022, Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 79.

11

(12)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Francie odhaduje na 6,3 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Předpokládá se, že ostatní kapitálové výdaje financované z vnitrostátních zdrojů budou mít expanzivní povahu a budou činit 0,3 procentního bodu HDP, což lze vysvětlit zejména dopadem kapitálových transferů vyplacených v souvislosti s francouzským plánem pro oživení France Relance, který není financován z grantů v rámci nástroje, a investičního plánu Francie 2030.

13

France Relance

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,7 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/97

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Chorvatska z roku 2023

(2023/C 312/11)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Chorvatska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Chorvatsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Chorvatska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 14. května 2021 předložilo Chorvatsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada provádění rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Chorvatska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Chorvatsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 14. května 2021 předložilo Chorvatsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada provádění rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Chorvatska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Chorvatsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 28. dubna 2023 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Chorvatsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 28. dubna 2023 předložilo Chorvatsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Chorvatsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Chorvatsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Chorvatsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Chorvatsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Chorvatsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Chorvatska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Chorvatsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Chorvatsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Chorvatsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Chorvatsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Chorvatska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Chorvatska zlepšilo ze schodku ve výši 2,5 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 0,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 78,4 % HDP na konci roku 2021 na 68,4 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Chorvatska zlepšilo ze schodku ve výši 2,5 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 0,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 78,4 % HDP na konci roku 2021 na 68,4 % na konci roku 2022.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení daně z přidané hodnoty (DPH) a spotřebních daní, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala stropy cen energií, úlevy pro zranitelné spotřebitele, režimy podpory pro podniky a sociální pomoc důchodcům a zranitelným domácnostem. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,6 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 1,3 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 snížení daně z přidané hodnoty (DPH) a spotřebních daní, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala stropy cen energií, úlevy pro zranitelné spotřebitele, režimy podpory pro podniky a sociální pomoc důchodcům a zranitelným domácnostem. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,6 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 1,3 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Chorvatsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada navíc doporučila, aby Chorvatsko udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Chorvatsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada navíc doporučila, aby Chorvatsko udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální a činilo + 0,2 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné (9). Chorvatsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 2,6 % HDP (2,7 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky (10) měl utlumující povahu a činil 0,6 procentního bodu (11). V rozporu s doporučením Rady Chorvatsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl celkově neutrální povahu a činil 0,1 procentního bodu. Chorvatsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální a činilo + 0,2 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné (9). Chorvatsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 2,6 % HDP (2,7 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky (10) měl utlumující povahu a činil 0,6 procentního bodu (11). V rozporu s doporučením Rady Chorvatsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl celkově neutrální povahu a činil 0,1 procentního bodu. Chorvatsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 pro rok 2023 a je v souladu s ní i v následujících letech. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2023 o 2,2 % a v roce 2024 o 2,6 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2023 a 2,3 % v roce 2024, zejména v důsledku konzervativnějších odhadů spotřeby domácností a veřejné spotřeby, jakož i celkových investic. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023 pro rok 2023 a je v souladu s ní i v následujících letech. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2023 o 2,2 % a v roce 2024 o 2,6 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2023 a 2,3 % v roce 2024, zejména v důsledku konzervativnějších odhadů spotřeby domácností a veřejné spotřeby, jakož i celkových investic.

| (17) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se saldo veřejných financí v roce 2023 zhorší na poměr schodku ve výši 0,7 % HDP. Zhoršení v roce 2023 odráží zejména opožděný dopad inflace na veřejné výdaje, a to prostřednictvím mechanismů indexace mezd ve veřejném sektoru, důchodů a sociálních dávek. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 68,4 % na konci roku 2022 na 62,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,5 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 63,0 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se saldo veřejných financí v roce 2023 zhorší na poměr schodku ve výši 0,7 % HDP. Zhoršení v roce 2023 odráží zejména opožděný dopad inflace na veřejné výdaje, a to prostřednictvím mechanismů indexace mezd ve veřejném sektoru, důchodů a sociálních dávek. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 68,4 % na konci roku 2022 na 62,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,5 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 63,0 % na konci roku 2023.

| (18) | Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření fiskální politiky přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Zahrnují opatření prodloužená od roku 2022, včetně snížení DPH a spotřebních daní na straně příjmů, zatímco na straně výdajů zahrnují opatření jako horní hranice cen energie, úlevy pro zranitelné spotřebitele, režimy podpory pro podniky a sociální pomoc pro důchodce a zranitelné domácnosti. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,5 % HDP (12). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,3 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní. |
| --- | --- |

(18)

Očekává se, že na saldo veřejných financí budou v roce 2023 nadále dopadat opatření fiskální politiky přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Zahrnují opatření prodloužená od roku 2022, včetně snížení DPH a spotřebních daní na straně příjmů, zatímco na straně výdajů zahrnují opatření jako horní hranice cen energie, úlevy pro zranitelné spotřebitele, režimy podpory pro podniky a sociální pomoc pro důchodce a zranitelné domácnosti. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,5 % HDP (12). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,3 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Chorvatsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Chorvatsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Chorvatsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Chorvatsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Chorvatsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Chorvatsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 1,0 % HDP). To navazuje na celkově neutrální nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 0,2 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,4 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben zachováním necílených opatření v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a nižšími sazbami DPH z neenergetických produktů. Celkově projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 3,1 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,7 procentního bodu (15). Chorvatsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je energetická renovace budov, digitalizace veřejné správy, investice do digitální diagnostiky a vybavení v nemocnicích a podpora zelené a digitální transformace podnikatelského sektoru, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 1,0 % HDP). To navazuje na celkově neutrální nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 0,2 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,4 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben zachováním necílených opatření v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a nižšími sazbami DPH z neenergetických produktů. Celkově projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 3,1 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,7 procentního bodu (15). Chorvatsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je energetická renovace budov, digitalizace veřejné správy, investice do digitální diagnostiky a vybavení v nemocnicích a podpora zelené a digitální transformace podnikatelského sektoru, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 vzrůst na 1,5 % HDP. Nárůst v roce 2024 odráží zejména vyšší kapitálové výdaje a stále relativně vysokou indexaci mezd, důchodů a výdajů na sociální pomoc. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout na 59,8 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 61,8 % na konci roku 2024, přičemž rozdíl oproti projekcím programu stability z roku 2023 je z velké části vysvětlen účinkem jmenovatele (rozdíl nominálního HDP v roce 2024) a v menší míře odlišnými předpoklady týkajícími se vnitřní dynamiky dluhu. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 vzrůst na 1,5 % HDP. Nárůst v roce 2024 odráží zejména vyšší kapitálové výdaje a stále relativně vysokou indexaci mezd, důchodů a výdajů na sociální pomoc. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout na 59,8 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 61,8 % na konci roku 2024, přičemž rozdíl oproti projekcím programu stability z roku 2023 je z velké části vysvětlen účinkem jmenovatele (rozdíl nominálního HDP v roce 2024) a v menší míře odlišnými předpoklady týkajícími se vnitřní dynamiky dluhu.

| (22) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,2 % HDP v roce 2024. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(22)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,2 % HDP v roce 2024. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (16). S přihlédnutím k aspektům udržitelnosti veřejných financí by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda nejméně ve výši 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (17) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,1 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,5 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (16). S přihlédnutím k aspektům udržitelnosti veřejných financí by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda nejméně ve výši 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (17) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,1 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,5 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 6,8 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno zvýšením dynamiky kapitálových, mzdových a sociálních výdajů. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 6,8 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno zvýšením dynamiky kapitálových, mzdových a sociálních výdajů.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 4,6 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně reformy (odvětví zdravotní péče a sociálního zabezpečení, zlepšení řízení státních podniků, zlepšení zákona o fiskální odpovědnosti) a investice (dopravní a vodohospodářská infrastruktura, energetické renovace vícebytových budov a domů, investice do zelené a digitální transformace a do vzdělávací infrastruktury), které jsou rovněž většinou součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 4,6 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně reformy (odvětví zdravotní péče a sociálního zabezpečení, zlepšení řízení státních podniků, zlepšení zákona o fiskální odpovědnosti) a investice (dopravní a vodohospodářská infrastruktura, energetické renovace vícebytových budov a domů, investice do zelené a digitální transformace a do vzdělávací infrastruktury), které jsou rovněž většinou součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 0,8 % HDP a do roku 2026 na 0,6 %. Proto se očekává, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout z 59,8 % na konci roku 2024 na 55,6 % na konci roku 2026. Očekává se tedy, že poměr veřejného dluhu k HDP v horizontu programu klesne a zůstane pod úrovní 60 %. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 0,8 % HDP a do roku 2026 na 0,6 %. Proto se očekává, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout z 59,8 % na konci roku 2024 na 55,6 % na konci roku 2026. Očekává se tedy, že poměr veřejného dluhu k HDP v horizontu programu klesne a zůstane pod úrovní 60 %.

| (27) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Chorvatska dospěl do pokročilé fáze provádění. Chorvatsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 59 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 1,4 miliardy EUR. Očekává se, že Chorvatsko předloží změnu svého plánu, která by měla obsahovat kapitolu REPowerEU, jakož i dodatečná opatření v jiných oblastech, která mají být financována z úvěrové složky. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Chorvatsko dne 30. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 3 612 000 000 EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Chorvatska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Chorvatska dospěl do pokročilé fáze provádění. Chorvatsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 59 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 1,4 miliardy EUR. Očekává se, že Chorvatsko předloží změnu svého plánu, která by měla obsahovat kapitolu REPowerEU, jakož i dodatečná opatření v jiných oblastech, která mají být financována z úvěrové složky. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Chorvatsko dne 30. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 3 612 000 000 EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Chorvatska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (28) | Všechny programové dokumenty Chorvatska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Chorvatsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(28)

Všechny programové dokumenty Chorvatska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Chorvatsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (29) | Chorvatsko dováží přibližně 53 % celkové roční spotřeby energie, přičemž má velký potenciál v oblasti obnovitelné energie, zejména ze solárních, větrných a geotermálních zdrojů. Polovinu elektřiny v zemi vyrábí vodní elektrárny. Podíl větrné energie se zvýšil na 14 %, ale podíl solární energie činí stále pouze 1 %. Klíčovými faktory pro urychlení zavádění solárních a větrných zařízení je zjednodušení povolovacích postupů a dokončení příslušného legislativního rámce, který výrobcům a samospotřebitelům poskytne větší právní jistotu. K dalším faktorům patří významná modernizace přenosové sítě a její rozšíření do jižní části země, kde se obnovitelná energie převážně vyrábí, jakož i zavedení inteligentního měření pro malá solární zařízení. Spotřeba energie v sektoru domácností je v Chorvatsku poměrně vysoká (35 % celkové spotřeby energie), přičemž 71 % je závislých na vytápění plynem. Důležitými opatřeními pro energetickou renovaci ve stavebnictví jsou revize a zjednodušení postupů pro instalaci solárních fotovoltaických zařízení ve vícebytových budovách, jakož i zrychlené zavádění tepelných čerpadel pro vytápění a chlazení. Podíl obnovitelných zdrojů energie používaných v dopravě je nízký (7 % oproti cíli pro rok 2030 ve výši 14 %), stejně jako podíl železniční dopravy v osobní přepravě (2,5 % oproti 8 % v Unii). Modernizace železniční infrastruktury a kolejových vozidel a zajištění většího využívání vozidel s nulovými emisemi může významně přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy. Spotřeba zemního plynu v Chorvatsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 22 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1639 (18). Chorvatsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(29)

Chorvatsko dováží přibližně 53 % celkové roční spotřeby energie, přičemž má velký potenciál v oblasti obnovitelné energie, zejména ze solárních, větrných a geotermálních zdrojů. Polovinu elektřiny v zemi vyrábí vodní elektrárny. Podíl větrné energie se zvýšil na 14 %, ale podíl solární energie činí stále pouze 1 %. Klíčovými faktory pro urychlení zavádění solárních a větrných zařízení je zjednodušení povolovacích postupů a dokončení příslušného legislativního rámce, který výrobcům a samospotřebitelům poskytne větší právní jistotu. K dalším faktorům patří významná modernizace přenosové sítě a její rozšíření do jižní části země, kde se obnovitelná energie převážně vyrábí, jakož i zavedení inteligentního měření pro malá solární zařízení. Spotřeba energie v sektoru domácností je v Chorvatsku poměrně vysoká (35 % celkové spotřeby energie), přičemž 71 % je závislých na vytápění plynem. Důležitými opatřeními pro energetickou renovaci ve stavebnictví jsou revize a zjednodušení postupů pro instalaci solárních fotovoltaických zařízení ve vícebytových budovách, jakož i zrychlené zavádění tepelných čerpadel pro vytápění a chlazení. Podíl obnovitelných zdrojů energie používaných v dopravě je nízký (7 % oproti cíli pro rok 2030 ve výši 14 %), stejně jako podíl železniční dopravy v osobní přepravě (2,5 % oproti 8 % v Unii). Modernizace železniční infrastruktury a kolejových vozidel a zajištění většího využívání vozidel s nulovými emisemi může významně přispět k dekarbonizaci odvětví dopravy. Spotřeba zemního plynu v Chorvatsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 22 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1639 (18). Chorvatsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (19).

| (30) | Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Chorvatsku hlášen nedostatek pracovních sil u 31 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně odvětví stavebnictví a zpracovatelského průmyslu (obě pod průměrem Unie). |
| --- | --- |

(30)

Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Chorvatsku hlášen nedostatek pracovních sil u 31 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně odvětví stavebnictví a zpracovatelského průmyslu (obě pod průměrem Unie).

| (31) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(31)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1,

| (32) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Chorvatska doporučení č. 1, 2 a 3, |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Chorvatska doporučení č. 1, 2 a 3,

DOPORUČUJE Chorvatsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 5,1 % (21).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů v rámci nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jeho plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména větrných, solárních a geotermálních zdrojů, dokončením neúplného legislativního rámce, zjednodušením správních postupů při povolování, zjednodušením postupů pro instalaci obnovitelných zdrojů energie (např. solárních fotovoltaických zařízení) ve vícebytových budovách a zajištěním větší právní jistoty. Podporovat malokapacitní výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Dále modernizovat elektrické přenosové a distribuční soustavy, zejména zlepšením přenosových spojení mezi severem a jihem země a zrychlením zavádění inteligentních měřičů. Urychlit zavádění opatření v oblasti energetické účinnosti, včetně instalace tepelných čerpadel. Snížit závislost na fosilních palivech v odvětví dopravy podporou udržitelných řešení, zejména železniční dopravy a elektrifikace silniční dopravy. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Dokumenty ST 10687/2021 INIT; ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 48).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Podrobnější informace jsou uvedeny v rámečku č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  V roce 2022 zaznamenalo Chorvatsko rovněž silný růst reálného HDP.

9

(10)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 0,5 procentního bodu HDP. To bylo částečně způsobeno jednorázovými náklady na mezinárodní rozhodčí řízení.

10

(11)  Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v důsledku snížení investičních výdajů vynakládaných místními orgány.

11

(12)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

12

(13)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Chorvatska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Chorvatska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 88).

13

(14)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Chorvatska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 10,3 % v nominálním vyjádření.

14

(15)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,5 procentního bodu HDP. To je částečně způsobeno vlivem srovnávací základny vyšších výdajů v roce 2022 v důsledku jednorázového opatření, přičemž v roce 2023 se předpokládá snížení transferů podnikům veřejných služeb.

15

(16)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

16

(17)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

19

(20)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/105

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Itálie na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2023

(2023/C 312/12)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Dne 14. prosince 2022 Komise přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2023. Dne 22. listopadu 2022 Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Itálie uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Dne 14. prosince 2022 Komise přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Itálie na rok 2023. Dne 22. listopadu 2022 Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložila Itálie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Itálie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Itálie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložila Itálie Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Itálie (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Itálie uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 2. května 2023 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Itálie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 2. května 2023 předložila Itálie svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Itálie dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Itálii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Itálie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ní přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Itálie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Itálii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Itálie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Itálii pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Itálie učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ní přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Itálie provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Itálii poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Itálie při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Itálie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. I když došlo k určitým zlepšením, přetrvávají zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a slabým růstem produktivity v kontextu nestability trhu práce a některých nedostatků na finančních trzích, které mají přeshraniční význam. Dlouhodobá zranitelnost Itálie se v posledních letech poněkud zmírnila, ale zůstává značná a neočekává se, že by byla rychle ukončena. Přetrvávající nízký růst produktivity byl klíčovým faktorem dlouhodobého slabého hospodářského růstu Itálie, který zpomaluje snižování veřejného dluhu, omezuje pracovní příležitosti a má dopad na rozvahy bank. Poměr dluhu k HDP se v roce 2022 spolu s hospodářským oživením dále snižoval. Zůstává však vysoký a představuje významnou výzvu pro fiskální udržitelnost. Předpokládá se, že poměr dluhu k HDP do roku 2024 dále klesne, ale ve střednědobém horizontu se zvýší, pokud nebudou přijata konsolidační opatření. Vláda zavedla další opatření na podporu odolnosti finančního sektoru a objem úvěrů v selhání se výrazně snížil, ale banky jsou stále výrazně vystaveny riziku ztráty. Určitého pokroku bylo dosaženo u politik zaměřených na řešení nerovnováh, avšak je třeba trvalé úsilí a klíčovou politickou prioritou zůstává provádění plánu pro oživení a odolnost, neboť zahrnuje komplexní reformy a významné investice. V kontextu rostoucích nákladů na obsluhu dluhu a nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva je nutné, aby se vysoký veřejný dluh začal pevně snižovat, což vyžaduje mnohostranný přístup založený na obezřetných fiskálních politikách s přiměřenými primárními přebytky, prorůstovými investicemi a reformami, lepším dodržováním daňových předpisů, jakož i účinným využíváním vnitrostátních a unijních zdrojů. Itálie čelí výzvám, k jejichž řešení by vedle pokračujícího důsledného provádění plánu pro oživení a odolnost mohlo přispět i další politické úsilí, zejména v oblasti daní, fiskálního rámce a důchodových systémů, jakož i v oblasti demografie, trhu práce a energetiky. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Itálie provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Itálie se potýká s nadměrnými makroekonomickými nerovnováhami. I když došlo k určitým zlepšením, přetrvávají zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a slabým růstem produktivity v kontextu nestability trhu práce a některých nedostatků na finančních trzích, které mají přeshraniční význam. Dlouhodobá zranitelnost Itálie se v posledních letech poněkud zmírnila, ale zůstává značná a neočekává se, že by byla rychle ukončena. Přetrvávající nízký růst produktivity byl klíčovým faktorem dlouhodobého slabého hospodářského růstu Itálie, který zpomaluje snižování veřejného dluhu, omezuje pracovní příležitosti a má dopad na rozvahy bank. Poměr dluhu k HDP se v roce 2022 spolu s hospodářským oživením dále snižoval. Zůstává však vysoký a představuje významnou výzvu pro fiskální udržitelnost. Předpokládá se, že poměr dluhu k HDP do roku 2024 dále klesne, ale ve střednědobém horizontu se zvýší, pokud nebudou přijata konsolidační opatření. Vláda zavedla další opatření na podporu odolnosti finančního sektoru a objem úvěrů v selhání se výrazně snížil, ale banky jsou stále výrazně vystaveny riziku ztráty. Určitého pokroku bylo dosaženo u politik zaměřených na řešení nerovnováh, avšak je třeba trvalé úsilí a klíčovou politickou prioritou zůstává provádění plánu pro oživení a odolnost, neboť zahrnuje komplexní reformy a významné investice. V kontextu rostoucích nákladů na obsluhu dluhu a nákladů souvisejících se stárnutím obyvatelstva je nutné, aby se vysoký veřejný dluh začal pevně snižovat, což vyžaduje mnohostranný přístup založený na obezřetných fiskálních politikách s přiměřenými primárními přebytky, prorůstovými investicemi a reformami, lepším dodržováním daňových předpisů, jakož i účinným využíváním vnitrostátních a unijních zdrojů. Itálie čelí výzvám, k jejichž řešení by vedle pokračujícího důsledného provádění plánu pro oživení a odolnost mohlo přispět i další politické úsilí, zejména v oblasti daní, fiskálního rámce a důchodových systémů, jakož i v oblasti demografie, trhu práce a energetiky.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Itálie snížil z 9,0 % HDP v roce 2021 na 8,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 149,9 % HDP na konci roku 2021 na 144,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Itálie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a země nedodržela doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Itálie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Itálie snížil z 9,0 % HDP v roce 2021 na 8,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 149,9 % HDP na konci roku 2021 na 144,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Itálie, neboť její schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a její veřejný dluh překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a země nedodržela doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritéria schodku a dluhu nejsou splněna. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Itálie by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno novým statistickým zpracováním některých daňových úlev na renovaci bydlení, které jsou nyní vykazovány jako kapitálové transfery a většinou narostly do období 2021–2022 (7). Dopadla na něj i opatření fiskální politiky, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato opatření fiskální politiky snižující příjmy opatření ke kontrole všeobecných systémových poplatků v odvětví elektřiny a zemního plynu, snížení sazby DPH na plyn, snížení spotřebních daní z cen pohonných hmot, snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro pracovníky pod určitou příjmovou hranicí, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace elektrárenským a plynárenským společnostem, rozšíření „sociálního bonusu“ na účty za elektřinu a plyn pro domácnosti s nízkými příjmy, dávky pro pracovníky, důchodce a nezaměstnané osoby v návaznosti na jejich majetkové poměry a zvýšení starobních důchodů o 2 % v říjnu 2022 před zákonnou valorizací v závislosti na inflaci, která měla být podle plánu provedena v roce 2023. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energií a příjmy z kompenzačního mechanismu na ceny elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů a z uplatňování kompenzačního mechanismu v odvětví elektřiny, o němž se má za to, že provádí nařízení Rady (EU) 2022/1854 (8) o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření v souvislosti s krizí COVID-19 zároveň klesly z 3,4 % v roce 2021 na 1,1 % HDP v roce 2022, neboť vláda většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19 postupně zrušila. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno novým statistickým zpracováním některých daňových úlev na renovaci bydlení, které jsou nyní vykazovány jako kapitálové transfery a většinou narostly do období 2021–2022 (7). Dopadla na něj i opatření fiskální politiky, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato opatření fiskální politiky snižující příjmy opatření ke kontrole všeobecných systémových poplatků v odvětví elektřiny a zemního plynu, snížení sazby DPH na plyn, snížení spotřebních daní z cen pohonných hmot, snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro pracovníky pod určitou příjmovou hranicí, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace elektrárenským a plynárenským společnostem, rozšíření „sociálního bonusu“ na účty za elektřinu a plyn pro domácnosti s nízkými příjmy, dávky pro pracovníky, důchodce a nezaměstnané osoby v návaznosti na jejich majetkové poměry a zvýšení starobních důchodů o 2 % v říjnu 2022 před zákonnou valorizací v závislosti na inflaci, která měla být podle plánu provedena v roce 2023. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energií a příjmy z kompenzačního mechanismu na ceny elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů a z uplatňování kompenzačního mechanismu v odvětví elektřiny, o němž se má za to, že provádí nařízení Rady (EU) 2022/1854 (8) o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření v souvislosti s krizí COVID-19 zároveň klesly z 3,4 % v roce 2021 na 1,1 % HDP v roce 2022, neboť vláda většinu opatření přijatých v reakci na krizi COVID-19 postupně zrušila.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Itálii doporučila (9), aby v roce 2022 využila Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho Rada Itálii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž Itálii doporučila, aby omezila růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Itálii doporučila (9), aby v roce 2022 využila Nástroj pro oživení a odolnost k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovala obezřetnou fiskální politiku. Kromě toho Rada Itálii doporučila, aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž Itálii doporučila, aby omezila růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (10) v roce 2022 podpůrné ve výši 3,2 % HDP. Itálie na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,9 % HDP (0,4 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (11). V souladu s doporučením Rady proto Itálie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 2,4 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2,2 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Itálie tedy udržela růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (10) v roce 2022 podpůrné ve výši 3,2 % HDP. Itálie na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,9 % HDP (0,4 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (11). V souladu s doporučením Rady proto Itálie zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 2,4 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2,2 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Itálie tedy udržela růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i 2024 v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,0 % v roce 2023 a o 1,5 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 počítá s mírně vyšším růstem reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a s o něco nižším ve výši 1,1 % v roce 2024, zejména kvůli menšímu příspěvku investic, u nichž vláda předpokládá meziroční růst o 3,4 %, zatímco Komise předpokládá růst o 1,4 %. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i 2024 v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,0 % v roce 2023 a o 1,5 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 počítá s mírně vyšším růstem reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a s o něco nižším ve výši 1,1 % v roce 2024, zejména kvůli menšímu příspěvku investic, u nichž vláda předpokládá meziroční růst o 3,4 %, zatímco Komise předpokládá růst o 1,4 %.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 4,5 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména snížení kapitálových transferů souvisejících s daňovými úlevami podporujícími soukromé investice do účinnosti bydlení, snížení náhrad zaměstnancům v důsledku zpětného obnovení veřejných zakázek na období 2019–2021, u nichž byla značná část nedoplatků zaznamenána v roce 2022, snížení dotací na výrobu ve spojení s nižšími daňovými úlevami pro elektrárenské a plynárenské společnosti a nižší úrokové výdaje, které lze vysvětlit zejména nižšími výnosy státních dluhopisů indexovanými podle inflace. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 144,4 % na konci roku 2022 na 142,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 140,4 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je způsoben vyšším růstem nominálního HDP v jarní prognóze Komise 2023. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 4,5 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména snížení kapitálových transferů souvisejících s daňovými úlevami podporujícími soukromé investice do účinnosti bydlení, snížení náhrad zaměstnancům v důsledku zpětného obnovení veřejných zakázek na období 2019–2021, u nichž byla značná část nedoplatků zaznamenána v roce 2022, snížení dotací na výrobu ve spojení s nižšími daňovými úlevami pro elektrárenské a plynárenské společnosti a nižší úrokové výdaje, které lze vysvětlit zejména nižšími výnosy státních dluhopisů indexovanými podle inflace. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 144,4 % na konci roku 2022 na 142,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 140,4 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je způsoben vyšším růstem nominálního HDP v jarní prognóze Komise 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména dotací pro elektrárenské a plynárenské společnosti, opatření ke kontrole všeobecných systémových poplatků v odvětví zemního plynu, snížení sazby DPH na plyn a snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro pracovníky pod určitou příjmovou hranicí, jakož i nových opatření, jako je bonus za vytápění pro všechny domácnosti na období od října do prosince 2023. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,0 % HDP v roce 2023 (12). Většina opatření v roce 2023 je zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli většina podpůrných opatření v oblasti energetiky nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,7 % HDP v roce 2023 (oproti 1,2 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného úplného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 1,1 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména dotací pro elektrárenské a plynárenské společnosti, opatření ke kontrole všeobecných systémových poplatků v odvětví zemního plynu, snížení sazby DPH na plyn a snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro pracovníky pod určitou příjmovou hranicí, jakož i nových opatření, jako je bonus za vytápění pro všechny domácnosti na období od října do prosince 2023. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,0 % HDP v roce 2023 (12). Většina opatření v roce 2023 je zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, ačkoli většina podpůrných opatření v oblasti energetiky nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,7 % HDP v roce 2023 (oproti 1,2 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného úplného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 1,1 % HDP.

| (20) | Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 Rada doporučila Itálii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Itálie měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Itálii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Ve svém doporučení ze dne 12. července 2022 Rada doporučila Itálii zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Itálie měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Itálii doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 2,6 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 3,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,9 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tudíž v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má utlumující povahu a je v podstatě způsoben sníženými náklady (o 1,5 procentního bodu HDP) na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií. Hlavními faktory růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) je zvýšení výdajů na důchody v důsledku částečné valorizace podle inflace (15) v předchozím roce a další nedávno přijaté snížení daňového zatížení práce pro osoby s nízkými a středními příjmy. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,4 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (16). Itálie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice do železniční sítě, obnovitelné energie, vodíku, elektrických rozvodných sítí a udržitelné mobility, ochrany půdy a vodních zdrojů, jakož i investic souvisejících s cloudovou infrastrukturou pro veřejnou správu, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. Vzhledem k ničivým povodním, které Itálii zasáhly v květnu 2023, budou náklady na přímou mimořádnou podporu související s těmito povodněmi zohledněny při následném posuzování souladu a budou v zásadě považovány za jednorázová a dočasná opatření (17). |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 2,6 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 3,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,9 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tudíž v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má utlumující povahu a je v podstatě způsoben sníženými náklady (o 1,5 procentního bodu HDP) na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií. Hlavními faktory růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) je zvýšení výdajů na důchody v důsledku částečné valorizace podle inflace (15) v předchozím roce a další nedávno přijaté snížení daňového zatížení práce pro osoby s nízkými a středními příjmy. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,4 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (16). Itálie tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice do železniční sítě, obnovitelné energie, vodíku, elektrických rozvodných sítí a udržitelné mobility, ochrany půdy a vodních zdrojů, jakož i investic souvisejících s cloudovou infrastrukturou pro veřejnou správu, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. Vzhledem k ničivým povodním, které Itálii zasáhly v květnu 2023, budou náklady na přímou mimořádnou podporu související s těmito povodněmi zohledněny při následném posuzování souladu a budou v zásadě považovány za jednorázová a dočasná opatření (17).

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 3,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména snížení výdajů na mezispotřebu a na daňové úlevy pro elektrárenské a plynárenské společnosti. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit na 141,4 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,7 % HDP. To je v souladu se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2023, ačkoli jarní prognóza Komise 2023 nezahrnuje plánovaná opatření zvyšující schodek ve výši 0,2 % HDP, u nichž ještě nejsou známy podrobnosti. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 140,3 %. Tento rozdíl je způsoben vyšším růstem nominálního HDP v prognóze Komise. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 3,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména snížení výdajů na mezispotřebu a na daňové úlevy pro elektrárenské a plynárenské společnosti. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit na 141,4 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,7 % HDP. To je v souladu se schodkem předpokládaným v programu stability z roku 2023, ačkoli jarní prognóza Komise 2023 nezahrnuje plánovaná opatření zvyšující schodek ve výši 0,2 % HDP, u nichž ještě nejsou známy podrobnosti. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 140,3 %. Tento rozdíl je způsoben vyšším růstem nominálního HDP v prognóze Komise.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (18). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 1,3 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (18). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 1,3 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 0,8 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Vzhledem k ničivým povodním, které Itálii zasáhly v květnu 2023, budou náklady na přímou mimořádnou podporu související s těmito povodněmi zohledněny při následném posuzování souladu a budou v zásadě považovány za jednorázová a dočasná opatření. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 0,8 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Vzhledem k ničivým povodním, které Itálii zasáhly v květnu 2023, budou náklady na přímou mimořádnou podporu související s těmito povodněmi zohledněny při následném posuzování souladu a budou v zásadě považovány za jednorázová a dočasná opatření.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 3,3 % HDP v roce 2023 na 3,8 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií, i prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří reforma zákona o zadávání veřejných zakázek, která je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost, a daňový systém zahrnutý do zmocňovacího zákona z března 2023 (dále jen „zmocňovací zákon o daňové reformě“). |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 3,3 % HDP v roce 2023 na 3,8 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií, i prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří reforma zákona o zadávání veřejných zakázek, která je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost, a daňový systém zahrnutý do zmocňovacího zákona z března 2023 (dále jen „zmocňovací zákon o daňové reformě“).

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,0 % HDP a do roku 2026 na 2,5 %. Schodek veřejných financí by proto od roku 2025 neměl překročit 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 141,4 % na konci roku 2024 na 140,4 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,0 % HDP a do roku 2026 na 2,5 %. Schodek veřejných financí by proto od roku 2025 neměl překročit 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 141,4 % na konci roku 2024 na 140,4 % do konce roku 2026.

| (28) | Daňové zatížení práce v Itálii je ve srovnání s ostatními členskými státy i nadále vysoké na všech úrovních příjmů, a to i přes snížení daní z příjmů fyzických osob zavedené v roce 2022. Rozšíření paušálního režimu na osoby samostatně výdělečně činné navíc vyvolává obavy ohledně spravedlnosti a efektivity daňového systému. Složitost rovněž zvýšilo zavedení nového paušálního režimu pro zvýšené výdělky pro rok 2023. V březnu 2023 přijala vláda nový zmocňovací zákon o obecné reformě daňového systému (dále jen „zmocňovací zákon o daňové reformě“). Očekává se, že bude řešit některé dlouhodobé nedostatky, mimo jiné snížením zdanění práce a racionalizací a zefektivněním daňových výdajů a daní z příjmů právnických osob. Při provádění uvedené reformy je zásadní zachovat progresivitu daňového systému, snížit jeho složitost, zvýšit motivaci k práci, posílit dodržování daňových předpisů a zajistit rozpočtovou neutralitu. V tomto ohledu existuje možnost zvýšit příjmy z jiných zdrojů, které méně poškozují růst, jako jsou nemovitosti, DPH a povolení k využívání pobřežního majetku ve vlastnictví státu, aby bylo sníženo daňové zatížení práce rozpočtově neutrálním způsobem. Existuje také prostor pro zlepšení koncepce ekologických daní, které navzdory relativně vysokým příjmům dostatečně nepodporují přechod na čistší technologie, a to i kvůli rozsáhlému využívání dotací škodlivých pro životní prostředí. Kromě toho je důležité řešit dlouhodobý problém, který do zmocňovacího zákona o daňové reformě zahrnut není, a sice značně zastaralé hodnoty uvedené v katastru, které slouží jako základ pro výpočet daně z nemovitosti. |
| --- | --- |

(28)

Daňové zatížení práce v Itálii je ve srovnání s ostatními členskými státy i nadále vysoké na všech úrovních příjmů, a to i přes snížení daní z příjmů fyzických osob zavedené v roce 2022. Rozšíření paušálního režimu na osoby samostatně výdělečně činné navíc vyvolává obavy ohledně spravedlnosti a efektivity daňového systému. Složitost rovněž zvýšilo zavedení nového paušálního režimu pro zvýšené výdělky pro rok 2023. V březnu 2023 přijala vláda nový zmocňovací zákon o obecné reformě daňového systému (dále jen „zmocňovací zákon o daňové reformě“). Očekává se, že bude řešit některé dlouhodobé nedostatky, mimo jiné snížením zdanění práce a racionalizací a zefektivněním daňových výdajů a daní z příjmů právnických osob. Při provádění uvedené reformy je zásadní zachovat progresivitu daňového systému, snížit jeho složitost, zvýšit motivaci k práci, posílit dodržování daňových předpisů a zajistit rozpočtovou neutralitu. V tomto ohledu existuje možnost zvýšit příjmy z jiných zdrojů, které méně poškozují růst, jako jsou nemovitosti, DPH a povolení k využívání pobřežního majetku ve vlastnictví státu, aby bylo sníženo daňové zatížení práce rozpočtově neutrálním způsobem. Existuje také prostor pro zlepšení koncepce ekologických daní, které navzdory relativně vysokým příjmům dostatečně nepodporují přechod na čistší technologie, a to i kvůli rozsáhlému využívání dotací škodlivých pro životní prostředí. Kromě toho je důležité řešit dlouhodobý problém, který do zmocňovacího zákona o daňové reformě zahrnut není, a sice značně zastaralé hodnoty uvedené v katastru, které slouží jako základ pro výpočet daně z nemovitosti.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Italský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Itálie předložila tři žádosti o platbu, které odpovídají 151 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 42 miliard EUR (částka se týká prvních dvou žádostí o platbu, přičemž třetí žádost se posuzuje). Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost a v jednání o jeho změně postupovalo rychle. Je důležité, aby Itálie posílila správní kapacitu, zejména na nižší než celostátní úrovni, pro pokračování v plnění závazků plánu pro oživení a odolnost, přičemž pro hladké a včasné provedení plánu má i nadále klíčový význam účinný a plně funkční rámec správy. I nadále je zásadní včas identifikovat potenciální zpoždění a problémy s prováděním a včas přijmout opatření k jejich řešení. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Itálie dne 31. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje. Jednání o dodatku a kapitole REPowerEU probíhají, ačkoli Itálie zatím žádný oficiální návrh nepředložila. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Itálie v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Italský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Itálie předložila tři žádosti o platbu, které odpovídají 151 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 42 miliard EUR (částka se týká prvních dvou žádostí o platbu, přičemž třetí žádost se posuzuje). Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost a v jednání o jeho změně postupovalo rychle. Je důležité, aby Itálie posílila správní kapacitu, zejména na nižší než celostátní úrovni, pro pokračování v plnění závazků plánu pro oživení a odolnost, přičemž pro hladké a včasné provedení plánu má i nadále klíčový význam účinný a plně funkční rámec správy. I nadále je zásadní včas identifikovat potenciální zpoždění a problémy s prováděním a včas přijmout opatření k jejich řešení. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Itálie dne 31. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje. Jednání o dodatku a kapitole REPowerEU probíhají, ačkoli Itálie zatím žádný oficiální návrh nepředložila. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Itálie v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Většinu programových dokumentů Itálie v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022 a jeden v roce 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Itálii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Většinu programových dokumentů Itálie v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022 a jeden v roce 2023. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Itálii zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Itálie řadě dalších výzev v souvislosti s energetickou politikou a zelenou transformací, zejména pokud jde o využívání obnovitelných zdrojů energie, přepravu plynu, energetickou účinnost, poskytování a získávání zelených dovedností a udržitelnou mobilitu. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Itálie řadě dalších výzev v souvislosti s energetickou politikou a zelenou transformací, zejména pokud jde o využívání obnovitelných zdrojů energie, přepravu plynu, energetickou účinnost, poskytování a získávání zelených dovedností a udržitelnou mobilitu.

| (32) | Kapacita obnovitelných zdrojů energie rostla v uplynulém roce velmi pomalu a podíl fosilních paliv ve skladbě zdrojů energie zůstává značný. S cílem urychlit využívání obnovitelných zdrojů energie přijala Itálie některé změny stávajícího rámce, který upravuje povolovací postupy pro obnovitelné zdroje energie. Je třeba vyvinout další úsilí, aby se zajistila soudržnost mezi správním a legislativním rámcem na vnitrostátní i nižší než celostátní úrovni a jejich význam pro nejmodernější energetické technologie. Všechny související normy by například mohly být konsolidovány do jediného textu (Testo unico). Zároveň je třeba aktualizovat pokyny, kterými se orgány na nižší než celostátní úrovni při hodnocení projektů řídí. V neposlední řadě jsou zapotřebí další investice do modernizace vnitrostátní sítě a propojení mezi pevninou, Sicílií a Sardinií, aby bylo možné využít očekávanou vyšší výrobní kapacitu a pojmout související nárůst výroby obnovitelné energie. |
| --- | --- |

(32)

Kapacita obnovitelných zdrojů energie rostla v uplynulém roce velmi pomalu a podíl fosilních paliv ve skladbě zdrojů energie zůstává značný. S cílem urychlit využívání obnovitelných zdrojů energie přijala Itálie některé změny stávajícího rámce, který upravuje povolovací postupy pro obnovitelné zdroje energie. Je třeba vyvinout další úsilí, aby se zajistila soudržnost mezi správním a legislativním rámcem na vnitrostátní i nižší než celostátní úrovni a jejich význam pro nejmodernější energetické technologie. Všechny související normy by například mohly být konsolidovány do jediného textu (Testo unico). Zároveň je třeba aktualizovat pokyny, kterými se orgány na nižší než celostátní úrovni při hodnocení projektů řídí. V neposlední řadě jsou zapotřebí další investice do modernizace vnitrostátní sítě a propojení mezi pevninou, Sicílií a Sardinií, aby bylo možné využít očekávanou vyšší výrobní kapacitu a pojmout související nárůst výroby obnovitelné energie.

| (33) | V plynárenské síti přetrvávají překážky. Itálie jedná s partnery v severní Africe o investicích do zvýšení dovozní kapacity stávajících plynovodů a plynárenských propojovacích soustav. To by pomohlo diverzifikovat dovoz, a tím posílit bezpečnost dodávek. Jsou však zapotřebí další investice k odstranění nedostatků ve stávající vnitrostátní síti, která nemá přepravní kapacitu pro distribuci nového plynu z jihu na sever země. Investice do infrastruktury pro fosilní paliva musí být omezeny na nezbytně nutnou úroveň a musí být navrženy tak, aby obstály i v budoucnu, aby se zabránilo závislosti na technologiích, které nejsou v souladu s cíli v oblasti klimatu nebo zvyšují náklady na transformaci energetiky. |
| --- | --- |

(33)

V plynárenské síti přetrvávají překážky. Itálie jedná s partnery v severní Africe o investicích do zvýšení dovozní kapacity stávajících plynovodů a plynárenských propojovacích soustav. To by pomohlo diverzifikovat dovoz, a tím posílit bezpečnost dodávek. Jsou však zapotřebí další investice k odstranění nedostatků ve stávající vnitrostátní síti, která nemá přepravní kapacitu pro distribuci nového plynu z jihu na sever země. Investice do infrastruktury pro fosilní paliva musí být omezeny na nezbytně nutnou úroveň a musí být navrženy tak, aby obstály i v budoucnu, aby se zabránilo závislosti na technologiích, které nejsou v souladu s cíli v oblasti klimatu nebo zvyšují náklady na transformaci energetiky.

| (34) | Spotřeba zemního plynu v Itálii klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 19 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v posledních pěti letech, což je nad rámec cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (19). Itálie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (20). Je třeba zaměřit se na opatření ke zlepšení energetické účinnosti budov. Italský fond budov má v oblasti energetické účinnosti značný potenciál, zejména s ohledem na velký podíl starých a energeticky náročných budov. Stávající opatření v plánu pro oživení a odolnost by mohla být doplněna opatřeními, jako jsou cílené programy pobídek ke zvýšení energetické účinnosti v budovách s nejhorší energetickou náročností, včetně komerčních budov a veřejného bydlení, přičemž je třeba zajistit, aby měly z uvedených opatření prospěch zranitelné domácnosti, a zabránit regresivním účinkům. Uvedená opatření by byla přínosem zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, které pro zlepšení své energetické účinnosti často nemají dostatečné technické a finanční kapacity. Stejná opatření by rovněž pomohla snížit energetickou chudobu, která by mohla být dále řešena jinými opatřeními, například prostřednictvím jednotných kontaktních míst, která poskytují individualizované služby v oblasti úspor energie. Zvýšení energetické účinnosti by rovněž prospělo zvýšení dozoru nad trhem v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky. |
| --- | --- |

(34)

Spotřeba zemního plynu v Itálii klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 19 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v posledních pěti letech, což je nad rámec cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (19). Itálie by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (20). Je třeba zaměřit se na opatření ke zlepšení energetické účinnosti budov. Italský fond budov má v oblasti energetické účinnosti značný potenciál, zejména s ohledem na velký podíl starých a energeticky náročných budov. Stávající opatření v plánu pro oživení a odolnost by mohla být doplněna opatřeními, jako jsou cílené programy pobídek ke zvýšení energetické účinnosti v budovách s nejhorší energetickou náročností, včetně komerčních budov a veřejného bydlení, přičemž je třeba zajistit, aby měly z uvedených opatření prospěch zranitelné domácnosti, a zabránit regresivním účinkům. Uvedená opatření by byla přínosem zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky, které pro zlepšení své energetické účinnosti často nemají dostatečné technické a finanční kapacity. Stejná opatření by rovněž pomohla snížit energetickou chudobu, která by mohla být dále řešena jinými opatřeními, například prostřednictvím jednotných kontaktních míst, která poskytují individualizované služby v oblasti úspor energie. Zvýšení energetické účinnosti by rovněž prospělo zvýšení dozoru nad trhem v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky.

| (35) | Nedostatky v infrastruktuře a dotace škodlivé pro životní prostředí, včetně silniční dopravy, zůstávají značné a odrazují od přechodu k udržitelnějším řešením v oblasti dopravy. Například průměrný počet dobíjecích stanic zůstává pod průměrem Unie. Dotace škodlivé pro životní prostředí zahrnují paušální zdanění služebních vozidel, která jsou k dispozici pro soukromé účely, a vrácení spotřební daně z nafty používané v nákladní dopravě. Klíčem ke konsolidaci trhu s vozidly s nulovými emisemi je pokračující úsilí o zavádění dobíjecích stanic a zrušení těchto dotací. |
| --- | --- |

(35)

Nedostatky v infrastruktuře a dotace škodlivé pro životní prostředí, včetně silniční dopravy, zůstávají značné a odrazují od přechodu k udržitelnějším řešením v oblasti dopravy. Například průměrný počet dobíjecích stanic zůstává pod průměrem Unie. Dotace škodlivé pro životní prostředí zahrnují paušální zdanění služebních vozidel, která jsou k dispozici pro soukromé účely, a vrácení spotřební daně z nafty používané v nákladní dopravě. Klíčem ke konsolidaci trhu s vozidly s nulovými emisemi je pokračující úsilí o zavádění dobíjecích stanic a zrušení těchto dotací.

| (36) | Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Itálii jsou nedostatkem pracovních sil postižena povolání s vysokou i nízkou kvalifikací, která jsou klíčová pro zelenou transformaci. Podpory odborné přípravy se zároveň často nedostává pracovníkům, kteří budou s největší pravděpodobností zelenou transformací zasaženi. Zelené investice brzdí také nedostatek dovedností pro zelenou transformaci ve veřejném sektoru, zejména na místní úrovni. Itálie se potýká se značnými regionálními rozdíly, které by se mohly ještě prohloubit, pokud místní trhy práce nebudou schopny využít příležitostí, které zelená transformace nabízí. Posílení dovedností pro zelenou transformaci, včetně udržitelného hospodaření s půdou, by navíc mělo klíčový význam v boji proti dopadům změny klimatu, zejména zhoršujícím se povodním a přetrvávajícím suchům. |
| --- | --- |

(36)

Nedostatek pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a udržování technologií s nulovými čistými emisemi, brzdí přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Itálii jsou nedostatkem pracovních sil postižena povolání s vysokou i nízkou kvalifikací, která jsou klíčová pro zelenou transformaci. Podpory odborné přípravy se zároveň často nedostává pracovníkům, kteří budou s největší pravděpodobností zelenou transformací zasaženi. Zelené investice brzdí také nedostatek dovedností pro zelenou transformaci ve veřejném sektoru, zejména na místní úrovni. Itálie se potýká se značnými regionálními rozdíly, které by se mohly ještě prohloubit, pokud místní trhy práce nebudou schopny využít příležitostí, které zelená transformace nabízí. Posílení dovedností pro zelenou transformaci, včetně udržitelného hospodaření s půdou, by navíc mělo klíčový význam v boji proti dopadům změny klimatu, zejména zhoršujícím se povodním a přetrvávajícím suchům.

| (37) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(37)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (38) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Itálie doporučení č. 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Itálie doporučení č. 1, 2 a 3.

| (39) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem a nízkým růstem produktivity. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení týkajícího se eurozóny 2023 v souladu s 38. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým veřejným dluhem a nízkým růstem produktivity. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení týkajícího se eurozóny 2023 v souladu s 38. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Itálii v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 1,3 % (22).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění střednědobé fiskální strategie postupné a udržitelné konsolidace v kombinaci s investicemi a reformami přispívajícími k lepší produktivitě a vyššímu udržitelnému růstu s cílem dosáhnout obezřetné střednědobé fiskální situace.

Dále snížit zdanění práce a zefektivnit daňový systém přijetím a řádným prováděním zmocňovacího zákona o daňové reformě při zachování progresivity daňového systému a zlepšení spravedlnosti, zejména zefektivněním a snížením daňových výdajů, včetně DPH a dotací škodlivých pro životní prostředí, a zjednodušením daňového zákoníku. Sladit hodnoty uvedené v katastru se současnými tržními hodnotami.

2.

Zajistit účinnou správu a posílit správní kapacitu, zejména na nižší než celostátní úrovni, aby bylo možné rychle a soustavně provádět plán pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit závislost na fosilních palivech. Zjednodušit povolovací postupy s cílem urychlit výrobu dodatečné obnovitelné energie a rozvíjet propojení elektroenergetických soustav, které by ji pojaly. Zvýšit kapacitu pro vnitřní přepravu plynu s cílem diverzifikovat dovoz energie a posílit bezpečnost dodávek. Zvýšit energetickou účinnost v bytovém a podnikovém sektoru, mimo jiné prostřednictvím lépe cílených systémů pobídek zaměřených zejména na nejzranitelnější domácnosti a budovy s nejhorší energetickou náročností. Podporovat udržitelnou mobilitu, mimo jiné zrušením dotací škodlivých pro životní prostředí a zrychlením zavádění dobíjecích stanic. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10160/21 INIT, ST 10160/21 ADD 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 2, ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Nové statistické zpracování znamenalo revizi schodku směrem nahoru o 1,8 procentního bodu HDP v roce 2021. Odhaduje se, že v roce 2022 měly daňové úlevy spojené s novým statistickým zpracováním dopad na zvýšení schodku o 2,6 procentního bodu HDP.

7

(8)  Nařízení Rady (EU) 2022/1854 ze dne 6. října 2022 o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (Úř. věst. L 261 I, 7.10.2022, s. 1).

8

(9)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 53).

9

(10)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

10

(11)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,3 procentního bodu HDP. To lze vysvětlit zvýšením výdajů souvisejících s daňovými úlevami na renovace budov, které se vykazují jako kapitálový transfer.

11

(12)  Uvedený údaj představuje výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

12

(13)  Doporučení Rady ze dne ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Itálie na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Itálie z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 96).

13

(14)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Itálie odhaduje na 6,4 % v nominálním vyjádření.

14

(15)  Zákon č. 197/2022 stanoví částečnou revizi mechanismu valorizace důchodů vyplacených v období 2023–2024, která omezila dopad inflace na rozpočtové projekce.

15

(16)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 2,3 procentního bodu HDP. To lze vysvětlit očekávaným snížením výdajů na daňové úlevy na renovace budov.

16

(17)  Definice jednorázového opatření viz zpráva Evropské komise o veřejných financích v HMU v roce 2015.

17

(18)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

19

(20)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

20

(21)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

21

(22)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,7 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

22

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/116

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Kypru na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2023

(2023/C 312/13)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Bude tudíž zapotřebí hloubkový přezkum Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Kypru na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Kypr uveden mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Bude tudíž zapotřebí hloubkový přezkum Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Kypru na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 17. května 2021 předložil Kypr Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Kypru (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Kypr uspokojivě splnil příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 17. května 2021 předložil Kypr Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Kypru (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Kypr uspokojivě splnil příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 9. května 2023 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 2. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Kypr dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 9. května 2023 předložil Kypr svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 2. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Kypr dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Kypru pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Kypr učinil při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Kypr provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Kypru při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Kypru pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Kypr učinil při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Kypr provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Česku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Kypru při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Kypru provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Kypr potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Především slabiny související se soukromým, veřejným a vnějším dluhem se celkově zmírnily, ale nadále vyvolávají obavy. Zejména vysoké zadlužení včetně úvěrů se selháním se výrazně snížilo a očekává se, že se bude snižovat i nadále, zatímco schodky běžného účtu zůstávají problémem. Soukromý dluh se od roku 2015 snižuje, s výjimkou roku 2020 během krize COVID-19, a očekává se, že v letech 2023 a 2024 bude nadále klesat, což bude podpořeno růstem nominálního HDP. Vyšší úrokové sazby by však mohly vyvíjet tlak na dluhovou službu, neboť převládají úvěry s pohyblivou úrokovou sazbou. Výše soukromého a vnějšího dluhu je ovlivněna přítomností účelově založených subjektů na Kypru, které zvyšují jejich úroveň, ale pro ekonomiku představují omezená rizika. Objem úvěrů se selháním v držení bank se v posledních letech výrazně snížil díky prodeji úvěrů se selháním, odpisům, splátkám v hotovosti, ozdravným opatřením a swapům dluhu za aktiva. Veřejný dluh setrvale klesá; klesl pod úroveň před pandemií a očekává se, že v letech 2023 a 2024 bude klesat i nadále. Navzdory oživení cestovního ruchu se v roce 2022 zvýšil vysoký schodek běžného účtu, což odráželo silnou domácí poptávku a vysoké ceny energií; očekává se, že se v letech 2023 a 2024 poněkud sníží, ale i nadále zůstane vysoký. Politická reakce je příznivá. Očekává se, že několik opatření obsažených v plánu pro oživení a odolnost pomůže diverzifikovat ekonomiku, podpoří růst vývozu a zmírní přílišnou závislost na dovozu ropy. V rámci plánu pro oživení a odolnost byl v polovině roku 2022 přijat balíček pozměňujících zákonů o společnostech nabývajících úvěry a o správcích úvěrů, které zlepšují jejich pracovní prostředí a podporují snižování objemu úvěrů se selháním. Po několika prodlouženích skončilo letos v únoru pozastavení zabavení majetku: účinný rámec pro zabavení majetku je klíčem k tomu, aby byli dlužníci motivováni k účasti na restrukturalizaci úvěrů, aby se dále omezily úvěry se selháním v ekonomice, aby pomohl snížit soukromé zadlužení a posílil platební kázeň. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Kypru provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Kypr potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Především slabiny související se soukromým, veřejným a vnějším dluhem se celkově zmírnily, ale nadále vyvolávají obavy. Zejména vysoké zadlužení včetně úvěrů se selháním se výrazně snížilo a očekává se, že se bude snižovat i nadále, zatímco schodky běžného účtu zůstávají problémem. Soukromý dluh se od roku 2015 snižuje, s výjimkou roku 2020 během krize COVID-19, a očekává se, že v letech 2023 a 2024 bude nadále klesat, což bude podpořeno růstem nominálního HDP. Vyšší úrokové sazby by však mohly vyvíjet tlak na dluhovou službu, neboť převládají úvěry s pohyblivou úrokovou sazbou. Výše soukromého a vnějšího dluhu je ovlivněna přítomností účelově založených subjektů na Kypru, které zvyšují jejich úroveň, ale pro ekonomiku představují omezená rizika. Objem úvěrů se selháním v držení bank se v posledních letech výrazně snížil díky prodeji úvěrů se selháním, odpisům, splátkám v hotovosti, ozdravným opatřením a swapům dluhu za aktiva. Veřejný dluh setrvale klesá; klesl pod úroveň před pandemií a očekává se, že v letech 2023 a 2024 bude klesat i nadále. Navzdory oživení cestovního ruchu se v roce 2022 zvýšil vysoký schodek běžného účtu, což odráželo silnou domácí poptávku a vysoké ceny energií; očekává se, že se v letech 2023 a 2024 poněkud sníží, ale i nadále zůstane vysoký. Politická reakce je příznivá. Očekává se, že několik opatření obsažených v plánu pro oživení a odolnost pomůže diverzifikovat ekonomiku, podpoří růst vývozu a zmírní přílišnou závislost na dovozu ropy. V rámci plánu pro oživení a odolnost byl v polovině roku 2022 přijat balíček pozměňujících zákonů o společnostech nabývajících úvěry a o správcích úvěrů, které zlepšují jejich pracovní prostředí a podporují snižování objemu úvěrů se selháním. Po několika prodlouženích skončilo letos v únoru pozastavení zabavení majetku: účinný rámec pro zabavení majetku je klíčem k tomu, aby byli dlužníci motivováni k účasti na restrukturalizaci úvěrů, aby se dále omezily úvěry se selháním v ekonomice, aby pomohl snížit soukromé zadlužení a posílil platební kázeň.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Kypru zlepšilo ze schodku ve výši 2,0 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 2,1 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 101,2 % HDP na konci roku 2021 na 86,5 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Kypru zlepšilo ze schodku ve výši 2,0 % HDP v roce 2021 na přebytek ve výši 2,1 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 101,2 % HDP na konci roku 2021 na 86,5 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení spotřební daně z pohonných hmot (benzin a motorová nafta o 7 centů na litr a topné palivo o 5,37 centů na litr) pro všechny spotřebitele a snížení sazby daně z přidané hodnoty u spotřeby elektřiny pro domácnosti z 19 % na 9 % (s dalším snížením pro zranitelné domácnosti na 5 %), zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala dotování zvýšení sazeb za elektřinu, které pokrývalo 50 % až 100 % tohoto zvýšení. Za účelem provádění uvedeného dotačního opatření poskytuje vláda platby kyperskému úřadu pro elektřinu, který je plně ve vlastnictví státu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady všech těchto opatření 0,7 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,9 % HDP v roce 2021 na 0,3 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížení spotřební daně z pohonných hmot (benzin a motorová nafta o 7 centů na litr a topné palivo o 5,37 centů na litr) pro všechny spotřebitele a snížení sazby daně z přidané hodnoty u spotřeby elektřiny pro domácnosti z 19 % na 9 % (s dalším snížením pro zranitelné domácnosti na 5 %), zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala dotování zvýšení sazeb za elektřinu, které pokrývalo 50 % až 100 % tohoto zvýšení. Za účelem provádění uvedeného dotačního opatření poskytuje vláda platby kyperskému úřadu pro elektřinu, který je plně ve vlastnictví státu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady všech těchto opatření 0,7 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,9 % HDP v roce 2021 na 0,3 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Kypru (7), aby v roce 2022 zachoval podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachoval investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Kypru (7), aby v roce 2022 zachoval podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachoval investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 neutrální, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Kypr na doporučení Rady nadále podporoval oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,4 % HDP (1,6 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben počáteční fází nového programového období pro ostatní fondy Unie. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady Kypr proto nezachoval investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl neutrální povahu. Kypr tedy udržel růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 neutrální, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Kypr na doporučení Rady nadále podporoval oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,4 % HDP (1,6 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben počáteční fází nového programového období pro ostatní fondy Unie. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady Kypr proto nezachoval investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl neutrální povahu. Kypr tedy udržel růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 příznivější než jarní prognóza Komise 2023 a v následujících letech je v souladu s touto prognózou. Podle projekcí vlády vzroste reálný HDP v roce 2023 o 2,8 % a v roce 2024 o 3,0 %. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 2,3 % v roce 2023 a 2,7 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku domácí poptávky k růstu. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 příznivější než jarní prognóza Komise 2023 a v následujících letech je v souladu s touto prognózou. Podle projekcí vlády vzroste reálný HDP v roce 2023 o 2,8 % a v roce 2024 o 3,0 %. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 2,3 % v roce 2023 a 2,7 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku domácí poptávky k růstu.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se celkový přebytek veřejných financí mírně sníží z 2,1 % v roce 2022 na 2,0 % HDP v roce 2023. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 86,5 % na konci roku 2022 na 81,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí přebytek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,8 % HDP. To je v souladu s přebytkem předpokládaným v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 80,4 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se celkový přebytek veřejných financí mírně sníží z 2,1 % v roce 2022 na 2,0 % HDP v roce 2023. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 86,5 % na konci roku 2022 na 81,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí přebytek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,8 % HDP. To je v souladu s přebytkem předpokládaným v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 80,4 % na konci roku 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména, snížení spotřební daně z pohonných hmot pro všechny spotřebitele a dotování zvýšení sazeb za elektřinu. Podle projekcí v jarní prognóze Komise 2023 budou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření v roce 2023 činit 0,4 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,0 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména, snížení spotřební daně z pohonných hmot pro všechny spotřebitele a dotování zvýšení sazeb za elektřinu. Podle projekcí v jarní prognóze Komise 2023 budou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření v roce 2023 činit 0,4 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,0 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022).

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Kypru zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Kypr by měl být připraven přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Kypru doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Kypru zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Kypr by měl být připraven přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Kypru doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (‒ 0,1 % HDP). Předcházelo mu neutrální nastavení fiskální politiky v roce 2022 (0,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít neutrální povahu v rozsahu 0,0 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,8 procentního bodu (13). Kypr tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je systém řízení kyperského trhu s elektřinou, výstavba nových energeticky účinných budov, včetně nové nemocnice pro duševně nemocné, zlepšení energetické účinnosti škol a zlepšení zabezpečení dodávek vody pro regiony Nikósie a Larnaky prostřednictvím výstavby vodní nádrže, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (‒ 0,1 % HDP). Předcházelo mu neutrální nastavení fiskální politiky v roce 2022 (0,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít neutrální povahu v rozsahu 0,0 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,8 procentního bodu (13). Kypr tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je systém řízení kyperského trhu s elektřinou, výstavba nových energeticky účinných budov, včetně nové nemocnice pro duševně nemocné, zlepšení energetické účinnosti škol a zlepšení zabezpečení dodávek vody pro regiony Nikósie a Larnaky prostřednictvím výstavby vodní nádrže, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by se měl přebytek veřejných financí zvýšit na 2,3 % HDP v roce 2024. Zvýšení v roce 2024 odráží zejména zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení od 1. ledna 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by měl podle programu stability z roku 2023 klesnout na 72,9 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 přebytek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP. To je v souladu s přebytkem předpokládaným v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 72,5 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by se měl přebytek veřejných financí zvýšit na 2,3 % HDP v roce 2024. Zvýšení v roce 2024 odráží zejména zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení od 1. ledna 2024. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by měl podle programu stability z roku 2023 klesnout na 72,9 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 přebytek veřejných financí ve výši 2,1 % HDP. To je v souladu s přebytkem předpokládaným v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 72,5 % na konci roku 2024.

| (23) | V programu stability se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

V programu stability se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Kypr plánuje v rámci programu splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši 0,0 % HDP – v roce 2023 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává strukturální saldo ve výši + 0,9 % HDP v roce 2023 a + 1,3 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. K posílení vnější pozice v roce 2024 přispěje i obezřetná fiskální politika. |
| --- | --- |

(24)

Kypr plánuje v rámci programu splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši 0,0 % HDP – v roce 2023 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává strukturální saldo ve výši + 0,9 % HDP v roce 2023 a + 1,3 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. K posílení vnější pozice v roce 2024 přispěje i obezřetná fiskální politika.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů vzrůst (14) v roce 2024 o 3,6 %. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů vzrůst (14) v roce 2024 o 3,6 %.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 3,0 % HDP v roce 2023 na 2,8 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje konstantní úroveň nominálních investic při vyšším HDP. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 3,0 % HDP v roce 2023 na 2,8 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje konstantní úroveň nominálních investic při vyšším HDP.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 by měl přebytek veřejných financí zůstat v roce 2025 konstantní na úrovni 2,3 % HDP a do roku 2026 by se měl zvýšit na 2,4 %. Saldo veřejných financí je tedy naplánováno tak, aby v průběhu programového období splňovalo příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 snížit ze 72,9 % na konci roku 2024 na 60,1 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 by měl přebytek veřejných financí zůstat v roce 2025 konstantní na úrovni 2,3 % HDP a do roku 2026 by se měl zvýšit na 2,4 %. Saldo veřejných financí je tedy naplánováno tak, aby v průběhu programového období splňovalo příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle programu stability z roku 2023 snížit ze 72,9 % na konci roku 2024 na 60,1 % do konce roku 2026.

| (28) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění kyperského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Kypr předložil jednu žádost o platbu v souvislosti s 14 milníky plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 85 milionů EUR. Kyperský plán pro oživení a odolnost je svou povahou relativně rozsáhlý a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu pro oživení a odolnost mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění. Očekává se, že kyperský plán pro oživení a odolnost bude zrevidován tak, aby zahrnoval opatření plánu REPowerEU a zohledňoval snížený maximální finanční příspěvek. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Kypru v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění kyperského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Kypr předložil jednu žádost o platbu v souvislosti s 14 milníky plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 85 milionů EUR. Kyperský plán pro oživení a odolnost je svou povahou relativně rozsáhlý a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu pro oživení a odolnost mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění. Očekává se, že kyperský plán pro oživení a odolnost bude zrevidován tak, aby zahrnoval opatření plánu REPowerEU a zohledňoval snížený maximální finanční příspěvek. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Kypru v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (29) | Všechny programové dokumenty Kypru v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Kypru zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(29)

Všechny programové dokumenty Kypru v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Kypru zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (30) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Kypr řadě dalších výzev v souvislosti s podnikatelským prostředím, zejména pokud jde o správu a řízení státem vlastněných subjektů, zavádění obnovitelných zdrojů energie, vylepšení a modernizaci elektrizační sítě, propojení energetických soustav, energetickou účinnost, udržitelnou dopravu a dovednosti potřebné pro ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

(30)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Kypr řadě dalších výzev v souvislosti s podnikatelským prostředím, zejména pokud jde o správu a řízení státem vlastněných subjektů, zavádění obnovitelných zdrojů energie, vylepšení a modernizaci elektrizační sítě, propojení energetických soustav, energetickou účinnost, udržitelnou dopravu a dovednosti potřebné pro ekologickou transformaci.

| (31) | Systém správy a řízení vykazuje mezery, pokud jde o mezinárodní standardy, např. pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se správy a řízení státem vlastněných subjektů a soubor nástrojů Světové banky pro správu a řízení státem vlastněných subjektů. Vyšší efektivnost a účinnost státem vlastněných subjektů by zajistily zejména posílená transparentnost a vyšší odpovědnost za finanční výsledky a veřejné cíle, stejně jako zavedení osvědčených postupů, například transparentní a na zásluhách založený postup jmenování do řídicích orgánů státem vlastněných subjektů. Stávající situaci by rovněž zlepšil přesun funkce vlastnictví státem vlastněných subjektů z politicky zaměřených odvětvových ministerstev na specializovaný ústřední subjekt nebo alespoň zřízení centralizovaného monitorovacího útvaru na ministerstvu financí. Zlepšení správy a řízení by pomohlo zajistit včasné dokončení klíčových veřejných investičních projektů státem vlastněných subjektů, což by následně usnadnilo zelenou a digitální transformaci. Opatření týkající se státem vlastněných subjektů by zvýšila účinnost správy a řízení na Kypru a spravedlivost a transparentnost trhu pro místní a zahraniční podniky. To je v souladu s cíli dlouhodobé strategie pro Kypr a příslušným akčním plánem (v rámci oblasti iniciativy „Modernizovat státem vlastněné podniky a vytvořit náležité pobídky pro inovace a efektivnost“). Politiky zaměřené na zlepšení správy a řízení státem vlastněných subjektů mohou rovněž pomoci zvýšit efektivnost veřejného sektoru. Kypr požádal Mezinárodní měnový fond o technickou pomoc v oblasti správy státem vlastněných podniků. |
| --- | --- |

(31)

Systém správy a řízení vykazuje mezery, pokud jde o mezinárodní standardy, např. pokyny Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se správy a řízení státem vlastněných subjektů a soubor nástrojů Světové banky pro správu a řízení státem vlastněných subjektů. Vyšší efektivnost a účinnost státem vlastněných subjektů by zajistily zejména posílená transparentnost a vyšší odpovědnost za finanční výsledky a veřejné cíle, stejně jako zavedení osvědčených postupů, například transparentní a na zásluhách založený postup jmenování do řídicích orgánů státem vlastněných subjektů. Stávající situaci by rovněž zlepšil přesun funkce vlastnictví státem vlastněných subjektů z politicky zaměřených odvětvových ministerstev na specializovaný ústřední subjekt nebo alespoň zřízení centralizovaného monitorovacího útvaru na ministerstvu financí. Zlepšení správy a řízení by pomohlo zajistit včasné dokončení klíčových veřejných investičních projektů státem vlastněných subjektů, což by následně usnadnilo zelenou a digitální transformaci. Opatření týkající se státem vlastněných subjektů by zvýšila účinnost správy a řízení na Kypru a spravedlivost a transparentnost trhu pro místní a zahraniční podniky. To je v souladu s cíli dlouhodobé strategie pro Kypr a příslušným akčním plánem (v rámci oblasti iniciativy „Modernizovat státem vlastněné podniky a vytvořit náležité pobídky pro inovace a efektivnost“). Politiky zaměřené na zlepšení správy a řízení státem vlastněných subjektů mohou rovněž pomoci zvýšit efektivnost veřejného sektoru. Kypr požádal Mezinárodní měnový fond o technickou pomoc v oblasti správy státem vlastněných podniků.

| (32) | Úplný potenciál obnovitelných zdrojů energie na Kypru by bylo možné dále uvolnit, zejména dalšími investicemi do vylepšení a modernizace elektrizační sítě a volbou síťového zařízení pro ukládání energie. Vhodným ekonomickým nástrojem k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie mohou být smlouvy o nákupu elektřiny a rozdílové smlouvy. Kypr v současné době nepoužívá plyn, ropa však tvoří 83,2 % celkové skladby zdrojů energie. Vzhledem k velkým výkyvům v cenách energií na světových trzích je z hlediska udržitelnosti kyperského hospodářství zásadní snížit jeho vysokou závislost na ropě, kterou všechnu dováží. Aby Kypr diverzifikoval dodávky energie a snížil závislost na dovozu, bylo by pro něj přínosné propojení elektroenergetických soustav a rozšíření obnovitelných zdrojů energie, jakož i nové investice do infrastruktury a sítí. Kromě toho by bylo možné rozšířit a urychlit politiky týkající se energetické účinnosti, aby se omezil růst spotřeby energie. Předpokládá se, že opatření v oblasti energetické účinnosti přispějí i k řešení energetické chudoby, kterou trpí velká část obyvatelstva (19,4 %v roce 2021), dle potřeby i s využitím fondů politiky soudržnosti. Kypru by prospěl přechod na udržitelnou dopravu. Ostrov je v současné době závislý na soukromé dopravě a celé odvětví dopravy bylo v roce 2020 odpovědné za 21 % celkových emisí skleníkových plynů, přičemž podíl elektromobilů na nových registracích a počet dobíjecích stanic na jedno vozidlo je nejnižší v Unii. Aby Kypr splnil cíle balíčku „Fit for 55“, je nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(32)

Úplný potenciál obnovitelných zdrojů energie na Kypru by bylo možné dále uvolnit, zejména dalšími investicemi do vylepšení a modernizace elektrizační sítě a volbou síťového zařízení pro ukládání energie. Vhodným ekonomickým nástrojem k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie mohou být smlouvy o nákupu elektřiny a rozdílové smlouvy. Kypr v současné době nepoužívá plyn, ropa však tvoří 83,2 % celkové skladby zdrojů energie. Vzhledem k velkým výkyvům v cenách energií na světových trzích je z hlediska udržitelnosti kyperského hospodářství zásadní snížit jeho vysokou závislost na ropě, kterou všechnu dováží. Aby Kypr diverzifikoval dodávky energie a snížil závislost na dovozu, bylo by pro něj přínosné propojení elektroenergetických soustav a rozšíření obnovitelných zdrojů energie, jakož i nové investice do infrastruktury a sítí. Kromě toho by bylo možné rozšířit a urychlit politiky týkající se energetické účinnosti, aby se omezil růst spotřeby energie. Předpokládá se, že opatření v oblasti energetické účinnosti přispějí i k řešení energetické chudoby, kterou trpí velká část obyvatelstva (19,4 %v roce 2021), dle potřeby i s využitím fondů politiky soudržnosti. Kypru by prospěl přechod na udržitelnou dopravu. Ostrov je v současné době závislý na soukromé dopravě a celé odvětví dopravy bylo v roce 2020 odpovědné za 21 % celkových emisí skleníkových plynů, přičemž podíl elektromobilů na nových registracích a počet dobíjecích stanic na jedno vozidlo je nejnižší v Unii. Aby Kypr splnil cíle balíčku „Fit for 55“, je nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelné energie a energetické účinnosti.

| (33) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. V roce 2022 se několik povolání se specifickými dovednostmi nebo znalostmi potřebnými pro zelenou transformaci potýkalo s nedostatkem pracovních sil a klíčová odvětví (např. stavebnictví, výroba) zaznamenala rostoucí míru volných pracovních míst. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. |
| --- | --- |

(33)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. V roce 2022 se několik povolání se specifickými dovednostmi nebo znalostmi potřebnými pro zelenou transformaci potýkalo s nedostatkem pracovních sil a klíčová odvětví (např. stavebnictví, výroba) zaznamenala rostoucí míru volných pracovních míst. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce.

| (34) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (15) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(34)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (15) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (35) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Kypru doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Kypru doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

| (36) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související se soukromým, veřejným a vnějším dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 35. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a její posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související se soukromým, veřejným a vnějším dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení uvedených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 35. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Kypru v období 2023–2024:

1.

Usnadnit snižování soukromého dluhu, mimo jiné zavedením účinného rámce pro zabavení majetku.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění investic a reforem vedoucích k vyššímu udržitelnému růstu a zachovat obezřetnou střednědobou fiskální pozici.

2.

Urychlit provádění plánu pro oživení a odolnost, mimo jiné zajištěním odpovídajících administrativních kapacit, a neprodleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem bezprostředně zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Přijmout opatření ke zlepšení správy a řízení státem vlastněných subjektů v souladu s mezinárodními standardy.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a diverzifikovat dodávky energie. Lépe využívat veškerý nevyužitý potenciál pro výrobu obnovitelné energie, urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie pomocí vhodných ekonomických nástrojů a dalších investic do vylepšení a modernizace elektrizační sítě, včetně zařízení pro ukládání energie. Urychlit rozvoj propojení elektroenergetických soustav. Rozšířit a urychlit opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem řešit mimo jiné energetickou chudobu. Rozšířit a urychlit přechod k udržitelné dopravě. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 58).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Kypru na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Kypru z roku 2022, Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 104.

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Kypru (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 8,2 %.

12

(13)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít neutrální povahu v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.

13

(14)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

14

(15)  Podle čl. 5 odst. 2 a čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

15

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/125

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Lotyšska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2023

(2023/C 312/14)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Dne 24. února 2023 Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lotyšska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Lotyšsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Dne 24. února 2023 Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lotyšska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“, jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise rovněž vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“, jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise rovněž vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložilo Lotyšsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lotyšska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Lotyšsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložilo Lotyšsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lotyšska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Lotyšsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 25. dubna 2023 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 17. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Lotyšsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 25. dubna 2023 předložilo Lotyšsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 17. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Lotyšsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Lotyšsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Lotyšsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Lotyšsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Lotyšsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Lotyšska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Lotyšsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Lotyšsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Lotyšsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Lotyšsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Lotyšska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Lotyšska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Lotyšsko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména zranitelnost související s vnějšími půjčkami a bydlením zůstává mírná, zatímco zranitelná místa týkající se konkurenceschopnosti jsou relevantní, ale celkově se zdají být v blízké budoucnosti omezena. Nedávné prohloubení schodku běžného účtu bylo výrazné, ale očekává se, že v roce 2023 a dále v roce 2024 se schodek významně sníží. Očekává se, že čistá investiční pozice Lotyšska vůči zahraničí, která se v posledním desetiletí výrazně zlepšila, zůstane víceméně stabilní. Budou-li však přetrvávat inflační a mzdové tlaky, hrozí, že naruší konkurenceschopnost Lotyšska, zejména proto, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ačkoli růst cen nemovitostí byl v poslední době zvýšený, nadhodnocení cen nemovitostí se nejeví výrazným. Růst cen nemovitostí se navíc koncem roku 2022 zpomalil, poskytování hypotečních úvěrů bylo slabé a zadlužení domácností je omezené a v poměru k příjmům domácností klesá. Lotyšsko čelí klíčovým strukturálním hospodářským problémům souvisejícím s klesající nabídkou pracovních sil, která přispívá k rychlému růstu jednotkových nákladů práce a ve střednědobém horizontu může narušit konkurenceschopnost. Nastavení politiky je celkově příznivé, ačkoli k řešení rizik vyplývajících ze zjištěných zranitelných míst by mohlo přispět určité další úsilí. V tomto ohledu by byly důležité politiky na ochranu konkurenceschopnosti, včetně opatření na zvýšení kvality a kvantity nabídky pracovních sil. Zkrácení procesu udělování stavebních povolení by pomohlo podpořit nabídku bydlení a zlepšit situaci na trhu s bydlením. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Lotyšska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Lotyšsko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména zranitelnost související s vnějšími půjčkami a bydlením zůstává mírná, zatímco zranitelná místa týkající se konkurenceschopnosti jsou relevantní, ale celkově se zdají být v blízké budoucnosti omezena. Nedávné prohloubení schodku běžného účtu bylo výrazné, ale očekává se, že v roce 2023 a dále v roce 2024 se schodek významně sníží. Očekává se, že čistá investiční pozice Lotyšska vůči zahraničí, která se v posledním desetiletí výrazně zlepšila, zůstane víceméně stabilní. Budou-li však přetrvávat inflační a mzdové tlaky, hrozí, že naruší konkurenceschopnost Lotyšska, zejména proto, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ačkoli růst cen nemovitostí byl v poslední době zvýšený, nadhodnocení cen nemovitostí se nejeví výrazným. Růst cen nemovitostí se navíc koncem roku 2022 zpomalil, poskytování hypotečních úvěrů bylo slabé a zadlužení domácností je omezené a v poměru k příjmům domácností klesá. Lotyšsko čelí klíčovým strukturálním hospodářským problémům souvisejícím s klesající nabídkou pracovních sil, která přispívá k rychlému růstu jednotkových nákladů práce a ve střednědobém horizontu může narušit konkurenceschopnost. Nastavení politiky je celkově příznivé, ačkoli k řešení rizik vyplývajících ze zjištěných zranitelných míst by mohlo přispět určité další úsilí. V tomto ohledu by byly důležité politiky na ochranu konkurenceschopnosti, včetně opatření na zvýšení kvality a kvantity nabídky pracovních sil. Zkrácení procesu udělování stavebních povolení by pomohlo podpořit nabídku bydlení a zlepšit situaci na trhu s bydlením.

| (13) | Podle údajů ověřených Eurostatem se schodek veřejných financí Lotyšska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 4,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 43,7 % HDP na konci roku 2021 na 40,8 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Lotyšska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Lotyšsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů ověřených Eurostatem se schodek veřejných financí Lotyšska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 4,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 43,7 % HDP na konci roku 2021 na 40,8 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Lotyšska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Lotyšsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato opatření fiskální politiky zvyšující výdaje patřila kompenzace nákladů na vytápění (podle použitého zdroje energie) a snížení účtů za elektřinu pro domácnosti; měsíční dávky pro zranitelné domácnosti a rodiny s dětmi a dřívější valorizace důchodů; dotace pro energeticky náročné podniky a kompenzace za zvýšení nákladů na elektřinu pro podniky. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 5,0 % HDP v roce 2021 na 1,2 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato opatření fiskální politiky zvyšující výdaje patřila kompenzace nákladů na vytápění (podle použitého zdroje energie) a snížení účtů za elektřinu pro domácnosti; měsíční dávky pro zranitelné domácnosti a rodiny s dětmi a dřívější valorizace důchodů; dotace pro energeticky náročné podniky a kompenzace za zvýšení nákladů na elektřinu pro podniky. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 5,0 % HDP v roce 2021 na 1,2 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Lotyšsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Lotyšsku rovněž doporučila, aby udrželo pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Lotyšsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada Lotyšsku rovněž doporučila, aby udrželo pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 neutrální v rozsahu 0,0 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Lotyšsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Z důvodu kapacitních omezení a růstu cen ve stavebnictví byly některé investice financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 odloženy, což vedlo k mírnému poklesu výdajů. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 1,2 procentního bodu (9). Lotyšsko tedy nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů, což není v souladu s doporučením Rady. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu. Lotyšsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 neutrální v rozsahu 0,0 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Lotyšsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Z důvodu kapacitních omezení a růstu cen ve stavebnictví byly některé investice financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 odloženy, což vedlo k mírnému poklesu výdajů. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 1,2 procentního bodu (9). Lotyšsko tedy nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů, což není v souladu s doporučením Rady. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu. Lotyšsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a následující období obezřetný. Vláda předpovídá, že reálný HDP bude v roce 2023 stagnovat a v roce 2024 vzroste o 2,0 %. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze z roku 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP na úrovni 1,4 % v roce 2023 a 2,8 % v roce 2024, což odráží začlenění nově zveřejněných údajů, které nebyly zahrnuty v programu stability z roku 2023, konkrétně revizí údajů o růstu HDP v roce 2022 a také bleskového odhadu za první čtvrtletí roku 2023, přičemž v obou případech je růst HDP vyšší, než se dříve očekávalo. V nominálním vyjádření je však očekávaný růst HDP v obou prognózách obdobný: v programu stability z roku 2023 se pro rok 2023 očekává ve výši 11,7 % a pro rok 2024 ve výši 5,5 % a v jarní prognóze Komise 2023pro příslušné roky se růst odhaduje na 10,5 % a 5,6 %. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a následující období obezřetný. Vláda předpovídá, že reálný HDP bude v roce 2023 stagnovat a v roce 2024 vzroste o 2,0 %. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze z roku 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP na úrovni 1,4 % v roce 2023 a 2,8 % v roce 2024, což odráží začlenění nově zveřejněných údajů, které nebyly zahrnuty v programu stability z roku 2023, konkrétně revizí údajů o růstu HDP v roce 2022 a také bleskového odhadu za první čtvrtletí roku 2023, přičemž v obou případech je růst HDP vyšší, než se dříve očekávalo. V nominálním vyjádření je však očekávaný růst HDP v obou prognózách obdobný: v programu stability z roku 2023 se pro rok 2023 očekává ve výši 11,7 % a pro rok 2024 ve výši 5,5 % a v jarní prognóze Komise 2023pro příslušné roky se růst odhaduje na 10,5 % a 5,6 %.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že poměr schodku veřejných financí klesne v roce 2023 na 4,0 % HDP. Úprava schodku v roce 2023 odráží především vývoj výdajů. Očekává se, že postupné ukončování většiny podpůrných opatření souvisejících s pandemií přispěje ke snížení schodku, a paušální výdaje vynaložené v roce 2022 na vytvoření vnitrostátních zásob plynu se pro rok 2023 nepředpokládají. Tyto úspory mají být částečně kompenzovány výdajovými opatřeními obsaženými v rozpočtovém balíčku na rok 2023, jako je zvýšení platů zaměstnanců veřejné správy a zdravotnického personálu, vyšší běžné výdaje na zdravotnické služby, vědu, výzkum a vysokoškolské vzdělávání, jakož i významný balíček veřejných investic do obrany a vnitřní bezpečnosti. Kromě toho se očekávají vyšší výdaje na důchody a příspěvky v důsledku vyšších valorizačních koeficientů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 40,8 % na konci roku 2022 na 39,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,8 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise z roku 2023 předpovídá mírně vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 39,8 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že poměr schodku veřejných financí klesne v roce 2023 na 4,0 % HDP. Úprava schodku v roce 2023 odráží především vývoj výdajů. Očekává se, že postupné ukončování většiny podpůrných opatření souvisejících s pandemií přispěje ke snížení schodku, a paušální výdaje vynaložené v roce 2022 na vytvoření vnitrostátních zásob plynu se pro rok 2023 nepředpokládají. Tyto úspory mají být částečně kompenzovány výdajovými opatřeními obsaženými v rozpočtovém balíčku na rok 2023, jako je zvýšení platů zaměstnanců veřejné správy a zdravotnického personálu, vyšší běžné výdaje na zdravotnické služby, vědu, výzkum a vysokoškolské vzdělávání, jakož i významný balíček veřejných investic do obrany a vnitřní bezpečnosti. Kromě toho se očekávají vyšší výdaje na důchody a příspěvky v důsledku vyšších valorizačních koeficientů. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 40,8 % na konci roku 2022 na 39,6 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,8 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise z roku 2023 předpovídá mírně vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 39,8 % na konci roku 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se především o opatření prodloužená od roku 2022. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou v jarní prognóze Komise 2023 odhadovány na 1,0 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí bude v roce 2023 těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19 v odhadované výši 1,2 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se především o opatření prodloužená od roku 2022. Čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření jsou v jarní prognóze Komise 2023 odhadovány na 1,0 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,5 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí zvýšit o 0,1 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí bude v roce 2023 těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s onemocněním COVID-19 v odhadované výši 1,2 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Lotyšsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Lotyšsko mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Lotyšsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Lotyšsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Lotyšsko mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Lotyšsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (0,9 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu neutrální nastavení v roce 2022 (0,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,5 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,4 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je způsoben výdajovými opatřeními obsaženými v rozpočtovém balíčku na rok 2023, jako je zvýšení platů administrativního a zdravotnického personálu, dodatečné běžné výdaje na financování onkologie, vědy a výzkumu a další diskreční běžné výdaje na státní správu, jakož i vyšší výdaje na důchody a příspěvky. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 1,0 procentního bodu (13).
  Lotyšsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je nákup elektrických vozidel pro veřejnou dopravu, zlepšení energetické účinnosti vícebytových budov a majetku pro účely podnikání, modernizace přenosových a distribučních sítí elektřiny, posílení schopnosti zásahu záchranných služeb, centralizace digitálních správních platforem a systémů ve veřejném sektoru, rozvoj digitálních dovedností a digitalizace procesů v podnikání, rozvoj širokopásmové infrastruktury a také podpora digitalizace v sektoru vzdělávání. Tyto veřejné investice jsou z velké části financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (0,9 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu neutrální nastavení v roce 2022 (0,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,5 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,4 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je způsoben výdajovými opatřeními obsaženými v rozpočtovém balíčku na rok 2023, jako je zvýšení platů administrativního a zdravotnického personálu, dodatečné běžné výdaje na financování onkologie, vědy a výzkumu a další diskreční běžné výdaje na státní správu, jakož i vyšší výdaje na důchody a příspěvky. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 1,0 procentního bodu (13).

Lotyšsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je nákup elektrických vozidel pro veřejnou dopravu, zlepšení energetické účinnosti vícebytových budov a majetku pro účely podnikání, modernizace přenosových a distribučních sítí elektřiny, posílení schopnosti zásahu záchranných služeb, centralizace digitálních správních platforem a systémů ve veřejném sektoru, rozvoj digitálních dovedností a digitalizace procesů v podnikání, rozvoj širokopásmové infrastruktury a také podpora digitalizace v sektoru vzdělávání. Tyto veřejné investice jsou z velké části financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 2,5 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží především postupné ukončování podpůrných opatření na zmírnění dopadu vysokých cen energií a absenci běžných výdajů souvisejících s pandemií COVID-19 a skutečnost, že v roce 2023 budou ukončeny investice na podporu oživení po pandemii. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl mírně vzrůst na 39,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,7 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Prognóza Komise z roku 2023 předpovídá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 40,5 % na konci roku 2024, a to zejména vzhledem k nižšímu nominálnímu HDP. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 2,5 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží především postupné ukončování podpůrných opatření na zmírnění dopadu vysokých cen energií a absenci běžných výdajů souvisejících s pandemií COVID-19 a skutečnost, že v roce 2023 budou ukončeny investice na podporu oživení po pandemii. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl mírně vzrůst na 39,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,7 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Prognóza Komise z roku 2023 předpovídá vyšší poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 40,5 % na konci roku 2024, a to zejména vzhledem k nižšímu nominálnímu HDP.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise také předpokládá úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise také předpokládá úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 3,0 %, jak se odráží v tomto doporučení. To také přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise z roku 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 3,0 %, jak se odráží v tomto doporučení. To také přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,0 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise z roku 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,3 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,3 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 5,5 % HDP v roce 2023 na 6,1 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a vyšší investice financované ze strany Unie, mimo jiné i prostřednictvím nástroje. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 5,5 % HDP v roce 2023 na 6,1 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a vyšší investice financované ze strany Unie, mimo jiné i prostřednictvím nástroje.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,2 % HDP a do roku 2026 na 0,7 %. Plánuje se tedy, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne pod 3 % HDP a během časového rámce programu zůstane pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 39,7 % na konci roku 2024 na 38,9 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,2 % HDP a do roku 2026 na 0,7 %. Plánuje se tedy, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne pod 3 % HDP a během časového rámce programu zůstane pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 39,7 % na konci roku 2024 na 38,9 % do konce roku 2026.

| (28) | Daňové příjmy Lotyšska jako podíl na HDP výrazně zaostávají za průměrem Unie. To omezuje poskytování veřejných služeb, zejména v oblasti zdravotní péče a sociální ochrany. Kapitál a majetek jsou ve srovnání s průměrem Unie relativně málo zdaněny a nabízejí potenciál pro zvýšení daňových příjmů. Lotyšsko navíc inkasuje relativně nízké příjmy ze zdanění práce, a to i přes relativně vysoké daňové sazby. Z toho vyplývá, že je třeba pokračovat v úsilí o zlepšení dodržování daňových předpisů a o řešení stínové ekonomiky. Chudoba a nerovnost zůstávají vysoké, zejména kvůli nízkým výdajům na sociální ochranu. Přiměřenost záchranné sociální sítě se zlepšila, ale riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstává vysoké, zejména u nejzranitelnějších osob. Riziko chudoby nebo sociálního vyloučení ve stáří je nejvyšší v Unii (45,9 % v Lotyšsku oproti 19,5 % v Unii v roce 2021) a zůstává také velmi vysoké u osob se zdravotním postižením (41,2 % v Lotyšsku oproti 29,7 % v Unii v roce 2021). Přístup k individuálním sociálním službám založeným na potřebách a jejich kvalita zůstávají problémem kvůli nedostatku a vysoké pracovní zátěži sociálních pracovníků a také kvůli rozdílům mezi jednotlivými obcemi. Systém dlouhodobé péče je roztříštěný a bylo dosaženo jen omezeného pokroku, pokud jde o přechod z ústavní péče na domácí péči a komunitní služby. Přiměřenost a dostupnost sociálního bydlení je omezená z důvodu nedostatečného dlouhodobého financování. Podíl veřejných výdajů na zdravotní péči v poměru k HDP je ve srovnání s průměrem Unie nízký a střednědobé rozpočtové plány počítají s jeho snížením, a to z 5,6 % HDP v roce 2022 na 3,6 % v roce 2026 podle programu stability z roku 2023. To je také výrazně pod úrovní potřebného veřejného financování zdravotní péče do roku 2027, konkrétně ve výši 6 % HDP do roku 2027, jak je uvedeno v hlavních směrech politiky veřejného zdraví na období 2021–2027. Důvodem je především postupné ukončování opatření dočasné podpory v souvislosti s pandemií COVID-19, chybí však také plány na udržitelné financování zdravotní péče. Lotyšsko navíc čelí nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, zejména zdravotních sester. Včasný a rovný přístup ke zdravotní péči je v důsledku toho omezený. |
| --- | --- |

(28)

Daňové příjmy Lotyšska jako podíl na HDP výrazně zaostávají za průměrem Unie. To omezuje poskytování veřejných služeb, zejména v oblasti zdravotní péče a sociální ochrany. Kapitál a majetek jsou ve srovnání s průměrem Unie relativně málo zdaněny a nabízejí potenciál pro zvýšení daňových příjmů. Lotyšsko navíc inkasuje relativně nízké příjmy ze zdanění práce, a to i přes relativně vysoké daňové sazby. Z toho vyplývá, že je třeba pokračovat v úsilí o zlepšení dodržování daňových předpisů a o řešení stínové ekonomiky. Chudoba a nerovnost zůstávají vysoké, zejména kvůli nízkým výdajům na sociální ochranu. Přiměřenost záchranné sociální sítě se zlepšila, ale riziko chudoby nebo sociálního vyloučení zůstává vysoké, zejména u nejzranitelnějších osob. Riziko chudoby nebo sociálního vyloučení ve stáří je nejvyšší v Unii (45,9 % v Lotyšsku oproti 19,5 % v Unii v roce 2021) a zůstává také velmi vysoké u osob se zdravotním postižením (41,2 % v Lotyšsku oproti 29,7 % v Unii v roce 2021). Přístup k individuálním sociálním službám založeným na potřebách a jejich kvalita zůstávají problémem kvůli nedostatku a vysoké pracovní zátěži sociálních pracovníků a také kvůli rozdílům mezi jednotlivými obcemi. Systém dlouhodobé péče je roztříštěný a bylo dosaženo jen omezeného pokroku, pokud jde o přechod z ústavní péče na domácí péči a komunitní služby. Přiměřenost a dostupnost sociálního bydlení je omezená z důvodu nedostatečného dlouhodobého financování. Podíl veřejných výdajů na zdravotní péči v poměru k HDP je ve srovnání s průměrem Unie nízký a střednědobé rozpočtové plány počítají s jeho snížením, a to z 5,6 % HDP v roce 2022 na 3,6 % v roce 2026 podle programu stability z roku 2023. To je také výrazně pod úrovní potřebného veřejného financování zdravotní péče do roku 2027, konkrétně ve výši 6 % HDP do roku 2027, jak je uvedeno v hlavních směrech politiky veřejného zdraví na období 2021–2027. Důvodem je především postupné ukončování opatření dočasné podpory v souvislosti s pandemií COVID-19, chybí však také plány na udržitelné financování zdravotní péče. Lotyšsko navíc čelí nedostatku pracovních sil ve zdravotnictví, zejména zdravotních sester. Včasný a rovný přístup ke zdravotní péči je v důsledku toho omezený.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění lotyšského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Lotyšsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá devíti milníkům a jejímž výsledkem je celkové vyplacení 201 milionů EUR. V důsledku objektivních okolností souvisejících s růstem cen energií a stavebních materiálů a omezením dodavatelského řetězce kvůli ruské válečné agresi vůči Ukrajině hodlá Lotyšsko předložit změny plánu a také doplnit novou kapitolu REPowerEU, aby urychlilo dekarbonizaci hospodářství a snížilo závislost na fosilních palivech. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Lotyšska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění lotyšského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Lotyšsko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá devíti milníkům a jejímž výsledkem je celkové vyplacení 201 milionů EUR. V důsledku objektivních okolností souvisejících s růstem cen energií a stavebních materiálů a omezením dodavatelského řetězce kvůli ruské válečné agresi vůči Ukrajině hodlá Lotyšsko předložit změny plánu a také doplnit novou kapitolu REPowerEU, aby urychlilo dekarbonizaci hospodářství a snížilo závislost na fosilních palivech. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Lotyšska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Lotyšska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Lotyšsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Lotyšska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Lotyšsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Lotyšsko výzvám v souvislosti s přístupem k financování, energetikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Lotyšsko výzvám v souvislosti s přístupem k financování, energetikou a zelenou transformací.

| (32) | Úvěrový tok v soukromém sektoru v roce 2021 činil 1 % HDP, což je výrazně méně než míra růstu hospodářství. To vede k dalšímu snížení dluhu soukromého sektoru, který patří k nejnižším v Unii. Tento slabý růst úvěrů do jisté míry odráží slabou poptávku, ale je také ovlivněn řadou problémů na straně nabídky. Pro malé a střední podniky je obzvláště obtížné získat úvěr. Důvodem je částečně jejich vyšší úvěrové riziko, ale také vysoké náklady na úvěry a byrokracie. Kromě toho je obtížné získat úvěr zejména mimo region Rigy, a to kvůli nízké likviditě aktiv dostupných pro zajištění. Tato skutečnost představuje významnou překážku jak pro hypoteční úvěry, tak pro úvěry podnikům. Politické úsilí se zaměřuje především na podporu poskytování úvěrů v kombinaci s veřejnými dotacemi. S tím však souvisejí značné náklady pro státní rozpočet, a proto se nejedná o udržitelný způsob podpory úvěrové činnosti. K tomu, aby se zmírnily překážky v nabídce úvěrů, je zapotřebí obecně zlepšit transparentnost a důvěru v podnikatelské prostředí, včetně omezení šedé ekonomiky. Zlepšení insolvenčního řízení s cílem dosáhnout vysoké míry restrukturalizace podniků a případně vyšší míry návratnosti úvěrů by navíc snížilo vnímaná rizika pro banky a podpořilo poskytování úvěrů. Ke snížení rizika likvidity, kterému banky čelí při přijímání zajištění na relativně nelikvidních trzích, by mohly přispět cílené systémy půjček a záruk. Veřejné systémy půjček pro strategicky důležité investice, jako je zelená transformace a regionální rozvoj, by mohly zvýšit účinnou konkurenci na bankovním trhu nebo zaplnit mezeru na trhu, kde je bankovní financování buď příliš drahé, nebo není dostupné. Veřejné systémy záruk a půjček navíc nabízejí podstatně nákladově efektivnější způsob podpory soukromých výpůjček než grantové systémy. Kromě překážek bankovního financování je lotyšský trh alternativních zdrojů financování nedostatečně rozvinutý a má potenciál pro zlepšení přístupu podniků k financování. |
| --- | --- |

(32)

Úvěrový tok v soukromém sektoru v roce 2021 činil 1 % HDP, což je výrazně méně než míra růstu hospodářství. To vede k dalšímu snížení dluhu soukromého sektoru, který patří k nejnižším v Unii. Tento slabý růst úvěrů do jisté míry odráží slabou poptávku, ale je také ovlivněn řadou problémů na straně nabídky. Pro malé a střední podniky je obzvláště obtížné získat úvěr. Důvodem je částečně jejich vyšší úvěrové riziko, ale také vysoké náklady na úvěry a byrokracie. Kromě toho je obtížné získat úvěr zejména mimo region Rigy, a to kvůli nízké likviditě aktiv dostupných pro zajištění. Tato skutečnost představuje významnou překážku jak pro hypoteční úvěry, tak pro úvěry podnikům. Politické úsilí se zaměřuje především na podporu poskytování úvěrů v kombinaci s veřejnými dotacemi. S tím však souvisejí značné náklady pro státní rozpočet, a proto se nejedná o udržitelný způsob podpory úvěrové činnosti. K tomu, aby se zmírnily překážky v nabídce úvěrů, je zapotřebí obecně zlepšit transparentnost a důvěru v podnikatelské prostředí, včetně omezení šedé ekonomiky. Zlepšení insolvenčního řízení s cílem dosáhnout vysoké míry restrukturalizace podniků a případně vyšší míry návratnosti úvěrů by navíc snížilo vnímaná rizika pro banky a podpořilo poskytování úvěrů. Ke snížení rizika likvidity, kterému banky čelí při přijímání zajištění na relativně nelikvidních trzích, by mohly přispět cílené systémy půjček a záruk. Veřejné systémy půjček pro strategicky důležité investice, jako je zelená transformace a regionální rozvoj, by mohly zvýšit účinnou konkurenci na bankovním trhu nebo zaplnit mezeru na trhu, kde je bankovní financování buď příliš drahé, nebo není dostupné. Veřejné systémy záruk a půjček navíc nabízejí podstatně nákladově efektivnější způsob podpory soukromých výpůjček než grantové systémy. Kromě překážek bankovního financování je lotyšský trh alternativních zdrojů financování nedostatečně rozvinutý a má potenciál pro zlepšení přístupu podniků k financování.

| (33) | Lotyšsko si zajistilo nezávislost na ruském plynu poté, co parlament v červenci 2022 rozhodl, že od 1. ledna 2023 přestane nakupovat ruský zemní plyn. Tuzemským dodavatelům zemního plynu se podařilo najít alternativní zdroje zemního plynu díky dovozu zkapalněného zemního plynu (LNG) z terminálu LNG v Klaipedě v Litvě a nového terminálu LNG v Ingå ve Finsku. Současná situace ukázala, že je třeba urychlit pomalé zavádění zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Lotyšsko má jeden z nejvyšších podílů energie z obnovitelných zdrojů v Unii, i když tento podíl v letech 2020 až 2021 stagnoval. Lotyšsku by prospělo, kdyby urychlilo své úsilí v oblasti využívání větrné a solární energie, což je nejvýhodnější a dlouhodobé řešení pro zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie. Lotyšský plán pro oživení a odolnost již zahrnuje opatření, jejichž cílem je odstranit regulační překážky bránící využívání větrné energie na pevnině. Mohlo by však být vyvinuto další úsilí k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie pro výrobu elektřiny, vytápění a chlazení. To by zahrnovalo modernizaci elektrické sítě, podporu decentralizované výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, flexibilitu energetického systému (reakce na poptávku a skladování), další zlepšení postupů udělování povolení a vytvoření právního rámce a pobídek na podporu energetických komunit. Dokončením synchronizace Lotyšska s unijní elektrickou sítí by se zvýšila přenosová kapacita, takže by bylo možné do sítě integrovat stále větší podíl energie z obnovitelných zdrojů na moři i na pevnině. Lotyšská elektrická síť, stejně jako sítě ostatních pobaltských členských států zůstává exponovaná, protože je synchronizována s elektrickou sítí BRELL (Bělorusko, Rusko, Estonsko, Litva a Lotyšsko). Regionální synchronizace elektrické sítě se zbytkem Unie pokročila, avšak stále není dokončena. Za tímto účelem je nutná spolupráce s Estonskem a Litvou. Spotřeba zemního plynu v Lotyšsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 30 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Lotyšsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(33)

Lotyšsko si zajistilo nezávislost na ruském plynu poté, co parlament v červenci 2022 rozhodl, že od 1. ledna 2023 přestane nakupovat ruský zemní plyn. Tuzemským dodavatelům zemního plynu se podařilo najít alternativní zdroje zemního plynu díky dovozu zkapalněného zemního plynu (LNG) z terminálu LNG v Klaipedě v Litvě a nového terminálu LNG v Ingå ve Finsku. Současná situace ukázala, že je třeba urychlit pomalé zavádění zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů energie. Lotyšsko má jeden z nejvyšších podílů energie z obnovitelných zdrojů v Unii, i když tento podíl v letech 2020 až 2021 stagnoval. Lotyšsku by prospělo, kdyby urychlilo své úsilí v oblasti využívání větrné a solární energie, což je nejvýhodnější a dlouhodobé řešení pro zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie. Lotyšský plán pro oživení a odolnost již zahrnuje opatření, jejichž cílem je odstranit regulační překážky bránící využívání větrné energie na pevnině. Mohlo by však být vyvinuto další úsilí k urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie pro výrobu elektřiny, vytápění a chlazení. To by zahrnovalo modernizaci elektrické sítě, podporu decentralizované výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, flexibilitu energetického systému (reakce na poptávku a skladování), další zlepšení postupů udělování povolení a vytvoření právního rámce a pobídek na podporu energetických komunit. Dokončením synchronizace Lotyšska s unijní elektrickou sítí by se zvýšila přenosová kapacita, takže by bylo možné do sítě integrovat stále větší podíl energie z obnovitelných zdrojů na moři i na pevnině. Lotyšská elektrická síť, stejně jako sítě ostatních pobaltských členských států zůstává exponovaná, protože je synchronizována s elektrickou sítí BRELL (Bělorusko, Rusko, Estonsko, Litva a Lotyšsko). Regionální synchronizace elektrické sítě se zbytkem Unie pokročila, avšak stále není dokončena. Za tímto účelem je nutná spolupráce s Estonskem a Litvou. Spotřeba zemního plynu v Lotyšsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 30 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Lotyšsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16).

| (34) | Lotyšsko by mělo urychlit své úsilí o rozšíření opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem dekarbonizovat svůj fond budov, jakož i dopravu a průmysl a zavést nová finanční a podpůrná opatření k dosažení cílů renovace v rámci své dlouhodobé strategie renovace. |
| --- | --- |

(34)

Lotyšsko by mělo urychlit své úsilí o rozšíření opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem dekarbonizovat svůj fond budov, jakož i dopravu a průmysl a zavést nová finanční a podpůrná opatření k dosažení cílů renovace v rámci své dlouhodobé strategie renovace.

| (35) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl hlášen nedostatek pracovních sil u 25 ze 436 profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně elektrikářů a strojních inženýrů. Nedostatek pracovních sil byl označen jako faktor, který omezuje výrobu v průmyslu a stavebnictví. |
| --- | --- |

(35)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl hlášen nedostatek pracovních sil u 25 ze 436 profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně elektrikářů a strojních inženýrů. Nedostatek pracovních sil byl označen jako faktor, který omezuje výrobu v průmyslu a stavebnictví.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (37) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od poskytování rozsáhlé podpory agregátní poptávky, lépe se zaměřily na fiskální opatření k řešení dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Lotyšska doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od poskytování rozsáhlé podpory agregátní poptávky, lépe se zaměřily na fiskální opatření k řešení dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Lotyšska doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Lotyšsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 3,0 % (18).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Rozšířit zdanění, včetně zdanění majetku a kapitálu, a posílit přiměřenost zdravotní péče a sociální ochrany.

2.

Pokračovat ve stabilním provádění revidovaného plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem rychle zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zlepšit přístup malých a středních podniků k financování prostřednictvím systémů veřejných půjček a záruk zaměřených na usnadnění investic strategického významu, zejména zelené transformace a regionálního rozvoje.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech urychleným zaváděním obnovitelných zdrojů energie, zejména větrné energie na pevnině a na moři a solární energie, a posílením opatření v oblasti energetické účinnosti, např. prostřednictvím nových finančních a podpůrných opatření pro dosažení cílů dlouhodobé strategie renovace. Zajistit dostatečnou kapacitu propojení pro zvýšení bezpečnosti dodávek a pokračování synchronizace s elektrickou sítí Unie. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 63).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Tento příspěvek utlumující povahy je způsoben zejména nižšími výdaji na investiční projekty spolufinancované z fondů Unie, což ovlivnilo i vývoj vnitrostátního spolufinancování (zejména na úrovni místních samospráv), a také převodem vojenského vybavení na Ukrajinu, který je vykázán jako záporná tvorba hrubého fixního kapitálu kompenzovaná převodem kapitálu.

9

Současně s tím příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl expanzivní povahy v rozsahu 1,7 procentního bodu HDP. Nárůst ostatních kapitálových výdajů je do značné míry vysvětlován dvěma faktory – vytvářením zásob zemního plynu pro zabezpečení národních dodávek energie a převodem vojenského vybavení na Ukrajinu.

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Lotyšska a stanovisko Rady k programu stability Lotyšska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 112).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Lotyšska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 11,5 %.

12

(13)  Očekává se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu v rozsahu 1,7 procentního bodu HDP, protože prognóza Komise pro rok 2023 nezahrnuje vytvoření zásob zemního plynu pro zabezpečení dodávek energie a vojenskou pomoc Ukrajině.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

17

(18)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

18

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/135

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Litvy na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2023

(2023/C 312/15)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Litva uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Litvy na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Litva uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Litvy na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem Průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem Průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 14. května 2021 předložila Litva Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 20. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Litvy (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Litva uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 14. května 2021 předložila Litva Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 20. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Litvy (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Litva uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 27. dubna 2023 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Litva dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 27. dubna 2023 předložila Litva svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 28. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Litva dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Litvě pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Litva učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Litva provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Litvě poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Litvy při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Litvě pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Litva učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro ni přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Litva provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Litvě poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Litvy při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Litvy provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Litva se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s cenovou konkurenceschopností, bilancí zahraničního obchodu a vývojem cen bytových nemovitostí se v poslední době zvýšily, ale celkově se zdá, že jsou v současné době omezené. Hospodářství bylo silně zasaženo šokem způsobeným cenami energií a rychle rostoucí inflací, předpokládá se však pomalé oživení konkurenceschopnosti Litvy, neboť ceny energií klesají. Saldo běžného účtu se v roce 2022 výrazně zhoršilo v důsledku zvýšených cen dovozu energie, předpokládá se však, že se letos přiblíží rovnováze. Mírné schodky běžného účtu do budoucna neohrozí udržitelnost platební bilance vzhledem k dobré čisté investiční pozici vůči zahraničí. Nicméně pokud budou přetrvávat inflační a mzdové tlaky, mohou tyto tlaky narušit konkurenceschopnost Litvy, zejména vzhledem k tomu, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ceny bytových nemovitostí od pandemie výrazně rostly, ale neexistují žádné důkazy o nadhodnocení a vzhledem k růstu úrokových sazeb a probíhající hospodářské recesi ceny začaly klesat. Kromě toho je zadlužení domácností nízké a bankovní sektor je dobře kapitalizovaný, vysoce ziskový a vykazuje nízkou míru úvěrů se selháním. Nastavení politiky je celkově příznivé, i když určité politiky by mohly pomoci řešit rizika vyplývající ze zjištěných slabin. V tomto ohledu by byly důležité pokračující proticyklické fiskální a makroobezřetnostní politiky, které by byly v případě potřeby posíleny. Větší zaměření na podporu hospodářské soutěže na domácím trhu a politiky zaměřené na zvýšení kvality a kvantity nabídky práce by zároveň mohly pomoci regulovat tlak na ceny a jednotkové náklady práce. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Litvy provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Litva se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s cenovou konkurenceschopností, bilancí zahraničního obchodu a vývojem cen bytových nemovitostí se v poslední době zvýšily, ale celkově se zdá, že jsou v současné době omezené. Hospodářství bylo silně zasaženo šokem způsobeným cenami energií a rychle rostoucí inflací, předpokládá se však pomalé oživení konkurenceschopnosti Litvy, neboť ceny energií klesají. Saldo běžného účtu se v roce 2022 výrazně zhoršilo v důsledku zvýšených cen dovozu energie, předpokládá se však, že se letos přiblíží rovnováze. Mírné schodky běžného účtu do budoucna neohrozí udržitelnost platební bilance vzhledem k dobré čisté investiční pozici vůči zahraničí. Nicméně pokud budou přetrvávat inflační a mzdové tlaky, mohou tyto tlaky narušit konkurenceschopnost Litvy, zejména vzhledem k tomu, že jádrová inflace je výrazně nad průměrem eurozóny. Ceny bytových nemovitostí od pandemie výrazně rostly, ale neexistují žádné důkazy o nadhodnocení a vzhledem k růstu úrokových sazeb a probíhající hospodářské recesi ceny začaly klesat. Kromě toho je zadlužení domácností nízké a bankovní sektor je dobře kapitalizovaný, vysoce ziskový a vykazuje nízkou míru úvěrů se selháním. Nastavení politiky je celkově příznivé, i když určité politiky by mohly pomoci řešit rizika vyplývající ze zjištěných slabin. V tomto ohledu by byly důležité pokračující proticyklické fiskální a makroobezřetnostní politiky, které by byly v případě potřeby posíleny. Větší zaměření na podporu hospodářské soutěže na domácím trhu a politiky zaměřené na zvýšení kvality a kvantity nabídky práce by zároveň mohly pomoci regulovat tlak na ceny a jednotkové náklady práce.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Litvy snížil ze 1,2 % HDP v roce 2021 na 0,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 43,7 % HDP na konci roku 2021 na 38,4 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Litvy snížil ze 1,2 % HDP v roce 2021 na 0,6 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 43,7 % HDP na konci roku 2021 na 38,4 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 kompenzace daně z přidané hodnoty (DPH) za centrální zásobování teplem pro domácnosti, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala zastropování sazeb za elektřinu pro spotřebitele v domácnostech a mimo domácnosti a sazeb za zemní plyn pro domácnosti a také dotace podnikům působícím v odvětvích ovlivněných vysokými cenami energií. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,3 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,3 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 0,6 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala v roce 2022 kompenzace daně z přidané hodnoty (DPH) za centrální zásobování teplem pro domácnosti, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala zastropování sazeb za elektřinu pro spotřebitele v domácnostech a mimo domácnosti a sazeb za zemní plyn pro domácnosti a také dotace podnikům působícím v odvětvích ovlivněných vysokými cenami energií. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,3 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,3 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 0,6 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022.

| (15) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Litvě doporučila (7), aby v roce 2022 udržovala podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž doporučila, aby Litva udržela pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Litvě doporučila (7), aby v roce 2022 udržovala podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Rada rovněž doporučila, aby Litva udržela pod kontrolou růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 utlumující a činilo 0,9 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Litva na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady proto Litva zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,9 procentního bodu. Litva proto měla růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 utlumující a činilo 0,9 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Litva na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení, a to prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,1 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (9). V souladu s doporučením Rady proto Litva zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,9 procentního bodu. Litva proto měla růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,5 % v roce 2023 a o 3,0 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá stejný růst reálného HDP ve výši 0,5 % v roce 2023 a nižší růst reálného HDP ve výši 2,7 % v roce 2024, a to zejména v důsledku relativně pomalejšího předpokládaného růstu spotřeby a investic v roce 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,5 % v roce 2023 a o 3,0 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá stejný růst reálného HDP ve výši 0,5 % v roce 2023 a nižší růst reálného HDP ve výši 2,7 % v roce 2024, a to zejména v důsledku relativně pomalejšího předpokládaného růstu spotřeby a investic v roce 2024.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 2,2 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména opatření zvyšující výdaje, jejichž cílem je podpořit domácnosti s nižšími příjmy (jako je zvýšení sociálních dávek a důchodů), jakož i odhadované nižší příjmy z daní a příspěvků na sociální zabezpečení (jako podíl na HDP). Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne z 38,4 % na konci roku 2022 na 37,8 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšší prognóze příjmů z příspěvků na sociální zabezpečení a mírně nižší prognóze veřejných výdajů na mezispotřebu a investice. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 37,1 %. Rozdíl je způsoben nižším předpokládaným schodkem veřejných financí. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 2,2 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména opatření zvyšující výdaje, jejichž cílem je podpořit domácnosti s nižšími příjmy (jako je zvýšení sociálních dávek a důchodů), jakož i odhadované nižší příjmy z daní a příspěvků na sociální zabezpečení (jako podíl na HDP). Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne z 38,4 % na konci roku 2022 na 37,8 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšší prognóze příjmů z příspěvků na sociální zabezpečení a mírně nižší prognóze veřejných výdajů na mezispotřebu a investice. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 37,1 %. Rozdíl je způsoben nižším předpokládaným schodkem veřejných financí.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména zastropování sazeb za elektřinu a zemní plyn pro spotřebitele v domácnostech a mimo domácnosti). V jarní prognóze Komise z roku 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,7 % HDP (10). Nezdá se, že by opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a tato opatření nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (11) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření. Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2023 zůstat stabilní a činit 0,3 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména zastropování sazeb za elektřinu a zemní plyn pro spotřebitele v domácnostech a mimo domácnosti). V jarní prognóze Komise z roku 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,7 % HDP (10). Nezdá se, že by opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a tato opatření nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (11) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření. Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2023 zůstat stabilní a činit 0,3 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Litvě zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Litva měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Litvě doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Litvě zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Litva měla připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Litvě doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 0,9 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,4 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,0 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Litva tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Litva plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice do rozvoje místních obnovitelných zdrojů energie a zařízení infrastruktury pro skladování elektřiny, což usnadní její úsilí o odpojení od elektrizační soustavy, která funguje synchronizovaně s ruskými a běloruskými soustavami. Uvedené investiční projekty jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (+ 0,9 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,4 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,0 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Litva tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Litva plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice do rozvoje místních obnovitelných zdrojů energie a zařízení infrastruktury pro skladování elektřiny, což usnadní její úsilí o odpojení od elektrizační soustavy, která funguje synchronizovaně s ruskými a běloruskými soustavami. Uvedené investiční projekty jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 1,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména postupné ukončování opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout na 37,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,4 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku nižších veřejných výdajů na mezispotřebu a silnějšího nominálního HDP. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 36,6 %. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 1,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména postupné ukončování opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl poklesnout na 37,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,4 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku nižších veřejných výdajů na mezispotřebu a silnějšího nominálního HDP. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 36,6 %.

| (23) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Postupné ukončení téměř všech opatření v oblasti energetiky předpokládá i Komise (čisté náklady ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Postupné ukončení téměř všech opatření v oblasti energetiky předpokládá i Komise (čisté náklady ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Litva plánuje v rámci programu stability z roku 2023 splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 1,0 % HDP (14) – v roce 2023 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise se očekává strukturální saldo ve výši – 0,6 % HDP v roce 2023 a – 0,3 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Obezřetná fiskální politika v roce 2024 také přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(24)

Litva plánuje v rámci programu stability z roku 2023 splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 1,0 % HDP (14) – v roce 2023 a zachovat jej po celou zbývající část programového období. Na základě jarní prognózy Komise se očekává strukturální saldo ve výši – 0,6 % HDP v roce 2023 a – 0,3 % HDP v roce 2024, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. Obezřetná fiskální politika v roce 2024 také přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 2,7 %. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 2,7 %.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 4,0 % HDP v roce 2023 na 3,9 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 4,0 % HDP v roce 2023 na 3,9 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 1,4 % HDP a do roku 2026 na 0,9 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 37,7 % na konci roku 2024 na 38,6 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 1,4 % HDP a do roku 2026 na 0,9 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 37,7 % na konci roku 2024 na 38,6 % do konce roku 2026.

| (28) | Příjmy Litvy z daní v poměru k HDP jsou výrazně pod průměrem Unie, což omezuje financování veřejných výdajů na zdravotní péči, sociální ochranu a všeobecné veřejné služby. Výpadek příjmů z DPH (rozdíl mezi očekávanými příjmy z DPH a vybranou částkou) je stále jedním z nejvyšších v Unii, i když předběžné odhady ukazují, že se v roce 2021 možná výrazně snížil. V roce 2021 činily příjmy z daní z nemovitostí, které patří mezi daně nejméně poškozující růst, pouze 0,3 % HDP, což je přibližně sedmkrát méně než průměr Unie. Částka daní z příjmu právnických osob (jako podíl na HDP) vybraná v Litvě dosahuje pouze poloviny průměru Unie a Litva měla jedny z nejnižších daní z dopravy v Unii a je jedním z mála členských států bez roční daně z osobních automobilů. Veřejné výdaje na sociální ochranu se v letech 2015–2021 zvýšily, stále však jsou výrazně pod průměrem Unie. To se promítá do relativně nízké úrovně a omezeného pokrytí sociálních dávek, přičemž starobní důchody patří k nejnižším v Unii v poměru k příjmům ze zaměstnání. Výdaje na všeobecné veřejné služby jsou obzvláště nízké a dosahují zhruba poloviny finančních prostředků (v procentech HDP), než je průměr Unie. Nedostatečné finanční zdroje na zdravotní péči mají za následek dlouhé čekací doby a vysokou míru neuspokojených potřeb zdravotní péče, vysoké doplatky ze strany pacientů a neschopnost nabídnout zdravotníkům konkurenceschopné platy. V letech 2021–2023 zavedla Litva několik významných trvalých výdajových opatření (jako je zvýšení mezd ve veřejném sektoru, důchodů a dalších sociálních dávek), která nejsou dostatečně doprovázena odpovídajícími opatřeními na straně financování, což by mohlo v dlouhodobém horizontu představovat riziko pro udržitelnost veřejných financí Litvy. |
| --- | --- |

(28)

Příjmy Litvy z daní v poměru k HDP jsou výrazně pod průměrem Unie, což omezuje financování veřejných výdajů na zdravotní péči, sociální ochranu a všeobecné veřejné služby. Výpadek příjmů z DPH (rozdíl mezi očekávanými příjmy z DPH a vybranou částkou) je stále jedním z nejvyšších v Unii, i když předběžné odhady ukazují, že se v roce 2021 možná výrazně snížil. V roce 2021 činily příjmy z daní z nemovitostí, které patří mezi daně nejméně poškozující růst, pouze 0,3 % HDP, což je přibližně sedmkrát méně než průměr Unie. Částka daní z příjmu právnických osob (jako podíl na HDP) vybraná v Litvě dosahuje pouze poloviny průměru Unie a Litva měla jedny z nejnižších daní z dopravy v Unii a je jedním z mála členských států bez roční daně z osobních automobilů. Veřejné výdaje na sociální ochranu se v letech 2015–2021 zvýšily, stále však jsou výrazně pod průměrem Unie. To se promítá do relativně nízké úrovně a omezeného pokrytí sociálních dávek, přičemž starobní důchody patří k nejnižším v Unii v poměru k příjmům ze zaměstnání. Výdaje na všeobecné veřejné služby jsou obzvláště nízké a dosahují zhruba poloviny finančních prostředků (v procentech HDP), než je průměr Unie. Nedostatečné finanční zdroje na zdravotní péči mají za následek dlouhé čekací doby a vysokou míru neuspokojených potřeb zdravotní péče, vysoké doplatky ze strany pacientů a neschopnost nabídnout zdravotníkům konkurenceschopné platy. V letech 2021–2023 zavedla Litva několik významných trvalých výdajových opatření (jako je zvýšení mezd ve veřejném sektoru, důchodů a dalších sociálních dávek), která nejsou dostatečně doprovázena odpovídajícími opatřeními na straně financování, což by mohlo v dlouhodobém horizontu představovat riziko pro udržitelnost veřejných financí Litvy.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Litvy dospěl do pokročilé fáze provádění. Dne 30. listopadu 2022 předložila Litva první žádost o platbu a Komise přijala kladné stanovisko ke 31 ze 33 milníků pokrývajících šest ze sedmi složek plánu, zatímco dva milníky související s daňovými reformami byly vyhodnoceny jako neuspokojivě splněné. Komise proto aktivovala postup „pozastavení plateb“, což Litvě poskytuje další čas na splnění uvedených milníků, zatímco obdrží částečnou platbu ve výši 542,3 milionu EUR (bez předběžného financování) spojenou s milníky, které byly uspokojivě splněny. V důsledku objektivních okolností souvisejících se zvýšením cen energií a stavebních materiálů a omezení dodavatelského řetězce v důsledku ruské agrese vůči Ukrajině má Litva v úmyslu předložit změny plánu, jakož i kapitolu REPowerEU s cílem urychlit dekarbonizaci ekonomiky a snížit závislost na fosilních palivech. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Litva dne 30. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 1 800 000 000 EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Litvy v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Litvy dospěl do pokročilé fáze provádění. Dne 30. listopadu 2022 předložila Litva první žádost o platbu a Komise přijala kladné stanovisko ke 31 ze 33 milníků pokrývajících šest ze sedmi složek plánu, zatímco dva milníky související s daňovými reformami byly vyhodnoceny jako neuspokojivě splněné. Komise proto aktivovala postup „pozastavení plateb“, což Litvě poskytuje další čas na splnění uvedených milníků, zatímco obdrží částečnou platbu ve výši 542,3 milionu EUR (bez předběžného financování) spojenou s milníky, které byly uspokojivě splněny. V důsledku objektivních okolností souvisejících se zvýšením cen energií a stavebních materiálů a omezení dodavatelského řetězce v důsledku ruské agrese vůči Ukrajině má Litva v úmyslu předložit změny plánu, jakož i kapitolu REPowerEU s cílem urychlit dekarbonizaci ekonomiky a snížit závislost na fosilních palivech. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřila Litva dne 30. března 2023 svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 1 800 000 000 EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Litvy v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Litvy v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Litvě zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Litvy v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Litvě zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politik soudržnosti, čelí Litva řadě dalších výzev v souvislosti se zdravotním systémem, sociálními službami a sociálním bydlením, energetikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politik soudržnosti, čelí Litva řadě dalších výzev v souvislosti se zdravotním systémem, sociálními službami a sociálním bydlením, energetikou a zelenou transformací.

| (32) | V oblasti zdraví Litva vykazuje jednu z nejnižších hodnot střední délky života v Unii. Míra úmrtnosti na léčitelné příčiny a příčiny, kterým lze předejít, zůstává v Litvě ve srovnání s průměrem Unie vysoká. Litva má vysokou míru hospitalizací, kterým lze předejít, a nejvyšší úmrtnost související se sebevraždami v Unii. To zdůrazňuje nutnost zlepšit účinnost zdravotní péče a potřebu většího množství preventivních opatření v litevském přístupu ke zdravotní péči. Problémy ve zdravotnictví jsou zhoršovány nedostatkem pracovních sil, nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nerovnoměrným rozložením zdravotnických pracovníků, což omezuje přístup k primární zdravotní péči a její poskytování. Litevský plán pro oživení a odolnost zahrnuje významná opatření, jako je reforma, která přinese transformaci nemocniční sítě a záchranných zdravotnických služeb, jakož i investice do modernizace zdravotnických zařízení a budování infrastruktury pro klastrová střediska pro infekční onemocnění. Očekává se, že jakmile budou uvedená opatření provedena, pomohou řešit některé klíčové výzvy. Kromě opatření obsažených v plánu pro oživení a odolnost je však zapotřebí dalšího úsilí k posílení primární péče a rozšíření preventivní péče, včetně zvýšení odolnosti systému zdravotní péče. |
| --- | --- |

(32)

V oblasti zdraví Litva vykazuje jednu z nejnižších hodnot střední délky života v Unii. Míra úmrtnosti na léčitelné příčiny a příčiny, kterým lze předejít, zůstává v Litvě ve srovnání s průměrem Unie vysoká. Litva má vysokou míru hospitalizací, kterým lze předejít, a nejvyšší úmrtnost související se sebevraždami v Unii. To zdůrazňuje nutnost zlepšit účinnost zdravotní péče a potřebu většího množství preventivních opatření v litevském přístupu ke zdravotní péči. Problémy ve zdravotnictví jsou zhoršovány nedostatkem pracovních sil, nesouladem mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nerovnoměrným rozložením zdravotnických pracovníků, což omezuje přístup k primární zdravotní péči a její poskytování. Litevský plán pro oživení a odolnost zahrnuje významná opatření, jako je reforma, která přinese transformaci nemocniční sítě a záchranných zdravotnických služeb, jakož i investice do modernizace zdravotnických zařízení a budování infrastruktury pro klastrová střediska pro infekční onemocnění. Očekává se, že jakmile budou uvedená opatření provedena, pomohou řešit některé klíčové výzvy. Kromě opatření obsažených v plánu pro oživení a odolnost je však zapotřebí dalšího úsilí k posílení primární péče a rozšíření preventivní péče, včetně zvýšení odolnosti systému zdravotní péče.

| (33) | Plánování a poskytování sociálních služeb brání nedostatečné zapojení nevládních organizací ze strany obcí, přičemž začlenění opatření sociální pomoci a odborné přípravy do aktivních politik na trhu práce, zejména opatření pro nezaměstnané, je stále nedostatečné. Litva dosáhla určitého pokroku tím, že v některých obcích dokončila pilotní projekty týkající se poskytování integrovaných služeb nezaměstnaným, a všem obcím bylo vydáno doporučení, aby od roku 2023 uplatňovaly metodiku uvedených projektů na své programy na podporu zaměstnanosti. I když se jedná o krok správným směrem, jeho skutečný dopad se teprve projeví a je třeba vyvinout další úsilí. Plán pro oživení a odolnost zahrnuje důležitá opatření, jako je reforma systému minimálního příjmu a systému daňových zvýhodnění, spolu se zvýšením krytí pojištění v nezaměstnanosti. Očekává se, že uvedená opatření, jakmile budou zavedena, pomohou řešit některé z klíčových problémů v oblasti sociální ochrany. Kromě opatření obsažených v plánu je však ke zlepšení plánování a poskytování sociálních služeb zapotřebí dalšího úsilí. |
| --- | --- |

(33)

Plánování a poskytování sociálních služeb brání nedostatečné zapojení nevládních organizací ze strany obcí, přičemž začlenění opatření sociální pomoci a odborné přípravy do aktivních politik na trhu práce, zejména opatření pro nezaměstnané, je stále nedostatečné. Litva dosáhla určitého pokroku tím, že v některých obcích dokončila pilotní projekty týkající se poskytování integrovaných služeb nezaměstnaným, a všem obcím bylo vydáno doporučení, aby od roku 2023 uplatňovaly metodiku uvedených projektů na své programy na podporu zaměstnanosti. I když se jedná o krok správným směrem, jeho skutečný dopad se teprve projeví a je třeba vyvinout další úsilí. Plán pro oživení a odolnost zahrnuje důležitá opatření, jako je reforma systému minimálního příjmu a systému daňových zvýhodnění, spolu se zvýšením krytí pojištění v nezaměstnanosti. Očekává se, že uvedená opatření, jakmile budou zavedena, pomohou řešit některé z klíčových problémů v oblasti sociální ochrany. Kromě opatření obsažených v plánu je však ke zlepšení plánování a poskytování sociálních služeb zapotřebí dalšího úsilí.

| (34) | Přístup k sociálnímu bydlení je v Litvě omezený. Na konci roku 2022 čekalo na sociální bydlení přibližně 9 700 rodin (téměř 19 000 osob), přičemž průměrná čekací doba činila 5,85 roku. Celková kvalita sociálního bydlení je i nadále nízká. Ačkoli Litva přijala některá reformní opatření v oblasti sociálního bydlení, včetně zavedení práva upřednostnit neúplné rodiny s jedním rodičem, zvýšení příjmových a majetkových limitů při posuzování způsobilosti a doplnění zvláštních ustanovení v případě vnitrostátní mimořádné situace nebo karantény, v současné době chybí celková strategie řešení uvedeného chronického nedostatku a zvýšení kvality sociálního bydlení. |
| --- | --- |

(34)

Přístup k sociálnímu bydlení je v Litvě omezený. Na konci roku 2022 čekalo na sociální bydlení přibližně 9 700 rodin (téměř 19 000 osob), přičemž průměrná čekací doba činila 5,85 roku. Celková kvalita sociálního bydlení je i nadále nízká. Ačkoli Litva přijala některá reformní opatření v oblasti sociálního bydlení, včetně zavedení práva upřednostnit neúplné rodiny s jedním rodičem, zvýšení příjmových a majetkových limitů při posuzování způsobilosti a doplnění zvláštních ustanovení v případě vnitrostátní mimořádné situace nebo karantény, v současné době chybí celková strategie řešení uvedeného chronického nedostatku a zvýšení kvality sociálního bydlení.

| (35) | Po ruské invazi na Ukrajinu Litva úspěšně ukončila dovoz plynu, ropy, elektřiny a uhlí z Ruska tím, že přesměrovala dovoz energie prostřednictvím terminálu pro zkapalněný zemní plyn (LNG) v Klaipėdě, ropného terminálu v Būtingė, nového plynárenského propojení s Polskem, lepšího propojení s Lotyšskem a stávajících propojení elektroenergetických soustav s Polskem, Lotyšskem a Švédskem. Spotřeba zemního plynu v Litvě klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 41 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (15), zejména v důsledku poklesu poptávky po plynu ze strany chemického průmyslu kvůli prudkému nárůstu cen energií. Litva by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (16). Avšak pokud jde o dodávky energie, Litva je i nadále vysoce závislá na dovozu. Dováží přibližně dvě třetiny své hrubé potřeby elektřiny a téměř veškerou svou ropu a plyn. Ropa a zemní plyn navíc tvoří tři čtvrtiny skladby zdrojů energie v zemi. |
| --- | --- |

(35)

Po ruské invazi na Ukrajinu Litva úspěšně ukončila dovoz plynu, ropy, elektřiny a uhlí z Ruska tím, že přesměrovala dovoz energie prostřednictvím terminálu pro zkapalněný zemní plyn (LNG) v Klaipėdě, ropného terminálu v Būtingė, nového plynárenského propojení s Polskem, lepšího propojení s Lotyšskem a stávajících propojení elektroenergetických soustav s Polskem, Lotyšskem a Švédskem. Spotřeba zemního plynu v Litvě klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 41 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (15), zejména v důsledku poklesu poptávky po plynu ze strany chemického průmyslu kvůli prudkému nárůstu cen energií. Litva by mohla pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (16). Avšak pokud jde o dodávky energie, Litva je i nadále vysoce závislá na dovozu. Dováží přibližně dvě třetiny své hrubé potřeby elektřiny a téměř veškerou svou ropu a plyn. Ropa a zemní plyn navíc tvoří tři čtvrtiny skladby zdrojů energie v zemi.

| (36) | Vysoká poptávka po energii je způsobena rozsáhlou a zastaralou dopravní flotilou a nedostatečně využívanou veřejnou dopravou a železnicí, velkým množstvím energeticky neúčinných budov a vysoce energeticky náročnými průmyslovými odvětvími. Průmysl představoval 58 % celkové spotřeby plynu v Litvě před energetickou krizí. Celkovou závislost Litvy na dovozu energie by snížilo další úsilí o snížení energetické náročnosti v uvedených odvětvích a podpora průmyslové transformace, včetně inovativních výrobních postupů, a další podpora využívání obnovitelných zdrojů energie. Pobídky k výběru méně znečišťujících vozidel jsou v Litvě i nadále slabé, zatímco systém veřejné dopravy je roztříštěný a trpí nedostatečnou koordinací. Podpora méně znečišťujících dopravních prostředků proto zůstává prioritou. Zároveň míra renovací vícebytových budov zůstává příliš nízká na to, aby bylo v tomto odvětví možné do roku 2050 dosáhnout cílů klimatické neutrality. To ukazuje, že je třeba zlepšit postupy a pobídky k renovaci a podpořit schopnost soukromého sektoru realizovat renovační projekty. Litva patří k zemím s nejhoršími výsledky v Unii, pokud jde o energetickou chudobu, která by se mohla ještě dále zhoršit v případě, že dojde k dalšímu trvalému růstu cen energií a bude pokračovat pomalé tempo renovací. |
| --- | --- |

(36)

Vysoká poptávka po energii je způsobena rozsáhlou a zastaralou dopravní flotilou a nedostatečně využívanou veřejnou dopravou a železnicí, velkým množstvím energeticky neúčinných budov a vysoce energeticky náročnými průmyslovými odvětvími. Průmysl představoval 58 % celkové spotřeby plynu v Litvě před energetickou krizí. Celkovou závislost Litvy na dovozu energie by snížilo další úsilí o snížení energetické náročnosti v uvedených odvětvích a podpora průmyslové transformace, včetně inovativních výrobních postupů, a další podpora využívání obnovitelných zdrojů energie. Pobídky k výběru méně znečišťujících vozidel jsou v Litvě i nadále slabé, zatímco systém veřejné dopravy je roztříštěný a trpí nedostatečnou koordinací. Podpora méně znečišťujících dopravních prostředků proto zůstává prioritou. Zároveň míra renovací vícebytových budov zůstává příliš nízká na to, aby bylo v tomto odvětví možné do roku 2050 dosáhnout cílů klimatické neutrality. To ukazuje, že je třeba zlepšit postupy a pobídky k renovaci a podpořit schopnost soukromého sektoru realizovat renovační projekty. Litva patří k zemím s nejhoršími výsledky v Unii, pokud jde o energetickou chudobu, která by se mohla ještě dále zhoršit v případě, že dojde k dalšímu trvalému růstu cen energií a bude pokračovat pomalé tempo renovací.

| (37) | Litevská elektrická rozvodná síť, stejně jako síť ostatních pobaltských členských států, zůstává ohrožena, neboť je synchronizována s elektrizační soustavou BRELL. Pokračuje regionální synchronizace elektrizační soustavy se zbytkem Unie, stále je však potřeba ji dokončit (očekává se, že bude dokončena do roku 2025). Za tímto účelem je nezbytná spolupráce s Lotyšskem a Estonskem. Litva zvyšuje domácí výrobu energie. Podnikla kroky ke zjednodušení povolovacích postupů a k podpoře výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, což vedlo k velkému zvýšení výrobní kapacity solární a větrné energie v období 2020–2021. Pokud však má Litva dostát cílům balíčku „Fit for 55“, je nezbytné dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(37)

Litevská elektrická rozvodná síť, stejně jako síť ostatních pobaltských členských států, zůstává ohrožena, neboť je synchronizována s elektrizační soustavou BRELL. Pokračuje regionální synchronizace elektrizační soustavy se zbytkem Unie, stále je však potřeba ji dokončit (očekává se, že bude dokončena do roku 2025). Za tímto účelem je nezbytná spolupráce s Lotyšskem a Estonskem. Litva zvyšuje domácí výrobu energie. Podnikla kroky ke zjednodušení povolovacích postupů a k podpoře výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie, což vedlo k velkému zvýšení výrobní kapacity solární a větrné energie v období 2020–2021. Pokud však má Litva dostát cílům balíčku „Fit for 55“, je nezbytné dále zvýšit ambice, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování cílů v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

| (38) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Od roku 2015 se míra volných pracovních míst zvýšila ve většině klíčových odvětví, jako je stavebnictví (z 0,8 % na 1,5 % v roce 2021) a zpracovatelský průmysl (z 1,4 % na 1,8 % v roce 2021). V roce 2021 však byla míra v obou odvětvích stále pod průměrem Unie, který činí 3,6 % a 1,9 %. V posledních letech byl v Litvě hlášen nedostatek pracovních sil u 28 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti. Jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu a ve stavebnictví byl v roce 2022 zejména uváděn nedostatek pracovních sil. |
| --- | --- |

(38)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Od roku 2015 se míra volných pracovních míst zvýšila ve většině klíčových odvětví, jako je stavebnictví (z 0,8 % na 1,5 % v roce 2021) a zpracovatelský průmysl (z 1,4 % na 1,8 % v roce 2021). V roce 2021 však byla míra v obou odvětvích stále pod průměrem Unie, který činí 3,6 % a 1,9 %. V posledních letech byl v Litvě hlášen nedostatek pracovních sil u 28 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti. Jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu a ve stavebnictví byl v roce 2022 zejména uváděn nedostatek pracovních sil.

| (39) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(39)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (40) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023, přispívají v případě Litvy doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023, přispívají v případě Litvy doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Litvě v období 2023–2024:

1.

Při zachování zdravé fiskální pozice v roce 2024 zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné čerpání grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie, zejména s cílem podpořit zelenou a digitální transformaci.

V období po roce 2024 pokračovat v provádění investic a reforem vedoucích k vyššímu udržitelnému růstu a zachovat obezřetnou střednědobou fiskální pozici.

Posílit přiměřenost zdravotní péče a sociální ochrany a zlepšit všeobecné veřejné služby.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jejího plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Posílit primární péči a rozšířit preventivní péči s cílem mimo jiné zvýšit odolnost systému zdravotní péče. Zlepšit plánování a poskytování sociálních služeb. Zlepšit přístup k sociálnímu bydlení a jeho kvalitu.

4.

Dále snižovat závislost na fosilních palivech a dovážené energii urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména zajištěním dostatečné kapacity sítě a přístupu k ní, zajištěním transformace a dekarbonizace průmyslové výroby, větším využíváním veřejné a udržitelné dopravy a zvýšením energetické účinnosti budov, a to i za účelem snížení energetické chudoby. Zajistit dostatečnou kapacitu propojení elektroenergetických soustav s cílem zvýšit bezpečnost dodávek a pokračovat ve včasné synchronizaci s elektrizační soustavou Unie. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Dokumenty ST 10477/2021 INIT; ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 68).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 0,2 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Litvy na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Litvy z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 120)

11

(12)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Litvy, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 14,0 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,2 procentního bodu HDP.

13

(14)  Strukturální saldo (cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových a dočasných opatření) přepočtené Komisí za použití společně dohodnuté metodiky naznačuje strukturální schodek ve výši 0,6 % HDP v roce 2023 a ve výši 0,2 % v roce 2024.

14

(15)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

16

(17)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

17

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/145

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2023

(2023/C 312/16)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Lucembursko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Lucemburska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 21. dubna 2021 předložilo Lucembursko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lucemburska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Lucembursko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 21. dubna 2021 předložilo Lucembursko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Lucemburska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Lucembursko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 28. dubna 2023 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 27. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Lucembursko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 28. dubna 2023 předložilo Lucembursko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 27. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Lucembursko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Lucembursku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Lucembursko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Lucembursko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Lucembursku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Lucemburska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Lucembursku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Lucembursko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Lucembursko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Lucembursku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Lucemburska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Lucemburska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Lucembursko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokými cenami bytových nemovitostí a vysokým zadlužením domácností se v poslední době zhoršily, ale celkově se zdá, že jsou zatím omezené, a očekává se, že se ve střednědobém horizontu zmírní. Silný růst počtu obyvatel spolu se zvýšeným objemem hypotečních úvěrů, motivovaných fiskální podporou, zvýšil poptávku po bydlení, přičemž nabídka je omezena malou nabídkou pozemků pro výstavbu a hromaděním půdy. Zvětšující se rozdíl mezi poptávkou po bydlení a jeho nabídkou vedl k silnému růstu cen bytových nemovitostí a rostoucímu riziku jejich nadhodnocení a zhoršující se cenové dostupnosti. Ceny bytových nemovitostí se koncem roku 2022 jasně zmírnily a počet transakcí na trhu s bydlením prudce poklesl, neboť růst úrokových sazeb vedl na trhu k obratu. Výrazná korekce cen bytových nemovitostí se však neočekává, neboť příjmy se drží na dobré úrovni a očekává se, že nabídka bude nedostatečná i nadále. Zadlužení domácností je z hlediska disponibilního příjmu velmi vysoké a roste, zatímco množství nových úvěrů koncem roku 2022 nebylo tak značné. Finanční aktiva domácností jsou rovněž významná, zadluženost roste směrem k vyšším úrovním příjmů a bohatství a bankovní sektor je zdravý, což celkově zmírňuje makrofinanční rizika. Další politické úsilí, například to, že se zintenzivní a upřednostní přijímání a provádění nedávných opatření, včetně opakujících se daní ke zvýšení nabídky stavebních parcel, v kombinaci s probíhající reformou územního plánování, by mohlo pomoci zvýšit nabídku bydlení, zejména prostřednictvím nabídky cenově dostupného a sociálního bydlení zaměřeného na ty nejpotřebnější. Zlepšit by se mohla i efektivita trhu s nájemním bydlením. Snížení odpočtu hypotečních úroků, který byl nedávno výrazně zvýšen, by navíc snížilo daňové pobídky k úvěrům, které podporují vysoké ceny bytových nemovitostí. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Lucemburska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Lucembursko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokými cenami bytových nemovitostí a vysokým zadlužením domácností se v poslední době zhoršily, ale celkově se zdá, že jsou zatím omezené, a očekává se, že se ve střednědobém horizontu zmírní. Silný růst počtu obyvatel spolu se zvýšeným objemem hypotečních úvěrů, motivovaných fiskální podporou, zvýšil poptávku po bydlení, přičemž nabídka je omezena malou nabídkou pozemků pro výstavbu a hromaděním půdy. Zvětšující se rozdíl mezi poptávkou po bydlení a jeho nabídkou vedl k silnému růstu cen bytových nemovitostí a rostoucímu riziku jejich nadhodnocení a zhoršující se cenové dostupnosti. Ceny bytových nemovitostí se koncem roku 2022 jasně zmírnily a počet transakcí na trhu s bydlením prudce poklesl, neboť růst úrokových sazeb vedl na trhu k obratu. Výrazná korekce cen bytových nemovitostí se však neočekává, neboť příjmy se drží na dobré úrovni a očekává se, že nabídka bude nedostatečná i nadále. Zadlužení domácností je z hlediska disponibilního příjmu velmi vysoké a roste, zatímco množství nových úvěrů koncem roku 2022 nebylo tak značné. Finanční aktiva domácností jsou rovněž významná, zadluženost roste směrem k vyšším úrovním příjmů a bohatství a bankovní sektor je zdravý, což celkově zmírňuje makrofinanční rizika. Další politické úsilí, například to, že se zintenzivní a upřednostní přijímání a provádění nedávných opatření, včetně opakujících se daní ke zvýšení nabídky stavebních parcel, v kombinaci s probíhající reformou územního plánování, by mohlo pomoci zvýšit nabídku bydlení, zejména prostřednictvím nabídky cenově dostupného a sociálního bydlení zaměřeného na ty nejpotřebnější. Zlepšit by se mohla i efektivita trhu s nájemním bydlením. Snížení odpočtu hypotečních úroků, který byl nedávno výrazně zvýšen, by navíc snížilo daňové pobídky k úvěrům, které podporují vysoké ceny bytových nemovitostí.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se přebytek veřejných financí Lucemburska snížil z 0,7 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh mírně vzrostl z 24,5 % HDP na konci roku 2021 na 24,6 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se přebytek veřejných financí Lucemburska snížil z 0,7 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh mírně vzrostl z 24,5 % HDP na konci roku 2021 na 24,6 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení daní z výrobků, které mělo snížit spotřebitelské ceny benzinu, motorové nafty a topného oleje o 7,5 centů za litr, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala zavedení daňových úlev v oblasti energií (7), podporu pro společnosti postižené rostoucími cenami energie a omezení růstu cen plynu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 1,0 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení daní z výrobků, které mělo snížit spotřebitelské ceny benzinu, motorové nafty a topného oleje o 7,5 centů za litr, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala zavedení daňových úlev v oblasti energií (7), podporu pro společnosti postižené rostoucími cenami energie a omezení růstu cen plynu. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 1,0 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Lucembursku (8), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Lucembursku (8), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 podpůrné ve výši – 0,9 % HDP, jak doporučuje Rada. Lucembursko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,1 % HDP (0,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (10). V souladu s doporučením Rady proto Lucembursko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,3 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěly dotace, ostatní běžné výdaje a mezispotřeba (0,3 % HDP). Lucembursko proto nemělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 podpůrné ve výši – 0,9 % HDP, jak doporučuje Rada. Lucembursko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,1 % HDP (0,1 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální (10). V souladu s doporučením Rady proto Lucembursko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,3 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 0,5 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). K růstu čistých primárních běžných výdajů zároveň přispěly dotace, ostatní běžné výdaje a mezispotřeba (0,3 % HDP). Lucembursko proto nemělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. Významný expanzivní příspěvek běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl pouze částečně způsoben opatřeními k řešení hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise na rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,4 % v roce 2023 a o 3,8 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2023 a 2,4 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu v roce 2023 a domácí poptávky v roce 2024 (11). |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise na rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,4 % v roce 2023 a o 3,8 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2023 a 2,4 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu v roce 2023 a domácí poptávky v roce 2024 (11).

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se saldo veřejných financí v roce 2023 zhorší na schodek ve výši 1,5 % HDP. Zhoršení v roce 2023 odráží zejména dodatečná opatření na podporu příjmů domácností a podniků v důsledku vysokých cen energií a inflace. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 24,6 % na konci roku 2022 na 26,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,7 % HDP. Podle jarní prognózy Komise 2023 je to mírně více než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku poněkud nižších daňových příjmů. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 25,9 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je podle jarní prognózy Komise 2023 způsoben vyšším růstem nominálního HDP v roce 2023. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se saldo veřejných financí v roce 2023 zhorší na schodek ve výši 1,5 % HDP. Zhoršení v roce 2023 odráží zejména dodatečná opatření na podporu příjmů domácností a podniků v důsledku vysokých cen energií a inflace. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 24,6 % na konci roku 2022 na 26,1 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 1,7 % HDP. Podle jarní prognózy Komise 2023 je to mírně více než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku poněkud nižších daňových příjmů. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 25,9 % na konci roku 2023. Tento rozdíl je podle jarní prognózy Komise 2023 způsoben vyšším růstem nominálního HDP v roce 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, jimiž jsou zejména omezení růstu cen plynu prostřednictvím dotací na náklady na energie pro domácnosti a síťové poplatky, stabilizace cen elektřiny prostřednictvím dotací domácnostem a opatření na podporu podniků, jakož i nových opatření. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,1 % HDP (12). Některá opatření v roce 2023 jsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, zatímco většina opatření nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,6 % HDP v roce 2023 (oproti 0,4 % HDP v roce 2022). |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, jimiž jsou zejména omezení růstu cen plynu prostřednictvím dotací na náklady na energie pro domácnosti a síťové poplatky, stabilizace cen elektřiny prostřednictvím dotací domácnostem a opatření na podporu podniků, jakož i nových opatření. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,1 % HDP (12). Některá opatření v roce 2023 jsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, zatímco většina opatření nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (13), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,6 % HDP v roce 2023 (oproti 0,4 % HDP v roce 2022).

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Lucembursku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Lucembursko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Lucembursku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Lucembursku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (14), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Lucembursko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Lucembursku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 1,5 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,9 % HDP). Příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude podle projekcí expanzivní povahy a bude činit 1,3 procentního bodu. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,3 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze z části způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je kromě jiných faktorů rovněž způsoben jinými než věcnými sociálními dávkami, dotacemi souvisejícími s necílenými opatřeními v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru, jednorázovým příspěvkem do rozpočtu Unie a snížením sazeb DPH. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není celkově v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu. Lucembursko plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (15). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je elektrifikace veřejné dopravy, posílení tramvajové a železniční sítě, klimatický a energetický fond na podporu pořízení fotovoltaických panelů, digitalizace veřejných služeb a bezpečnost digitální komunikace (kvantová technologie), které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 1,5 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,9 % HDP). Příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude podle projekcí expanzivní povahy a bude činit 1,3 procentního bodu. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,3 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze z části způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je kromě jiných faktorů rovněž způsoben jinými než věcnými sociálními dávkami, dotacemi souvisejícími s necílenými opatřeními v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru, jednorázovým příspěvkem do rozpočtu Unie a snížením sazeb DPH. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není celkově v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu. Lucembursko plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (15). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je elektrifikace veřejné dopravy, posílení tramvajové a železniční sítě, klimatický a energetický fond na podporu pořízení fotovoltaických panelů, digitalizace veřejných služeb a bezpečnost digitální komunikace (kvantová technologie), které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 vzrůst na 1,7 % HDP. Nárůst v roce 2024 odráží zejména prodloužení podpůrných opatření, jejichž cílem je zmírnit dopady prudkého nárůstu inflace na příjmy domácností a podniků. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 27,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,5 % HDP. Podle jarní prognózy Komise 2023 je to o něco méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku menšího nárůstu náhrad zaměstnancům a sociálních transferů. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 27,0 %. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 vzrůst na 1,7 % HDP. Nárůst v roce 2024 odráží zejména prodloužení podpůrných opatření, jejichž cílem je zmírnit dopady prudkého nárůstu inflace na příjmy domácností a podniků. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 27,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,5 % HDP. Podle jarní prognózy Komise 2023 je to o něco méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku menšího nárůstu náhrad zaměstnancům a sociálních transferů. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 27,0 %.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá prodloužení podpůrných opatření v oblasti energetiky do konce roku 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,5 % HDP v roce 2024 (16) oproti 1,1 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají podle aktuálních plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá prodloužení podpůrných opatření v oblasti energetiky do konce roku 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,5 % HDP v roce 2024 (16) oproti 1,1 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají podle aktuálních plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (17). S přihlédnutím k aspektům udržitelnosti veřejných financí by podle Komise bylo vhodné zlepšit strukturální saldo pro rok 2024 alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (18) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být v roce 2023 postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,1 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Avšak podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by na místě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (17). S přihlédnutím k aspektům udržitelnosti veřejných financí by podle Komise bylo vhodné zlepšit strukturální saldo pro rok 2024 alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (18) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být v roce 2023 postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,1 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Avšak podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by na místě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,9 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,9 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 4,5 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří investice na podporu energetické a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v období 2023–2024 stabilní na úrovni 4,5 % HDP. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří investice na podporu energetické a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 1,0 % HDP v roce 2025 a na 0,8 % do roku 2026 a v roce 2027 by se měl mírně zvýšit na 0,9 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit z 27,5 % na konci roku 2024 na 29,0 % do konce roku 2027. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 1,0 % HDP v roce 2025 a na 0,8 % do roku 2026 a v roce 2027 by se měl mírně zvýšit na 0,9 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit z 27,5 % na konci roku 2024 na 29,0 % do konce roku 2027.

| (28) | Dopad demografických trendů na veřejné výdaje se v příštích desetiletích zintenzivní, neboť podle prognóz počet penzistů na jednoho pracovníka neustále poroste v důsledku stárnutí obyvatelstva a zpomalení čistých migračních toků. V případě, že nedojde ke změně politiky, bude Lucembursko čelit jednomu z nejprudších nárůstů výdajů na důchody v Unii v poměru k HDP, které by se měly do roku 2070 zdvojnásobit na přibližně 18 % HDP, což by bylo nejvíce v Unii. V důsledku toho v dlouhodobém horizontu výrazně naroste veřejný dluh, což ohrozí udržitelnost veřejných financí. Plán pro oživení a odolnost se nezabývá dlouhodobou udržitelností důchodového systému. Uvedený plán se konkrétně nezabývá negativními dopady systémů předčasného odchodu do důchodu ani finančními pobídkami k předčasnému odchodu z trhu práce, což přispívá k nízké míře zaměstnanosti starších pracovníků. Zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu by mělo příznivý makroekonomický dopad a potenciál snížit výdaje na důchody, neboť vyšší míra zaměstnanosti starších pracovníků by podpořila hospodářský růst. Boj proti agresivnímu daňovému plánování v Unii má zásadní význam pro: i) zabránění narušení hospodářské soutěže mezi podniky; ii) zajištění spravedlivého zacházení s daňovými poplatníky a iii) zabezpečení veřejných financí. Lucembursko je malou otevřenou ekonomikou s velkým finančním sektorem, což z velké části vysvětluje existenci významných finančních toků. Uvedené toky však rovněž odrážejí skutečnost, že v zemi jsou přítomny společnosti ovládané ze zahraničí, které se podílejí na financování a řízení peněžních toků uvnitř skupiny. Zvláště znepokojivá je absence srážkové daně – či rovnocenných opatření týkajících se plateb úroků a poplatků směřujících do jurisdikcí s nízkým nebo nulovým zdaněním, které jsou mimo okruh zemí uvedených v unijním seznamu nespolupracujících jurisdikcí (19). Odchozí platby úroků a poplatků od společností se sídlem v Lucembursku do třetích zemí by mohly být předmětem nízkého či nulového zdanění, pokud by tyto platby nebyly v jurisdikci příjemce zdaněny nebo by byly zdaněny na nízké úrovni. Lucembursko podniká určité kroky v boji proti agresivnímu daňovému plánování. Dosud však byla opatření nedostatečná na to, aby tyto prvky daňového systému, které nadnárodní společnosti mohou využít k agresivnímu daňovému plánování, vyřešila. |
| --- | --- |

(28)

Dopad demografických trendů na veřejné výdaje se v příštích desetiletích zintenzivní, neboť podle prognóz počet penzistů na jednoho pracovníka neustále poroste v důsledku stárnutí obyvatelstva a zpomalení čistých migračních toků. V případě, že nedojde ke změně politiky, bude Lucembursko čelit jednomu z nejprudších nárůstů výdajů na důchody v Unii v poměru k HDP, které by se měly do roku 2070 zdvojnásobit na přibližně 18 % HDP, což by bylo nejvíce v Unii. V důsledku toho v dlouhodobém horizontu výrazně naroste veřejný dluh, což ohrozí udržitelnost veřejných financí. Plán pro oživení a odolnost se nezabývá dlouhodobou udržitelností důchodového systému. Uvedený plán se konkrétně nezabývá negativními dopady systémů předčasného odchodu do důchodu ani finančními pobídkami k předčasnému odchodu z trhu práce, což přispívá k nízké míře zaměstnanosti starších pracovníků. Zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu by mělo příznivý makroekonomický dopad a potenciál snížit výdaje na důchody, neboť vyšší míra zaměstnanosti starších pracovníků by podpořila hospodářský růst. Boj proti agresivnímu daňovému plánování v Unii má zásadní význam pro: i) zabránění narušení hospodářské soutěže mezi podniky; ii) zajištění spravedlivého zacházení s daňovými poplatníky a iii) zabezpečení veřejných financí. Lucembursko je malou otevřenou ekonomikou s velkým finančním sektorem, což z velké části vysvětluje existenci významných finančních toků. Uvedené toky však rovněž odrážejí skutečnost, že v zemi jsou přítomny společnosti ovládané ze zahraničí, které se podílejí na financování a řízení peněžních toků uvnitř skupiny. Zvláště znepokojivá je absence srážkové daně – či rovnocenných opatření týkajících se plateb úroků a poplatků směřujících do jurisdikcí s nízkým nebo nulovým zdaněním, které jsou mimo okruh zemí uvedených v unijním seznamu nespolupracujících jurisdikcí (19). Odchozí platby úroků a poplatků od společností se sídlem v Lucembursku do třetích zemí by mohly být předmětem nízkého či nulového zdanění, pokud by tyto platby nebyly v jurisdikci příjemce zdaněny nebo by byly zdaněny na nízké úrovni. Lucembursko podniká určité kroky v boji proti agresivnímu daňovému plánování. Dosud však byla opatření nedostatečná na to, aby tyto prvky daňového systému, které nadnárodní společnosti mohou využít k agresivnímu daňovému plánování, vyřešila.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Lucemburska se provádí. Dne 28. prosince 2022 předložilo Lucembursko první žádost o platbu, která odpovídá 26 milníkům a cílům uvedeným v prováděcím rozhodnutí Rady, ve výši 20 milionů EUR v rámci nástroje. Dne 28. dubna 2023 zveřejnila Komise svůj kladný předběžný závěr. Rada žádost o platbu projednává. Mezi tyto milníky a cíle patří vstup v platnost reformy „Housing Pact 2.0“, jejímž cílem je zvýšit nabídku cenově dostupného nájemního bydlení nabízeného obcemi, investice do digitalizace veřejného sektoru a do rozvoje mimořádně bezpečné komunikace, prohlubování dovedností pracovní síly spuštěním programu „FutureSkills“ a také reforma zadávání veřejných zakázek na čistá vozidla. Dne 11. listopadu 2022 předložilo Lucembursko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, kterou Rada schválila dne 17. ledna 2023. Očekává se, že Lucembursko předloží kapitolu REPowerEU, a bylo již rozhodnuto převést do nástroje 128,5 milionu EUR z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu na financování jejího provádění. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Lucemburska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Plán pro oživení a odolnost Lucemburska se provádí. Dne 28. prosince 2022 předložilo Lucembursko první žádost o platbu, která odpovídá 26 milníkům a cílům uvedeným v prováděcím rozhodnutí Rady, ve výši 20 milionů EUR v rámci nástroje. Dne 28. dubna 2023 zveřejnila Komise svůj kladný předběžný závěr. Rada žádost o platbu projednává. Mezi tyto milníky a cíle patří vstup v platnost reformy „Housing Pact 2.0“, jejímž cílem je zvýšit nabídku cenově dostupného nájemního bydlení nabízeného obcemi, investice do digitalizace veřejného sektoru a do rozvoje mimořádně bezpečné komunikace, prohlubování dovedností pracovní síly spuštěním programu „FutureSkills“ a také reforma zadávání veřejných zakázek na čistá vozidla. Dne 11. listopadu 2022 předložilo Lucembursko změnu svého plánu pro oživení a odolnost, kterou Rada schválila dne 17. ledna 2023. Očekává se, že Lucembursko předloží kapitolu REPowerEU, a bylo již rozhodnuto převést do nástroje 128,5 milionu EUR z rezervy na vyrovnání se s důsledky brexitu na financování jejího provádění. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Lucemburska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Komise schválila všechny programové dokumenty Lucemburska v rámci politiky soudržnosti v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Lucembursku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Komise schválila všechny programové dokumenty Lucemburska v rámci politiky soudržnosti v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Lucembursku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Lucembursko řadě dalších výzev, zejména dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, která vyplývá především z důchodového systému, právním mezerám, které by mohly využívat nadnárodní společnosti zapojené do agresivního daňového plánování, slabinám souvisejícím s vysokými cenami bytových nemovitostí a zadlužením domácností, nedostatky ve vzdělávacím systému, které přispívají k nerovnosti a problémům souvisejícím s energetickou politikou a zelenou transformací, včetně možných překážek přechodu od fosilních paliv a problémů s dopravní sítí. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Lucembursko řadě dalších výzev, zejména dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, která vyplývá především z důchodového systému, právním mezerám, které by mohly využívat nadnárodní společnosti zapojené do agresivního daňového plánování, slabinám souvisejícím s vysokými cenami bytových nemovitostí a zadlužením domácností, nedostatky ve vzdělávacím systému, které přispívají k nerovnosti a problémům souvisejícím s energetickou politikou a zelenou transformací, včetně možných překážek přechodu od fosilních paliv a problémů s dopravní sítí.

| (32) | Základní dovednosti a celková výkonnost žáků závisí do značné míry na jejich socioekonomickém a jazykovém zázemí. Průměrná úroveň klíčových znalostí a dovedností ve věku 15 let, měřená v rámci programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA), je v Lucembursku výrazně nižší než průměr Unie. Rozdíl mezi zvýhodněnými a znevýhodněnými studenty je v Lucembursku větší než v kterékoli jiné zemi Unie. Vzdělávací systém neposkytuje všem žákům základní dovednosti nezbytné k tomu, aby uspokojily potřeby trhu práce v této zemi. Na prvním stupni základních škol žáci mluví lucembursky, ale číst a psát se učí v němčině. Všechny předměty (kromě francouzštiny) jsou vyučovány v němčině. To představuje velmi vysoké nároky na jazykové dovednosti v zemi, kde pouze každý třetí žák mluví lucembursky jako svým rodným jazykem. Podíl mladých lidí ve věku 18 až 24 let, kteří opustili systém vzdělávání a odborné přípravy, aniž by dokončili vyšší sekundární vzdělávání, se zvýšil z 6,3 % v roce 2018 na 8,2 % v roce 2022. V září 2022 zahájilo Lucembursko pilotní projekt na čtyřech základních školách, kde se žáci začínají učit nejprve ve francouzštině a teprve poté v němčině. Pokud by se tento přístup rozšířil na více škol, mohl by pomoci zlepšit výsledky žáků, jejichž rodným jazykem není francouzština. Lucembursko rovněž rozšířilo svou nabídku veřejných mezinárodních škol: od školního roku 2022/2023 jsou do těchto škol zapsána 4 % žáků na předškolním a základním stupni, kde si mohou jako vyučovací jazyk vybrat mezi angličtinou, francouzštinou nebo němčinou. Pokud by se tato možnost výuky v jednom hlavním jazyce rozšířila na větší část žáků, mohla by výrazně zlepšit jejich šance na dosažení lepších výsledků učení. |
| --- | --- |

(32)

Základní dovednosti a celková výkonnost žáků závisí do značné míry na jejich socioekonomickém a jazykovém zázemí. Průměrná úroveň klíčových znalostí a dovedností ve věku 15 let, měřená v rámci programu OECD pro mezinárodní hodnocení žáků (PISA), je v Lucembursku výrazně nižší než průměr Unie. Rozdíl mezi zvýhodněnými a znevýhodněnými studenty je v Lucembursku větší než v kterékoli jiné zemi Unie. Vzdělávací systém neposkytuje všem žákům základní dovednosti nezbytné k tomu, aby uspokojily potřeby trhu práce v této zemi. Na prvním stupni základních škol žáci mluví lucembursky, ale číst a psát se učí v němčině. Všechny předměty (kromě francouzštiny) jsou vyučovány v němčině. To představuje velmi vysoké nároky na jazykové dovednosti v zemi, kde pouze každý třetí žák mluví lucembursky jako svým rodným jazykem. Podíl mladých lidí ve věku 18 až 24 let, kteří opustili systém vzdělávání a odborné přípravy, aniž by dokončili vyšší sekundární vzdělávání, se zvýšil z 6,3 % v roce 2018 na 8,2 % v roce 2022. V září 2022 zahájilo Lucembursko pilotní projekt na čtyřech základních školách, kde se žáci začínají učit nejprve ve francouzštině a teprve poté v němčině. Pokud by se tento přístup rozšířil na více škol, mohl by pomoci zlepšit výsledky žáků, jejichž rodným jazykem není francouzština. Lucembursko rovněž rozšířilo svou nabídku veřejných mezinárodních škol: od školního roku 2022/2023 jsou do těchto škol zapsána 4 % žáků na předškolním a základním stupni, kde si mohou jako vyučovací jazyk vybrat mezi angličtinou, francouzštinou nebo němčinou. Pokud by se tato možnost výuky v jednom hlavním jazyce rozšířila na větší část žáků, mohla by výrazně zlepšit jejich šance na dosažení lepších výsledků učení.

| (33) | Lucemburský energetický systém se vyznačuje vysokou závislostí na dovozu a závislostí na fosilních palivech. Země je velkým čistým dovozcem energie. Je téměř zcela závislá na dovozu primární energie, s mírou závislosti 92 % v roce 2021. V roce 2022 ropa představovala 69 % lucemburské skladby zdrojů energie a zemní plyn 18 %, 12 % pocházelo z obnovitelných zdrojů energie, jejichž kapacita dosáhla 572 MW. Lucembursko nedováží žádnou ropu z Ruska. Závislost na Rusku ohledně plynu je omezená, neboť téměř 100 % spotřebovaného plynu v Lucembursku bylo dodáno plynovody z Belgie a Německa, kam proudí plyn z Norska a Nizozemska. Spotřeba zemního plynu v Lucembursku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 26 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (20). Lucembursko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (21). |
| --- | --- |

(33)

Lucemburský energetický systém se vyznačuje vysokou závislostí na dovozu a závislostí na fosilních palivech. Země je velkým čistým dovozcem energie. Je téměř zcela závislá na dovozu primární energie, s mírou závislosti 92 % v roce 2021. V roce 2022 ropa představovala 69 % lucemburské skladby zdrojů energie a zemní plyn 18 %, 12 % pocházelo z obnovitelných zdrojů energie, jejichž kapacita dosáhla 572 MW. Lucembursko nedováží žádnou ropu z Ruska. Závislost na Rusku ohledně plynu je omezená, neboť téměř 100 % spotřebovaného plynu v Lucembursku bylo dodáno plynovody z Belgie a Německa, kam proudí plyn z Norska a Nizozemska. Spotřeba zemního plynu v Lucembursku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 26 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je nad rámec cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (20). Lucembursko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (21).

| (34) | Lucembursko je sice silně propojeno z hlediska elektřiny i plynu, ale v očekávání rostoucí výroby obnovitelné energie a poptávky po energii bude zapotřebí dalších investic. Lucembursko musí řešit problém nedostatečné nabídky bydlení a zároveň dosáhnout svých cílů v oblasti energetiky a klimatu. Je rovněž potřeba renovovat stávající fond budov. Odvětví výstavby a renovace obytných budov se svými 20,8 % celkového potenciálu úspor energie (z hlediska GWh) představuje do roku 2030 druhý největší zdroj kumulativního potenciálu úspor energie. Přibližně 89 % fondu obytných budov využívá systémy vytápění na fosilní paliva (topný olej a zemní plyn). V tomto ohledu budou hrát klíčovou úlohu obce. Přetížení silniční dopravy zatěžuje ekonomiku a environmentální udržitelnost. Doprava se významným způsobem podílí na spotřebě ropy a je zodpovědná za 59 % celkových emisí skleníkových plynů, zatímco průměr Unie v roce 2019 činil 24 %. Lucembursko sice přijalo některá relevantní opatření ke zlepšení udržitelné dopravy, avšak další cílenější zásahy by podstatně pomohly snížit závislost na ropě a emise skleníkových plynů. To se odráží v lucemburském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, jehož cílem je dosáhnout 40% zastoupení elektromobilů a plug-in vozidel do roku 2030. Lucembursko si stanovilo cíl dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. V posledních letech dosáhlo v oblasti obnovitelných zdrojů energie značného pokroku, ale stále patří mezi členské státy s nejnižším podílem uvedených energií. Aby Lucembursko dosáhlo svých cílů v oblasti energetiky do roku 2030 získávat 25 % energie z obnovitelných zdrojů a snížit konečnou spotřebu energie o 40 až 44 % ve srovnání s rokem 2007, bude zapotřebí dále zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelné energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(34)

Lucembursko je sice silně propojeno z hlediska elektřiny i plynu, ale v očekávání rostoucí výroby obnovitelné energie a poptávky po energii bude zapotřebí dalších investic. Lucembursko musí řešit problém nedostatečné nabídky bydlení a zároveň dosáhnout svých cílů v oblasti energetiky a klimatu. Je rovněž potřeba renovovat stávající fond budov. Odvětví výstavby a renovace obytných budov se svými 20,8 % celkového potenciálu úspor energie (z hlediska GWh) představuje do roku 2030 druhý největší zdroj kumulativního potenciálu úspor energie. Přibližně 89 % fondu obytných budov využívá systémy vytápění na fosilní paliva (topný olej a zemní plyn). V tomto ohledu budou hrát klíčovou úlohu obce. Přetížení silniční dopravy zatěžuje ekonomiku a environmentální udržitelnost. Doprava se významným způsobem podílí na spotřebě ropy a je zodpovědná za 59 % celkových emisí skleníkových plynů, zatímco průměr Unie v roce 2019 činil 24 %. Lucembursko sice přijalo některá relevantní opatření ke zlepšení udržitelné dopravy, avšak další cílenější zásahy by podstatně pomohly snížit závislost na ropě a emise skleníkových plynů. To se odráží v lucemburském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, jehož cílem je dosáhnout 40% zastoupení elektromobilů a plug-in vozidel do roku 2030. Lucembursko si stanovilo cíl dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality. V posledních letech dosáhlo v oblasti obnovitelných zdrojů energie značného pokroku, ale stále patří mezi členské státy s nejnižším podílem uvedených energií. Aby Lucembursko dosáhlo svých cílů v oblasti energetiky do roku 2030 získávat 25 % energie z obnovitelných zdrojů a snížit konečnou spotřebu energie o 40 až 44 % ve srovnání s rokem 2007, bude zapotřebí dále zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvyšování podílu obnovitelné energie a energetické účinnosti.

| (35) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby uvedená opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Lucembursko zvýšilo své úsilí o prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků v upadajících a transformujících se odvětvích, v některých povoláních však přetrvává nedostatek pracovních sil, například u vedoucích pracovníků v oblasti politiky firmy a strategického plánování. Tento nedostatek pracovních sil by mohl vytvořit překážku při zelené transformaci a provádění plánu REPowerEU. |
| --- | --- |

(35)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby uvedená opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Lucembursko zvýšilo své úsilí o prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků v upadajících a transformujících se odvětvích, v některých povoláních však přetrvává nedostatek pracovních sil, například u vedoucích pracovníků v oblasti politiky firmy a strategického plánování. Tento nedostatek pracovních sil by mohl vytvořit překážku při zelené transformaci a provádění plánu REPowerEU.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (22) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (22) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (37) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Lucemburska doporučení č. 1, 2 a 4, |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Lucemburska doporučení č. 1, 2 a 4,

DOPORUČUJE Lucembursku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 4,8 % (23).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Snížit rizika spojená s trhem s bydlením, zejména snížením odpočtu hypotečních úroků a přijetím opatření ke zvýšení nabídky stavebních parcel. Řešit dlouhodobou udržitelnost důchodového systému, zejména omezením možnosti předčasného odchodu do důchodu a zvýšením míry zaměstnanosti starších pracovníků. Zvýšit opatření k účinnému boji proti agresivnímu daňovému plánování, zejména zajištěním dostatečného zdanění odchozích plateb úroků a poplatků převáděných do jurisdikcí s nulovým/nízkým zdaněním.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jeho zrevidovaného plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Pokračovat v urychleném provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním.

3.

Zlepšit výkonnost systému školního vzdělávání a prosazovat rovné příležitosti pro všechny studenty, zejména přizpůsobením výuky potřebám znevýhodněných studentů a studentů z různých jazykových prostředí.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zvýšením kapacity pro přenos elektřiny, zjednodušením povolovacích postupů a investováním do energetické účinnosti v bytovém i nebytovém sektoru. Podporovat obce v rozvoji podrobných místních plánů pro zavádění obnovitelné energie, včetně větrné energie a fotovoltaiky, a pro systémy centrálního zásobování teplem a ústředního chlazení. Prosazovat více elektrifikaci dopravy a investovat do sítí a infrastruktur veřejné dopravy. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10155/21 INIT, ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Splatné daňové úlevy mohou překročit daňovou povinnost a ovlivnit osoby, které nejsou daňovými poplatníky, jakož i daňové poplatníky; proto jsou v národních účtech klasifikovány jako výdaje (ESA 2010, články 20.167 a 20.168).

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 73).

8

(9)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Další podrobnosti viz rámeček 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

9

(10)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl vzhledem k poklesu „ostatních kapitálových transferů“, který souvisel zejména s postupným ukončováním podpory podnikání a pomoci při oživení v souvislosti s pandemií COVID-19 (fond obnovy a solidarity pro podniky), utlumující povahu a činil 0,4 procentního bodu HDP.

10

(11)  U nominálního HDP je situace poněkud odlišná; program stability z roku 2023 předpokládá míru růstu nominálního HDP ve výši 4,7 % v roce 2023 a 6,0 % v roce 2024, zatímco jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší tempo růstu ve výši 7,1 % v roce 2023 a srovnatelné tempo ve výši 5,9 % v roce 2024.

11

(12)  Uvedený údaj představuje výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

12

(13)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Lucemburska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Lucemburska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 128).

13

(14)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Lucemburska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 7,8 % v nominálním vyjádření.

14

(15)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů k HDP bude mít neutrální povahu.

15

(16)  Definice opatření v oblasti energetiky, kterou vypracovala Komise, zahrnuje pouze opatření fiskální politiky, která přímo ovlivňují ceny energií nebo poskytují dočasnou podporu příjmů pro spotřebu energie. Obecná opatření na podporu inflace nejsou klasifikována jako opatření v oblasti energetiky, což vysvětluje rozdíl v odhadovaných rozpočtových nákladech na podpůrná opatření v oblasti energetiky mezi programem stability z roku 2023 a jarní prognózou Komise 2023.

16

(17)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

17

(18)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

18

(19)  Závěry Rady o revidovaném unijním seznamu jurisdikcí nespolupracujících v daňové oblasti (Úř. věst. C 64, 21.2.2023, s. 17).

19

(20)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

20

(21)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

21

(22)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

22

(23)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

23

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/155

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2023

(2023/C 312/17)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Je tudíž zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Maďarsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Je tudíž zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst, a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 11. května 2021 předložilo Maďarsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 15. prosince 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Maďarska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Maďarsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 11. května 2021 předložilo Maďarsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 15. prosince 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Maďarska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Maďarsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 2. května 2023 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Maďarsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. Dne 1. června 2023 vstoupil v platnost nový zákon o soudním systému. |
| --- | --- |

(10)

Dne 2. května 2023 předložilo Maďarsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Maďarsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. Dne 1. června 2023 vstoupil v platnost nový zákon o soudním systému.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Maďarsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Maďarsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Maďarsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Maďarsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Maďarska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Maďarsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Maďarsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Maďarsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Maďarsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Maďarska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Maďarska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Maďarsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s velmi silnými cenovými tlaky a potřebami externího a veřejného financování se zhoršily a jsou značné. Inflace výrazně vzrostla a dosud se nezačala viditelně snižovat. Pokud by inflace zůstala vysoká po delší dobu, oslabila by tím nákladovou konkurenceschopnost a mohla by vést ke zvýšení nákladů na financování. Vysoký schodek běžného účtu se v roce 2022 výrazně zvýšil v důsledku vyšších cen energií a zvýšil se i krátkodobý vnější dluh. Zlepšení běžného účtu v roce 2023 a 2024 závisí na očekávaném dalším zmírnění cen energií, nicméně se předpovídá, že schodek běžného účtu nebude ani v období 2023–2024 zanedbatelný. Pro dynamiku běžného účtu je důležitá vysoká energetická náročnost ekonomiky. Schodek veřejných financí je vysoký, politickými reakcemi na pandemii a energetickou krizi byl způsoben jen částečně a představuje velkou část vnějších úvěrů ekonomiky. Poměr veřejného dluhu k HDP se díky výraznému růstu nominálního HDP snížil, což však může být ohroženo zpomalením hospodářské činnosti a přetrvávajícím vysokým schodkem. Náklady na státní úvěry se od roku 2021 zvýšily a vláda čelí rostoucímu úrokovému zatížení, přičemž splatnost dluhu je stále poměrně nízká. Ceny bytových nemovitostí se během pěti let zdvojnásobily, ale koncem roku 2022 se růst cen zastavil. Pravděpodobnost výrazného poklesu nominálních cen se však při nízkém zadlužení domácností a také vzhledem k současnému vysokému inflačnímu prostředí zdá být omezená. Nesrovnalosti v politikách zjištěné slabiny ještě prohloubily. Pro zajištění fiskální a vnější udržitelnosti a pro ukotvení očekávání je zásadní účinná koordinace a jasné vymezení makroekonomických politik, které se opírají o silný institucionální politický rámec. Očekává se, že včasné a úplné provedení strukturálních reforem obsažených v maďarském plánu pro oživení a odolnost pomůže snížit makroekonomickou zranitelnost a ve střednědobém horizontu podpoří růst a korekci. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Maďarska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Maďarsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s velmi silnými cenovými tlaky a potřebami externího a veřejného financování se zhoršily a jsou značné. Inflace výrazně vzrostla a dosud se nezačala viditelně snižovat. Pokud by inflace zůstala vysoká po delší dobu, oslabila by tím nákladovou konkurenceschopnost a mohla by vést ke zvýšení nákladů na financování. Vysoký schodek běžného účtu se v roce 2022 výrazně zvýšil v důsledku vyšších cen energií a zvýšil se i krátkodobý vnější dluh. Zlepšení běžného účtu v roce 2023 a 2024 závisí na očekávaném dalším zmírnění cen energií, nicméně se předpovídá, že schodek běžného účtu nebude ani v období 2023–2024 zanedbatelný. Pro dynamiku běžného účtu je důležitá vysoká energetická náročnost ekonomiky. Schodek veřejných financí je vysoký, politickými reakcemi na pandemii a energetickou krizi byl způsoben jen částečně a představuje velkou část vnějších úvěrů ekonomiky. Poměr veřejného dluhu k HDP se díky výraznému růstu nominálního HDP snížil, což však může být ohroženo zpomalením hospodářské činnosti a přetrvávajícím vysokým schodkem. Náklady na státní úvěry se od roku 2021 zvýšily a vláda čelí rostoucímu úrokovému zatížení, přičemž splatnost dluhu je stále poměrně nízká. Ceny bytových nemovitostí se během pěti let zdvojnásobily, ale koncem roku 2022 se růst cen zastavil. Pravděpodobnost výrazného poklesu nominálních cen se však při nízkém zadlužení domácností a také vzhledem k současnému vysokému inflačnímu prostředí zdá být omezená. Nesrovnalosti v politikách zjištěné slabiny ještě prohloubily. Pro zajištění fiskální a vnější udržitelnosti a pro ukotvení očekávání je zásadní účinná koordinace a jasné vymezení makroekonomických politik, které se opírají o silný institucionální politický rámec. Očekává se, že včasné a úplné provedení strukturálních reforem obsažených v maďarském plánu pro oživení a odolnost pomůže snížit makroekonomickou zranitelnost a ve střednědobém horizontu podpoří růst a korekci.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Maďarska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 6,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 76,6 % HDP na konci roku 2021 na 73,3 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Maďarska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Maďarsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Maďarska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 6,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 76,6 % HDP na konci roku 2021 na 73,3 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Maďarska, neboť jeho schodek veřejných financí překročil v roce 2022 referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Maďarsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato opatření fiskální politiky snižující příjmy patřilo snížení spotřebních daní z paliv, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace podnikům veřejných služeb na ztráty vzniklé v důsledku zastropování cen energie pro domácnosti a podpůrné programy pro energeticky náročné společnosti. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně dočasnou daní z rozpětí mezi ropou Brent a Urals, dočasnou daní z příjmů dodavatelů energie a dočasným zvýšením těžebních poplatků. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,0 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 1,9 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi tato opatření fiskální politiky snižující příjmy patřilo snížení spotřebních daní z paliv, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace podnikům veřejných služeb na ztráty vzniklé v důsledku zastropování cen energie pro domácnosti a podpůrné programy pro energeticky náročné společnosti. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně dočasnou daní z rozpětí mezi ropou Brent a Urals, dočasnou daní z příjmů dodavatelů energie a dočasným zvýšením těžebních poplatků. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,0 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 1,9 % HDP v roce 2021 na 0,1 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Maďarsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Maďarsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši 0,4 % HDP, jak doporučuje Rada. Maďarsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,5 % HDP (2,1 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben nižším čerpáním evropských strukturálních a investičních fondů. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,2 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady Maďarsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu. Maďarsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši 0,4 % HDP, jak doporučuje Rada. Maďarsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,5 % HDP (2,1 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben nižším čerpáním evropských strukturálních a investičních fondů. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,2 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady Maďarsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu. Maďarsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise pro rok 2023 a další období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,5 % v roce 2023 a o 4,0 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 0,5 % v roce 2023 a 2,8 % v roce 2024, zejména v důsledku očekávaného nižšího růstu soukromé spotřeby způsobené nižším očekávaným růstem nominálních mezd a mírně vyšší mírou nezaměstnanosti. Komise rovněž předpokládá nižší růst veřejné spotřeby a čistého vývozu. Růst nominálního HDP předpokládaný v jarní prognóze Komise 2023 je v horizontu prognózy nižší v důsledku nižšího očekávaného růstu HDP a deflátoru HDP. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise pro rok 2023 a další období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,5 % v roce 2023 a o 4,0 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá nižší růst reálného HDP ve výši 0,5 % v roce 2023 a 2,8 % v roce 2024, zejména v důsledku očekávaného nižšího růstu soukromé spotřeby způsobené nižším očekávaným růstem nominálních mezd a mírně vyšší mírou nezaměstnanosti. Komise rovněž předpokládá nižší růst veřejné spotřeby a čistého vývozu. Růst nominálního HDP předpokládaný v jarní prognóze Komise 2023 je v horizontu prognózy nižší v důsledku nižšího očekávaného růstu HDP a deflátoru HDP.

| (18) | Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,9 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména vyšší daňové příjmy způsobené vysokou inflací a dočasnými neočekávanými zisky a odvětvovými daněmi, které se v roce 2023 odhadují na 1,5 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 73,3 % na konci roku 2022 na 69,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,0 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 70,7 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben nižším růstem HDP a deflátorem HDP v jarní prognóze Komise 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 3,9 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží zejména vyšší daňové příjmy způsobené vysokou inflací a dočasnými neočekávanými zisky a odvětvovými daněmi, které se v roce 2023 odhadují na 1,5 % HDP. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 73,3 % na konci roku 2022 na 69,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,0 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 70,7 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben nižším růstem HDP a deflátorem HDP v jarní prognóze Komise 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména dotací podnikům veřejných služeb na ztráty vzniklé v důsledku zastropování cen energie pro domácnosti a podpůrných programů pro energeticky náročné společnosti. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,2 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (11) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména dotací podnikům veřejných služeb na ztráty vzniklé v důsledku zastropování cen energie pro domácnosti a podpůrných programů pro energeticky náročné společnosti. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,2 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (11) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Maďarsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Maďarsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Maďarsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Maďarsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Maďarsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Maďarsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 4,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,4 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 2,2 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tudíž v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,6 procentního bodu (13). Maďarsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, ačkoli se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je rozvoj elektrizační soustavy, modernizace příměstských železnic, podpora využívání solárních panelů domácnostmi, poskytování notebooků vyučujícím a žákům na nižších i vyšších středních školách a digitalizační opatření v oblasti zdravotní péče, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 4,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,4 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 2,2 % HDP. Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tudíž v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,6 procentního bodu (13). Maďarsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, ačkoli se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je rozvoj elektrizační soustavy, modernizace příměstských železnic, podpora využívání solárních panelů domácnostmi, poskytování notebooků vyučujícím a žákům na nižších i vyšších středních školách a digitalizační opatření v oblasti zdravotní péče, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,9 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména významné snížení podílu veřejných výdajů na HDP, zejména pokud jde o tvorbu hrubého fixního kapitálu, mezispotřebu a náhrady zaměstnancům. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout na 66,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,4 % HDP. Tento schodek je vyšší než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku vyšších předpokládaných výdajů na tvorbu hrubého fixního kapitálu v souladu s nedávnými trendy a vyšší mezispotřeby způsobené přetrvávajícími inflačními tlaky. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 71,1 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,9 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména významné snížení podílu veřejných výdajů na HDP, zejména pokud jde o tvorbu hrubého fixního kapitálu, mezispotřebu a náhrady zaměstnancům. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout na 66,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,4 % HDP. Tento schodek je vyšší než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku vyšších předpokládaných výdajů na tvorbu hrubého fixního kapitálu v souladu s nedávnými trendy a vyšší mezispotřeby způsobené přetrvávajícími inflačními tlaky. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 71,1 % na konci roku 2024.

| (23) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení některých podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,4 % HDP v roce 2024 oproti 1,2 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení některých podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,4 % HDP v roce 2024 oproti 1,2 % HDP v roce 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají v současnosti zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,4 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem Unie a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti, a k ochraně vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,4 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem Unie a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti, a k ochraně vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 7,0 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno vyššími výdaji na mezispotřebu a na tvorbu hrubého fixního kapitálu a očekávaným postupným ukončením dočasných daní z neočekávaných zisků a odvětvových daní. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 7,0 %, což je více než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno vyššími výdaji na mezispotřebu a na tvorbu hrubého fixního kapitálu a očekávaným postupným ukončením dočasných daní z neočekávaných zisků a odvětvových daní.

| (26) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 5,1 % HDP v roce 2023 na 3,7 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a nižší investice financované Unií. |
| --- | --- |

(26)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 5,1 % HDP v roce 2023 na 3,7 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší investice financované z vnitrostátních zdrojů a nižší investice financované Unií.

| (27) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle konvergenčního programu z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 1,9 % HDP v roce 2025, 1,4 % v roce 2026 a 0,9 % v roce 2027. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 66,7 % na konci roku 2024 na 56,3 % do konce roku 2027. |
| --- | --- |

(27)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle konvergenčního programu z roku 2023 by měl schodek veřejných financí postupně klesat na 1,9 % HDP v roce 2025, 1,4 % v roce 2026 a 0,9 % v roce 2027. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 66,7 % na konci roku 2024 na 56,3 % do konce roku 2027.

| (28) | Měnová a fiskální politika a politika hospodářského rozvoje reagovaly na nedávné hospodářské problémy nekoordinovaně, čímž oslabily účinnost celkové politické reakce. Měnová politika se začala zpřísňovat v roce 2021, ale fiskální expanze pokračovala až do začátku roku 2022. Cílem několika dočasných politických opatření zavedených od roku 2021 je necíleně zachovat kupní sílu domácností prostřednictvím stropů pro ceny a úrokové sazby a fiskálně nákladných energetických dotací. Byly zavedeny cenové stropy pro pohonné hmoty a některé základní potraviny. Byly zavedeny stropy pro úrokové sazby u hypoték s proměnlivou úrokovou sazbou, úvěrů malým a středním podnikům, některých studentských půjček a velkých bankovních vkladů. Platnost většiny uvedených opatření má v roce 2023 skončit. Náklady na tato opatření nesou většinou společnosti a finanční sektor, a to prostřednictvím vyšších nepřímých daní, a jejich rušivé účinky přispěly k nižší domácí výrobě a vyšším cenám výrobků, na které se stropy přímo nevztahují. Jsou také překážkou pro přizpůsobení poptávky novému ekonomickému prostředí. Politiky hospodářského rozvoje využívají programy dotovaných úvěrů, které podnikům pomáhají přizpůsobit se ekonomickým šokům. V únoru 2023 byl zahájen rozsáhlý režim dotovaných úvěrů s pevnými úrokovými sazbami na podporu společností, které čelí rostoucím nákladům na energii. Stropy pro ceny a úrokové sazby a dotované úvěry působí proti snahám měnové politiky o snížení inflace, mimo jiné tím, že snižují účinnost nástrojů centrální banky. Evropská centrální banka zjistila, že provádění efektivní měnové politiky brání některá regulační opatření, včetně stropů pro sazby u bankovních vkladů. |
| --- | --- |

(28)

Měnová a fiskální politika a politika hospodářského rozvoje reagovaly na nedávné hospodářské problémy nekoordinovaně, čímž oslabily účinnost celkové politické reakce. Měnová politika se začala zpřísňovat v roce 2021, ale fiskální expanze pokračovala až do začátku roku 2022. Cílem několika dočasných politických opatření zavedených od roku 2021 je necíleně zachovat kupní sílu domácností prostřednictvím stropů pro ceny a úrokové sazby a fiskálně nákladných energetických dotací. Byly zavedeny cenové stropy pro pohonné hmoty a některé základní potraviny. Byly zavedeny stropy pro úrokové sazby u hypoték s proměnlivou úrokovou sazbou, úvěrů malým a středním podnikům, některých studentských půjček a velkých bankovních vkladů. Platnost většiny uvedených opatření má v roce 2023 skončit. Náklady na tato opatření nesou většinou společnosti a finanční sektor, a to prostřednictvím vyšších nepřímých daní, a jejich rušivé účinky přispěly k nižší domácí výrobě a vyšším cenám výrobků, na které se stropy přímo nevztahují. Jsou také překážkou pro přizpůsobení poptávky novému ekonomickému prostředí. Politiky hospodářského rozvoje využívají programy dotovaných úvěrů, které podnikům pomáhají přizpůsobit se ekonomickým šokům. V únoru 2023 byl zahájen rozsáhlý režim dotovaných úvěrů s pevnými úrokovými sazbami na podporu společností, které čelí rostoucím nákladům na energii. Stropy pro ceny a úrokové sazby a dotované úvěry působí proti snahám měnové politiky o snížení inflace, mimo jiné tím, že snižují účinnost nástrojů centrální banky. Evropská centrální banka zjistila, že provádění efektivní měnové politiky brání některá regulační opatření, včetně stropů pro sazby u bankovních vkladů.

| (29) | Nedostatky v plánování a plnění rozpočtu zvýšily zvýhodnění expanzivní tendence fiskální politiky, a přispěly tak k mnoha současným makroekonomickým problémům Maďarska. Od roku 2016 se z důvodu velmi brzkého přijetí ročních rozpočtů snížila kvalita makroekonomických a rozpočtových prognóz. Různá pravidla rozpočtové flexibility a velké rozpočtové rezervy umožnily vyšší diskreční výdaje, což zhoršilo procykličnost fiskální politiky. Rozhodnutí o výdajích ad hoc byla často přijímána na konci rozpočtového roku nebo byla přijímána vládními nařízeními v průběhu roku bez odpovídajícího parlamentního dohledu a veřejných konzultací, čímž se snížila transparentnost rozpočtu. Vnitrostátní fiskální rámec nezabránil vysokým schodkům veřejných financí v důsledku nedostatků v koncepci vnitrostátních fiskálních pravidel, včetně pravidel o zadlužení s procyklickými rysy, slabého prosazování střednědobého rozpočtového plánování, které je dále narušeno zvláštními ustanoveními „stavu ohrožení“, a omezené úlohy a zdrojů národní fiskální rady. Omezený mandát a zdroje fiskální rady omezují její účinnost při řízení veřejných diskuzí o fiskálních otázkách. |
| --- | --- |

(29)

Nedostatky v plánování a plnění rozpočtu zvýšily zvýhodnění expanzivní tendence fiskální politiky, a přispěly tak k mnoha současným makroekonomickým problémům Maďarska. Od roku 2016 se z důvodu velmi brzkého přijetí ročních rozpočtů snížila kvalita makroekonomických a rozpočtových prognóz. Různá pravidla rozpočtové flexibility a velké rozpočtové rezervy umožnily vyšší diskreční výdaje, což zhoršilo procykličnost fiskální politiky. Rozhodnutí o výdajích ad hoc byla často přijímána na konci rozpočtového roku nebo byla přijímána vládními nařízeními v průběhu roku bez odpovídajícího parlamentního dohledu a veřejných konzultací, čímž se snížila transparentnost rozpočtu. Vnitrostátní fiskální rámec nezabránil vysokým schodkům veřejných financí v důsledku nedostatků v koncepci vnitrostátních fiskálních pravidel, včetně pravidel o zadlužení s procyklickými rysy, slabého prosazování střednědobého rozpočtového plánování, které je dále narušeno zvláštními ustanoveními „stavu ohrožení“, a omezené úlohy a zdrojů národní fiskální rady. Omezený mandát a zdroje fiskální rady omezují její účinnost při řízení veřejných diskuzí o fiskálních otázkách.

| (30) | Ceny bytových nemovitostí v Maďarsku v posledních deseti letech výrazně vzrostly, nabídka bydlení je však i nadále omezená. K nedávnému nárůstu cen přispěly nedostatečně cílené subvenční programy na nákup bydlení, které jsou k dispozici i domácnostem s vyššími příjmy, které již obydlí vlastní. Podobně necílené jsou i dotace na výstavbu bydlení, včetně grantů, dotovaných úvěrů a zvýhodněných sazeb DPH. |
| --- | --- |

(30)

Ceny bytových nemovitostí v Maďarsku v posledních deseti letech výrazně vzrostly, nabídka bydlení je však i nadále omezená. K nedávnému nárůstu cen přispěly nedostatečně cílené subvenční programy na nákup bydlení, které jsou k dispozici i domácnostem s vyššími příjmy, které již obydlí vlastní. Podobně necílené jsou i dotace na výstavbu bydlení, včetně grantů, dotovaných úvěrů a zvýhodněných sazeb DPH.

| (31) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Maďarsko svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 6 600 000 000 EUR. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost postupovalo rychle. Stejně důležité je, aby Maďarsko zajistilo odpovídající správní kapacitu pro splnění závazků stanovených v plánu pro oživení a odolnost. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Maďarska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. V důsledku pozdního přijetí prováděcího rozhodnutí Rady o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Maďarska v prosinci 2022 se provádění maďarského plánu pro oživení a odolnost výrazně zpozdilo. Rychlé a soustavné provádění plánu pro oživení a odolnost by vyžadovalo splnění 27 milníků souvisejících s posílením nezávislosti soudnictví a zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Dokud nebudou tyto milníky v plném rozsahu a správně provedeny, nebude možné v rámci plánu pro oživení a odolnost provést žádnou platbu. Maďarsku je v rámci programu REPowerEU přidělen grant ve výši 701,6 milionu EUR. Maďarsko plánuje využít grant REPowerEU a další úvěr na investice související s energetikou. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Maďarsko svůj záměr požádat o dodatečnou úvěrovou podporu v rámci nástroje ve výši 6 600 000 000 EUR. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost postupovalo rychle. Stejně důležité je, aby Maďarsko zajistilo odpovídající správní kapacitu pro splnění závazků stanovených v plánu pro oživení a odolnost. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Maďarska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. V důsledku pozdního přijetí prováděcího rozhodnutí Rady o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Maďarska v prosinci 2022 se provádění maďarského plánu pro oživení a odolnost výrazně zpozdilo. Rychlé a soustavné provádění plánu pro oživení a odolnost by vyžadovalo splnění 27 milníků souvisejících s posílením nezávislosti soudnictví a zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. Dokud nebudou tyto milníky v plném rozsahu a správně provedeny, nebude možné v rámci plánu pro oživení a odolnost provést žádnou platbu. Maďarsku je v rámci programu REPowerEU přidělen grant ve výši 701,6 milionu EUR. Maďarsko plánuje využít grant REPowerEU a další úvěr na investice související s energetikou.

| (32) | Programové dokumenty Maďarska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Maďarsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(32)

Programové dokumenty Maďarska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Maďarsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (33) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Maďarsko řadě dalších výzev souvislosti s chudobou a hospodářskou soutěží na trhu práce v oblasti služeb a energetiky. |
| --- | --- |

(33)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Maďarsko řadě dalších výzev souvislosti s chudobou a hospodářskou soutěží na trhu práce v oblasti služeb a energetiky.

| (34) | Ačkoli se celkové ukazatele chudoby v posledním desetiletí zlepšily, relativní situace některých znevýhodněných skupin, jako jsou domácnosti s nízkými příjmy, děti, osoby se zdravotním postižením, Romové a lidé žijící v odlehlých venkovských oblastech, se zhoršila. Míra závažné materiální a sociální deprivace je jedna z nejvyšších v Unii, přičemž mezi jednotlivými regiony existují značné rozdíly. Zvláště vysoká je u dětí a Romů. Znevýhodněné skupiny se potýkají s obtížemi, pokud jde o přístup k odpovídající sociální pomoci, vzdělávání, zdravotní péči a službám při hledání zaměstnání. Domácnosti bez stabilního příjmu čelí slábnoucí záchranné sociální síti. Daňový systém nepřiměřeně zatěžuje pracovníky s nižšími mzdami. Hlavní zdroje příjmů domácností s nízkými příjmy v posledních deseti letech nedržely krok s životními náklady. Přiměřenost minimálního příjmu je jedna z nejnižších v Unii. Nedávné zvýšení cen energií a potravin neúměrně zatěžuje osoby s nízkými příjmy a podpůrná opatření jsou převážně necílená. Nedávná změna právních předpisů v oblasti sociální ochrany snížila odpovědnost státu za poskytování sociální péče. |
| --- | --- |

(34)

Ačkoli se celkové ukazatele chudoby v posledním desetiletí zlepšily, relativní situace některých znevýhodněných skupin, jako jsou domácnosti s nízkými příjmy, děti, osoby se zdravotním postižením, Romové a lidé žijící v odlehlých venkovských oblastech, se zhoršila. Míra závažné materiální a sociální deprivace je jedna z nejvyšších v Unii, přičemž mezi jednotlivými regiony existují značné rozdíly. Zvláště vysoká je u dětí a Romů. Znevýhodněné skupiny se potýkají s obtížemi, pokud jde o přístup k odpovídající sociální pomoci, vzdělávání, zdravotní péči a službám při hledání zaměstnání. Domácnosti bez stabilního příjmu čelí slábnoucí záchranné sociální síti. Daňový systém nepřiměřeně zatěžuje pracovníky s nižšími mzdami. Hlavní zdroje příjmů domácností s nízkými příjmy v posledních deseti letech nedržely krok s životními náklady. Přiměřenost minimálního příjmu je jedna z nejnižších v Unii. Nedávné zvýšení cen energií a potravin neúměrně zatěžuje osoby s nízkými příjmy a podpůrná opatření jsou převážně necílená. Nedávná změna právních předpisů v oblasti sociální ochrany snížila odpovědnost státu za poskytování sociální péče.

| (35) | Celková míra zaměstnanosti je poměrně vysoká, ale některé znevýhodněné skupiny, jako jsou Romové, osoby s nízkou kvalifikací, ženy s pečovatelskými povinnostmi a osoby se zdravotním postižením, mají potíže se vstupem na otevřený trh práce kvůli nedostatkům v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a systémů sociální pomoci a podpůrných struktur pro uchazeče o zaměstnání. Rozdíly v míře zaměstnanosti osob s nízkou kvalifikací, Romů a osob se zdravotním postižením jsou i nadále vysoké. Každá pátá žena, která hledá placené zaměstnání, je vyřazena z trhu práce z důvodu péče o děti nebo o osoby se zdravotním postižením závislé na její pomoci. Dávky a přístup znevýhodněných skupin k účinným aktivním opatřením na trhu práce jsou nedostatečné. Doba pobírání podpory v nezaměstnanosti je tři měsíce, zatímco průměrná doba nezaměstnanosti podle údajů z šetření pracovních sil v roce 2022 činila 9,4 měsíce. Čtyři z deseti registrovaných nezaměstnaných osob nepobírají žádnou podporu. Dlouhá průměrná doba registrace ukazuje na kapacitní problémy ve veřejné službě zaměstnanosti. Podíl uchazečů o zaměstnání s nízkou základní kvalifikací je ve srovnání s celostátním průměrem více než dvojnásobný. Podíl dospělých účastníků na vzdělávání, zejména osob s nízkou kvalifikací a nezaměstnaných, zůstává nízký. |
| --- | --- |

(35)

Celková míra zaměstnanosti je poměrně vysoká, ale některé znevýhodněné skupiny, jako jsou Romové, osoby s nízkou kvalifikací, ženy s pečovatelskými povinnostmi a osoby se zdravotním postižením, mají potíže se vstupem na otevřený trh práce kvůli nedostatkům v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a systémů sociální pomoci a podpůrných struktur pro uchazeče o zaměstnání. Rozdíly v míře zaměstnanosti osob s nízkou kvalifikací, Romů a osob se zdravotním postižením jsou i nadále vysoké. Každá pátá žena, která hledá placené zaměstnání, je vyřazena z trhu práce z důvodu péče o děti nebo o osoby se zdravotním postižením závislé na její pomoci. Dávky a přístup znevýhodněných skupin k účinným aktivním opatřením na trhu práce jsou nedostatečné. Doba pobírání podpory v nezaměstnanosti je tři měsíce, zatímco průměrná doba nezaměstnanosti podle údajů z šetření pracovních sil v roce 2022 činila 9,4 měsíce. Čtyři z deseti registrovaných nezaměstnaných osob nepobírají žádnou podporu. Dlouhá průměrná doba registrace ukazuje na kapacitní problémy ve veřejné službě zaměstnanosti. Podíl uchazečů o zaměstnání s nízkou základní kvalifikací je ve srovnání s celostátním průměrem více než dvojnásobný. Podíl dospělých účastníků na vzdělávání, zejména osob s nízkou kvalifikací a nezaměstnaných, zůstává nízký.

| (36) | Sociální dialog patří i nadále k nejslabším v Unii a v poslední době se dále zhoršil. Hlavní tripartitní orgán slouží především jako fórum pro sdílení informací a konzultací pro vládu a nemá žádný formální právní rámec, přičemž s výjimkou stanovení minimální mzdy nevede žádný smysluplný dialog. Stále větším problémem je nedostatek učitelů, nová právní ustanovení navíc omezují jejich práva na protestní akce v kolektivním vyjednávání a rozšiřují možnost zaměstnavatelů zpětně propustit učitele, kteří se účastní občanské neposlušnosti na protest proti pracovním podmínkám. Nedávné reformy, které byly zavedeny bez smysluplného dialogu s příslušnými odbory, negativně ovlivnily pracovní podmínky a oslabily zastoupení zdravotnických pracovníků. |
| --- | --- |

(36)

Sociální dialog patří i nadále k nejslabším v Unii a v poslední době se dále zhoršil. Hlavní tripartitní orgán slouží především jako fórum pro sdílení informací a konzultací pro vládu a nemá žádný formální právní rámec, přičemž s výjimkou stanovení minimální mzdy nevede žádný smysluplný dialog. Stále větším problémem je nedostatek učitelů, nová právní ustanovení navíc omezují jejich práva na protestní akce v kolektivním vyjednávání a rozšiřují možnost zaměstnavatelů zpětně propustit učitele, kteří se účastní občanské neposlušnosti na protest proti pracovním podmínkám. Nedávné reformy, které byly zavedeny bez smysluplného dialogu s příslušnými odbory, negativně ovlivnily pracovní podmínky a oslabily zastoupení zdravotnických pracovníků.

| (37) | V poslední době se na řadě trhů vyskytly případy veřejných zásahů, které oslabily právní jistotu. Uvedené zásahy měly tendenci odrazovat od investic Unie a zahraničních investic na určitých trzích nebo je omezovat, což v podstatě umožnilo situaci, kdy byly společnosti skupovány státními podniky nebo soukromými firmami s úzkými vazbami na vládu. Tyto zásahy rovněž vážně ovlivňují zásady jednotného trhu a právního státu a omezují možnosti udržitelného hospodářského růstu. Určité podniky a průmyslová odvětví například čelí diskriminačnímu zacházení prostřednictvím individuálně uzpůsobených daní, cenových stropů a regulací zaváděných v krátké lhůtě a bez předchozí konzultace. Od roku 2020 vláda k zavedení takových opatření využívá také své mimořádné pravomoci v rámci „stavu ohrožení“. Rozpočtové příjmy z odvětvových daní jsou značné. Vláda například nedávno zavedla administrativní cenové stropy a 90% daň ze zisku z výroby cementu a keramických materiálů. Jedná se o odvětví s vysokou mírou zahraničního vlastnictví. V prosinci 2022 vláda náhle zvýšila daň pro pojišťovny a farmaceutické společnosti. Banky byly zatíženy stropem flexibilních hypotečních sazeb, což ovlivnilo jejich schopnost poskytovat úvěry a jejich ziskovost. K vyvíjení nepřiměřeného tlaku na určité společnosti, zejména v maloobchodě a dopravě, byly použity selektivní a svévolné správní kontroly, pokuty a nevydání příslušných povolení. Zdá se, že proti svévolným opatřením orgánů chybí účinná právní ochrana. Maloobchodní odvětví se i nadále potýká s nepředvídatelnými předpisy. Podmínky pro povolení zřízení nebo změny prodejen o ploše nad 400 metrů čtverečních se nezdají být transparentní a dostupnost soudního přezkumu je sporná. Daň z maloobchodního odvětví neúměrně zatěžuje větší společnosti, které nemají sídlo v Maďarsku. Vláda často využívá své pravomoci osvobodit určité transakce od kontroly spojování podniků.
  Dopad těchto transakcí na ekonomiku, hospodářskou soutěž a jednotný trh se neposuzuje. Kritéria pro tyto výjimky nejsou stanovena transparentně a neexistuje žádný formální postup pro napadení uvedených kritérií nebo samotného rozhodnutí. V důsledku těchto zásahů se zvýšilo státní nebo státem podporované domácí vlastnictví v bankovnictví, telekomunikacích, veřejných službách, sdělovacích prostředcích a televizním a rozhlasovém vysílání na úkor zahraničního vlastnictví. Na základě oznámení členů vlády lze podobné transakce očekávat v odvětví pojišťovnictví, maloobchodu a dopravy, zejména pokud jde o budapešťské letiště. Snížená přítomnost zahraničního kapitálu a know-how, zejména v odvětvích s vysokou přidanou hodnotou, jako je bankovnictví a telekomunikace, může omezit příležitosti Maďarska k růstu produktivity a inovacím. |
| --- | --- |

(37)

V poslední době se na řadě trhů vyskytly případy veřejných zásahů, které oslabily právní jistotu. Uvedené zásahy měly tendenci odrazovat od investic Unie a zahraničních investic na určitých trzích nebo je omezovat, což v podstatě umožnilo situaci, kdy byly společnosti skupovány státními podniky nebo soukromými firmami s úzkými vazbami na vládu. Tyto zásahy rovněž vážně ovlivňují zásady jednotného trhu a právního státu a omezují možnosti udržitelného hospodářského růstu. Určité podniky a průmyslová odvětví například čelí diskriminačnímu zacházení prostřednictvím individuálně uzpůsobených daní, cenových stropů a regulací zaváděných v krátké lhůtě a bez předchozí konzultace. Od roku 2020 vláda k zavedení takových opatření využívá také své mimořádné pravomoci v rámci „stavu ohrožení“. Rozpočtové příjmy z odvětvových daní jsou značné. Vláda například nedávno zavedla administrativní cenové stropy a 90% daň ze zisku z výroby cementu a keramických materiálů. Jedná se o odvětví s vysokou mírou zahraničního vlastnictví. V prosinci 2022 vláda náhle zvýšila daň pro pojišťovny a farmaceutické společnosti. Banky byly zatíženy stropem flexibilních hypotečních sazeb, což ovlivnilo jejich schopnost poskytovat úvěry a jejich ziskovost. K vyvíjení nepřiměřeného tlaku na určité společnosti, zejména v maloobchodě a dopravě, byly použity selektivní a svévolné správní kontroly, pokuty a nevydání příslušných povolení. Zdá se, že proti svévolným opatřením orgánů chybí účinná právní ochrana. Maloobchodní odvětví se i nadále potýká s nepředvídatelnými předpisy. Podmínky pro povolení zřízení nebo změny prodejen o ploše nad 400 metrů čtverečních se nezdají být transparentní a dostupnost soudního přezkumu je sporná. Daň z maloobchodního odvětví neúměrně zatěžuje větší společnosti, které nemají sídlo v Maďarsku. Vláda často využívá své pravomoci osvobodit určité transakce od kontroly spojování podniků.

Dopad těchto transakcí na ekonomiku, hospodářskou soutěž a jednotný trh se neposuzuje. Kritéria pro tyto výjimky nejsou stanovena transparentně a neexistuje žádný formální postup pro napadení uvedených kritérií nebo samotného rozhodnutí. V důsledku těchto zásahů se zvýšilo státní nebo státem podporované domácí vlastnictví v bankovnictví, telekomunikacích, veřejných službách, sdělovacích prostředcích a televizním a rozhlasovém vysílání na úkor zahraničního vlastnictví. Na základě oznámení členů vlády lze podobné transakce očekávat v odvětví pojišťovnictví, maloobchodu a dopravy, zejména pokud jde o budapešťské letiště. Snížená přítomnost zahraničního kapitálu a know-how, zejména v odvětvích s vysokou přidanou hodnotou, jako je bankovnictví a telekomunikace, může omezit příležitosti Maďarska k růstu produktivity a inovacím.

| (38) | Skladbu zdrojů energie v Maďarsku určuje ropa a zemní plyn, přičemž každý z těchto zdrojů se na celkové spotřebě energie podílí zhruba jednou třetinou. Podíl jaderné energie činí 15 % a obnovitelné energie přibližně 14 %. Maďarsko je i nadále silně závislé na dovozu fosilních paliv a jaderné energie z Ruska a jeho snaha zbavit se závislosti na Rusku je pomalá. Dovoz z Ruska pokrývá tři čtvrtiny domácí spotřeby plynu. V roce 2021 podepsalo Maďarsko dlouhodobou dohodu o dodávkách plynu se společností Gazprom a v dubnu 2023 vyjednalo její změnu s opcí na další množství. Snížení závislosti na ruských fosilních palivech bude vyžadovat významná dodatečná opatření, zejména posílení spolupráce se sousedními zeměmi, v případě potřeby i v oblasti infrastruktury, a zajištění přístupu k alternativním zdrojům fosilních paliv. Elektrifikace a plánované investice do energeticky náročných průmyslových odvětví zvýší potřebu výroby elektřiny. Navzdory značnému nárůstu kapacity solární energie v posledních letech je podíl kapacity obnovitelné energie stále jedním z nejnižších v Unii. Instalace větrných elektráren byla pozastavena a očekává se, že po odstranění právních omezení bude obnovena. Geotermální energie se využívá nedostatečně. Často se měnící právní prostředí představuje pro rozvoj obnovitelné energie několik problémů. Omezení kapacity elektrizační soustavy navíc vytvářejí významnou překážku pro připojení obnovitelných zdrojů energie k síti a nedostatek flexibilních řešení na straně poptávky a nabídky a omezené možnosti spotřebitelů představují zásadní překážku pro rozvoj výroby čisté elektřiny z obnovitelných zdrojů. Další promarněnou příležitostí k optimalizaci sítě pro další kapacitu obnovitelných zdrojů energie je nedostatečná integrace do vyrovnávacího trhu Unie. |
| --- | --- |

(38)

Skladbu zdrojů energie v Maďarsku určuje ropa a zemní plyn, přičemž každý z těchto zdrojů se na celkové spotřebě energie podílí zhruba jednou třetinou. Podíl jaderné energie činí 15 % a obnovitelné energie přibližně 14 %. Maďarsko je i nadále silně závislé na dovozu fosilních paliv a jaderné energie z Ruska a jeho snaha zbavit se závislosti na Rusku je pomalá. Dovoz z Ruska pokrývá tři čtvrtiny domácí spotřeby plynu. V roce 2021 podepsalo Maďarsko dlouhodobou dohodu o dodávkách plynu se společností Gazprom a v dubnu 2023 vyjednalo její změnu s opcí na další množství. Snížení závislosti na ruských fosilních palivech bude vyžadovat významná dodatečná opatření, zejména posílení spolupráce se sousedními zeměmi, v případě potřeby i v oblasti infrastruktury, a zajištění přístupu k alternativním zdrojům fosilních paliv. Elektrifikace a plánované investice do energeticky náročných průmyslových odvětví zvýší potřebu výroby elektřiny. Navzdory značnému nárůstu kapacity solární energie v posledních letech je podíl kapacity obnovitelné energie stále jedním z nejnižších v Unii. Instalace větrných elektráren byla pozastavena a očekává se, že po odstranění právních omezení bude obnovena. Geotermální energie se využívá nedostatečně. Často se měnící právní prostředí představuje pro rozvoj obnovitelné energie několik problémů. Omezení kapacity elektrizační soustavy navíc vytvářejí významnou překážku pro připojení obnovitelných zdrojů energie k síti a nedostatek flexibilních řešení na straně poptávky a nabídky a omezené možnosti spotřebitelů představují zásadní překážku pro rozvoj výroby čisté elektřiny z obnovitelných zdrojů. Další promarněnou příležitostí k optimalizaci sítě pro další kapacitu obnovitelných zdrojů energie je nedostatečná integrace do vyrovnávacího trhu Unie.

| (39) | Maďarsko má značný potenciál v oblasti energetické účinnosti, zejména v obytných budovách. Spotřeba zemního plynu v Maďarsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 20 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v posledních pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16), a to i díky opatřením ve veřejném sektoru a změně systému stropů cen energií pro domácnosti. Maďarsko se vybízí, aby pokračovalo ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (17). Navzdory nedávným změnám však systém administrativních cen energií stále neumožňuje, aby cenové signály řádně fungovaly a dostatečně motivovaly k úsporám energie. Cenové stropy se uplatňují jednotně pro všechny domácnosti. Domácnosti s vysokými příjmy dotované ceny také využívají a rodiny s nízkými příjmy často žijí v energeticky méně účinných domácnostech. Cílená opatření pro domácnosti s nízkými příjmy by byla účinnější jak z hlediska podpory zranitelných domácností, tak z hlediska úspor energie. |
| --- | --- |

(39)

Maďarsko má značný potenciál v oblasti energetické účinnosti, zejména v obytných budovách. Spotřeba zemního plynu v Maďarsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 20 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v posledních pěti letech, což je nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16), a to i díky opatřením ve veřejném sektoru a změně systému stropů cen energií pro domácnosti. Maďarsko se vybízí, aby pokračovalo ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (17). Navzdory nedávným změnám však systém administrativních cen energií stále neumožňuje, aby cenové signály řádně fungovaly a dostatečně motivovaly k úsporám energie. Cenové stropy se uplatňují jednotně pro všechny domácnosti. Domácnosti s vysokými příjmy dotované ceny také využívají a rodiny s nízkými příjmy často žijí v energeticky méně účinných domácnostech. Cílená opatření pro domácnosti s nízkými příjmy by byla účinnější jak z hlediska podpory zranitelných domácností, tak z hlediska úspor energie.

| (40) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Maďarsku hlášen nedostatek pracovních sil u 31 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti. Zároveň se výrazně snížila účast pracovníků na odborné přípravě v energeticky náročných průmyslových odvětvích, která je nyní pod průměrem Unie. |
| --- | --- |

(40)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Maďarsku hlášen nedostatek pracovních sil u 31 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti. Zároveň se výrazně snížila účast pracovníků na odborné přípravě v energeticky náročných průmyslových odvětvích, která je nyní pod průměrem Unie.

| (41) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(41)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (42) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenční program z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s velmi silnými cenovými tlaky a potřebami externího a veřejného financování. Doporučení č. 2 a 4 přispívají k provedení doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenční program z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s velmi silnými cenovými tlaky a potřebami externího a veřejného financování. Doporučení č. 2 a 4 přispívají k provedení doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Maďarsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 4,4 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Usilovat o účinnou koordinaci a jasné vymezení makroekonomických politik s cílem zajistit fiskální a vnější udržitelnost. Postupně zrušit stropy pro ceny a úrokové sazby s cílem zmírnit rušivé účinky a usnadnit hladkou transmisi měnové politiky. Zaměřit podpůrná opatření v oblasti bydlení na domácnosti s nízkými příjmy. Posílit střednědobý rozpočtový rámec, sladit přípravu ročních rozpočtů s rozpočtovým rokem a omezit volnost při plnění ročních rozpočtů.

2.

Urychleně splnit požadované milníky a cíle související s posílením nezávislosti soudnictví a zajištěním ochrany finančních zájmů Unie, aby se umožnilo rychlé a soustavné provádění jeho plánu pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zlepšit přiměřenost systému sociální pomoci, včetně podpory v nezaměstnanosti. Zlepšit přístup k účinným aktivním opatřením na trhu práce, zejména k možnostem prohlubování dovedností pro nejvíce znevýhodněné skupiny, a zajistit účinný sociální dialog. Zlepšit regulační rámec a hospodářskou soutěž ve službách tím, že se zabrání selektivním a svévolným správním zásahům a používání právních předpisů na míru, které neoprávněně zvýhodňují nebo znevýhodňují určité společnosti, systematickým uplatňováním kontroly hospodářské soutěže na obchodní transakce a omezeným používáním mimořádných opatření na to, co je nezbytně nutné, v souladu se zásadami jednotného trhu a právního státu.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, včetně větrné energie, geotermální energie a udržitelného biometanu, zejména zjednodušením povolovacích postupů, prováděním pravidelného posuzování vlivů na životní prostředí a vytvořením příznivého a předvídatelného právního prostředí. Postupně zrušit dotace na fosilní paliva. Reformovat pravidla pro vyrovnávací trh s energií a stanovování sazeb s cílem umožnit návratnost nákladů a optimální využití sítě. V případě potřeby modernizovat elektrizační infrastrukturu, včetně kapacity sítě a skladovací kapacity. Diverzifikovat dovoz fosilních paliv s cílem výrazně snížit závislost na Rusku, mimo jiné posílením spolupráce s ostatními členskými státy, v případě potřeby i v oblasti infrastruktury. Zlepšit energetickou účinnost, zejména v budovách, a pokračovat v úsilí o snížení celkové spotřeby plynu. Upravit stávající systém regulovaných cen energií tak, aby podporoval úspory energie a zároveň poskytoval cílenou podporu domácnostem s nízkými příjmy. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Dokumenty ST 15447/22, ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Maďarska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 78).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 1,7 procentního bodu HDP, což je dáno dopadem nákupu zásob plynu zvláštním subjektem zařazeným do veřejné správy.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Maďarska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 136).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Maďarska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 16,6 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 2,2 procentního bodu HDP. Velký pokles ostatních kapitálových výdajů v roce 2023 souvisí s velkým dopadem nákupu zásob plynu zvláštním subjektem zařazeným do veřejné správy v roce 2022.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/167

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Malty na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2023

(2023/C 312/18)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum tudíž není nutný. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Malta uvedena mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Hloubkový přezkum tudíž není nutný. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Malty na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 13. července 2021 předložila Malta Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 5. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Malty (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Malta uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 13. července 2021 předložila Malta Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 5. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Malty (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Malta uspokojivě splnila příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 25. dubna 2023 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 3. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Malta dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 25. dubna 2023 předložila Malta svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 3. května 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Malta dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Maltě pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Malta učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Malta provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Maltě poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Malty při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Maltě pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Malta učinila při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Malta provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Maltě poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Malty při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Malty snížil ze 7,8 % HDP v roce 2021 na 5,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 55,1 % HDP na konci roku 2021 na 53,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Malty, neboť její schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Malta by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Malty snížil ze 7,8 % HDP v roce 2021 na 5,8 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 55,1 % HDP na konci roku 2021 na 53,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Malty, neboť její schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Malta by tuto skutečnost měla zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení nepřímých daní ze spotřeby energie, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace na výrobu energie, které měly kompenzovat zvýšení cen dovážené elektřiny a emisí uhlíku. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 3,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení nepřímých daní ze spotřeby energie, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace na výrobu energie, které měly kompenzovat zvýšení cen dovážené elektřiny a emisí uhlíku. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 3,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Maltě (7), aby v roce 2022 zachovala podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Maltě (7), aby v roce 2022 zachovala podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,2 % HDP, jak Rada doporučila. Malta na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,9 % HDP (1,1 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben nižším čerpáním ostatních fondů Unie. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu (9). Malta proto nezachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů, což nebylo v souladu s doporučením Rady. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o nová příjmová opatření) k nastavení fiskální politiky byl expanzivní povahy v rozsahu 0,9 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Malta tak dostatečně udržela růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni – 0,2 % HDP, jak Rada doporučila. Malta na doporučení Rady pokračovala v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,9 % HDP (1,1 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů financovaných z grantů nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 byl způsoben nižším čerpáním ostatních fondů Unie. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu (9). Malta proto nezachovala investice financované z vnitrostátních zdrojů, což nebylo v souladu s doporučením Rady. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o nová příjmová opatření) k nastavení fiskální politiky byl expanzivní povahy v rozsahu 0,9 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Malta tak dostatečně udržela růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 4,1 % v roce 2023 a o 4,5 % v roce 2024. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 3,9 % v roce 2023 a 4,1 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu k růstu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 a další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 4,1 % v roce 2023 a o 4,5 % v roce 2024. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 3,9 % v roce 2023 a 4,1 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu k růstu.

| (17) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 5,0 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží především nárůst ostatních příjmů, včetně výnosů z režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory v zemi, zatímco pokles dotací, včetně očekávaného postupného ukončování nákladů na restrukturalizaci národní letecké společnosti, je částečně kompenzován nárůstem mezispotřeby a tvorby hrubého fixního kapitálu. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 53,4 % na konci roku 2022 na 54,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 54,8 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2023 na 5,0 % HDP. Pokles v roce 2023 odráží především nárůst ostatních příjmů, včetně výnosů z režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory v zemi, zatímco pokles dotací, včetně očekávaného postupného ukončování nákladů na restrukturalizaci národní letecké společnosti, je částečně kompenzován nárůstem mezispotřeby a tvorby hrubého fixního kapitálu. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 53,4 % na konci roku 2022 na 54,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 54,8 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a v dotacích na výrobu energie, které mají kompenzovat zvýšení cen dovážené elektřiny a emisí uhlíku. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,7 % HDP (10). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření započatá v roce 2022, zejména snížení nepřímých daní ze spotřeby energie a v dotacích na výrobu energie, které mají kompenzovat zvýšení cen dovážené elektřiny a emisí uhlíku. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,7 % HDP (10). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovávají cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Maltě zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Malta by měla být připravena přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Maltě doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Maltě zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Malta by měla být připravena přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Maltě doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,4 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,8 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie v roce 2023 dosáhly 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu (13). Malta tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Malta plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, zejména do renovace soukromých a veřejných budov včetně nemocnic a škol, elektrifikace odvětví dopravy a projektů souvisejících s digitalizací veřejné správy a soukromého sektoru, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 0,4 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 0,8 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie v roce 2023 dosáhly 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu (13). Malta tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Malta plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, zejména do renovace soukromých a veřejných budov včetně nemocnic a škol, elektrifikace odvětví dopravy a projektů souvisejících s digitalizací veřejné správy a soukromého sektoru, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 4,3 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží především snížení dotací, včetně postupného ukončování programů předčasného odchodu do důchodu pro národní leteckou společnost, a omezený růst mzdových výdajů a výdajů na mezispotřebu, který je částečně kompenzován nárůstem úrokových výdajů. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 55,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 56,1 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 4,3 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží především snížení dotací, včetně postupného ukončování programů předčasného odchodu do důchodu pro národní leteckou společnost, a omezený růst mzdových výdajů a výdajů na mezispotřebu, který je částečně kompenzován nárůstem úrokových výdajů. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 55,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,5 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP ve výši 56,1 % na konci roku 2024.

| (22) | Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení některých podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise v současnosti předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 1,5 % HDP. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. Většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, která mají podle současných plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, se nezdá být zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají plně cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(22)

Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení některých podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise v současnosti předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 1,5 % HDP. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. Většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, která mají podle současných plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, se nezdá být zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají plně cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,9 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,7 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,9 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,7 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod doporučenou maximální míru růstu pro rok 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,3 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Úprava předpovídaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je do značné míry způsobeno tím, že většina těchto opatření zůstává v platnosti. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,3 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Úprava předpovídaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je do značné míry způsobeno tím, že většina těchto opatření zůstává v platnosti.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice poklesnou z 3,8 % HDP v roce 2023 na 3,1 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje snížení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných z jiných zdrojů Unie, než je nástroj. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří investice s vysokou přidanou hodnotou a strukturální reformy zaměřené na zelenou, digitální a energetickou transformaci, včetně zdraví a veřejné správy, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice poklesnou z 3,8 % HDP v roce 2023 na 3,1 % HDP v roce 2024. Ve snížení investic se projevuje snížení investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a investic financovaných z jiných zdrojů Unie, než je nástroj. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi uvedené reformy a investice patří investice s vysokou přidanou hodnotou a strukturální reformy zaměřené na zelenou, digitální a energetickou transformaci, včetně zdraví a veřejné správy, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,6 % HDP a do roku 2026 na 2,9 %. Schodek veřejných financí by proto v roce 2026 neměl překročit 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit z 55,7 % na konci roku 2024 na 56,1 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 3,6 % HDP a do roku 2026 na 2,9 %. Schodek veřejných financí by proto v roce 2026 neměl překročit 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit z 55,7 % na konci roku 2024 na 56,1 % do konce roku 2026.

| (27) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění maltského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Dne 8. března 2023 předložila Malta jednu žádost o platbu, která odpovídá devatenácti milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a jejímž výsledkem je celkové vyplacení 52,3 milionu EUR (v grantech). Dne 26. dubna 2023 předložila Malta spolu s novou kapitolou REPowerEU změnu svého plánu. Očekává se, že nová kapitola REPowerEU bude řešit výzvy spojené s dodávkami a bezpečností energie a urychlí přechod na obnovitelné zdroje energie. Malta dále navrhuje některé úpravy původního plánu pro oživení a odolnost s ohledem na snížení celkového přídělu a s cílem přizpůsobit tento plán objektivním okolnostem. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Malty v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění maltského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Dne 8. března 2023 předložila Malta jednu žádost o platbu, která odpovídá devatenácti milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a jejímž výsledkem je celkové vyplacení 52,3 milionu EUR (v grantech). Dne 26. dubna 2023 předložila Malta spolu s novou kapitolou REPowerEU změnu svého plánu. Očekává se, že nová kapitola REPowerEU bude řešit výzvy spojené s dodávkami a bezpečností energie a urychlí přechod na obnovitelné zdroje energie. Malta dále navrhuje některé úpravy původního plánu pro oživení a odolnost s ohledem na snížení celkového přídělu a s cílem přizpůsobit tento plán objektivním okolnostem. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Malty v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (28) | Programové dokumenty Malty v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Maltě zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(28)

Programové dokumenty Malty v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Maltě zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (29) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plány pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Malta řadě dalších výzev souvisejících s rysy daňového systému, které umožňují agresivní daňové plánování, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(29)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plány pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Malta řadě dalších výzev souvisejících s rysy daňového systému, které umožňují agresivní daňové plánování, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (30) | Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení efektivity a spravedlnosti daňových systémů. Vzhledem k vedlejším účinkům strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy je nanejvýš důležité, aby všechny členské státy prováděly prostřednictvím vnitrostátních politik koordinovaná opatření, která doplní právní předpisy Unie. Malta podnikla kroky k řešení praktik agresivního daňového plánování prostřednictvím provádění dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ. Malta se dále zavazuje řešit tento problém ve svém plánu pro oživení a odolnost. Závazky zavést pravidla pro převodní ceny a zadat vypracování nezávislé studie o odchozích a příchozích platbách (tj. mezi rezidenty Unie a rezidenty třetích zemí), na kterou budou navazovat právní předpisy v souladu se závěry studie, ukazují správným směrem. Dokud však Malta nebude uplatňovat srážkové daně z úroků, dividend a licenčních poplatků, které společnosti se sídlem na Maltě odvádějí do jurisdikcí s nulovým a nízkým zdaněním (tímto se rozumí jakákoli jurisdikce se zákonnou sazbou daně z příjmů právnických osob nižší než 9 %, což je nejnižší zákonná sazba daně z příjmů právnických osob v Unii), nebo obdobná ochranná opatření, aby zajistila, že firmy nebudou moci přesouvat své zisky do třetích zemí nezdaněné, zůstává riziko dvojího nezdanění těchto zisků vysoké. Zacházení s rezidentními společnostmi, které nemají v zemi sídlo, navíc nadále představuje riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby. Tento problém bude pouze částečně řešen dodržováním směrnice Rady (EU) 2022/2523 (15), která se bude vztahovat pouze na velké společnosti, až ji Malta provede. |
| --- | --- |

(30)

Boj proti agresivnímu daňovému plánování má i nadále klíčový význam pro zlepšení efektivity a spravedlnosti daňových systémů. Vzhledem k vedlejším účinkům strategií agresivního daňového plánování mezi členskými státy je nanejvýš důležité, aby všechny členské státy prováděly prostřednictvím vnitrostátních politik koordinovaná opatření, která doplní právní předpisy Unie. Malta podnikla kroky k řešení praktik agresivního daňového plánování prostřednictvím provádění dříve dohodnutých mezinárodních a evropských iniciativ. Malta se dále zavazuje řešit tento problém ve svém plánu pro oživení a odolnost. Závazky zavést pravidla pro převodní ceny a zadat vypracování nezávislé studie o odchozích a příchozích platbách (tj. mezi rezidenty Unie a rezidenty třetích zemí), na kterou budou navazovat právní předpisy v souladu se závěry studie, ukazují správným směrem. Dokud však Malta nebude uplatňovat srážkové daně z úroků, dividend a licenčních poplatků, které společnosti se sídlem na Maltě odvádějí do jurisdikcí s nulovým a nízkým zdaněním (tímto se rozumí jakákoli jurisdikce se zákonnou sazbou daně z příjmů právnických osob nižší než 9 %, což je nejnižší zákonná sazba daně z příjmů právnických osob v Unii), nebo obdobná ochranná opatření, aby zajistila, že firmy nebudou moci přesouvat své zisky do třetích zemí nezdaněné, zůstává riziko dvojího nezdanění těchto zisků vysoké. Zacházení s rezidentními společnostmi, které nemají v zemi sídlo, navíc nadále představuje riziko dvojího nezdanění jak pro společnosti, tak pro fyzické osoby. Tento problém bude pouze částečně řešen dodržováním směrnice Rady (EU) 2022/2523 (15), která se bude vztahovat pouze na velké společnosti, až ji Malta provede.

| (31) | Fosilní paliva hrají v ekonomice Malty i nadále významnou roli, což ji činí vysoce závislou na dovozu energií a vystavenou globálnímu vývoji cen, ačkoli Malta ropu ani plyn z Ruska přímo nedováží. V roce 2021 tvořila fosilní paliva většinu maltské výroby elektřiny, zatímco obnovitelné zdroje se na ní podílely pouze 11,9 %. Malta má značný nevyužitý potenciál pro získávání solární a větrné energie na moři. Závazek vlády přijmout v budoucnu technologie obnovitelné energie na moři a uvést svůj nezávazný podíl na cílech Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie na moři je pozitivním politickým posunem, ale konkrétní projekty zatím nebyly určeny. Kapacita a flexibilita elektrické sítě je překážkou pro integraci obnovitelných zdrojů a zvýšení efektivity, spolehlivosti a bezpečnosti dodávek energie. Odstranění této překážky vyžaduje investice do modernizace sítě, mimo jiné z maltského rozpočtu na granty v rámci plánu REPowerEU. Malta zvyšuje bezpečnost svých dodávek energie vybudováním druhého elektrického propojovacího vedení s Itálií. |
| --- | --- |

(31)

Fosilní paliva hrají v ekonomice Malty i nadále významnou roli, což ji činí vysoce závislou na dovozu energií a vystavenou globálnímu vývoji cen, ačkoli Malta ropu ani plyn z Ruska přímo nedováží. V roce 2021 tvořila fosilní paliva většinu maltské výroby elektřiny, zatímco obnovitelné zdroje se na ní podílely pouze 11,9 %. Malta má značný nevyužitý potenciál pro získávání solární a větrné energie na moři. Závazek vlády přijmout v budoucnu technologie obnovitelné energie na moři a uvést svůj nezávazný podíl na cílech Unie v oblasti obnovitelných zdrojů energie na moři je pozitivním politickým posunem, ale konkrétní projekty zatím nebyly určeny. Kapacita a flexibilita elektrické sítě je překážkou pro integraci obnovitelných zdrojů a zvýšení efektivity, spolehlivosti a bezpečnosti dodávek energie. Odstranění této překážky vyžaduje investice do modernizace sítě, mimo jiné z maltského rozpočtu na granty v rámci plánu REPowerEU. Malta zvyšuje bezpečnost svých dodávek energie vybudováním druhého elektrického propojovacího vedení s Itálií.

| (32) | Příspěvek Malty k cílům Unie v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 je nízký a spotřeba energie v obytných budovách se stále zvyšuje. Malta by mohla rozšířit opatření v oblasti energetické účinnosti a snížit poptávku po energii tím, že: bude podporovat instalaci solárních panelů na všech nových budovách; zajistí umístění vhodných zařízení na výrobu solární energie na všech nových veřejných a nebytových budovách s užitnou plochou nad 250 m2; bude řešit právní překážky a poskytovat další ekonomické pobídky majitelům domů. Ke zvýšení energetické účinnosti by mohlo přispět využívání digitálních technologií, jako jsou aplikace pro sledování a regulaci spotřeby energie. Účinné provádění nového vnitrostátního regulačního rámce pro stavebnictví by zvýšilo kvalitu (včetně energetické účinnosti) budov a bezpečnost stavebního procesu. Spotřeba zemního plynu na Maltě se v období od srpna 2022 do března 2023 zvýšila o 12,7 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což představuje opačný trend, než je cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Ačkoli Malta splňuje podmínky pro udělení výjimky z uvedeného cíle, Malta se vybízí, aby zvýšila úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (17). |
| --- | --- |

(32)

Příspěvek Malty k cílům Unie v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 je nízký a spotřeba energie v obytných budovách se stále zvyšuje. Malta by mohla rozšířit opatření v oblasti energetické účinnosti a snížit poptávku po energii tím, že: bude podporovat instalaci solárních panelů na všech nových budovách; zajistí umístění vhodných zařízení na výrobu solární energie na všech nových veřejných a nebytových budovách s užitnou plochou nad 250 m2; bude řešit právní překážky a poskytovat další ekonomické pobídky majitelům domů. Ke zvýšení energetické účinnosti by mohlo přispět využívání digitálních technologií, jako jsou aplikace pro sledování a regulaci spotřeby energie. Účinné provádění nového vnitrostátního regulačního rámce pro stavebnictví by zvýšilo kvalitu (včetně energetické účinnosti) budov a bezpečnost stavebního procesu. Spotřeba zemního plynu na Maltě se v období od srpna 2022 do března 2023 zvýšila o 12,7 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což představuje opačný trend, než je cíl 15% snížení stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Ačkoli Malta splňuje podmínky pro udělení výjimky z uvedeného cíle, Malta se vybízí, aby zvýšila úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (17).

| (33) | Vzhledem k pokračující závislosti na osobních automobilech navíc emise ze silniční dopravy, na něž se nevztahuje systém pro obchodování s emisemi, stále rostou a jsou největším zdrojem emisí skleníkových plynů na Maltě. Podíl vozidel s nulovými emisemi je mnohem nižší než průměr Unie a roste velmi pomalu. Snížení emisí a dopravního přetížení by vyžadovalo, aby Malta zlepšila veřejnou dopravu (přesnost, zkrácení doby jízdy), zavedla inteligentní dopravní systémy (pro zlepšení dopravních toků, bezpečnosti a prosazování pravidel silničního provozu) a investovala do infrastruktury pro tzv. soft mobilitu pro bezpečné alternativy k používání osobních automobilů (jako jsou bezpečné, oddělené a propojené chodníky a stezky pro jízdní kola a elektrokoloběžky). |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k pokračující závislosti na osobních automobilech navíc emise ze silniční dopravy, na něž se nevztahuje systém pro obchodování s emisemi, stále rostou a jsou největším zdrojem emisí skleníkových plynů na Maltě. Podíl vozidel s nulovými emisemi je mnohem nižší než průměr Unie a roste velmi pomalu. Snížení emisí a dopravního přetížení by vyžadovalo, aby Malta zlepšila veřejnou dopravu (přesnost, zkrácení doby jízdy), zavedla inteligentní dopravní systémy (pro zlepšení dopravních toků, bezpečnosti a prosazování pravidel silničního provozu) a investovala do infrastruktury pro tzv. soft mobilitu pro bezpečné alternativy k používání osobních automobilů (jako jsou bezpečné, oddělené a propojené chodníky a stezky pro jízdní kola a elektrokoloběžky).

| (34) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl na Maltě hlášen nedostatek pracovníků v šesti profesích, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně pracovníků ve výrobě a stavebnictví. |
| --- | --- |

(34)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl na Maltě hlášen nedostatek pracovníků v šesti profesích, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně pracovníků ve výrobě a stavebnictví.

| (35) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(35)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (36) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Malty doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a čtvrtého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Malty doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Maltě v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 5,9 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

2.

Pokračovat v soustavném provádění svého plánu pro oživení a odolnost a po nedávném předložení dodatku, včetně kapitoly REPowerEU, urychleně zahájit provádění souvisejících opatření. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Účinně řešit takové rysy daňového systému, které mohou usnadňovat agresivní daňové plánování jednotlivců a nadnárodních společností, včetně toho, že se zajistí dostatečné zdanění odchozích plateb úroků, licenčních poplatků a dividend a že se upraví pravidla pro společnosti, které nemají v zemi sídlo.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, včetně větrné a solární energie na moři, a modernizovat a rozšířit kapacitu elektrické sítě, včetně přenosu, distribuce a ukládání využívajícího baterie. Snížit poptávku po energii zlepšením energetické účinnosti, zejména v obytných budovách. Snížit emise ze silniční dopravy tím, že se pomocí zlepšení kvality služeb ve veřejné dopravě, inteligentních dopravních systémů a investic do infrastruktury pro tzv. soft mobilitu podaří vyřešit problematiku dopravního přetížení. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 11941/2021 INIT, ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 83).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu HDP.

9

(10)  Číselné údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Malty na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Malty z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 146).

11

(12)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Malty, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 9,5 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít podle projekcí neutrální povahu a dosáhne 0,0 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Směrnice Rady (EU) 2022/2523 ze dne 14. prosince 2022 o zajištění globální minimální úrovně zdanění nadnárodních skupin podniků a velkých vnitrostátních skupin v Unii (Úř. věst. L 328, 22.12.2022, s. 1).

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/176

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2023

(2023/C 312/19)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Nizozemsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Nizozemska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem Průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem Průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 8. července 2022 předložilo Nizozemsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. října 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Nizozemska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Nizozemsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 8. července 2022 předložilo Nizozemsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. října 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Nizozemska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Nizozemsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 28. dubna 2023 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Nizozemsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 28. dubna 2023 předložilo Nizozemsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Nizozemsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Nizozemsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Nizozemsko provádí plán pro oživení a odolnost. Na základě uvedené analýzy zpráva o Nizozemsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Nizozemska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise svou zprávu o Nizozemsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Nizozemsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Nizozemsko provádí plán pro oživení a odolnost. Na základě uvedené analýzy zpráva o Nizozemsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Nizozemska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Nizozemska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. I přes určité známky zlepšení přetrvávají zejména slabiny související s vysokou úrovní soukromého dluhu a vysokým přebytkem běžného účtu, které mají přeshraniční význam. Přebytek běžného účtu, navzdory nedávným revizím údajů, a soukromý dluh jsou velké jak podle mezinárodních standardů, tak i podle základních ekonomických veličin. Vysoký přebytek běžného účtu se v roce 2022 snížil v důsledku zhoršujících se směnných relací, přičemž běžný účet ve stálých cenách rostl, a zvětšování schodku prvotních důchodů. Se zlepšením směnných relací se očekává, že přebytek v roce 2023 výrazně vzroste a v roce 2024 se stabilizuje. Určitého politického pokroku bylo dosaženo, je však třeba učinit více, aby se omezily překážky pro investice. Zadlužení nefinančních podniků a domácností zůstává vysoké, přičemž zadlužení domácností vzbuzuje větší obavy, neboť domácnosti jsou v jeho důsledku zranitelné vůči otřesům, přičemž tato rizika ještě zhoršuje vysoké a rostoucí nadhodnocení cen bytových nemovitostí. Očekává se, že míra zadlužení bude v budoucnu mírně klesat. Navzdory mírnému poklesu cen bytových nemovitostí přetrvává tlak na trh s bydlením, zejména proto, že nová bytová výstavba ani zdaleka neodpovídá vládním cílům. Zároveň je dluhově financované vlastnictví nemovitostí nadále podporováno příznivým zdaněním, zatímco politiky týkající se soukromého trhu s nájemním bydlením mohou ohrozit jeho rozvoj. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Nizozemska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Nizozemsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. I přes určité známky zlepšení přetrvávají zejména slabiny související s vysokou úrovní soukromého dluhu a vysokým přebytkem běžného účtu, které mají přeshraniční význam. Přebytek běžného účtu, navzdory nedávným revizím údajů, a soukromý dluh jsou velké jak podle mezinárodních standardů, tak i podle základních ekonomických veličin. Vysoký přebytek běžného účtu se v roce 2022 snížil v důsledku zhoršujících se směnných relací, přičemž běžný účet ve stálých cenách rostl, a zvětšování schodku prvotních důchodů. Se zlepšením směnných relací se očekává, že přebytek v roce 2023 výrazně vzroste a v roce 2024 se stabilizuje. Určitého politického pokroku bylo dosaženo, je však třeba učinit více, aby se omezily překážky pro investice. Zadlužení nefinančních podniků a domácností zůstává vysoké, přičemž zadlužení domácností vzbuzuje větší obavy, neboť domácnosti jsou v jeho důsledku zranitelné vůči otřesům, přičemž tato rizika ještě zhoršuje vysoké a rostoucí nadhodnocení cen bytových nemovitostí. Očekává se, že míra zadlužení bude v budoucnu mírně klesat. Navzdory mírnému poklesu cen bytových nemovitostí přetrvává tlak na trh s bydlením, zejména proto, že nová bytová výstavba ani zdaleka neodpovídá vládním cílům. Zároveň je dluhově financované vlastnictví nemovitostí nadále podporováno příznivým zdaněním, zatímco politiky týkající se soukromého trhu s nájemním bydlením mohou ohrozit jeho rozvoj.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Nizozemska snížilo ze schodku ve výši 2,4 % HDP v roce 2021 a dosáhlo vyrovnaného rozpočtu v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 52,5 % HDP na konci roku 2021 na 51,0 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se saldo veřejných financí Nizozemska snížilo ze schodku ve výši 2,4 % HDP v roce 2021 a dosáhlo vyrovnaného rozpočtu v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 52,5 % HDP na konci roku 2021 na 51,0 % na konci roku 2022.

| (14) | Na saldo veřejných financí dopadají opatření, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala snížení DPH z energie a spotřební daně z benzinu a motorové nafty, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala kompenzaci účtů za energii v listopadu a prosinci a podporu domácností s nízkými příjmy s vysokými účty za energii. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně ve formě solidárního příspěvku podle nařízení Rady (EU) 2022/1854 (7) ve výši 33 %. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,6 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 1,8 % HDP v roce 2021 na 0,3 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo veřejných financí dopadají opatření, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, zahrnovala snížení DPH z energie a spotřební daně z benzinu a motorové nafty, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala kompenzaci účtů za energii v listopadu a prosinci a podporu domácností s nízkými příjmy s vysokými účty za energii. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně ve formě solidárního příspěvku podle nařízení Rady (EU) 2022/1854 (7) ve výši 33 %. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,6 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 1,8 % HDP v roce 2021 na 0,3 % v roce 2022.

| (15) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Nizozemsku doporučila (8), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Nizozemsku doporučila (8), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 podpůrné, a to ve výši ‒ 0,5 % HDP, jak doporučuje Rada. V souladu s doporučením Rady Nizozemsko nadále podporovalo oživení investicemi, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (10). V rozporu s doporučením Rady Nizozemsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,4 procentního bodu. Nizozemsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 podpůrné, a to ve výši ‒ 0,5 % HDP, jak doporučuje Rada. V souladu s doporučením Rady Nizozemsko nadále podporovalo oživení investicemi, které jsou financovány z nástroje. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (10). V rozporu s doporučením Rady Nizozemsko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,4 procentního bodu. Nizozemsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,6 % v roce 2023 a o 1,4 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 předpokládá mírně vyšší růst reálného HDP o 1,8 % v roce 2023 a mírně nižší růst reálného HDP o 1,2 % v roce 2024. Důvodem jsou zejména malé rozdíly ve výhledu domácí poptávky v obou letech. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro rok 2023 a následné období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,6 % v roce 2023 a o 1,4 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise z roku 2023 předpokládá mírně vyšší růst reálného HDP o 1,8 % v roce 2023 a mírně nižší růst reálného HDP o 1,2 % v roce 2024. Důvodem jsou zejména malé rozdíly ve výhledu domácí poptávky v obou letech.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se celkový schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 3,0 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména náklady na energetický balíček, rostoucí úrokové výdaje a plány dodatečných výdajů související se společenskými výzvami, jako je zelená transformace, vzdělávání a nabídka bydlení. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 49,3 % na konci roku 2022 na 48,4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,1 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména proto, že údaje o výsledku salda veřejných financí za rok 2022 byly lepší, než se v programu stability z roku 2023 předpokládalo. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 49,3 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben skutečností, že výsledné údaje za rok 2022 byly vyšší, než se předpokládalo v programu stability z roku 2023, a to v důsledku vysoké vnitřní dynamiky dluhu v roce 2022. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se celkový schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 3,0 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména náklady na energetický balíček, rostoucí úrokové výdaje a plány dodatečných výdajů související se společenskými výzvami, jako je zelená transformace, vzdělávání a nabídka bydlení. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 49,3 % na konci roku 2022 na 48,4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,1 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména proto, že údaje o výsledku salda veřejných financí za rok 2022 byly lepší, než se v programu stability z roku 2023 předpokládalo. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 49,3 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben skutečností, že výsledné údaje za rok 2022 byly vyšší, než se předpokládalo v programu stability z roku 2023, a to v důsledku vysoké vnitřní dynamiky dluhu v roce 2022.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména snížení spotřební daně z benzinu a motorové nafty a podpory domácností s nízkými příjmy), jakož i nových opatření, jako zastropování cen elektřiny a plynu a režim podpory pro energeticky náročné malé a střední podniky. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,1 % HDP (11). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a většina opatření nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,5 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména snížení spotřební daně z benzinu a motorové nafty a podpory domácností s nízkými příjmy), jakož i nových opatření, jako zastropování cen elektřiny a plynu a režim podpory pro energeticky náročné malé a střední podniky. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 1,1 % HDP (11). Nezdá se, že by většina opatření v roce 2023 byla zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky, a většina opatření nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,5 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly ve srovnání s rokem 2022 zůstat stabilní.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Nizozemsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Nizozemsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Nizozemsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Nizozemsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Nizozemsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Nizozemsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (‒ 1,1 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 0,5 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,9 % HDP. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,4 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze z části způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben necílenými opatřeními v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a vyššími výdaji na zdravotnictví. Celkově projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 0,2 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít neutrální povahu a bude činit 0,0 procentního bodu. Nizozemsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice a usnadnění rozvoje větrných elektráren na moři, pobídky k využívání vodíku a zlepšení digitální gramotnosti studentů, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (‒ 1,1 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 0,5 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 0,9 % HDP. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,4 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze z části způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben necílenými opatřeními v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek a vyššími výdaji na zdravotnictví. Celkově projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 0,2 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky bude mít neutrální povahu a bude činit 0,0 procentního bodu. Nizozemsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou investice a usnadnění rozvoje větrných elektráren na moři, pobídky k využívání vodíku a zlepšení digitální gramotnosti studentů, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 2,6 % HDP. Pokles v roce 2024 zejména odráží postupné ukončování energetických opatření. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 48,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vlivu srovnávací základny v důsledku nižšího předpokládaného poměru schodku k HDP v roce 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 48,8 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 2,6 % HDP. Pokles v roce 2024 zejména odráží postupné ukončování energetických opatření. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 48,7 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména díky vlivu srovnávací základny v důsledku nižšího předpokládaného poměru schodku k HDP v roce 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 48,8 % na konci roku 2024.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda nejméně ve výši 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 3,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,1 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Avšak podle jarní prognózy Komise z roku 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda nejméně ve výši 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 3,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,1 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Avšak podle jarní prognózy Komise z roku 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 1,7 %, což je méně než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je v souladu s výší úspor plynoucích z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky jarní prognóza Komise 2023 předpokládá, že čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 porostou o 1,7 %, což je méně než doporučená míra růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je v souladu s výší úspor plynoucích z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 3,4 % HDP v roce 2023 na 3,5 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Uvedené reformy a investice zahrnují reformy a investice v oblasti vzdělávání, výzkumu a vývoje, trhu práce a zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 3,4 % HDP v roce 2023 na 3,5 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Uvedené reformy a investice zahrnují reformy a investice v oblasti vzdělávání, výzkumu a vývoje, trhu práce a zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by se měl schodek veřejných financí postupně zvyšovat na 2,8 % HDP v roce 2026 a na 3,2 % HDP do roku 2027. Plánuje se proto, že schodek veřejných financí zůstane do roku 2026 pod úrovní 3 % HDP a v roce 2027 vzroste nad 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 48,7 % na konci roku 2024 na 52,7 % do konce roku 2027. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by se měl schodek veřejných financí postupně zvyšovat na 2,8 % HDP v roce 2026 a na 3,2 % HDP do roku 2027. Plánuje se proto, že schodek veřejných financí zůstane do roku 2026 pod úrovní 3 % HDP a v roce 2027 vzroste nad 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 48,7 % na konci roku 2024 na 52,7 % do konce roku 2027.

| (28) | Rychle rostoucí ceny bytových nemovitostí v posledních letech vedly k nadhodnocenému trhu s bydlením. Se zpřísněním finančních podmínek se však situace na trhu s bydlením v polovině roku 2022 obrátila, neboť ceny bytových nemovitostí začaly v reakci na rostoucí úrokové sazby hypoték klesat. Hypoteční dluh v poměru k HDP zůstává v Nizozemsku podle mezinárodních standardů vysoký. To je způsobeno relativně vysokými výpůjčními limity (poměr úvěru k hodnotě nemovitosti) a značnými daňovými úlevami u splátek hypotéky. Ačkoli se míra daňového odpočtu hypotečních úroků postupně snižuje, zůstává stále vysoká. Kvůli výslednému vysokému zadlužení domácností jsou domácnosti zranitelné vůči hospodářským otřesům, což je obzvláště důležité nyní, když se zvýšila rizika korekcí cen bytových nemovitostí. Trh se soukromým nájemním bydlením je však zároveň relativně malý, což vede k omezené nabídce cenově přijatelných a dostupných alternativ ke koupi nemovitosti. Nedostatek cenově dostupného nájemního bydlení rovněž podkopává mobilitu pracovních sil. Odstranění překážek, které v současné době brzdí investice, včetně investic do výstavby bytových nemovitostí, by vládě mohlo umožnit úspěšně realizovat její plány na zvýšení nabídky bytových nemovitostí, a mohlo by tudíž přispět k obnovení vnější rovnováhy, jakož i ke zlepšení fungování trhu s bydlením. |
| --- | --- |

(28)

Rychle rostoucí ceny bytových nemovitostí v posledních letech vedly k nadhodnocenému trhu s bydlením. Se zpřísněním finančních podmínek se však situace na trhu s bydlením v polovině roku 2022 obrátila, neboť ceny bytových nemovitostí začaly v reakci na rostoucí úrokové sazby hypoték klesat. Hypoteční dluh v poměru k HDP zůstává v Nizozemsku podle mezinárodních standardů vysoký. To je způsobeno relativně vysokými výpůjčními limity (poměr úvěru k hodnotě nemovitosti) a značnými daňovými úlevami u splátek hypotéky. Ačkoli se míra daňového odpočtu hypotečních úroků postupně snižuje, zůstává stále vysoká. Kvůli výslednému vysokému zadlužení domácností jsou domácnosti zranitelné vůči hospodářským otřesům, což je obzvláště důležité nyní, když se zvýšila rizika korekcí cen bytových nemovitostí. Trh se soukromým nájemním bydlením je však zároveň relativně malý, což vede k omezené nabídce cenově přijatelných a dostupných alternativ ke koupi nemovitosti. Nedostatek cenově dostupného nájemního bydlení rovněž podkopává mobilitu pracovních sil. Odstranění překážek, které v současné době brzdí investice, včetně investic do výstavby bytových nemovitostí, by vládě mohlo umožnit úspěšně realizovat její plány na zvýšení nabídky bytových nemovitostí, a mohlo by tudíž přispět k obnovení vnější rovnováhy, jakož i ke zlepšení fungování trhu s bydlením.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Přestože byl nizozemský plán pro oživení a odolnost přijat až v roce 2022, jeho provádění již probíhá. Rychlé jednání o provozní dohodě napomůže provádění plánu pro oživení a odolnost a je nezbytné pro předložení první žádosti o platbu, k čemuž by mělo dojít do konce roku 2023. Provádění stále probíhá a v této fázi, vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu, se riziko jejich nevyčerpání jeví jako omezené. V současné době se připravuje kapitola REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Nizozemska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Přestože byl nizozemský plán pro oživení a odolnost přijat až v roce 2022, jeho provádění již probíhá. Rychlé jednání o provozní dohodě napomůže provádění plánu pro oživení a odolnost a je nezbytné pro předložení první žádosti o platbu, k čemuž by mělo dojít do konce roku 2023. Provádění stále probíhá a v této fázi, vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu, se riziko jejich nevyčerpání jeví jako omezené. V současné době se připravuje kapitola REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Nizozemska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Nizozemska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Nizozemsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Nizozemska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Nizozemsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Nizozemsko řadě dalších výzev v souvislosti se segmentací trhu práce, nedostatkem pracovních sil a dovedností, závislostí na fosilních palivech a nadměrným ukládáním dusíku. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Nizozemsko řadě dalších výzev v souvislosti se segmentací trhu práce, nedostatkem pracovních sil a dovedností, závislostí na fosilních palivech a nadměrným ukládáním dusíku.

| (32) | Podíl pružného zaměstnání (pracovníků s pružnými i dočasnými smlouvami i osob samostatně výdělečně činných bez zaměstnanců) na trhu práce je i nadále v Nizozemsku vysoký. To poukazuje na rostoucí riziko segmentace trhu práce způsobující narušení zejména na okraji trhu práce. Může to prohloubit nerovnost příležitostí a snížit produktivitu. Určitá míra flexibility na trhu práce může posílit přizpůsobivost hospodářství a může také lépe zohlednit individuální preference. Nadměrné využívání pružných typů zaměstnání však může mít negativní dopady na pracovníky a širší ekonomiku. Například pro osoby s pružnými pracovními smlouvami je účast na odborné přípravě a celoživotním učení výzvou, což následně vede ke snížení investic do dovedností. Nizozemská vláda má v úmyslu ve spolupráci se sociálními partnery řešit rozdíly mezi stálým a pružným uspořádáním práce. Plány zahrnují zrušení smluv na nulový počet hodin a nahrazení smluv souvisejících s prací „na zavolanou“ v jejich současné podobě novým typem smluv poskytujícím větší jistotu příjmu pro pracovníky a zlepšení jistoty zaměstnání agenturních zaměstnanců. Rychlý pokrok při provádění uvedených plánů bude důležitý pro zajištění toho, aby volba určitého typu pracovní smlouvy vycházela z potřeb specifických pro dané pracovní místo nebo z preferencí pracovníků, a zároveň pro zlepšení zaměstnanosti a sociálního postavení osob s pružným zaměstnáním a snížení segmentace trhu práce. |
| --- | --- |

(32)

Podíl pružného zaměstnání (pracovníků s pružnými i dočasnými smlouvami i osob samostatně výdělečně činných bez zaměstnanců) na trhu práce je i nadále v Nizozemsku vysoký. To poukazuje na rostoucí riziko segmentace trhu práce způsobující narušení zejména na okraji trhu práce. Může to prohloubit nerovnost příležitostí a snížit produktivitu. Určitá míra flexibility na trhu práce může posílit přizpůsobivost hospodářství a může také lépe zohlednit individuální preference. Nadměrné využívání pružných typů zaměstnání však může mít negativní dopady na pracovníky a širší ekonomiku. Například pro osoby s pružnými pracovními smlouvami je účast na odborné přípravě a celoživotním učení výzvou, což následně vede ke snížení investic do dovedností. Nizozemská vláda má v úmyslu ve spolupráci se sociálními partnery řešit rozdíly mezi stálým a pružným uspořádáním práce. Plány zahrnují zrušení smluv na nulový počet hodin a nahrazení smluv souvisejících s prací „na zavolanou“ v jejich současné podobě novým typem smluv poskytujícím větší jistotu příjmu pro pracovníky a zlepšení jistoty zaměstnání agenturních zaměstnanců. Rychlý pokrok při provádění uvedených plánů bude důležitý pro zajištění toho, aby volba určitého typu pracovní smlouvy vycházela z potřeb specifických pro dané pracovní místo nebo z preferencí pracovníků, a zároveň pro zlepšení zaměstnanosti a sociálního postavení osob s pružným zaměstnáním a snížení segmentace trhu práce.

| (33) | Nizozemský trh práce se s nedostatkem pracovních sil a dovedností potýkal již před pandemií COVID-19, od té doby se však problém rozšířil ve všech odvětvích. Odvětví, jako jsou informační a komunikační technologie (IKT), zdravotnictví, vzdělávání a technické obory, čelí strukturálnímu nedostatku, který existoval již před pandemií COVID-19, a očekává se, že bude přetrvávat, částečně v důsledku demografického vývoje. Navzdory vysoké celkové míře ekonomické aktivity je v Nizozemsku stále velké množství nevyužitých a nedostatečně využívaných potenciálních pracovníků, jako jsou osoby přistěhovaleckého původu a osoby pracující na částečný úvazek. Pouze malé množství zaměstnanců, kteří mají práci na částečný úvazek, se rozhodne si svůj pracovní úvazek navýšit. To lze částečně vysvětlit vysokými mezními daňovými sazbami, povinnostmi (nebo očekávanými budoucími povinnostmi) v souvislosti s neformální péčí o děti nebo jiné rodinné příslušníky a/nebo kvalitou práce a rovnováhou mezi pracovním a soukromým životem. Vyřešení nedostatku pracovních sil a dovedností bude vyžadovat přijetí komplexního přístupu a zároveň řešení potřeb a překážek specifických pro jednotlivá odvětví, stejně jako investice zvyšující produktivitu. V tomto ohledu by mohla být zvážena kombinace politik, která by mohla zahrnovat: i) další snížení mezní daňové sazby a/nebo zvýšení transparentnosti mezní daňové sazby pro fyzické osoby; ii) zvýšení mezd v odvětvích se strukturálním nedostatkem, zejména v odvětvích s koncentrací veřejných a poloveřejných zaměstnavatelů; iii) podporu kvality práce a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; iv) zlepšení profesního poradenství; a v) zlepšení přístupu k vysoce kvalitní a cenově dostupné péči o děti. Kromě toho by posílení příležitostí k prohlubování dovedností a změně kvalifikace prostřednictvím cílených a přizpůsobených opatření, zejména pro osoby na okraji trhu práce a ekonomicky neaktivní osoby, mohlo pomoci zmírnit nedostatek pracovních sil a dovedností a zlepšit sociální výsledky. |
| --- | --- |

(33)

Nizozemský trh práce se s nedostatkem pracovních sil a dovedností potýkal již před pandemií COVID-19, od té doby se však problém rozšířil ve všech odvětvích. Odvětví, jako jsou informační a komunikační technologie (IKT), zdravotnictví, vzdělávání a technické obory, čelí strukturálnímu nedostatku, který existoval již před pandemií COVID-19, a očekává se, že bude přetrvávat, částečně v důsledku demografického vývoje. Navzdory vysoké celkové míře ekonomické aktivity je v Nizozemsku stále velké množství nevyužitých a nedostatečně využívaných potenciálních pracovníků, jako jsou osoby přistěhovaleckého původu a osoby pracující na částečný úvazek. Pouze malé množství zaměstnanců, kteří mají práci na částečný úvazek, se rozhodne si svůj pracovní úvazek navýšit. To lze částečně vysvětlit vysokými mezními daňovými sazbami, povinnostmi (nebo očekávanými budoucími povinnostmi) v souvislosti s neformální péčí o děti nebo jiné rodinné příslušníky a/nebo kvalitou práce a rovnováhou mezi pracovním a soukromým životem. Vyřešení nedostatku pracovních sil a dovedností bude vyžadovat přijetí komplexního přístupu a zároveň řešení potřeb a překážek specifických pro jednotlivá odvětví, stejně jako investice zvyšující produktivitu. V tomto ohledu by mohla být zvážena kombinace politik, která by mohla zahrnovat: i) další snížení mezní daňové sazby a/nebo zvýšení transparentnosti mezní daňové sazby pro fyzické osoby; ii) zvýšení mezd v odvětvích se strukturálním nedostatkem, zejména v odvětvích s koncentrací veřejných a poloveřejných zaměstnavatelů; iii) podporu kvality práce a rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; iv) zlepšení profesního poradenství; a v) zlepšení přístupu k vysoce kvalitní a cenově dostupné péči o děti. Kromě toho by posílení příležitostí k prohlubování dovedností a změně kvalifikace prostřednictvím cílených a přizpůsobených opatření, zejména pro osoby na okraji trhu práce a ekonomicky neaktivní osoby, mohlo pomoci zmírnit nedostatek pracovních sil a dovedností a zlepšit sociální výsledky.

| (34) | Ačkoli Nizozemsko zavedlo opatření ke snížení své závislosti na ruských fosilních palivech, ropa a zemní plyn představovaly 38 % a 41 % jeho skladby zdrojů energie, v důsledku čehož je nizozemská ekonomika zranitelná vůči globálnímu vývoji cen. Je potřeba vyvinout další úsilí, aby Nizozemsko dosáhlo cílů Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030. Navzdory zvýšeným ambicím v oblasti instalace dodatečné kapacity obnovitelné energie činil podíl obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie v roce 2021 pouze 13,0 %, což je méně než politicky dohodnutý cíl na úrovni Unie a průměr Unie ve výši 21,8 %. Nizozemsko tak nadále zůstává jedním z členských států s nejhoršími výsledky, pokud jde o podíl obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie, a vykazuje jeden z nejvyšších rozdílů mezi podílem za rok 2021 a cíli pro rok 2030. Rozšíření elektrizační soustavy pro přenos i pro distribuci má zásadní význam pro rychlejší zavádění infrastruktury pro obnovitelnou energii z moří i z pevninských obnovitelných zdrojů energie. Kvůli postupně rostoucímu přetížení elektrizační soustavy jsou provozovatelé sítí často nuceni odmítnout žádosti nových výrobců elektřiny a spotřebitelů o přístup k distribuční soustavě. Vzhledem k tomu, že spotřeba plynu v obydlích představuje přibližně 25 % celkové spotřeby zemního plynu v Nizozemsku, může k dalšímu snižování emisí uhlíku a závislosti na fosilních palivech významně přispět zlepšení energetické účinnosti fondu budov (například prostřednictvím standardů pro minimální energetickou náročnost, které by vedly k zahájení renovací, a přísnějšího prosazování požadavků energetického auditu pro průmysl). Spotřeba zemního plynu v Nizozemsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 29 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Nizozemsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

Ačkoli Nizozemsko zavedlo opatření ke snížení své závislosti na ruských fosilních palivech, ropa a zemní plyn představovaly 38 % a 41 % jeho skladby zdrojů energie, v důsledku čehož je nizozemská ekonomika zranitelná vůči globálnímu vývoji cen. Je potřeba vyvinout další úsilí, aby Nizozemsko dosáhlo cílů Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů do roku 2030. Navzdory zvýšeným ambicím v oblasti instalace dodatečné kapacity obnovitelné energie činil podíl obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie v roce 2021 pouze 13,0 %, což je méně než politicky dohodnutý cíl na úrovni Unie a průměr Unie ve výši 21,8 %. Nizozemsko tak nadále zůstává jedním z členských států s nejhoršími výsledky, pokud jde o podíl obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie, a vykazuje jeden z nejvyšších rozdílů mezi podílem za rok 2021 a cíli pro rok 2030. Rozšíření elektrizační soustavy pro přenos i pro distribuci má zásadní význam pro rychlejší zavádění infrastruktury pro obnovitelnou energii z moří i z pevninských obnovitelných zdrojů energie. Kvůli postupně rostoucímu přetížení elektrizační soustavy jsou provozovatelé sítí často nuceni odmítnout žádosti nových výrobců elektřiny a spotřebitelů o přístup k distribuční soustavě. Vzhledem k tomu, že spotřeba plynu v obydlích představuje přibližně 25 % celkové spotřeby zemního plynu v Nizozemsku, může k dalšímu snižování emisí uhlíku a závislosti na fosilních palivech významně přispět zlepšení energetické účinnosti fondu budov (například prostřednictvím standardů pro minimální energetickou náročnost, které by vedly k zahájení renovací, a přísnějšího prosazování požadavků energetického auditu pro průmysl). Spotřeba zemního plynu v Nizozemsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 29 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, nad rámec cíle snížení o 15 % stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (17). Nizozemsko se vyzývá, aby pokračovalo v úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 podle nařízení Rady (EU) 2023/706 (18).

| (35) | Vzhledem k negativním účinkům nadměrného ukládání dusíku v přírodních oblastech, které je způsobeno především intenzivním nizozemským zemědělstvím, je vydávání povolení pro některé projekty produkující dusík, zejména stavební projekty, v současné době blokováno. Nizozemská vláda podniká kroky ke snížení ukládání dusíku, zejména prostřednictvím integrovaných oblastních programů na úrovni provincií. Je zapotřebí další podpora, aby se zemědělství stalo udržitelnějším a zároveň byla zajištěna konkurenceschopnost, například podpora snižování počtu hospodářských zvířat, urychlení přechodu na oběhové a/nebo ekologické zemědělství a zvýšení digitalizace a inovací. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k negativním účinkům nadměrného ukládání dusíku v přírodních oblastech, které je způsobeno především intenzivním nizozemským zemědělstvím, je vydávání povolení pro některé projekty produkující dusík, zejména stavební projekty, v současné době blokováno. Nizozemská vláda podniká kroky ke snížení ukládání dusíku, zejména prostřednictvím integrovaných oblastních programů na úrovni provincií. Je zapotřebí další podpora, aby se zemědělství stalo udržitelnějším a zároveň byla zajištěna konkurenceschopnost, například podpora snižování počtu hospodářských zvířat, urychlení přechodu na oběhové a/nebo ekologické zemědělství a zvýšení digitalizace a inovací.

| (36) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby uvedená opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Nizozemsku hlášen nedostatek pracovních sil u 108 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti ochrany životního prostředí, izolatérů a stavebních techniků. |
| --- | --- |

(36)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby uvedená opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Nizozemsku hlášen nedostatek pracovních sil u 108 povolání, která vyžadovala specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně specialistů v oblasti ochrany životního prostředí, izolatérů a stavebních techniků.

| (37) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(37)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1,

| (38) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Nizozemska doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího, čtvrtého a pátého doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Nizozemska doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

| (39) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým soukromým dluhem a slabiny související s vysokým přebytkem běžného účtu. Doporučení č. 2 a 4 přispívají k realizaci doporučení č. 1, pokud jde o vyšší investice. Doporučení č. 1 přispívá jak k řešení nerovnováhy, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 38. bodem odůvodnění. |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s vysokým soukromým dluhem a slabiny související s vysokým přebytkem běžného účtu. Doporučení č. 2 a 4 přispívají k realizaci doporučení č. 1, pokud jde o vyšší investice. Doporučení č. 1 přispívá jak k řešení nerovnováhy, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 38. bodem odůvodnění.

DOPORUČUJE Nizozemsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 3,5 % (20).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Snížit zvýhodnění dluhu domácností a narušení trhu s bydlením. Podporovat dostupnost a cenovou přijatelnost bydlení na trhu se soukromým nájemním bydlením. Odstranit překážky bránící investicím, včetně investic do bytové výstavby.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jeho plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Omezit pobídky k využívání pružných nebo dočasných pracovních smluv. S přihlédnutím k potřebám jednotlivých odvětví řešit strukturální nedostatek pracovních sil a dovedností, zejména využitím nedostatečně využívaného potenciálu pracovních sil a posílením příležitostí k rozšiřování dovedností a změně kvalifikace, zejména pro osoby na okraji trhu práce a ekonomicky neaktivní osoby.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zlepšením rámcových podmínek s cílem podpořit investice do rozšiřování elektrických přenosových a distribučních soustav, rozšířením a urychlením opatření v oblasti energetické účinnosti s cílem snížit spotřebu energie, zejména v zastavěném prostředí. Podporovat přechod k udržitelnému zemědělství. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  Dokumenty ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Nařízení Rady (EU) 2022/1854 ze dne 6. října 2022 o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (Úř. věst. L 261 I, 7.10.2022, s. 1).

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 88).

8

(9)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

9

(10)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 0,2 procentního bodu HDP.

10

(11)  Uvedené údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Nizozemska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Nizozemska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 154).

12

(13)  Na základě jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Nizozemska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 7,9 % v nominálním vyjádření.

13

(14)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne ‒ 0,2 procentního bodu HDP.

14

(15)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

15

(16)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

18

(19)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

19

(20)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

20

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/186

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2023

(2023/C 312/20)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž není nutný. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Rakousko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž není nutný. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Rakouska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (3) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (4) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (4) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná a budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná a budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna předložilo Rakousko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Rakouska (5). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Rakousko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna předložilo Rakousko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Rakouska (5). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Rakousko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 26. dubna 2023 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Rakousko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 26. dubna 2023 předložilo Rakousko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Rakousko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Rakousku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Rakousko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Rakousko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Rakousku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Rakouska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Rakousku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Rakousko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Rakousko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Rakousku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Rakouska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Rakouska snížil z 5,8 % HDP v roce 2021 na 3,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 82,3 % HDP na konci roku 2021 na 78,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Rakouska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku je splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Rakousko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Rakouska snížil z 5,8 % HDP v roce 2021 na 3,2 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 82,3 % HDP na konci roku 2021 na 78,4 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Rakouska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku je splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Rakousko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala odklad zavedení ceny CO2, snížení poplatků za energii a daňové úlevy pro osoby dojíždějící za prací; zároveň opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace na náklady na energii pro společnosti, jednorázové převody domácnostem a přímé platby důchodcům. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to ze 4,3 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala odklad zavedení ceny CO2, snížení poplatků za energii a daňové úlevy pro osoby dojíždějící za prací; zároveň opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dotace na náklady na energii pro společnosti, jednorázové převody domácnostem a přímé platby důchodcům. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,5 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to ze 4,3 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Rakousku (6), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Rakousku (6), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (7) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 2,8 % HDP, jak doporučuje Rada. Rakousko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (8). V rozporu s doporučením Rady Rakousko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,8 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,5 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP). Rakousko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (7) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 2,8 % HDP, jak doporučuje Rada. Rakousko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (8). V rozporu s doporučením Rady Rakousko proto nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Zároveň příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 1,8 procentního bodu. Uvedený významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření přijatých ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,5 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,2 % HDP). Rakousko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2023 o 0,3 % a v roce 2024 o 1,8 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší růst reálného HDP ve výši 0,4 % v roce 2023 a nižší míru růstu reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2024, zejména v důsledku vyššího příspěvku soukromé spotřeby k růstu v roce 2023 a nižšího příspěvku veřejné spotřeby k růstu v roce 2024. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Vláda předpokládá, že reálný HDP vzroste v roce 2023 o 0,3 % a v roce 2024 o 1,8 %. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší růst reálného HDP ve výši 0,4 % v roce 2023 a nižší míru růstu reálného HDP ve výši 1,6 % v roce 2024, zejména v důsledku vyššího příspěvku soukromé spotřeby k růstu v roce 2023 a nižšího příspěvku veřejné spotřeby k růstu v roce 2024.

| (17) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2023 na hodnotě 3,2 % HDP. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 78,4 % na konci roku 2022 na 77,0 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,4 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, především kvůli rozdílům v očekáváních, pokud jde o dopad na rozpočet některých opatření souvisejících s energetikou, zejména ve vztahu k energetickým dotacím společností. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 75,4 % na konci roku 2023. Může za to rozdíl v očekávaném schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(17)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2023 na hodnotě 3,2 % HDP. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 78,4 % na konci roku 2022 na 77,0 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,4 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, především kvůli rozdílům v očekáváních, pokud jde o dopad na rozpočet některých opatření souvisejících s energetikou, zejména ve vztahu k energetickým dotacím společností. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 75,4 % na konci roku 2023. Může za to rozdíl v očekávaném schodku veřejných financí.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména zastropování cen elektřiny) a z nových opatření, jako je nový režim dotací na náklady na energii pro podniky. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,8 % HDP v roce 2023 (9). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (10), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,4 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména zastropování cen elektřiny) a z nových opatření, jako je nový režim dotací na náklady na energii pro podniky. Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,8 % HDP v roce 2023 (9). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (10), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,4 % HDP v roce 2023 (oproti 0,2 % HDP v roce 2022). Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Rakousku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (11), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Rakousko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Rakousku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Rakousku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (11), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Rakousko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Rakousku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace utlumující (+ 1,0 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,8 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,2 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu. Rakousko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (12). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je účast na významném projektu společného evropského zájmu v oblasti mikroelektroniky a konektivity, digitalizace malých a středních podniků a veřejné správy, jakož i nahrazování systémů vytápění, přičemž tyto činnosti jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace utlumující (+ 1,0 % HDP). To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 2,8 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií o 0,2 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu. Rakousko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (12). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je účast na významném projektu společného evropského zájmu v oblasti mikroelektroniky a konektivity, digitalizace malých a středních podniků a veřejné správy, jakož i nahrazování systémů vytápění, přičemž tyto činnosti jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 1,6 % HDP. Pokles v roce 2024 zejména odráží postupné ukončování opatření souvisejících s energetikou. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit na 75,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota se podobá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 73,3 %. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 1,6 % HDP. Pokles v roce 2024 zejména odráží postupné ukončování opatření souvisejících s energetikou. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit na 75,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,3 % HDP. Tato hodnota se podobá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 73,3 %.

| (22) | Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení téměř všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024 za předpokladu, že ceny energií budou i nadále klesat. Komise rovněž předpokládá, že dojde k téměř úplnému postupnému ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky (v roce 2024 čisté náklady ve výši 0,1 % HDP). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(22)

Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení téměř všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024 za předpokladu, že ceny energií budou i nadále klesat. Komise rovněž předpokládá, že dojde k téměř úplnému postupnému ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky (v roce 2024 čisté náklady ve výši 0,1 % HDP). Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (13). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (14) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (13). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (14) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,6 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 4,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v prognóze Komise je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, a to díky výdajům, které jsou závislé na vývoji inflace v roce 2023, například výdajům na důchody, náhradám zaměstnancům a některým sociálním dávkám, jakož i kvůli některým dosud neukončeným opatřením v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 4,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v prognóze Komise je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, a to díky výdajům, které jsou závislé na vývoji inflace v roce 2023, například výdajům na důchody, náhradám zaměstnancům a některým sociálním dávkám, jakož i kvůli některým dosud neukončeným opatřením v oblasti energetiky.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice poklesnou z 3,5 % HDP v roce 2023 na 3,4 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší míru investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice poklesnou z 3,5 % HDP v roce 2023 na 3,4 % HDP v roce 2024. Nižší investice odrážejí nižší míru investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 1,4 % HDP a do roku 2026 na 1,3 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 75,1 % na konci roku 2024 na 71,4 % do konce roku 2026. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí v dlouhodobém horizontu, Rakousko čelí středně vysokým rizikům, která jsou způsobena především rozpočtovými tlaky souvisejícími se stárnutím obyvatelstva (zejména se jedná o rostoucí výdaje na dlouhodobou péči a zdravotní péči) a se zvýšeným zadlužením v důsledku opatření k řešení hospodářských a sociálních důsledků krize COVID-19 a energetické krize. Odvětví dlouhodobé péče a zdravotní péče rovněž čelí nedostatku pracovních sil, který je částečně spojen s neatraktivitou práce v těchto odvětvích. Balíček reforem v oblasti péče, který byl nedávno zaveden s cílem řešit nedostatek pracovních sil a který zvyšuje mzdy a v krátkodobém horizontu poskytuje pečovatelům transfery, je dobrým krokem ke zvýšení atraktivity povolání, ale rovněž zvýší fiskální náklady. V roce 2021 navrhla pracovní skupina pro dlouhodobou péči opatření ke zlepšení přiměřenosti péče při zachování udržitelnosti veřejných financí. Mezi tato opatření patří zřízení koordinovaného kontrolního mechanismu s jasným rozdělením povinností na různých úrovních správy, který by pomohl zvýšit kvalitu a srovnatelnost veřejných výdajů, například stanovením jednotných zásad pro sazby služeb dlouhodobé péče. Probíhající jednání o spolkovém fiskálním rámci jsou příležitostí k podpoře provádění tohoto mechanismu. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 1,4 % HDP a do roku 2026 na 1,3 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se podle programu stability z roku 2023 měl snížit ze 75,1 % na konci roku 2024 na 71,4 % do konce roku 2026. Pokud jde o udržitelnost veřejných financí v dlouhodobém horizontu, Rakousko čelí středně vysokým rizikům, která jsou způsobena především rozpočtovými tlaky souvisejícími se stárnutím obyvatelstva (zejména se jedná o rostoucí výdaje na dlouhodobou péči a zdravotní péči) a se zvýšeným zadlužením v důsledku opatření k řešení hospodářských a sociálních důsledků krize COVID-19 a energetické krize. Odvětví dlouhodobé péče a zdravotní péče rovněž čelí nedostatku pracovních sil, který je částečně spojen s neatraktivitou práce v těchto odvětvích. Balíček reforem v oblasti péče, který byl nedávno zaveden s cílem řešit nedostatek pracovních sil a který zvyšuje mzdy a v krátkodobém horizontu poskytuje pečovatelům transfery, je dobrým krokem ke zvýšení atraktivity povolání, ale rovněž zvýší fiskální náklady. V roce 2021 navrhla pracovní skupina pro dlouhodobou péči opatření ke zlepšení přiměřenosti péče při zachování udržitelnosti veřejných financí. Mezi tato opatření patří zřízení koordinovaného kontrolního mechanismu s jasným rozdělením povinností na různých úrovních správy, který by pomohl zvýšit kvalitu a srovnatelnost veřejných výdajů, například stanovením jednotných zásad pro sazby služeb dlouhodobé péče. Probíhající jednání o spolkovém fiskálním rámci jsou příležitostí k podpoře provádění tohoto mechanismu.

| (27) | Systém zdravotní péče během pandemie COVID-19 potvrdil svou odolnost. Předpokládá se však, že výdaje na zdravotní péči se do roku 2070 zvýší o 1,2 procentního bodu HDP. Preventivní opatření a ambulantní primární zdravotní péče jsou navíc stále využívány nedostatečně, zatímco řadu zdravotnických služeb i nadále poskytují nemocnice, což je nákladný a neefektivní způsob poskytování péče. Plán pro oživení a odolnost pomůže posílit ambulantní primární zdravotní péči, zejména díky podpoře nových a stávajících místních středisek primární zdravotní péče. S ohledem na obavy o udržitelnost veřejných financí však bude zásadní zajistit, aby pacienti procházeli systémem zdravotní péče konzistentním způsobem, mimo jiné zajištěním toho, aby se zvýšená dostupnost služeb primární zdravotní péče promítla do nižšího využívání stávajících nemocničních nebo ambulantních specializovaných služeb zdravotní péče. |
| --- | --- |

(27)

Systém zdravotní péče během pandemie COVID-19 potvrdil svou odolnost. Předpokládá se však, že výdaje na zdravotní péči se do roku 2070 zvýší o 1,2 procentního bodu HDP. Preventivní opatření a ambulantní primární zdravotní péče jsou navíc stále využívány nedostatečně, zatímco řadu zdravotnických služeb i nadále poskytují nemocnice, což je nákladný a neefektivní způsob poskytování péče. Plán pro oživení a odolnost pomůže posílit ambulantní primární zdravotní péči, zejména díky podpoře nových a stávajících místních středisek primární zdravotní péče. S ohledem na obavy o udržitelnost veřejných financí však bude zásadní zajistit, aby pacienti procházeli systémem zdravotní péče konzistentním způsobem, mimo jiné zajištěním toho, aby se zvýšená dostupnost služeb primární zdravotní péče promítla do nižšího využívání stávajících nemocničních nebo ambulantních specializovaných služeb zdravotní péče.

| (28) | Rakouský fiskální rámec se v současné době opírá o složitý systém mezivládních transferů mezi spolkovými a regionálními orgány, který poskytuje omezené pobídky k efektivním veřejným výdajům. Nedostatečná daňová autonomie činí financování výdajů na všech spolkových úrovních do značné míry závislým na tomto systému. V roce 2022 představovaly příjmy z vlastních zdrojů spolkových zemí pouze 7,2 % všech veřejných příjmů (15). Zároveň základní služby, jako je zdravotní péče, péče o děti a investice do veřejné dopravy, částečně závisí na výdajích spolkových zemí a obcí. Demografická změna a zelená transformace dále zvyšují tlak na spolkové země a obce z hlediska nákladů, zatímco příjmy z vlastních zdrojů neodpovídají dynamice výdajů. Stávající fiskální rámec je náchylný k nízké efektivitě a nedostatečné transparentnosti, neboť stírá souvislost mezi daňovou zátěží a veřejnými výdaji. Lepší sladění příjmů z vlastních zdrojů s veřejnými výdaji na nižší než centrální úrovni a posílení transparentnosti a koordinace jsou pro zlepšení celkové kvality veřejných výdajů zásadní. Zvýšení regionální daňové autonomie reformou systému daně z nemovitostí by mohlo být využito ke zlepšení fiskálního federalismu a celkového daňového systému. Probíhající jednání, která byla zahájena koncem roku 2022, nabízejí příležitost k dosažení pokroku. |
| --- | --- |

(28)

Rakouský fiskální rámec se v současné době opírá o složitý systém mezivládních transferů mezi spolkovými a regionálními orgány, který poskytuje omezené pobídky k efektivním veřejným výdajům. Nedostatečná daňová autonomie činí financování výdajů na všech spolkových úrovních do značné míry závislým na tomto systému. V roce 2022 představovaly příjmy z vlastních zdrojů spolkových zemí pouze 7,2 % všech veřejných příjmů (15). Zároveň základní služby, jako je zdravotní péče, péče o děti a investice do veřejné dopravy, částečně závisí na výdajích spolkových zemí a obcí. Demografická změna a zelená transformace dále zvyšují tlak na spolkové země a obce z hlediska nákladů, zatímco příjmy z vlastních zdrojů neodpovídají dynamice výdajů. Stávající fiskální rámec je náchylný k nízké efektivitě a nedostatečné transparentnosti, neboť stírá souvislost mezi daňovou zátěží a veřejnými výdaji. Lepší sladění příjmů z vlastních zdrojů s veřejnými výdaji na nižší než centrální úrovni a posílení transparentnosti a koordinace jsou pro zlepšení celkové kvality veřejných výdajů zásadní. Zvýšení regionální daňové autonomie reformou systému daně z nemovitostí by mohlo být využito ke zlepšení fiskálního federalismu a celkového daňového systému. Probíhající jednání, která byla zahájena koncem roku 2022, nabízejí příležitost k dosažení pokroku.

| (29) | Stále existuje prostor pro přesun daňové zátěže práce na jiné zdroje příjmů, které více podporují růst a začlenění. Daňový systém se vyznačuje vysokou daňovou zátěží práce, která vyplývá z daní vybíraných srážkou a příspěvků na sociální zabezpečení, přičemž příspěvky na sociální zabezpečení hradí jak zaměstnanci, tak zaměstnavatelé. Tento systém brzdí tvorbu pracovních míst a účast na trhu práce, zejména pro osoby s nízkými mzdami a druhé výdělečně činné osoby v domácnosti. Zároveň zůstávají nedostatečně využívány jiné zdroje příjmů, které méně poškozují spravedlivý a udržitelný růst, jako jsou ekologické daně nebo daně z nemovitostí, a to i po zohlednění nedávných reforem. Dotace škodlivé pro životní prostředí brzdí zelenou transformaci. Nedávná ekologická a sociální daňová reforma poskytuje daňové úlevy domácnostem a podnikům a vytváří základ pro stanovení cen za emise CO2 mimo rámec systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Kromě toho automatická indexace daně z příjmu fyzických osob podle inflace je významnou reformou, která výrazně snižuje nárůst daňové zátěže poplatníků daně z příjmu fyzických osob prostřednictvím posunu do vyššího daňového pásma. Strukturální problémy nicméně přetrvávají a existuje prostor pro další snižování daňové zátěže práce, aby se podpořila tvorba a nabídka pracovních míst, zejména pro osoby s nízkými příjmy. Lepší využívání daní, které více podporují růst, by rovněž mohlo pomoci vytvořit nezbytný prostor v rozpočtu a zlepšit spravedlnost daňového systému. |
| --- | --- |

(29)

Stále existuje prostor pro přesun daňové zátěže práce na jiné zdroje příjmů, které více podporují růst a začlenění. Daňový systém se vyznačuje vysokou daňovou zátěží práce, která vyplývá z daní vybíraných srážkou a příspěvků na sociální zabezpečení, přičemž příspěvky na sociální zabezpečení hradí jak zaměstnanci, tak zaměstnavatelé. Tento systém brzdí tvorbu pracovních míst a účast na trhu práce, zejména pro osoby s nízkými mzdami a druhé výdělečně činné osoby v domácnosti. Zároveň zůstávají nedostatečně využívány jiné zdroje příjmů, které méně poškozují spravedlivý a udržitelný růst, jako jsou ekologické daně nebo daně z nemovitostí, a to i po zohlednění nedávných reforem. Dotace škodlivé pro životní prostředí brzdí zelenou transformaci. Nedávná ekologická a sociální daňová reforma poskytuje daňové úlevy domácnostem a podnikům a vytváří základ pro stanovení cen za emise CO2 mimo rámec systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS). Kromě toho automatická indexace daně z příjmu fyzických osob podle inflace je významnou reformou, která výrazně snižuje nárůst daňové zátěže poplatníků daně z příjmu fyzických osob prostřednictvím posunu do vyššího daňového pásma. Strukturální problémy nicméně přetrvávají a existuje prostor pro další snižování daňové zátěže práce, aby se podpořila tvorba a nabídka pracovních míst, zejména pro osoby s nízkými příjmy. Lepší využívání daní, které více podporují růst, by rovněž mohlo pomoci vytvořit nezbytný prostor v rozpočtu a zlepšit spravedlnost daňového systému.

| (30) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost postupovalo rychle. Plán pro oživení a odolnost Rakouska dospěl do pokročilé fáze provádění. Rakousko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 44 milníkům a cílům plánu a vedla k celkovému vyplacení částky 700 milionů EUR dne 20. dubna 2023. Po první žádosti o platbu probíhá realizace plánu podle očekávání. Rakousko by mělo podat žádost o změnu několika opatření vzhledem k objektivním okolnostem, jako je zvýšení cen a nedostatky v dodavatelském řetězci. Probíhá rovněž příprava nové kapitoly REPowerEU a rakouské orgány úzce spolupracují s útvary Komise, aby ji v brzké době předložily. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Rakouska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k dočasné povaze nástroje, který je v platnosti do roku 2026, je zásadní, aby se při provádění plánu pro oživení a odolnost postupovalo rychle. Plán pro oživení a odolnost Rakouska dospěl do pokročilé fáze provádění. Rakousko předložilo jednu žádost o platbu, která odpovídá 44 milníkům a cílům plánu a vedla k celkovému vyplacení částky 700 milionů EUR dne 20. dubna 2023. Po první žádosti o platbu probíhá realizace plánu podle očekávání. Rakousko by mělo podat žádost o změnu několika opatření vzhledem k objektivním okolnostem, jako je zvýšení cen a nedostatky v dodavatelském řetězci. Probíhá rovněž příprava nové kapitoly REPowerEU a rakouské orgány úzce spolupracují s útvary Komise, aby ji v brzké době předložily. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Rakouska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (31) | Všechny programové dokumenty Rakouska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Rakousku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(31)

Všechny programové dokumenty Rakouska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Rakousku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (32) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Rakousko řadě dalších výzev v souvislosti s trhem práce. Silný rakouský systém sociální ochrany a rozsáhlá politická opatření omezily sociální dopad pandemie COVID-19. Rakousko dosahuje dobrých výsledků ve většině dimenzí evropského pilíře sociálních práv, nadále však přetrvávají některé problémy. Patří mezi ně zejména nedostatečně využívaný potenciál žen, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších pracovníků a osob z přistěhovaleckého prostředí na trhu práce. To je obzvláště problematické vzhledem k nedostatku kvalifikované pracovní síly. Uvolnění nevyužitého potenciálu těchto skupin by mohlo snížit tlak na rakouském trhu práce. |
| --- | --- |

(32)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Rakousko řadě dalších výzev v souvislosti s trhem práce. Silný rakouský systém sociální ochrany a rozsáhlá politická opatření omezily sociální dopad pandemie COVID-19. Rakousko dosahuje dobrých výsledků ve většině dimenzí evropského pilíře sociálních práv, nadále však přetrvávají některé problémy. Patří mezi ně zejména nedostatečně využívaný potenciál žen, pracovníků s nízkou kvalifikací, starších pracovníků a osob z přistěhovaleckého prostředí na trhu práce. To je obzvláště problematické vzhledem k nedostatku kvalifikované pracovní síly. Uvolnění nevyužitého potenciálu těchto skupin by mohlo snížit tlak na rakouském trhu práce.

| (33) | Ačkoli je míra zaměstnanosti žen v Rakousku vyšší než průměr Unie, země vykazuje druhou nejvyšší míru zaměstnávání žen na částečný úvazek. Více než polovina rakouských žen pracovala v roce 2022 na částečný úvazek a ženy jsou nadměrně zastoupeny v odvětvích s nízkými mzdami. To naznačuje významnou příležitost ke zvýšení účasti žen na trhu práce pomocí navyšování úvazků. Nedostatečné poskytování cenově dostupné a vysoce kvalitní péče o děti, zejména ve venkovských oblastech, však matkám aktivnější účast na trhu práce ztěžuje. Rakousko má v Unii jednu z nejnižších úrovní formální péče o děti mladší tří let – pouze 28 % dětí v tomto věku je ve formální péči. Pro řešení těchto problémů je zásadní zvýšení nabídky kvalitní péče o děti zlepšením standardů kvality a rozšířením dostupnosti a podporou zaměstnávání na plný úvazek, např. prostřednictvím daňových pobídek. Současně s řešením nedostatků na trhu práce by zapojení většího počtu žen do práce na plný úvazek rovněž mohlo pomoci odstranit v Rakousku přetrvávající vysoké rozdíly v odměňování žen a mužů, jakož i velké rozdíly ve výši důchodů žen a mužů. |
| --- | --- |

(33)

Ačkoli je míra zaměstnanosti žen v Rakousku vyšší než průměr Unie, země vykazuje druhou nejvyšší míru zaměstnávání žen na částečný úvazek. Více než polovina rakouských žen pracovala v roce 2022 na částečný úvazek a ženy jsou nadměrně zastoupeny v odvětvích s nízkými mzdami. To naznačuje významnou příležitost ke zvýšení účasti žen na trhu práce pomocí navyšování úvazků. Nedostatečné poskytování cenově dostupné a vysoce kvalitní péče o děti, zejména ve venkovských oblastech, však matkám aktivnější účast na trhu práce ztěžuje. Rakousko má v Unii jednu z nejnižších úrovní formální péče o děti mladší tří let – pouze 28 % dětí v tomto věku je ve formální péči. Pro řešení těchto problémů je zásadní zvýšení nabídky kvalitní péče o děti zlepšením standardů kvality a rozšířením dostupnosti a podporou zaměstnávání na plný úvazek, např. prostřednictvím daňových pobídek. Současně s řešením nedostatků na trhu práce by zapojení většího počtu žen do práce na plný úvazek rovněž mohlo pomoci odstranit v Rakousku přetrvávající vysoké rozdíly v odměňování žen a mužů, jakož i velké rozdíly ve výši důchodů žen a mužů.

| (34) | Stále existuje prostor ke zlepšení integrace několika znevýhodněných skupin na trhu práce, zejména pracovníků s nízkou kvalifikací a pracovníků z přistěhovaleckého prostředí. Přibližně 45 % dlouhodobě nezaměstnaných v Rakousku získalo nejvýše nižší stupeň středoškolského vzdělání. Osoby z přistěhovaleckého prostředí mají obecně výrazně nižší účast na trhu práce než rezidenti narození v tuzemsku a budoucí úroveň příjmů dětí v Rakousku často závisí na úrovni příjmů jejich rodičů. Ačkoli rakouský plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření podporující změny kvalifikace a prohlubování dovedností pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných, tato opatření plně neřeší základní problém s účastí osob z přistěhovaleckého prostředí a pracovníků s nízkou kvalifikací na trhu práce. Přerušení přetrvávající mezigenerační vazby mezi výsledky vzdělávání rodičů a jejich dětí (16) bude vyžadovat zvýšení dostupnosti vysoce kvalitního předškolního vzdělávání a celodenního vzdělávání a lepší digitální infrastrukturu. Za účelem integrace nových migrantů a dalších znevýhodněných skupin by školy mohly poskytovat lepší individuální mentorování, jazykové kurzy by mohly být přístupnější a mohl by být účinněji využíván rakouský systém učňovské přípravy. Zároveň je nezbytné poskytnout dostatečné příležitosti k celoživotnímu učení a zaměřit se na znevýhodněné skupiny ve všech věkových kategoriích. |
| --- | --- |

(34)

Stále existuje prostor ke zlepšení integrace několika znevýhodněných skupin na trhu práce, zejména pracovníků s nízkou kvalifikací a pracovníků z přistěhovaleckého prostředí. Přibližně 45 % dlouhodobě nezaměstnaných v Rakousku získalo nejvýše nižší stupeň středoškolského vzdělání. Osoby z přistěhovaleckého prostředí mají obecně výrazně nižší účast na trhu práce než rezidenti narození v tuzemsku a budoucí úroveň příjmů dětí v Rakousku často závisí na úrovni příjmů jejich rodičů. Ačkoli rakouský plán pro oživení a odolnost zahrnuje opatření podporující změny kvalifikace a prohlubování dovedností pracovníků s nízkou kvalifikací a dlouhodobě nezaměstnaných, tato opatření plně neřeší základní problém s účastí osob z přistěhovaleckého prostředí a pracovníků s nízkou kvalifikací na trhu práce. Přerušení přetrvávající mezigenerační vazby mezi výsledky vzdělávání rodičů a jejich dětí (16) bude vyžadovat zvýšení dostupnosti vysoce kvalitního předškolního vzdělávání a celodenního vzdělávání a lepší digitální infrastrukturu. Za účelem integrace nových migrantů a dalších znevýhodněných skupin by školy mohly poskytovat lepší individuální mentorování, jazykové kurzy by mohly být přístupnější a mohl by být účinněji využíván rakouský systém učňovské přípravy. Zároveň je nezbytné poskytnout dostatečné příležitosti k celoživotnímu učení a zaměřit se na znevýhodněné skupiny ve všech věkových kategoriích.

| (35) | Existuje prostor pro zlepšení účasti starších pracovníků na trhu práce, tj. osob ve věku 55–64 let. V poslední době se dlouhodobý trend zvyšování účasti starších pracovníků na trhu práce výrazně zpomalil a celková míra ekonomické aktivity starších pracovníků je pod průměrem Unie. Stále větší význam pro udržení stárnoucí populace na pracovním trhu bude mít přizpůsobení úkolů zaměstnanců jejich pracovnímu životu a zohlednění potřeb stárnoucích osob. Lepší pobídky ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, jako je nižší zdanění práce nebo nemzdové náklady práce pro osoby, které pracují déle, by pomohly zmírnit nedostatky na rakouském trhu práce. |
| --- | --- |

(35)

Existuje prostor pro zlepšení účasti starších pracovníků na trhu práce, tj. osob ve věku 55–64 let. V poslední době se dlouhodobý trend zvyšování účasti starších pracovníků na trhu práce výrazně zpomalil a celková míra ekonomické aktivity starších pracovníků je pod průměrem Unie. Stále větší význam pro udržení stárnoucí populace na pracovním trhu bude mít přizpůsobení úkolů zaměstnanců jejich pracovnímu životu a zohlednění potřeb stárnoucích osob. Lepší pobídky ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu, jako je nižší zdanění práce nebo nemzdové náklady práce pro osoby, které pracují déle, by pomohly zmírnit nedostatky na rakouském trhu práce.

| (36) | Ruská invaze na Ukrajinu odhalila zranitelnost zabezpečení rakouských dodávek energie. Ačkoli se Rakousku podařilo snížit svou závislost na dovozu plynu z Ruska, který se v roce 2022 snížil na 57 % celkového dovozu plynu ve srovnání s 80 % v roce 2021, zůstává výrazně nad průměrem Unie. V rámci diverzifikace jeho zdrojů energie zavedla vláda finanční pobídky pro společnosti, aby dovážely plyn z jiných než ruských zdrojů, a v roce 2022 vytvořila strategickou zásobu plynu. Rakousko se však stále potýká se značnými problémy při zajišťování energetické bezpečnosti. Země stále postrádá jasně vymezený krátkodobý plán, jak se od dovozu ruského plynu úplně odpoutat. Navíc stále existuje nedostatečně využívaný potenciál v oblasti výroby a přenosu plynů z obnovitelných zdrojů, jako je vodík, zejména v odvětvích a regionech, které jsou ohroženy narušením dodávek. |
| --- | --- |

(36)

Ruská invaze na Ukrajinu odhalila zranitelnost zabezpečení rakouských dodávek energie. Ačkoli se Rakousku podařilo snížit svou závislost na dovozu plynu z Ruska, který se v roce 2022 snížil na 57 % celkového dovozu plynu ve srovnání s 80 % v roce 2021, zůstává výrazně nad průměrem Unie. V rámci diverzifikace jeho zdrojů energie zavedla vláda finanční pobídky pro společnosti, aby dovážely plyn z jiných než ruských zdrojů, a v roce 2022 vytvořila strategickou zásobu plynu. Rakousko se však stále potýká se značnými problémy při zajišťování energetické bezpečnosti. Země stále postrádá jasně vymezený krátkodobý plán, jak se od dovozu ruského plynu úplně odpoutat. Navíc stále existuje nedostatečně využívaný potenciál v oblasti výroby a přenosu plynů z obnovitelných zdrojů, jako je vodík, zejména v odvětvích a regionech, které jsou ohroženy narušením dodávek.

| (37) | V roce 2021 činil podíl obnovitelné energie v Rakousku 36 % konečné spotřeby energie, což je výrazně nad průměrem Unie. K dosažení rakouských cílů v oblasti klimatu, mezi něž patří dosažení klimatické neutrality do roku 2040, musí země tento podíl dále zvýšit. Zákonem o rozšíření obnovitelných zdrojů energie z roku 2021, což je reforma zahrnutá do plánu pro oživení a odolnost, byl vytvořen rámec, který pomůže zvýšit podíl obnovitelné energie na spotřebě elektřiny. Cílem reformy je dosáhnout do roku 2030 roční kapacity výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů ve výši 27 TWh, což přispěje k cíli země dosáhnout do uvedeného roku 100 % spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů, a to oproti současným 81 % vykázaným v roce 2020. Další rozšiřování obnovitelných zdrojů energie však stále čelí výzvám, jako je délka územního plánování a povolovacích postupů, složité rozdělení pravomocí mezi spolkovou vládou a zemskými vládami a problémy týkající se personálního obsazení ve veřejné správě. Rakousko učinilo první krok k zavedení jednoduššího posuzování vlivů projektů v oblasti obnovitelné energie na životní prostředí. Kromě toho by Rakousko mohlo lépe sladit územní plánování s cíli zelené transformace, vyřešit problémy s personálním obsazením a zvýšit investice do síťové infrastruktury, jako je ukládání, distribuce a přenos. Pro rozšíření obnovitelných zdrojů energie by rovněž bylo prospěšné zavedení vyhrazených oblastí pro urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie (zejména pro větrnou energii) s krátkými a jednoduchými povolovacími postupy a uznání obnovitelné energie jako převažujícího veřejného zájmu v souladu s ambicióznějšími cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů obsaženými v balíčku „Fit for 55“ a plánu REPowerEU. Kromě toho by mohly být detailněji prozkoumány další zdroje obnovitelné energie, jako je geotermální energie. |
| --- | --- |

(37)

V roce 2021 činil podíl obnovitelné energie v Rakousku 36 % konečné spotřeby energie, což je výrazně nad průměrem Unie. K dosažení rakouských cílů v oblasti klimatu, mezi něž patří dosažení klimatické neutrality do roku 2040, musí země tento podíl dále zvýšit. Zákonem o rozšíření obnovitelných zdrojů energie z roku 2021, což je reforma zahrnutá do plánu pro oživení a odolnost, byl vytvořen rámec, který pomůže zvýšit podíl obnovitelné energie na spotřebě elektřiny. Cílem reformy je dosáhnout do roku 2030 roční kapacity výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů ve výši 27 TWh, což přispěje k cíli země dosáhnout do uvedeného roku 100 % spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů, a to oproti současným 81 % vykázaným v roce 2020. Další rozšiřování obnovitelných zdrojů energie však stále čelí výzvám, jako je délka územního plánování a povolovacích postupů, složité rozdělení pravomocí mezi spolkovou vládou a zemskými vládami a problémy týkající se personálního obsazení ve veřejné správě. Rakousko učinilo první krok k zavedení jednoduššího posuzování vlivů projektů v oblasti obnovitelné energie na životní prostředí. Kromě toho by Rakousko mohlo lépe sladit územní plánování s cíli zelené transformace, vyřešit problémy s personálním obsazením a zvýšit investice do síťové infrastruktury, jako je ukládání, distribuce a přenos. Pro rozšíření obnovitelných zdrojů energie by rovněž bylo prospěšné zavedení vyhrazených oblastí pro urychlení zavádění obnovitelných zdrojů energie (zejména pro větrnou energii) s krátkými a jednoduchými povolovacími postupy a uznání obnovitelné energie jako převažujícího veřejného zájmu v souladu s ambicióznějšími cíli v oblasti energie z obnovitelných zdrojů obsaženými v balíčku „Fit for 55“ a plánu REPowerEU. Kromě toho by mohly být detailněji prozkoumány další zdroje obnovitelné energie, jako je geotermální energie.

| (38) | Spotřeba zemního plynu v Rakousku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 19 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Rakousko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (17). Zvýšení úrovně ambicí v oblasti energetické účinnosti ve stavebnictví a ve zpracovatelském průmyslu by navíc snížilo závislost na fosilních palivech. Rakouská dlouhodobá strategie renovací stanoví jasné milníky pro rok 2050 a jejím cílem je dosáhnout 80% dekarbonizace rakouského fondu budov. Cílem plánu pro oživení a odolnost je rovněž postupně ukončit ve stavebnictví používání kotlů na fosilní paliva a nahradit je technologií vytápění z obnovitelných zdrojů nebo centrálním zásobováním teplem. Cíle Rakouska v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 však nejsou dostatečně ambiciózní, aby splnily cíle balíčku „Fit for 55“ a plánu REPowerEU. Tento problém by měl vyřešit nový zákon o energetické účinnosti, který by měl být přijat v roce 2023 a jehož cílem je snížit do roku 2030 konečnou spotřebu energie o 18 %. Celkově bude nezbytné, aby Rakousko urychlilo investice do rozsáhlé renovace budov, v oblasti vytápění nahradilo fosilní paliva obnovitelnými zdroji energie a lépe řídilo spotřebu energie prostřednictvím digitalizace veřejných služeb (například pomocí inteligentních měřičů a termostatů). Kromě toho bude zásadní, aby se současné pomalé tempo tepelné renovace budov zrychlilo. Klíčem k řešení tohoto problému bude včasné provedení zákona o vytápění z obnovitelných zdrojů, což je stěžejní reforma rakouského plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(38)

Spotřeba zemního plynu v Rakousku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 19 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Rakousko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (17). Zvýšení úrovně ambicí v oblasti energetické účinnosti ve stavebnictví a ve zpracovatelském průmyslu by navíc snížilo závislost na fosilních palivech. Rakouská dlouhodobá strategie renovací stanoví jasné milníky pro rok 2050 a jejím cílem je dosáhnout 80% dekarbonizace rakouského fondu budov. Cílem plánu pro oživení a odolnost je rovněž postupně ukončit ve stavebnictví používání kotlů na fosilní paliva a nahradit je technologií vytápění z obnovitelných zdrojů nebo centrálním zásobováním teplem. Cíle Rakouska v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 však nejsou dostatečně ambiciózní, aby splnily cíle balíčku „Fit for 55“ a plánu REPowerEU. Tento problém by měl vyřešit nový zákon o energetické účinnosti, který by měl být přijat v roce 2023 a jehož cílem je snížit do roku 2030 konečnou spotřebu energie o 18 %. Celkově bude nezbytné, aby Rakousko urychlilo investice do rozsáhlé renovace budov, v oblasti vytápění nahradilo fosilní paliva obnovitelnými zdroji energie a lépe řídilo spotřebu energie prostřednictvím digitalizace veřejných služeb (například pomocí inteligentních měřičů a termostatů). Kromě toho bude zásadní, aby se současné pomalé tempo tepelné renovace budov zrychlilo. Klíčem k řešení tohoto problému bude včasné provedení zákona o vytápění z obnovitelných zdrojů, což je stěžejní reforma rakouského plánu pro oživení a odolnost.

| (39) | Zahájení zelené transformace bude rovněž zahrnovat snižování emisí v řadě odvětví, zejména v odvětvích, která navazují na odvětví dopravy, jež má významný potenciál pro snížení emisí. Rakousko v současné době slouží jako významná tranzitní země pro silniční nákladní dopravu vedoucí přes Alpy. Navzdory řadě investic do udržitelné dopravy v rámci rakouského plánu pro oživení a odolnost bude mít pro dosažení klimatické neutrality zásadní význam další snižování emisí souvisejících s dopravou a zároveň řešení dopravní chudoby. Zásadní význam bude mít rovněž rozvoj dalších dopravních řešení, jako jsou řešení pro poslední kilometr, a alternativy k používání automobilů, zejména ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

(39)

Zahájení zelené transformace bude rovněž zahrnovat snižování emisí v řadě odvětví, zejména v odvětvích, která navazují na odvětví dopravy, jež má významný potenciál pro snížení emisí. Rakousko v současné době slouží jako významná tranzitní země pro silniční nákladní dopravu vedoucí přes Alpy. Navzdory řadě investic do udržitelné dopravy v rámci rakouského plánu pro oživení a odolnost bude mít pro dosažení klimatické neutrality zásadní význam další snižování emisí souvisejících s dopravou a zároveň řešení dopravní chudoby. Zásadní význam bude mít rovněž rozvoj dalších dopravních řešení, jako jsou řešení pro poslední kilometr, a alternativy k používání automobilů, zejména ve venkovských oblastech.

| (40) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Rakousku hlášen nedostatek pracovních sil u 17 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u stavebních techniků, pokrývačů a strojních inženýrů. Rakousko v rámci svého „hlavního plánu zelených pracovních míst“ vytvořilo platformu zelených pracovních míst, která má pomoci sladit poptávku po pracovní síle a její nabídku. Provádění tohoto plánu bude mít klíčový význam pro zajištění včasného přechodu na zelenou ekonomiku. Rakousko ve svém Akčním plánu pro spravedlivou transformaci v oblasti odborné přípravy a rekvalifikace stanovilo opatření ke zvýšení nabídky kvalifikované pracovní síly v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, k podpoře zvyšování kvalifikace pracovní síly a ke zlepšení vzdělávacích standardů. |
| --- | --- |

(40)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Rakousku hlášen nedostatek pracovních sil u 17 povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u stavebních techniků, pokrývačů a strojních inženýrů. Rakousko v rámci svého „hlavního plánu zelených pracovních míst“ vytvořilo platformu zelených pracovních míst, která má pomoci sladit poptávku po pracovní síle a její nabídku. Provádění tohoto plánu bude mít klíčový význam pro zajištění včasného přechodu na zelenou ekonomiku. Rakousko ve svém Akčním plánu pro spravedlivou transformaci v oblasti odborné přípravy a rekvalifikace stanovilo opatření ke zvýšení nabídky kvalifikované pracovní síly v odvětví energie z obnovitelných zdrojů, k podpoře zvyšování kvalifikace pracovní síly a ke zlepšení vzdělávacích standardů.

| (41) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(41)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (42) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Rakouska doporučení č. 1, 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

(42)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Rakouska doporučení č. 1, 2, 3 a 4.

DOPORUČUJE Rakousku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 4,6 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zajistit přiměřenost a udržitelnost veřejných financí v systému dlouhodobé péče a udržitelnost veřejných financí v systému zdravotní péče. Zjednodušit a racionalizovat fiskální vztahy a povinnosti na různých úrovních veřejné správy a sladit odpovědnost v oblasti financování a výdajů. Zlepšit daňovou skladbu, aby podporovala udržitelný růstu podporující začlenění.

2.

Pokračovat v soustavném provádění jeho plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem urychleně zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zvýšit účast žen na trhu práce, mimo jiné zlepšením kvalitních služeb péče o děti, stejně jako účast starších pracovníků. Zlepšit výsledky na trhu práce pro znevýhodněné skupiny, jako jsou uchazeči o zaměstnání s nízkou kvalifikací a osoby z přistěhovaleckého prostředí, mimo jiné zvyšováním úrovně jejich základních dovedností.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech a diverzifikovat zdroje dodávek plynu s cílem výrazně snížit závislost na Rusku. Urychlit zavádění obnovitelné energie a nezbytné infrastruktury, zejména zjednodušením povolovacích postupů a zavedením vyhrazených oblastí pro urychlení jejich zavádění. Zlepšit energetickou účinnost. Snížit emise, zejména v odvětví dopravy. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

4

(5)  ST 10159/2021 INIT, ST 10159/2021 COR 1, ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 93).

6

(7)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

7

(8)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,9 procentního bodu HDP. Tento expanzivní příspěvek je do značné míry způsoben nákupem strategických zásob plynu ve výši přibližně 0,8 % HDP.

8

(9)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

9

(10)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Rakouska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Rakouska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 162).

10

(11)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Rakouska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 8,6 %.

11

(12)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 0,9 procentního bodu HDP. Tento utlumující příspěvek je výsledkem nákupu strategické zásoby plynu v roce 2022.

12

(13)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

13

(14)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

14

(15)  Tato hodnota se vztahuje k pododvětví 1312 podle metodiky Evropského systému účtů 2010 (ESA).

15

(16)  Monitor vzdělávání a odborné přípravy Evropské komise 2022 – zpráva o Rakousku.

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/197

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Polska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2023

(2023/C 312/21)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 3. května 2021 předložilo Polsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 17. června 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Polska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Polsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 3. května 2021 předložilo Polsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 17. června 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Polska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Polsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 27. dubna 2023 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Polsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 27. dubna 2023 předložilo Polsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Polsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Polsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Polsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Polsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Polsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Polska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Polsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Polsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Polsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Polsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Polska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Polska zvýšil z 1,8 % HDP v roce 2021 na 3,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 53,6 % HDP na konci roku 2021 na 49,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Polska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Polsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Polska zvýšil z 1,8 % HDP v roce 2021 na 3,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 53,6 % HDP na konci roku 2021 na 49,1 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Zpráva pojednává o rozpočtové situaci Polska, neboť jeho schodek veřejných financí v roce 2022 překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Polsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě rozpočtu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Tato opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížené sazby DPH a spotřební daně z energie a paliv, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala dotace v hotovosti a zastropování cen elektřiny pro domácnosti a dotace na náklady na plyn poskytované podnikům. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,9 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,5 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,4 % HDP v roce 2021 na 0,7 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Tato opatření fiskální politiky, která snižují příjmy, v roce 2022 zahrnovala snížené sazby DPH a spotřební daně z energie a paliv, zatímco opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, zahrnovala dotace v hotovosti a zastropování cen elektřiny pro domácnosti a dotace na náklady na plyn poskytované podnikům. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,9 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,5 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,4 % HDP v roce 2021 na 0,7 % v roce 2022.

| (14) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Polsku doporučila (7), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Polsku doporučila (7), aby v roce 2022 usilovalo o podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 3,0 % HDP, jak doporučuje Rada. Polsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,0 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činí 0,2 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Polsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 2,3 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,5 % HDP). Polsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 3,0 % HDP, jak doporučuje Rada. Polsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,0 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činí 0,2 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady proto Polsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 2,3 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,9 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,5 % HDP). Polsko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023, pokud jde o rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,9 % v roce 2023 a o 2,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá mírně nižší růst reálného HDP ve výši 0,7 % v roce 2023 a 2,7 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího předpokládaného příspěvku domácí poptávky. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je v souladu s jarní prognózou Komise 2023, pokud jde o rok 2023 a následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 0,9 % v roce 2023 a o 2,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá mírně nižší růst reálného HDP ve výši 0,7 % v roce 2023 a 2,7 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího předpokládaného příspěvku domácí poptávky.

| (17) | Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 4,7 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména zvýšené výdaje na obranu, zdravotnictví, mzdy ve veřejném sektoru a indexaci důchodů, zatímco náklady na opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií zůstanou vysoké. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší ze 49,1 % na konci roku 2022 na 50,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5,0 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření poskytujících mimořádnou podporu zemědělcům, která v konvergenčním programu z roku 2023 nebyla ještě podrobně specifikována. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 50,5 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 4,7 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména zvýšené výdaje na obranu, zdravotnictví, mzdy ve veřejném sektoru a indexaci důchodů, zatímco náklady na opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií zůstanou vysoké. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší ze 49,1 % na konci roku 2022 na 50,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 5,0 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření poskytujících mimořádnou podporu zemědělcům, která v konvergenčním programu z roku 2023 nebyla ještě podrobně specifikována. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 50,5 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají především z nových opatření, jako jsou režimy zmrazení cen elektřiny a plynu a podpůrná opatření pro energeticky náročná průmyslová odvětví. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců plynu a elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,7 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí snížit o 0,2 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, která se odhadují na 0,7 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají především z nových opatření, jako jsou režimy zmrazení cen elektřiny a plynu a podpůrná opatření pro energeticky náročná průmyslová odvětví. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků výrobců plynu a elektřiny. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,7 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,2 % HDP v roce 2023 (oproti 0,1 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by se ve srovnání s rokem 2022 mají podle projekcí snížit o 0,2 procentního bodu HDP. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, která se odhadují na 0,7 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Polsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by mělo být Polsko připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Polsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Polsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by mělo být Polsko připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Polsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (‒ 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 3,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,8 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty zvýšené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,2 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je způsoben necílenými opatřeními v oblasti energetiky, vyššími výdaji na obranu a zdraví, jakož i trvalým nárůstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek. Celkově tedy není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,2 procentního bodu (13). Polsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Polsko plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti v oblastech, jako je energetická účinnost budov, větrná energie na pevnině a na moři, ukládání energie, modernizace elektrizačních soustav, výroba vodíku a udržitelná mobilita, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (‒ 0,8 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 3,0 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,8 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty zvýšené (o 0,1 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,2 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je způsoben necílenými opatřeními v oblasti energetiky, vyššími výdaji na obranu a zdraví, jakož i trvalým nárůstem mezd ve veřejném sektoru a sociálních dávek. Celkově tedy není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 1,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,2 procentního bodu (13). Polsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Polsko plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti v oblastech, jako je energetická účinnost budov, větrná energie na pevnině a na moři, ukládání energie, modernizace elektrizačních soustav, výroba vodíku a udržitelná mobilita, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (21) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 3,4 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména zrušení podpůrných opatření souvisejících s energetickou krizí. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 52,4 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,7 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření, která v programu ještě nebyla uvedena. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 53,0 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(21)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 3,4 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména zrušení podpůrných opatření souvisejících s energetickou krizí. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst na 52,4 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 3,7 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku opatření, která v programu ještě nebyla uvedena. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 53,0 % na konci roku 2024.

| (22) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,3 % HDP v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, u nichž se v současnosti předpokládá, že zůstanou v platnosti i v roce 2024, není zaměřena na zranitelné domácnosti a plně nezachová cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(22)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,3 % HDP v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Zdá se, že většina podpůrných opatření v oblasti energetiky, u nichž se v současnosti předpokládá, že zůstanou v platnosti i v roce 2024, není zaměřena na zranitelné domácnosti a plně nezachová cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 7,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,7 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 7,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,7 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 5,6 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je o něco nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, neboť se předpokládá, že některá podpůrná opatření v oblasti energetiky zůstanou v platnosti i v roce 2024. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 5,6 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je o něco nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, neboť se předpokládá, že některá podpůrná opatření v oblasti energetiky zůstanou v platnosti i v roce 2024.

| (25) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v roce 2024 stabilní na úrovni 4,2 % HDP, což je podobná úroveň jako v roce 2023. Konvergenční program z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně reformy fiskálního rámce, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v roce 2024 stabilní na úrovni 4,2 % HDP, což je podobná úroveň jako v roce 2023. Konvergenční program z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně reformy fiskálního rámce, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (26) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,9 % HDP a zůstat na této hodnotě i v roce 2026. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2025. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 52,4 % na konci roku 2024 na 55,4 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí postupně klesne v roce 2025 na 2,9 % HDP a zůstat na této hodnotě i v roce 2026. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2025. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl vzrůst ze 52,4 % na konci roku 2024 na 55,4 % do konce roku 2026.

| (27) | Stále existuje značný prostor pro zvýšení účinnosti veřejných výdajů na sociální dávky. Sociální dávky zůstávají z velké části necílené a netestované na úrovni domácností. Lepší zacílení dávek by vedlo k účinnějšímu využívání veřejných zdrojů v boji proti chudobě a podpoře osob, které to nejvíce potřebují. |
| --- | --- |

(27)

Stále existuje značný prostor pro zvýšení účinnosti veřejných výdajů na sociální dávky. Sociální dávky zůstávají z velké části necílené a netestované na úrovni domácností. Lepší zacílení dávek by vedlo k účinnějšímu využívání veřejných zdrojů v boji proti chudobě a podpoře osob, které to nejvíce potřebují.

| (28) | Rychlé stárnutí obyvatelstva představuje výzvu pro polský důchodový systém. Stávající důchodový systém předpokládá věk odchodu do důchodu, který se nezvyšuje, přestože se průměrná střední délka života a počet let strávených v důchodu nadále zvyšují. Současný příspěvkově definovaný důchodový systém zajišťuje finanční rovnováhu systému, avšak vedl by k výraznému poklesu budoucích důchodových dávek ve vztahu k poslední mzdě. To by znamenalo, že velká část důchodců by byla ohrožena chudobou. Z analýzy Komise vyplývá, že Polsko by muselo do roku 2070 vynaložit dalších 6,7 % svého HDP, aby zachovalo úroveň dávek blížící se současné úrovni. Nedávné změny všeobecného důchodového systému a nákladné zvláštní důchodové režimy vedly k vyplácení štědřejších důchodů současným důchodcům. To vedlo ke snížení motivace pracovat i po dosažení relativně nízkého věku odchodu do důchodu, který je stanoven na 60 let u žen a 65 let u mužů, a zvýšilo tlak na výdaje související se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

(28)

Rychlé stárnutí obyvatelstva představuje výzvu pro polský důchodový systém. Stávající důchodový systém předpokládá věk odchodu do důchodu, který se nezvyšuje, přestože se průměrná střední délka života a počet let strávených v důchodu nadále zvyšují. Současný příspěvkově definovaný důchodový systém zajišťuje finanční rovnováhu systému, avšak vedl by k výraznému poklesu budoucích důchodových dávek ve vztahu k poslední mzdě. To by znamenalo, že velká část důchodců by byla ohrožena chudobou. Z analýzy Komise vyplývá, že Polsko by muselo do roku 2070 vynaložit dalších 6,7 % svého HDP, aby zachovalo úroveň dávek blížící se současné úrovni. Nedávné změny všeobecného důchodového systému a nákladné zvláštní důchodové režimy vedly k vyplácení štědřejších důchodů současným důchodcům. To vedlo ke snížení motivace pracovat i po dosažení relativně nízkého věku odchodu do důchodu, který je stanoven na 60 let u žen a 65 let u mužů, a zvýšilo tlak na výdaje související se stárnutím obyvatelstva.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k pozdnímu přijetí polského plánu pro oživení a odolnost v červnu 2022 se jeho provádění výrazně zpozdilo. Posílení nezávislosti a nestrannosti soudů a náprava situace soudců dotčených rozhodnutími Kárného senátu Nejvyššího soudu v kárných věcech a ve věcech týkajících se soudcovské imunity je předpokladem pro to, aby Komise zemi vyplatila veškeré platby a zajistila ochranu finančních zájmů Unie, což umožní rychlé a soustavné provádění plánu. Polsko začalo provádět klíčová opatření v plánu pro oživení a odolnost, mezi něž patří reformy v oblasti fiskálního rámce, zdravotní péče, digitální transformace, energetické účinnosti a trhu práce. Ačkoli Polsko oficiálně dodatky k plánu ani kapitolu REPowerEU nepředložilo, jednání s Komisí probíhají. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Polsko dne 31. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 23 miliard EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Polska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, jsou i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, jakož i celková kvalita sociálního dialogu, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Vzhledem k pozdnímu přijetí polského plánu pro oživení a odolnost v červnu 2022 se jeho provádění výrazně zpozdilo. Posílení nezávislosti a nestrannosti soudů a náprava situace soudců dotčených rozhodnutími Kárného senátu Nejvyššího soudu v kárných věcech a ve věcech týkajících se soudcovské imunity je předpokladem pro to, aby Komise zemi vyplatila veškeré platby a zajistila ochranu finančních zájmů Unie, což umožní rychlé a soustavné provádění plánu. Polsko začalo provádět klíčová opatření v plánu pro oživení a odolnost, mezi něž patří reformy v oblasti fiskálního rámce, zdravotní péče, digitální transformace, energetické účinnosti a trhu práce. Ačkoli Polsko oficiálně dodatky k plánu ani kapitolu REPowerEU nepředložilo, jednání s Komisí probíhají. V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 vyjádřilo Polsko dne 31. března 2023 svůj úmysl požádat o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje ve výši 23 miliard EUR. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Polska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, jsou i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, jakož i celková kvalita sociálního dialogu, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Programové dokumenty Polska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Polsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Programové dokumenty Polska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Polsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Polsko řadě dalších výzev v souvislosti s investičním prostředím, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Polsko řadě dalších výzev v souvislosti s investičním prostředím, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (32) | Nezávislost, účinnost a kvalita soudního systému mají zásadní význam pro stabilní a předvídatelné podnikatelské prostředí, jakož i příznivé investiční prostředí. Ty pak hrají důležitou úlohu při dosahování udržitelného hospodářského růstu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Investiční prostředí v Polsku nadále zhoršují vážné obavy týkající se právního státu, včetně nezávislosti soudnictví, jak je uvedeno v rozsudcích Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) a Evropského soudu pro lidská práva. Kromě toho dne 15. února 2023 podala Komise žalobu na Polsko k Soudnímu dvoru z důvodu porušení práva Unie ze strany polského Ústavního soudu a jeho judikatury, což jsou porušení, která obzvláště zpochybňují přednost práva Unie. |
| --- | --- |

(32)

Nezávislost, účinnost a kvalita soudního systému mají zásadní význam pro stabilní a předvídatelné podnikatelské prostředí, jakož i příznivé investiční prostředí. Ty pak hrají důležitou úlohu při dosahování udržitelného hospodářského růstu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Investiční prostředí v Polsku nadále zhoršují vážné obavy týkající se právního státu, včetně nezávislosti soudnictví, jak je uvedeno v rozsudcích Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) a Evropského soudu pro lidská práva. Kromě toho dne 15. února 2023 podala Komise žalobu na Polsko k Soudnímu dvoru z důvodu porušení práva Unie ze strany polského Ústavního soudu a jeho judikatury, což jsou porušení, která obzvláště zpochybňují přednost práva Unie.

| (33) | Polské skladbě zdrojů energie výrazně dominují fosilní paliva, přičemž uhlí tvořilo v roce 2021 přibližně 60 % a obnovitelné zdroje energie pouze 13 %. Polsko přestalo od dubna 2022 dovážet z Ruska zemní plyn a od února 2023 také ropu. Dopad těchto kroků na bezpečnost dodávek energie v zemi byl snížen díky úsilí o diverzifikaci z posledních let. Rychlost dekarbonizace je v Polsku podstatně nižší než v dalších členských státech. Polsko má stále velký prostor pro řešení regulačních a administrativních překážek bránících rychlejšímu zavádění obnovitelných zdrojů energie. Zvýšení výroby energie z obnovitelných zdrojů je klíčem k dekarbonizaci polského hospodářství a k dosažení klimatické neutrality. Aby Polsko uvolnilo potenciál obnovitelných zdrojů, musí zlepšit své vnitřní sítě pro přenos a distribuci energie, jakož i sítě pro ukládání energie, a reformovat své právní prostředí. Polsko by mělo zejména zavést opatření k odstranění překážek povolovacího postupu pro obnovitelné zdroje energie. Tato opatření by se měla zaměřit na: i) urychlení začlenění obnovitelných zdrojů energie do územních plánů; ii) zřizování vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie; iii) změny pravidel týkajících se povolování připojení k elektrizační soustavě a iv) modernizace zastaralých a neefektivních distribučních sítí. Jsou zapotřebí další reformy s cílem: i) umožnit průmyslu těžit z čisté energie prostřednictvím dlouhodobých smluv o dodávkách energie a poptávce po energii, jako jsou smlouvy o nákupu energie; ii) odstranit omezení týkající se energetických společenství a iii) podporovat zavádění obnovitelných zdrojů energie v odvětví centrálního zásobování teplem. |
| --- | --- |

(33)

Polské skladbě zdrojů energie výrazně dominují fosilní paliva, přičemž uhlí tvořilo v roce 2021 přibližně 60 % a obnovitelné zdroje energie pouze 13 %. Polsko přestalo od dubna 2022 dovážet z Ruska zemní plyn a od února 2023 také ropu. Dopad těchto kroků na bezpečnost dodávek energie v zemi byl snížen díky úsilí o diverzifikaci z posledních let. Rychlost dekarbonizace je v Polsku podstatně nižší než v dalších členských státech. Polsko má stále velký prostor pro řešení regulačních a administrativních překážek bránících rychlejšímu zavádění obnovitelných zdrojů energie. Zvýšení výroby energie z obnovitelných zdrojů je klíčem k dekarbonizaci polského hospodářství a k dosažení klimatické neutrality. Aby Polsko uvolnilo potenciál obnovitelných zdrojů, musí zlepšit své vnitřní sítě pro přenos a distribuci energie, jakož i sítě pro ukládání energie, a reformovat své právní prostředí. Polsko by mělo zejména zavést opatření k odstranění překážek povolovacího postupu pro obnovitelné zdroje energie. Tato opatření by se měla zaměřit na: i) urychlení začlenění obnovitelných zdrojů energie do územních plánů; ii) zřizování vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie; iii) změny pravidel týkajících se povolování připojení k elektrizační soustavě a iv) modernizace zastaralých a neefektivních distribučních sítí. Jsou zapotřebí další reformy s cílem: i) umožnit průmyslu těžit z čisté energie prostřednictvím dlouhodobých smluv o dodávkách energie a poptávce po energii, jako jsou smlouvy o nákupu energie; ii) odstranit omezení týkající se energetických společenství a iii) podporovat zavádění obnovitelných zdrojů energie v odvětví centrálního zásobování teplem.

| (34) | Spotřeba zemního plynu v Polsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 13 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je mírně pod cílem snížení o 15 % stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Polsko se vyzývá, aby zvýšilo své úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu až do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (17). Navzdory řadě zavedených opatření k omezení poptávky po energii je třeba vyvinout další úsilí ke zlepšení energetické účinnosti, zejména u obytných budov a systémů centrálního zásobování teplem. Konečná spotřeba energie v Polsku v roce 2021 činila 75,2 Mtoe a v posledních deseti letech se zvyšovala. Více než polovinu energetické náročnosti obytných budov v souvislosti s vytápěním v současné době uspokojuje uhlí, a to buď přímým využitím, nebo nepřímo prostřednictvím centrálního zásobování teplem. Obytné budovy však zůstávají z velké části energeticky neúčinné, což přispívá k vyšším investičním potřebám ve srovnání s dalšími členskými státy. Kromě toho odvětví centrálního zásobování teplem vyžaduje cílené reformy a intenzivnější investice, které urychlí jeho dekarbonizaci, zvýší jeho účinnost a zajistí jeho dlouhodobou finanční životaschopnost. |
| --- | --- |

(34)

Spotřeba zemního plynu v Polsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 13 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je mírně pod cílem snížení o 15 % stanoveným v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (16). Polsko se vyzývá, aby zvýšilo své úsilí o dočasné snížení poptávky po plynu až do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (17). Navzdory řadě zavedených opatření k omezení poptávky po energii je třeba vyvinout další úsilí ke zlepšení energetické účinnosti, zejména u obytných budov a systémů centrálního zásobování teplem. Konečná spotřeba energie v Polsku v roce 2021 činila 75,2 Mtoe a v posledních deseti letech se zvyšovala. Více než polovinu energetické náročnosti obytných budov v souvislosti s vytápěním v současné době uspokojuje uhlí, a to buď přímým využitím, nebo nepřímo prostřednictvím centrálního zásobování teplem. Obytné budovy však zůstávají z velké části energeticky neúčinné, což přispívá k vyšším investičním potřebám ve srovnání s dalšími členskými státy. Kromě toho odvětví centrálního zásobování teplem vyžaduje cílené reformy a intenzivnější investice, které urychlí jeho dekarbonizaci, zvýší jeho účinnost a zajistí jeho dlouhodobou finanční životaschopnost.

| (35) | V období 2005–2021 vzrostly v Polsku emise skleníkových plynů z vnitrostátní dopravy (s výjimkou letecké dopravy) o 88,3 %, což je v příkrém rozporu s průměrným poklesem o 7,5 % v Unii. I s dodatečnými opatřeními obsaženými v polském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu se předpokládá, že do roku 2030 budou emise skleníkových plynů z tohoto odvětví stále o 56 % vyšší než v roce 2005. V návaznosti na reformy a investice do polského plánu pro oživení a odolnost je třeba vyvinout další úsilí na podporu udržitelných druhů veřejné dopravy. Elektrifikace vnitrostátní dopravy musí jít ruku v ruce s dekarbonizací dodávek elektřiny, aby se emise v těchto odvětvích účinně snížily. |
| --- | --- |

(35)

V období 2005–2021 vzrostly v Polsku emise skleníkových plynů z vnitrostátní dopravy (s výjimkou letecké dopravy) o 88,3 %, což je v příkrém rozporu s průměrným poklesem o 7,5 % v Unii. I s dodatečnými opatřeními obsaženými v polském vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu se předpokládá, že do roku 2030 budou emise skleníkových plynů z tohoto odvětví stále o 56 % vyšší než v roce 2005. V návaznosti na reformy a investice do polského plánu pro oživení a odolnost je třeba vyvinout další úsilí na podporu udržitelných druhů veřejné dopravy. Elektrifikace vnitrostátní dopravy musí jít ruku v ruce s dekarbonizací dodávek elektřiny, aby se emise v těchto odvětvích účinně snížily.

| (36) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Polsku se v souvislosti se zelenou transformací v posledních letech zvýšil nedostatek pracovních sil v klíčových odvětvích, což je rovněž spojeno s nedostatkem příslušných dovedností, a tvoří se tak překážky při přechodu na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Nedostatek pracovních sil byl v roce 2022 uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu (63,4 % podniků) a ve stavebnictví (74,6 % podniků). |
| --- | --- |

(36)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V Polsku se v souvislosti se zelenou transformací v posledních letech zvýšil nedostatek pracovních sil v klíčových odvětvích, což je rovněž spojeno s nedostatkem příslušných dovedností, a tvoří se tak překážky při přechodu na hospodářství s nulovými čistými emisemi. Nedostatek pracovních sil byl v roce 2022 uváděn jako jeden z faktorů omezujících výrobu v průmyslu (63,4 % podniků) a ve stavebnictví (74,6 % podniků).

| (37) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(37)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (18) je promítnuto do doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Polsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 7,8 % (19).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zlepšit účinnost veřejných výdajů, mimo jiné lepším zacílením sociálních dávek. Zajistit přiměřenost budoucích důchodových dávek a udržitelnost důchodového systému přijetím opatření ke zvýšení skutečného věku odchodu do důchodu a reformou preferenčních penzijních plánů.

2.

Urychleně splnit požadované milníky a cíle související s ochranou finančních zájmů Unie, aby se umožnilo rychlé a soustavné provádění polského plánu pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zlepšit investiční prostředí, mimo jiné zajištěním nezávislosti soudnictví.

4.

Urychlit postupné snižování spotřeby fosilních paliv a zavádění obnovitelné energie. Reformovat právní rámec pro povolování připojení k elektrizační soustavě a pro obnovitelné zdroje energie, včetně energetických společenství, biometanu a obnovitelného vodíku. Provádět opatření na podporu úspor energie a snížení poptávky po plynu. Zvýšit investice do energetické účinnosti budov a dekarbonizovat dodávky tepla v centrálním zásobování teplem s cílem řešit energetickou chudobu. Dále podporovat udržitelné druhy veřejné dopravy. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a schopností potřebných pro zelenou transformaci, včetně renovace budov.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 98).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 0,8 procentního bodu HDP, což do značné míry odráželo vládní podporu finančních institucí.

9

(10)  Číselné údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Polska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 171).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Polska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 15,5 % v nominálním vyjádření.

12

(13)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a bude činit 0,6 procentního bodu HDP, což odráží účinek ukončení státní podpory poskytované finančním institucím v roce 2022.

13

(14)  Článek 5 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

17

(18)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

18

(19)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

19

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/206

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2023

(2023/C 312/22)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž bude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Portugalsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž bude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Portugalska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 22. dubna 2021 předložilo Portugalsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Portugalska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Portugalsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 22. dubna 2021 předložilo Portugalsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Portugalska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Portugalsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 29. dubna 2023 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 29. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Portugalsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 29. dubna 2023 předložilo Portugalsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 29. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Portugalsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Portugalsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Portugalsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Portugalsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Portugalsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Portugalska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Portugalsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Portugalsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Portugalsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Portugalsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Portugalska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Portugalska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Portugalsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým soukromým, veřejným a vnějším dluhem sice ustupují, jsou však stále přítomné. Po dočasném přerušení v důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 se poměr dluhu k HDP soukromého a veřejného sektoru v roce 2021 vrátil ke klesajícímu trendu a očekává se, že bude i nadále klesat, což je podporováno hospodářským růstem. I když je nyní pod úrovní před pandemií, zůstává stále na vysoké úrovni. Jasně záporná čistá investiční pozice vůči zahraničí se rovněž zlepšila, a to jak před pandemií COVID-19, tak po ní, a předpokládá se, že vnější zadlužení se bude dále snižovat, což bude podpořeno pokračujícím hospodářským růstem navzdory určitému zpomalení v roce 2023. Nízký schodek běžného účtu se v roce 2022 mírně zhoršil v důsledku vyšších cen energií, ale toto zhoršení bylo zmírněno dalším výrazným oživením vývozu, zejména vývozu cestovního ruchu. Do budoucna se očekává, že předpokládané pokračující snižování cen energií a další nárůst vývozu cestovního ruchu, jakož i probíhající politiky na podporu energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie vyrovnají saldo běžného účtu a dále podpoří přizpůsobení čisté investiční pozice vůči zahraničí. Ceny obytných nemovitostí již několik let výrazně rostou, zatímco úvěry se selháním nadále klesaly z již tak mírné úrovně. Dalšímu omezování slabin by mohly bránit dopady zpřísnění finančních podmínek a nejisté vnější prostředí a jejich potenciální vliv na hospodářský růst. Došlo k příznivému pokroku v politice, zejména s důrazem na plán pro oživení a odolnost, a pokračující provádění plánu pro oživení a odolnost by mělo přinést další zlepšení. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Portugalska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Portugalsko se potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zejména slabiny související s vysokým soukromým, veřejným a vnějším dluhem sice ustupují, jsou však stále přítomné. Po dočasném přerušení v důsledku vypuknutí pandemie COVID-19 se poměr dluhu k HDP soukromého a veřejného sektoru v roce 2021 vrátil ke klesajícímu trendu a očekává se, že bude i nadále klesat, což je podporováno hospodářským růstem. I když je nyní pod úrovní před pandemií, zůstává stále na vysoké úrovni. Jasně záporná čistá investiční pozice vůči zahraničí se rovněž zlepšila, a to jak před pandemií COVID-19, tak po ní, a předpokládá se, že vnější zadlužení se bude dále snižovat, což bude podpořeno pokračujícím hospodářským růstem navzdory určitému zpomalení v roce 2023. Nízký schodek běžného účtu se v roce 2022 mírně zhoršil v důsledku vyšších cen energií, ale toto zhoršení bylo zmírněno dalším výrazným oživením vývozu, zejména vývozu cestovního ruchu. Do budoucna se očekává, že předpokládané pokračující snižování cen energií a další nárůst vývozu cestovního ruchu, jakož i probíhající politiky na podporu energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie vyrovnají saldo běžného účtu a dále podpoří přizpůsobení čisté investiční pozice vůči zahraničí. Ceny obytných nemovitostí již několik let výrazně rostou, zatímco úvěry se selháním nadále klesaly z již tak mírné úrovně. Dalšímu omezování slabin by mohly bránit dopady zpřísnění finančních podmínek a nejisté vnější prostředí a jejich potenciální vliv na hospodářský růst. Došlo k příznivému pokroku v politice, zejména s důrazem na plán pro oživení a odolnost, a pokračující provádění plánu pro oživení a odolnost by mělo přinést další zlepšení.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Portugalska snížil ze 2,9 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 125,4 % HDP na konci roku 2021 na 113,9 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Portugalska snížil ze 2,9 % HDP v roce 2021 na 0,4 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 125,4 % HDP na konci roku 2021 na 113,9 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy snížení obecné daně z pohonných hmot a aktualizované zmrazení uhlíkové sazby v rámci daně z pohonných hmot, zatímco fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala jednorázovou podporu vyplácenou v říjnu 2022 různým skupinám obyvatelstva, jako jsou důchodci, zaměstnanci, děti a mládež, jednorázové platby domácnostem s nízkými příjmy, které jsou nejzranitelnější vůči rostoucím cenám energií, a přidělení prostředků do vnitrostátního elektroenergetického systému za účelem snížení sazeb za připojení do elektrizační soustavy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,0 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 zahrnovala tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy snížení obecné daně z pohonných hmot a aktualizované zmrazení uhlíkové sazby v rámci daně z pohonných hmot, zatímco fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala jednorázovou podporu vyplácenou v říjnu 2022 různým skupinám obyvatelstva, jako jsou důchodci, zaměstnanci, děti a mládež, jednorázové platby domácnostem s nízkými příjmy, které jsou nejzranitelnější vůči rostoucím cenám energií, a přidělení prostředků do vnitrostátního elektroenergetického systému za účelem snížení sazeb za připojení do elektrizační soustavy. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,0 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada Portugalsku doporučila (7), aby v roce 2022 využilo nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Portugalsku doporučila, aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů a omezilo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada Portugalsku doporučila (7), aby v roce 2022 využilo nástroj k financování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku. Rada navíc Portugalsku doporučila, aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů a omezilo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 1,5 % HDP. Portugalsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,2 % HDP (1,7 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů v roce 2022 byl způsoben nižšími výdaji financovanými z jiných fondů Unie, zatímco výdaje financované z nástroje se v období 2021–2022 zvýšily. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady tak Portugalsko nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 1,9 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2,0 % HDP). Portugalsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši ‒ 1,5 % HDP. Portugalsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,2 % HDP (1,7 % HDP v roce 2021). Pokles výdajů v roce 2022 byl způsoben nižšími výdaji financovanými z jiných fondů Unie, zatímco výdaje financované z nástroje se v období 2021–2022 zvýšily. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl utlumující povahu a činil 0,1 procentního bodu (9). V rozporu s doporučením Rady tak Portugalsko nezachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 1,9 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2,0 % HDP). Portugalsko proto růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 2,0 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP o 2,4 % v roce 2023 a poněkud nižší růst reálného HDP o 1,8 % v roce 2024. Rozdíl lze vysvětlit vyšším příspěvkem čistého vývozu k růstu v jarní prognóze Komise 2023, zatímco vláda očekává vyšší růst investic v období 2023–2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 2,0 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá vyšší růst reálného HDP o 2,4 % v roce 2023 a poněkud nižší růst reálného HDP o 1,8 % v roce 2024. Rozdíl lze vysvětlit vyšším příspěvkem čistého vývozu k růstu v jarní prognóze Komise 2023, zatímco vláda očekává vyšší růst investic v období 2023–2024.

| (18) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2023 na hodnotě 0,4 % HDP. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 113,9 % na konci roku 2022 na 107,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,1 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším příjmům předpovídaným v jarní prognóze Komise 2023, konkrétně příjmům z nepřímých i přímých daní. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 106,2 %. Rozdíl je způsoben zejména příznivějším vývojem diferenciálu úrokových sazeb a tempa růstu snižujícím dluh, který předpokládá jarní prognóza Komise 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2023 na hodnotě 0,4 % HDP. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 113,9 % na konci roku 2022 na 107,5 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,1 % HDP. To je méně než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším příjmům předpovídaným v jarní prognóze Komise 2023, konkrétně příjmům z nepřímých i přímých daní. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2023, a to 106,2 %. Rozdíl je způsoben zejména příznivějším vývojem diferenciálu úrokových sazeb a tempa růstu snižujícím dluh, který předpokládá jarní prognóza Komise 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskálněpolitická opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména jednorázové platby domácnostem s nízkými příjmy, které jsou nejzranitelnější vůči růstu cen energií, snížení obecné daně z pohonných hmot a aktualizované zmrazení uhlíkové sazby v rámci daně z pohonných hmot, a z opatření, která již byla oznámena v roce 2022, ale na saldo veřejných financí mají dopad až v roce 2023, jako je přidělení prostředků na podporu přechodného režimu pro stabilizaci cen plynu placených podniky, které zůstává v platnosti po celý rok. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,8 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (oproti 1 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,8 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskálněpolitická opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména jednorázové platby domácnostem s nízkými příjmy, které jsou nejzranitelnější vůči růstu cen energií, snížení obecné daně z pohonných hmot a aktualizované zmrazení uhlíkové sazby v rámci daně z pohonných hmot, a z opatření, která již byla oznámena v roce 2022, ale na saldo veřejných financí mají dopad až v roce 2023, jako je přidělení prostředků na podporu přechodného režimu pro stabilizaci cen plynu placených podniky, které zůstává v platnosti po celý rok. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,8 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (oproti 1 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, která se odhadují na 0,8 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 Rada doporučila Portugalsku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Portugalsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Portugalsko doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 Rada doporučila Portugalsku zajistit v roce 2023 obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů pod úroveň střednědobého růstu potenciálního produktu (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Portugalsko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Portugalsko doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (‒ 0,7 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 1,5 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Celkově je tedy projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má utlumující povahu a je v podstatě způsoben sníženými náklady na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií (o 1,1 procentního bodu HDP). Hlavními faktory růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) jsou přetrvávající tlaky na běžné veřejné výdaje, včetně výdajů na mzdy ve veřejném sektoru a důchody, způsobené zejména trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a diskrečním zvyšováním důchodů. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu (13). Portugalsko tedy plánuje financovat investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím projektů dekarbonizace průmyslu, výroby obnovitelného vodíku a výroby dalších plynů z obnovitelných zdrojů, a do digitalizace škol, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (‒ 0,7 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (‒ 1,5 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 utlumující povahu a bude činit 0,3 procentního bodu. Celkově je tedy projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Předpokládaný příspěvek primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů má utlumující povahu a je v podstatě způsoben sníženými náklady na podpůrná opatření (cílená i necílená) pro domácnosti a podniky v reakci na prudký nárůst cen energií (o 1,1 procentního bodu HDP). Hlavními faktory růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení nových opatření na straně příjmů) jsou přetrvávající tlaky na běžné veřejné výdaje, včetně výdajů na mzdy ve veřejném sektoru a důchody, způsobené zejména trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru a diskrečním zvyšováním důchodů. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,3 procentního bodu (13). Portugalsko tedy plánuje financovat investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (14). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, mimo jiné prostřednictvím projektů dekarbonizace průmyslu, výroby obnovitelného vodíku a výroby dalších plynů z obnovitelných zdrojů, a do digitalizace škol, které jsou částečně financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 0,2 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména plánované omezení běžných výdajů, především v oblasti mezispotřeby, náhrad zaměstnancům a dotací, spolu s trvalým růstem na straně příjmů. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 103,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,1 % HDP. To je o něco méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to především díky vyššímu růstu příjmů, zejména v oblasti daní, který předpokládá jarní prognóza Komise 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 103,1 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 0,2 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména plánované omezení běžných výdajů, především v oblasti mezispotřeby, náhrad zaměstnancům a dotací, spolu s trvalým růstem na straně příjmů. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 103,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,1 % HDP. To je o něco méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to především díky vyššímu růstu příjmů, zejména v oblasti daní, který předpokládá jarní prognóza Komise 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 103,1 % na konci roku 2024.

| (23) | Program stability z toku 2023 neobsahuje informace o postupném ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise momentálně předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z toku 2023 neobsahuje informace o postupném ukončování podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise momentálně předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by bylo podle Komise vhodné zlepšit strukturální saldo pro rok 2024 alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 1,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně v roce 2023 ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (15). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by bylo podle Komise vhodné zlepšit strukturální saldo pro rok 2024 alespoň o 0,3 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (16) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 1,8 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně v roce 2023 ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,8 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,8 %, což je nad doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. Důvodem jsou opatření s předpokládaným trvalým dopadem na růst výdajů, jakož i reformy daně z příjmů fyzických osob snižující příjmy. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,8 %, což je nad doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z postupného úplného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky. Důvodem jsou opatření s předpokládaným trvalým dopadem na růst výdajů, jakož i reformy daně z příjmů fyzických osob snižující příjmy.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice vzrostou z 3,2 % HDP v roce 2023 na 3,4 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří opatření na modernizaci a zjednodušení správy veřejných financí a na modernizaci informačních systémů správy veřejných financí, jako je vývoj modelu pro sledování rozpočtového a finančního plnění v sektoru vládních institucí, zprovoznění státního účetního subjektu, jakož i začlenění programového sestavování rozpočtu a přezkumů výdajů do řádného rozpočtového procesu, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice vzrostou z 3,2 % HDP v roce 2023 na 3,4 % HDP v roce 2024. Vyšší investice odrážejí vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří opatření na modernizaci a zjednodušení správy veřejných financí a na modernizaci informačních systémů správy veřejných financí, jako je vývoj modelu pro sledování rozpočtového a finančního plnění v sektoru vládních institucí, zprovoznění státního účetního subjektu, jakož i začlenění programového sestavování rozpočtu a přezkumů výdajů do řádného rozpočtového procesu, které jsou součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2025 postupně klesnout na 0,1 % HDP, v roce 2026 by se mělo dosáhnout vyrovnaného stavu rozpočtu a poté v roce 2027 malého přebytku ve výši 0,1 % HDP. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 103,0 % na konci roku 2024 na 92,0 % do konce roku 2027. Prorůstovější složení veřejných financí jak na příjmové, tak i na výdajové straně veřejného rozpočtu by posílilo dlouhodobou fiskální udržitelnost Portugalska, zlepšilo podnikatelské prostředí a přispělo k udržitelnému a inkluzivnímu růstu. V portugalském daňovém systému jsou široce využívána daňová zvýhodnění, přičemž existuje více než 500 daňových zvýhodnění upravených více než 60 právními texty. To zvyšuje složitost systému a snižuje jeho transparentnost a zároveň vede k ušlým příjmům. Nákladová efektivnost stávajících daňových zvýhodnění by měla být systematicky sledována a posouzena, což by umožnilo výrazné zlepšení v této oblasti. Systém daně z příjmů právnických osob je navíc komplikován státními a obecními příplatky, což vytváří další zátěž jak pro správce daně, tak pro podniky. Efektivnost správy příjmů Portugalska by bylo možné posílit, aby se podpořilo dobrovolné dodržování předpisů a zároveň by to pomohlo omezit daňové úniky a podvody. Administrativní náklady na výběr daní jsou vysoké a v posledních letech dále vzrostly (od roku 2018 do roku 2020 přibližně o 5 %). Zároveň se zdá, že portugalským plátcům trvá zaplacení daní déle než plátcům v jiných členských státech Unie. Již tak vysoké neuhrazené daňové nedoplatky nadále rostly (do konce roku 2020 činily 45,9 % celkových příjmů, což je výrazně nad průměrem Unie). |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2025 postupně klesnout na 0,1 % HDP, v roce 2026 by se mělo dosáhnout vyrovnaného stavu rozpočtu a poté v roce 2027 malého přebytku ve výši 0,1 % HDP. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane v horizontu programu pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout ze 103,0 % na konci roku 2024 na 92,0 % do konce roku 2027. Prorůstovější složení veřejných financí jak na příjmové, tak i na výdajové straně veřejného rozpočtu by posílilo dlouhodobou fiskální udržitelnost Portugalska, zlepšilo podnikatelské prostředí a přispělo k udržitelnému a inkluzivnímu růstu. V portugalském daňovém systému jsou široce využívána daňová zvýhodnění, přičemž existuje více než 500 daňových zvýhodnění upravených více než 60 právními texty. To zvyšuje složitost systému a snižuje jeho transparentnost a zároveň vede k ušlým příjmům. Nákladová efektivnost stávajících daňových zvýhodnění by měla být systematicky sledována a posouzena, což by umožnilo výrazné zlepšení v této oblasti. Systém daně z příjmů právnických osob je navíc komplikován státními a obecními příplatky, což vytváří další zátěž jak pro správce daně, tak pro podniky. Efektivnost správy příjmů Portugalska by bylo možné posílit, aby se podpořilo dobrovolné dodržování předpisů a zároveň by to pomohlo omezit daňové úniky a podvody. Administrativní náklady na výběr daní jsou vysoké a v posledních letech dále vzrostly (od roku 2018 do roku 2020 přibližně o 5 %). Zároveň se zdá, že portugalským plátcům trvá zaplacení daní déle než plátcům v jiných členských státech Unie. Již tak vysoké neuhrazené daňové nedoplatky nadále rostly (do konce roku 2020 činily 45,9 % celkových příjmů, což je výrazně nad průměrem Unie).

| (28) | Schopnost dávek snižovat chudobu je v portugalském systému sociální ochrany nízká a v roce 2021 se ještě dále snížila, zatímco vývoj podílu osob ohrožených chudobou patřil k nejhorším v Unii (zvýšení o 2,4 procentního bodu) oproti obecně stabilním hodnotám ve většině členských států. Přiměřenost minimálního příjmu zůstává nízká a je výrazně pod hranicí chudoby. Tyto údaje zpochybňují schopnosti Portugalska dosáhnout cílů v oblasti snižování chudoby stanovených v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv. Systém sociální ochrany zároveň zůstává složitý, neboť se zdá, že různé druhy sociálních dávek slouží podobným cílům. Výsledná složitost a roztříštěnost vede k relativně nízké míře využívání a nedostatečnému zaměření na osoby, které dávky nejvíce potřebují, což snižuje míru pokrytí a v konečném důsledku i přiměřenost sociálních dávek. Zjednodušení stávajících dávek spolu s včasným prováděním národní strategie pro boj proti chudobě zvýší schopnost Portugalska čelit budoucím sociálním výzvám. |
| --- | --- |

(28)

Schopnost dávek snižovat chudobu je v portugalském systému sociální ochrany nízká a v roce 2021 se ještě dále snížila, zatímco vývoj podílu osob ohrožených chudobou patřil k nejhorším v Unii (zvýšení o 2,4 procentního bodu) oproti obecně stabilním hodnotám ve většině členských států. Přiměřenost minimálního příjmu zůstává nízká a je výrazně pod hranicí chudoby. Tyto údaje zpochybňují schopnosti Portugalska dosáhnout cílů v oblasti snižování chudoby stanovených v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv. Systém sociální ochrany zároveň zůstává složitý, neboť se zdá, že různé druhy sociálních dávek slouží podobným cílům. Výsledná složitost a roztříštěnost vede k relativně nízké míře využívání a nedostatečnému zaměření na osoby, které dávky nejvíce potřebují, což snižuje míru pokrytí a v konečném důsledku i přiměřenost sociálních dávek. Zjednodušení stávajících dávek spolu s včasným prováděním národní strategie pro boj proti chudobě zvýší schopnost Portugalska čelit budoucím sociálním výzvám.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění portugalského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Portugalsko předložilo dvě žádosti o platbu v souvislosti s 58 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 2,98 miliardy EUR. Portugalský plán pro oživení a odolnost je ambiciózní a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Portugalska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. Dne 26. května 2023 předložilo Portugalsko změnu svého plánu, jenž byl revidován a obsahuje nová opatření, včetně kapitoly REPowerEU, a zohledňuje zvýšený maximální finanční příspěvek (17). V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 Portugalsko rovněž požádalo o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění portugalského plánu pro oživení a odolnost probíhá, avšak hrozí určitá zpoždění. Portugalsko předložilo dvě žádosti o platbu v souvislosti s 58 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno 2,98 miliardy EUR. Portugalský plán pro oživení a odolnost je ambiciózní a složitý. Silná správa a průběžné monitorování plánu mají zásadní význam pro minimalizaci rizika zpoždění. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Portugalska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. Dne 26. května 2023 předložilo Portugalsko změnu svého plánu, jenž byl revidován a obsahuje nová opatření, včetně kapitoly REPowerEU, a zohledňuje zvýšený maximální finanční příspěvek (17). V souladu s čl. 14 odst. 6 nařízení (EU) 2021/241 Portugalsko rovněž požádalo o dodatečnou podporu v podobě půjčky z nástroje.

| (30) | Všechny programové dokumenty Portugalska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Portugalsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Portugalska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Portugalsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Portugalsko řadě dalších výzev v souvislosti s oběhovým hospodářstvím, energetikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Portugalsko řadě dalších výzev v souvislosti s oběhovým hospodářstvím, energetikou a zelenou transformací.

| (32) | Portugalsko je hluboko pod průměrem Unie, pokud jde o pokrok směrem k oběhovému hospodářství, jakož i produktivitu zdrojů v průmyslových odvětvích a ukazatele nakládání s odpady, přičemž existují výrazné regionální rozdíly. Průměrná míra komunální recyklace je obzvláště nízká (30,5 % v roce 2021, což je daleko od cíle Unie ve výši 50 % do roku 2020) a mezi jednotlivými regiony se liší. Dosažení cílů Unie pro příští desetiletí, včetně dosažení 55% míry recyklace komunálního odpadu do roku 2025, bude vyžadovat značné úsilí. V souladu s vyššími stupni v hierarchii způsobů nakládání s odpady je třeba zlepšit předcházení vzniku odpadů, jejich minimalizaci, třídění, opětovné použití a recyklaci, díky čemuž nebude odpad směřovat na skládky a do spaloven, a je třeba modernizovat zařízení na recyklaci a zpracování odpadu. Mezi příklady, jak těchto cílů lépe dosáhnout, patří zvýšení poplatků za skládkování a spalování odpadu, zavedení daně ze zbytkového odpadu a zvýšení poplatků pro obce, které neplní cíle v oblasti recyklace. Tento proces by mohl být dále urychlen rozšířením tříděného sběru odpadu a dalším rozvojem systémů, jako je „platba podle množství odpadu“, „zálohování a zpětný odběr“ a rozšířená odpovědnost výrobce. |
| --- | --- |

(32)

Portugalsko je hluboko pod průměrem Unie, pokud jde o pokrok směrem k oběhovému hospodářství, jakož i produktivitu zdrojů v průmyslových odvětvích a ukazatele nakládání s odpady, přičemž existují výrazné regionální rozdíly. Průměrná míra komunální recyklace je obzvláště nízká (30,5 % v roce 2021, což je daleko od cíle Unie ve výši 50 % do roku 2020) a mezi jednotlivými regiony se liší. Dosažení cílů Unie pro příští desetiletí, včetně dosažení 55% míry recyklace komunálního odpadu do roku 2025, bude vyžadovat značné úsilí. V souladu s vyššími stupni v hierarchii způsobů nakládání s odpady je třeba zlepšit předcházení vzniku odpadů, jejich minimalizaci, třídění, opětovné použití a recyklaci, díky čemuž nebude odpad směřovat na skládky a do spaloven, a je třeba modernizovat zařízení na recyklaci a zpracování odpadu. Mezi příklady, jak těchto cílů lépe dosáhnout, patří zvýšení poplatků za skládkování a spalování odpadu, zavedení daně ze zbytkového odpadu a zvýšení poplatků pro obce, které neplní cíle v oblasti recyklace. Tento proces by mohl být dále urychlen rozšířením tříděného sběru odpadu a dalším rozvojem systémů, jako je „platba podle množství odpadu“, „zálohování a zpětný odběr“ a rozšířená odpovědnost výrobce.

| (33) | Navzdory pokroku dosaženému i v souvislosti s energetickou krizí je Portugalsko i nadále vysoce závislé na dovážených fosilních palivech, přičemž ropa a plyn v roce 2021 tvořily 45 % a 23 % skladby zdrojů energie. Vysoká závislost Portugalska na plynu při výrobě elektřiny navíc představuje riziko z hlediska bezpečnosti dodávek, zejména s ohledem na nedostatek hydroelektrické energie v důsledku častějšího sucha. K urychlení dekarbonizace by mohla být dále prováděna řada opatření, která vycházejí z reforem a investic, které jsou součástí portugalského plánu pro oživení a odolnost, a jdou nad jejich rámec. Aby se urychlilo zavádění obnovitelných zdrojů energie, mohlo by Portugalsko navázat na pokrok, kterého v loňském roce dosáhlo při zjednodušování svého povolovacího postupu, mimo jiné zvýšením kapacity správních orgánů zabývajících se povolováním, zvýšením digitalizace výroby energie z obnovitelných zdrojů a zavedením příznivějších opatření územního plánování pro větrnou energii na moři, jejíž potenciál stále není dostatečně využíván. Přínosem by byla i další opatření na podporu vlastní spotřeby, včetně střešních solárních zařízení, a společenství pro obnovitelné zdroje. I když počet společenství pro obnovitelné zdroje v Portugalsku roste, je stále nízký a existuje prostor pro usnadnění udělování licencí a vytvoření systémů pobídek. |
| --- | --- |

(33)

Navzdory pokroku dosaženému i v souvislosti s energetickou krizí je Portugalsko i nadále vysoce závislé na dovážených fosilních palivech, přičemž ropa a plyn v roce 2021 tvořily 45 % a 23 % skladby zdrojů energie. Vysoká závislost Portugalska na plynu při výrobě elektřiny navíc představuje riziko z hlediska bezpečnosti dodávek, zejména s ohledem na nedostatek hydroelektrické energie v důsledku častějšího sucha. K urychlení dekarbonizace by mohla být dále prováděna řada opatření, která vycházejí z reforem a investic, které jsou součástí portugalského plánu pro oživení a odolnost, a jdou nad jejich rámec. Aby se urychlilo zavádění obnovitelných zdrojů energie, mohlo by Portugalsko navázat na pokrok, kterého v loňském roce dosáhlo při zjednodušování svého povolovacího postupu, mimo jiné zvýšením kapacity správních orgánů zabývajících se povolováním, zvýšením digitalizace výroby energie z obnovitelných zdrojů a zavedením příznivějších opatření územního plánování pro větrnou energii na moři, jejíž potenciál stále není dostatečně využíván. Přínosem by byla i další opatření na podporu vlastní spotřeby, včetně střešních solárních zařízení, a společenství pro obnovitelné zdroje. I když počet společenství pro obnovitelné zdroje v Portugalsku roste, je stále nízký a existuje prostor pro usnadnění udělování licencí a vytvoření systémů pobídek.

| (34) | S integrací většího množství obnovitelných zdrojů energie budou pro zajištění rovnováhy elektrizační soustavy nezbytné další investice do rozšíření skladovací kapacity a kapacity sítě. Portugalsko by mohlo mít prospěch z posílení propojení elektroenergetických soustav, neboť úroveň propojení se Španělskem je ve srovnání s jeho cíli pro rok 2030 stále nízká. Stav přenosové a distribuční sítě by mohl být zlepšen posílením vnitrostátní sítě, dodatečnými investicemi do skladování elektřiny a další digitalizací sítě. Relativně nízká míra zavádění inteligentních měřičů brání rozvoji decentralizovaného systému výroby obnovitelné energie. Má-li Portugalsko řešit vysokou míru závislosti na fosilních palivech v budovách a snížit spotřebu energie, musí urychlit své úsilí v oblasti energetické účinnosti nad rámec toho, co je stanoveno v portugalském plánu pro oživení a odolnost a programech v rámci politiky soudržnosti. Další opatření by měla rovněž přispět k řešení vysokého podílu obyvatelstva Portugalska trpícího energetickou chudobou. Intenzivnější úsilí o stimulaci rozsáhlých renovací, mimo jiné poskytováním technické pomoci žadatelům, by mohlo urychlit zájem o renovační projekty. Portugalsko by navíc mohlo těžit z posíleného rámce pro finanční režimy s cílem mobilizovat soukromé investice do energeticky účinných renovací. Tím by mohlo nasměrovat více zdrojů založených na grantech k domácnostem v nouzi. Spotřeba zemního plynu v Portugalsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 16 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než cíl snížení o 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Portugalsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

S integrací většího množství obnovitelných zdrojů energie budou pro zajištění rovnováhy elektrizační soustavy nezbytné další investice do rozšíření skladovací kapacity a kapacity sítě. Portugalsko by mohlo mít prospěch z posílení propojení elektroenergetických soustav, neboť úroveň propojení se Španělskem je ve srovnání s jeho cíli pro rok 2030 stále nízká. Stav přenosové a distribuční sítě by mohl být zlepšen posílením vnitrostátní sítě, dodatečnými investicemi do skladování elektřiny a další digitalizací sítě. Relativně nízká míra zavádění inteligentních měřičů brání rozvoji decentralizovaného systému výroby obnovitelné energie. Má-li Portugalsko řešit vysokou míru závislosti na fosilních palivech v budovách a snížit spotřebu energie, musí urychlit své úsilí v oblasti energetické účinnosti nad rámec toho, co je stanoveno v portugalském plánu pro oživení a odolnost a programech v rámci politiky soudržnosti. Další opatření by měla rovněž přispět k řešení vysokého podílu obyvatelstva Portugalska trpícího energetickou chudobou. Intenzivnější úsilí o stimulaci rozsáhlých renovací, mimo jiné poskytováním technické pomoci žadatelům, by mohlo urychlit zájem o renovační projekty. Portugalsko by navíc mohlo těžit z posíleného rámce pro finanční režimy s cílem mobilizovat soukromé investice do energeticky účinných renovací. Tím by mohlo nasměrovat více zdrojů založených na grantech k domácnostem v nouzi. Spotřeba zemního plynu v Portugalsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 16 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než cíl snížení o 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (18). Portugalsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19).

| (35) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Portugalsko čelí nedostatku dovedností potřebných pro zelenou transformaci, zejména ve stavebnictví a ve zpracovatelském průmyslu. Přínosem by bylo posílení jeho politik zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace v souvislosti se zelenou transformací. |
| --- | --- |

(35)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Portugalsko čelí nedostatku dovedností potřebných pro zelenou transformaci, zejména ve stavebnictví a ve zpracovatelském průmyslu. Přínosem by bylo posílení jeho politik zaměřených na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace v souvislosti se zelenou transformací.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (20) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (37) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Portugalska doporučení č. 1, 2 a 4. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Portugalska doporučení č. 1, 2 a 4.

| (38) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 napomáhají řešit slabiny související s veřejným dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 37. bodem odůvodnění, |
| --- | --- |

(38)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a program stability z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 napomáhají řešit slabiny související s veřejným dluhem. Doporučení č. 2 přispívá k provedení doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 přispívají jak k řešení nerovnováh, tak k provedení doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 v souladu s 37. bodem odůvodnění,

DOPORUČUJE Portugalsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nejvýše na 1,8 % (21), ledaže by podle odhadů bylo s dosažením střednědobého rozpočtového cíle Portugalska ve výši ‒ 0,5 % slučitelné vyšší referenční tempo růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů, mimo jiné pokud budou úrokové výdaje nižší, než Komise v současné době předpokládá.

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zlepšit účinnost daňových systémů a systémů sociální ochrany, zejména prioritním zjednodušením obou rámců, posílením efektivnosti příslušných správních orgánů a snížením související administrativní zátěže.

2.

Urychlit provádění plánu pro oživení a odolnost, též zajištěním odpovídajících administrativních kapacit, a v návaznosti na nedávné předložení dodatku, včetně kapitoly REPowerEU a žádosti o dodatečnou podporu v podobě půjčky, urychleně zahájit provádění souvisejících opatření. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zlepšit podmínky pro přechod na oběhové hospodářství, zejména zvýšením předcházení vzniku odpadů, jejich recyklace a opětovného použití, aby odpad nesměřoval na skládky a do spaloven.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech. Dále urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie dalším zjednodušením a digitalizací povolování, a umožnit tak další výrobu větrné energie, zejména na moři, a solární energie, jakož i podporou vlastní spotřeby a společenství pro obnovitelné zdroje. Zvýšit kapacitu propojení elektrických přenosových a distribučních soustav a modernizovat je, což umožní investice do skladování elektřiny a digitalizace sítě, včetně rychlejšího zavádění inteligentních měřičů. Urychlit investice do energetické účinnosti podporou finančních programů, které mají za cíl přilákat soukromé investice, a podporou domácností v nouzi. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 102).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl expanzivní povahy v rozsahu 0,2 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Portugalska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Portugalska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 181).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Portugalska (desetiletý průměr) odhaduje v nominálním vyjádření na 7,6 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít utlumující povahu v rozsahu 0,3 procentního bodu HDP, zejména v důsledku odhadovaného snížení kapitálových transferů státním podnikům v roce 2023.

13

(14)  Výdaje financované z grantů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 2,2 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,3 procentního bodu. Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít expanzivní povahu v rozsahu 0,1 procentního bodu HDP.

14

(15)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

15

(16)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

16

(17)  Maximální výše finančního příspěvku pro Portugalsko byla dne 30. června 2022 aktualizována na částku 15,5 miliardy EUR ve formě grantů v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

19

(20)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

20

(21)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

21

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/216

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Rumunska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Rumunska z roku 2023

(2023/C 312/23)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž bude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Rumunsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž bude zapotřebí. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 31. května 2021 předložilo Rumunsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 3. listopadu 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Rumunska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Rumunsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 31. května 2021 předložilo Rumunsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 3. listopadu 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Rumunska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Rumunsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 11. května 2023 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 10. května 2023 svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Rumunsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 11. května 2023 předložilo Rumunsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 10. května 2023 svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Rumunsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Rumunsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Rumunsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Rumunsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Rumunsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Rumunska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Rumunsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Rumunsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Rumunsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Rumunsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Rumunska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Rumunska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Rumunsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Jeho slabiny se týkají zejména platební bilance spojené s vysokými schodky veřejných financí, přičemž se zvýšily tlaky na přehřívání ekonomiky. Vysoký schodek běžného účtu se po recesi vyvolané pandemií COVID-19 výrazně zhoršil a v jeho důsledku je ekonomika zranitelná vůči šokům týkajícím se vnějšího financování. Přetrvávající vysoký schodek běžného účtu může vést k dalšímu propadu čisté investiční pozice vůči zahraničí hlouběji do záporných hodnot. Známky přehřívání ekonomiky jsou jasně patrné, jádrová inflace je nepříjemně vysoká, růst mezd se pohybuje na dvouciferné úrovni a míra nezaměstnanosti je poměrně nízká. Očekává se, že se ukazatele nákladové konkurenceschopnosti budou stabilizovat, strukturální problémy však přetrvávají. Zdá se, že směnný kurz je vyšší než úroveň doporučená základními veličinami a je i nadále silně řízen. Schodek veřejných financí je již několik let vysoký a podílí se na většině nadměrné poptávky a následných schodků běžného účtu; i když se schodek veřejných financí zlepší, předpokládá se, že v letech 2023 i 2024 zůstane značný. Ke snížení schodku veřejných financí v roce 2022 přispěl především výrazný růst nominálního HDP, který zase do značné míry závisí na přehřátí domácí poptávky. Rizikové prémie a úrokové náklady státu jsou výrazně vyšší než v letech před pandemií. Vzhledem k pokračujícímu zpřísňování podmínek globální likvidity bude důležité zvrátit stávající trendy. Do budoucna by fiskální korekce měla být upřednostňovaným způsobem, jak uvést poptávku do většího souladu s nabídkou a omezit domácí schodek a schodek běžného účtu. Současnou dynamiku by pomohlo do značné míry omezit úplné provedení daňových a důchodových reforem obsažených v plánu pro oživení a odolnost, jakož i dodržování fiskálních cílů v rámci postupu při nadměrném schodku. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Rumunska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Rumunsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Jeho slabiny se týkají zejména platební bilance spojené s vysokými schodky veřejných financí, přičemž se zvýšily tlaky na přehřívání ekonomiky. Vysoký schodek běžného účtu se po recesi vyvolané pandemií COVID-19 výrazně zhoršil a v jeho důsledku je ekonomika zranitelná vůči šokům týkajícím se vnějšího financování. Přetrvávající vysoký schodek běžného účtu může vést k dalšímu propadu čisté investiční pozice vůči zahraničí hlouběji do záporných hodnot. Známky přehřívání ekonomiky jsou jasně patrné, jádrová inflace je nepříjemně vysoká, růst mezd se pohybuje na dvouciferné úrovni a míra nezaměstnanosti je poměrně nízká. Očekává se, že se ukazatele nákladové konkurenceschopnosti budou stabilizovat, strukturální problémy však přetrvávají. Zdá se, že směnný kurz je vyšší než úroveň doporučená základními veličinami a je i nadále silně řízen. Schodek veřejných financí je již několik let vysoký a podílí se na většině nadměrné poptávky a následných schodků běžného účtu; i když se schodek veřejných financí zlepší, předpokládá se, že v letech 2023 i 2024 zůstane značný. Ke snížení schodku veřejných financí v roce 2022 přispěl především výrazný růst nominálního HDP, který zase do značné míry závisí na přehřátí domácí poptávky. Rizikové prémie a úrokové náklady státu jsou výrazně vyšší než v letech před pandemií. Vzhledem k pokračujícímu zpřísňování podmínek globální likvidity bude důležité zvrátit stávající trendy. Do budoucna by fiskální korekce měla být upřednostňovaným způsobem, jak uvést poptávku do většího souladu s nabídkou a omezit domácí schodek a schodek běžného účtu. Současnou dynamiku by pomohlo do značné míry omezit úplné provedení daňových a důchodových reforem obsažených v plánu pro oživení a odolnost, jakož i dodržování fiskálních cílů v rámci postupu při nadměrném schodku.

| (13) | Dne 3. dubna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/509 (7) o existenci nadměrného schodku v Rumunsku v důsledku nedodržení kritéria schodku v roce 2019. Dne 3. dubna 2020 Rada rovněž vydala doporučení (8) k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku nejpozději do roku 2022. Vzhledem k hlubokému poklesu hospodářské činnosti v souvislosti s pandemií COVID-19 a související potřebě fiskálních politik na podporu oživení vydala Rada dne 18. června 2021 nové doporučení (9), aby Rumunsko odstranilo nadměrný schodek nejpozději do roku 2024. Ve svém doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Rumunsku doporučila, aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 8,0 % HDP v roce 2021, na 6,2 % HDP v roce 2022, na 4,4 % HDP v roce 2023 a na 2,9 % HDP v roce 2024. To bylo v souladu s mírou nominálního růstu čistých primárních veřejných výdajů ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. Odpovídalo to roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024. V doporučení ze dne 18. Června 2021 se rovněž uvádí, že veškeré neočekávané zisky by měly být použity ke snížení schodku veřejných financí a že Rumunsko by mělo zajistit plné a účinné uplatňování svého vnitrostátního fiskálního rámce. V neposlední řadě Rada rovněž uvedla, že pro zajištění úspěchu střednědobé fiskální strategie bude důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními reformami. |
| --- | --- |

(13)

Dne 3. dubna 2020 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2020/509 (7) o existenci nadměrného schodku v Rumunsku v důsledku nedodržení kritéria schodku v roce 2019. Dne 3. dubna 2020 Rada rovněž vydala doporučení (8) k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku nejpozději do roku 2022. Vzhledem k hlubokému poklesu hospodářské činnosti v souvislosti s pandemií COVID-19 a související potřebě fiskálních politik na podporu oživení vydala Rada dne 18. června 2021 nové doporučení (9), aby Rumunsko odstranilo nadměrný schodek nejpozději do roku 2024. Ve svém doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Rumunsku doporučila, aby snížilo svůj schodek veřejných financí na 8,0 % HDP v roce 2021, na 6,2 % HDP v roce 2022, na 4,4 % HDP v roce 2023 a na 2,9 % HDP v roce 2024. To bylo v souladu s mírou nominálního růstu čistých primárních veřejných výdajů ve výši 3,4 % v roce 2021, 1,3 % v roce 2022, 0,9 % v roce 2023 a 0,0 % v roce 2024. Odpovídalo to roční strukturální korekci ve výši 0,7 % HDP v roce 2021, 1,8 % HDP v roce 2022, 1,7 % HDP v roce 2023 a 1,5 % HDP v roce 2024. V doporučení ze dne 18. Června 2021 se rovněž uvádí, že veškeré neočekávané zisky by měly být použity ke snížení schodku veřejných financí a že Rumunsko by mělo zajistit plné a účinné uplatňování svého vnitrostátního fiskálního rámce. V neposlední řadě Rada rovněž uvedla, že pro zajištění úspěchu střednědobé fiskální strategie bude důležité podpořit fiskální konsolidaci komplexními reformami.

| (14) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Rumunska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 6,2 % HDP v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 48,6 % HDP na konci roku 2021 na 47,3 % na konci roku 2022. To je v souladu s cílem pro celkový schodek vládního sektoru v roce 2022, který doporučila Rada. Korekce strukturálního salda pro rok 2022 činila 0,4 procentního bodu HDP, což je mnohem méně než doporučená hodnota 1,8 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2022 činil růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) 14,1 %, což je více než doporučená hodnota 1,3 %. Zlepšení strukturálního salda se v roce 2022 téměř zastavilo, přestože veřejné příjmy byly podstatně vyšší, než se očekávalo, k čemuž přispěl silný růst reálného HDP, vysoká inflace a příznivá skladba hospodářského růstu. Na straně výdajů došlo k poklesu podílu mezd ve veřejném sektoru a nákupu zboží a služeb na nominálním HDP v důsledku částečné indexace a zastropování nákupů, které si stát sám stanovil. Většina ostatních výdajových položek však rostla mnohem rychleji, než se plánovalo, částečně v důsledku velkých inflačních překvapení, což znamená, že část neočekávaných příjmů byla oproti plánům použita na financování dodatečných výdajů. |
| --- | --- |

(14)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Rumunska snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 6,2 % HDP v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 48,6 % HDP na konci roku 2021 na 47,3 % na konci roku 2022. To je v souladu s cílem pro celkový schodek vládního sektoru v roce 2022, který doporučila Rada. Korekce strukturálního salda pro rok 2022 činila 0,4 procentního bodu HDP, což je mnohem méně než doporučená hodnota 1,8 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2022 činil růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) 14,1 %, což je více než doporučená hodnota 1,3 %. Zlepšení strukturálního salda se v roce 2022 téměř zastavilo, přestože veřejné příjmy byly podstatně vyšší, než se očekávalo, k čemuž přispěl silný růst reálného HDP, vysoká inflace a příznivá skladba hospodářského růstu. Na straně výdajů došlo k poklesu podílu mezd ve veřejném sektoru a nákupu zboží a služeb na nominálním HDP v důsledku částečné indexace a zastropování nákupů, které si stát sám stanovil. Většina ostatních výdajových položek však rostla mnohem rychleji, než se plánovalo, částečně v důsledku velkých inflačních překvapení, což znamená, že část neočekávaných příjmů byla oproti plánům použita na financování dodatečných výdajů.

| (15) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky zahrnovala zastropování sazeb za elektřinu a zemní plyn pro spotřebitele v domácnostech i mimo domácnosti. Zahrnovala také zvláštní platby důchodcům s nízkými příjmy, potravinové poukázky pro domácnosti s nízkými příjmy (včetně důchodců a studentů) a dotace na pohonné hmoty. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků domácích výrobců energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,4 % HDP. Na saldo veřejných financí rovněž mírně dopadají rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,0–0,1 % HDP. |
| --- | --- |

(15)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky zahrnovala zastropování sazeb za elektřinu a zemní plyn pro spotřebitele v domácnostech i mimo domácnosti. Zahrnovala také zvláštní platby důchodcům s nízkými příjmy, potravinové poukázky pro domácnosti s nízkými příjmy (včetně důchodců a studentů) a dotace na pohonné hmoty. Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků domácích výrobců energie. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,4 % HDP. Na saldo veřejných financí rovněž mírně dopadají rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,0–0,1 % HDP.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce konvergenčního programu z roku 2023, je poměrně obezřetný a pro další období příznivější než jarní prognóza Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,8 % v roce 2023 a o 4,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růste reálného HDP ve výši 3,2 % v roce 2023 a 3,5 % v roce 2024. Prognóza Komise výrazně nižšího růstu na rok 2024 odráží její názor na opožděný dopad zpřísnění měnové politiky na ekonomiku. Odráží rovněž její názor, že rumunská ekonomika v současné době funguje na úrovni blízké jejímu potenciálu, což se jeví jako přiměřené vzhledem k vysoké a stabilní míře jádrové inflace a relativně nízké míře nezaměstnanosti. To omezuje potenciál neinflačního růstu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce konvergenčního programu z roku 2023, je poměrně obezřetný a pro další období příznivější než jarní prognóza Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 2,8 % v roce 2023 a o 4,8 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá růste reálného HDP ve výši 3,2 % v roce 2023 a 3,5 % v roce 2024. Prognóza Komise výrazně nižšího růstu na rok 2024 odráží její názor na opožděný dopad zpřísnění měnové politiky na ekonomiku. Odráží rovněž její názor, že rumunská ekonomika v současné době funguje na úrovni blízké jejímu potenciálu, což se jeví jako přiměřené vzhledem k vysoké a stabilní míře jádrové inflace a relativně nízké míře nezaměstnanosti. To omezuje potenciál neinflačního růstu.

| (17) | Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne z 6,2 % HDP v roce 2022 na 4,4 % v roce 2023, jak doporučila Rada. Tento výrazný pokles odráží plánované omezování výdajů, včetně výrazného poklesu reálných mezd ve veřejném sektoru, a některá opatření na zvýšení příjmů, včetně zvýšení sazby daně z dividend, snížení hranice pro využití nízké daňové sazby v rámci režimu pro mikropodniky a zvýšení sazeb DPH u vybraných výrobků. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 47,3 % na konci roku 2022 na 47,1 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí klesne z 6,2 % HDP v roce 2022 na 4,4 % v roce 2023, jak doporučila Rada. Tento výrazný pokles odráží plánované omezování výdajů, včetně výrazného poklesu reálných mezd ve veřejném sektoru, a některá opatření na zvýšení příjmů, včetně zvýšení sazby daně z dividend, snížení hranice pro využití nízké daňové sazby v rámci režimu pro mikropodniky a zvýšení sazeb DPH u vybraných výrobků. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 47,3 % na konci roku 2022 na 47,1 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, konkrétně jde o cenové stropy pro sazby za elektřinu a zemní plyn, dotace pro skupiny obyvatelstva s nízkými příjmy a zvláštní platby důchodcům s nízkými příjmy. Náklady na tato opatření jsou i nadále do značné míry kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků domácích dodavatelů energie a z obchodních marží. S přihlédnutím k těmto příjmům se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,3 % HDP. Většina opatření v roce 2023 je zaměřena na nejzranitelnější domácnosti, ačkoli nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, konkrétně jde o cenové stropy pro sazby za elektřinu a zemní plyn, dotace pro skupiny obyvatelstva s nízkými příjmy a zvláštní platby důchodcům s nízkými příjmy. Náklady na tato opatření jsou i nadále do značné míry kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků domácích dodavatelů energie a z obchodních marží. S přihlédnutím k těmto příjmům se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,3 % HDP. Většina opatření v roce 2023 je zaměřena na nejzranitelnější domácnosti, ačkoli nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (19) | Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,7 % HDP. To je o 0,3 procentního bodu HDP více než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku vyšších předpokládaných výdajů především na zboží a služby, sociálních transferů a ostatních běžných výdajů, u nichž se očekává, že porostou výrazně pomaleji než inflace uvedená v konvergenčním programu z roku 2023. Komise rovněž předpokládá mírně vyšší růst daňových příjmů než konvergenční program z roku 2023, což odráží především vyšší růst HDP. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP (ve výši 45,6 % na konci roku 2023), než je uvedeno v konvergenčním programu z roku 2023. |
| --- | --- |

(19)

Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 4,7 % HDP. To je o 0,3 procentního bodu HDP více než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku vyšších předpokládaných výdajů především na zboží a služby, sociálních transferů a ostatních běžných výdajů, u nichž se očekává, že porostou výrazně pomaleji než inflace uvedená v konvergenčním programu z roku 2023. Komise rovněž předpokládá mírně vyšší růst daňových příjmů než konvergenční program z roku 2023, což odráží především vyšší růst HDP. Jarní prognóza Komise 2023 očekává mírně nižší poměr veřejného dluhu k HDP (ve výši 45,6 % na konci roku 2023), než je uvedeno v konvergenčním programu z roku 2023.

| (20) | Předpokládaný celkový schodek vládního sektoru na rok 2023 je v jarní prognóze Komise 2023 o 0,3 procentního bodu HDP vyšší než cíl celkového schodku vládního sektoru doporučený Radou. Strukturální korekce se odhaduje na přibližně 1,5 % HDP, což odráží pokles reálných mezd ve veřejném sektoru a pozastavení náboru nových zaměstnanců ve veřejném sektoru, jakož i výše popsaná opatření na straně příjmů. Korekce je však o něco nižší než doporučená hodnota 1,7 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 očekává růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) ve výši 8,3 %, což je více než doporučená hodnota 0,9 %. Všechny tři ukazatele tedy poukazují na riziko odchylky od doporučené korekce. V kontextu vysoké inflace budou veřejné výdaje i nadále růst rychleji, než doporučila Rada dne 18. června 2021. Podle zevrubné analýzy hrozí Rumunsku nesplnění fiskálních cílů pro rok 2023 stanovených v doporučení Rady ze dne 18. června 2021. |
| --- | --- |

(20)

Předpokládaný celkový schodek vládního sektoru na rok 2023 je v jarní prognóze Komise 2023 o 0,3 procentního bodu HDP vyšší než cíl celkového schodku vládního sektoru doporučený Radou. Strukturální korekce se odhaduje na přibližně 1,5 % HDP, což odráží pokles reálných mezd ve veřejném sektoru a pozastavení náboru nových zaměstnanců ve veřejném sektoru, jakož i výše popsaná opatření na straně příjmů. Korekce je však o něco nižší než doporučená hodnota 1,7 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 očekává růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) ve výši 8,3 %, což je více než doporučená hodnota 0,9 %. Všechny tři ukazatele tedy poukazují na riziko odchylky od doporučené korekce. V kontextu vysoké inflace budou veřejné výdaje i nadále růst rychleji, než doporučila Rada dne 18. června 2021. Podle zevrubné analýzy hrozí Rumunsku nesplnění fiskálních cílů pro rok 2023 stanovených v doporučení Rady ze dne 18. června 2021.

| (21) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 2,9 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady ze dne 18. června 2021 v rámci postupu při nadměrném schodku. Pokles plánovaný na rok 2024 odráží zejména pokračující omezování výdajů, přičemž se předpokládá pokles veřejných výdajů z 38,4 % HDP na 36,9 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout na 46,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,4 % HDP. To je více než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, neboť oznámená opatření se nejeví jako dostatečná k dosažení fiskálního úsilí doporučeného Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 46,1 %. |
| --- | --- |

(21)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí v roce 2024 klesne na 2,9 % HDP, což je v souladu s doporučením Rady ze dne 18. června 2021 v rámci postupu při nadměrném schodku. Pokles plánovaný na rok 2024 odráží zejména pokračující omezování výdajů, přičemž se předpokládá pokles veřejných výdajů z 38,4 % HDP na 36,9 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout na 46,1 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,4 % HDP. To je více než schodek předpovídaný v konvergenčním programu z roku 2023, neboť oznámená opatření se nejeví jako dostatečná k dosažení fiskálního úsilí doporučeného Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 46,1 %.

| (22) | Předpokládaný celkový schodek vládního sektoru pro rok 2024 je podle jarní prognózy Komise 2023 o 1,5 procentního bodu HDP vyšší, než je cílová hodnota celkového schodku vládního sektoru doporučená Radou, zatímco korekce strukturálního rozpočtového salda by v roce 2024 měla činit pouze 0,3 procentního bodu HDP oproti doporučené hodnotě 1,5 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2024 se v jarní prognóze Komise 2023 očekává růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) ve výši 9,5 %, což je více než doporučená hodnota 0,0 %. Všechny tři ukazatele tedy poukazují na riziko odchylky od doporučené korekce. Absence výrazného fiskálního úsilí předpokládaného pro rok 2024 částečně odráží dopad pravidel indexace v Rumunsku (indexace důchodů a minimální mzdy v roce 2024 bude odrážet vysokou míru inflace zaznamenanou v roce 2022). Je však třeba poznamenat, že plán pro oživení a odolnost obsahuje několik opatření a reforem, které by v případě včasného přijetí a provedení mohly přinést významné zvýšení veřejných příjmů již v roce 2024 a přispět k dosažení cílového schodku. Celkově podle zevrubné analýzy hrozí Rumunsku nesplnění fiskálních cílů pro rok 2024 stanovených v doporučení Rady ze dne 18. června 2021. Vzhledem k rizikům nesplnění doporučených fiskálních cílů v období 2023–2024 se pro splnění postupu korekce a dosažení nápravy nadměrného schodku veřejných financí do roku 2024 a pro posílení vnější pozice jeví jako nezbytná dodatečná rozpočtová opatření. |
| --- | --- |

(22)

Předpokládaný celkový schodek vládního sektoru pro rok 2024 je podle jarní prognózy Komise 2023 o 1,5 procentního bodu HDP vyšší, než je cílová hodnota celkového schodku vládního sektoru doporučená Radou, zatímco korekce strukturálního rozpočtového salda by v roce 2024 měla činit pouze 0,3 procentního bodu HDP oproti doporučené hodnotě 1,5 procentního bodu HDP. To vyžaduje pečlivou analýzu založenou na výdajovém kritériu. V roce 2024 se v jarní prognóze Komise 2023 očekává růst čistých primárních výdajů (očištěný o jednorázová opatření a opatření fiskální politiky na straně příjmů) ve výši 9,5 %, což je více než doporučená hodnota 0,0 %. Všechny tři ukazatele tedy poukazují na riziko odchylky od doporučené korekce. Absence výrazného fiskálního úsilí předpokládaného pro rok 2024 částečně odráží dopad pravidel indexace v Rumunsku (indexace důchodů a minimální mzdy v roce 2024 bude odrážet vysokou míru inflace zaznamenanou v roce 2022). Je však třeba poznamenat, že plán pro oživení a odolnost obsahuje několik opatření a reforem, které by v případě včasného přijetí a provedení mohly přinést významné zvýšení veřejných příjmů již v roce 2024 a přispět k dosažení cílového schodku. Celkově podle zevrubné analýzy hrozí Rumunsku nesplnění fiskálních cílů pro rok 2024 stanovených v doporučení Rady ze dne 18. června 2021. Vzhledem k rizikům nesplnění doporučených fiskálních cílů v období 2023–2024 se pro splnění postupu korekce a dosažení nápravy nadměrného schodku veřejných financí do roku 2024 a pro posílení vnější pozice jeví jako nezbytná dodatečná rozpočtová opatření.

| (23) | Konvergenční program z roku 2023 uvádí reformy a investice plánované v rámci plánu pro oživení a odolnost, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří významné reformy důchodového systému (jak zvláštního, tak obecného), ambiciózní daňová reforma, úsilí o posílení daňové správy a reformy státních podniků. Úplné provedení těchto reforem by pomohlo dosáhnout cílových schodků stanovených Radou v rámci postupu při nadměrném schodku. |
| --- | --- |

(23)

Konvergenční program z roku 2023 uvádí reformy a investice plánované v rámci plánu pro oživení a odolnost, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří významné reformy důchodového systému (jak zvláštního, tak obecného), ambiciózní daňová reforma, úsilí o posílení daňové správy a reformy státních podniků. Úplné provedení těchto reforem by pomohlo dosáhnout cílových schodků stanovených Radou v rámci postupu při nadměrném schodku.

| (24) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2025. Postupné ukončení téměř všech podpůrných opatření v oblasti energetiky předpokládá i Komise (čistý příjem ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(24)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2025. Postupné ukončení téměř všech podpůrných opatření v oblasti energetiky předpokládá i Komise (čistý příjem ve výši 0,1 % HDP v roce 2024). To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (25) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 má schodek veřejných financí v období 2025–2026 zůstat na úrovni 2,9 % HDP, a to za předpokladu, že reálný HDP vzroste o 5,0 % v roce 2025 a o 4,6 % v roce 2026, což značně převyšuje potenciál. Po výrazném snížení z 39,8 % v roce 2021 na 36,9 % v roce 2024 by poměr výdajů k HDP zůstal v období 2025–2026 přibližně beze změny. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 46,1 % na konci roku 2024 na 45,4 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(25)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle konvergenčního programu z roku 2023 má schodek veřejných financí v období 2025–2026 zůstat na úrovni 2,9 % HDP, a to za předpokladu, že reálný HDP vzroste o 5,0 % v roce 2025 a o 4,6 % v roce 2026, což značně převyšuje potenciál. Po výrazném snížení z 39,8 % v roce 2021 na 36,9 % v roce 2024 by poměr výdajů k HDP zůstal v období 2025–2026 přibližně beze změny. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 46,1 % na konci roku 2024 na 45,4 % do konce roku 2026.

| (26) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Rumunský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Rumunsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 72 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedly k vyplacení částky ve výši 2,6 miliardy EUR bez předběžného financování v případě první žádosti o platbu, přičemž druhá žádost se v současné době posuzuje. Rostoucí rizika zpoždění při provádění plánu pro oživení a odolnost jsou způsobena nedostatečnou správou a omezenou kapacitou veřejné správy. Řešení těchto problémů, mimo jiné zajištěním odpovídajících lidských zdrojů, má zásadní význam pro lepší koordinaci plánu a včasnou realizaci investic. Dokončení důležitých strukturálních reforem bude navíc vyžadovat trvalé politické odhodlání a odpovědnost. Vzhledem k tomu, že je plán významný z makroekonomického a fiskálního hlediska, včasné a úplné provedení opatření by mělo zásadní význam pro omezení vnějších a fiskálních slabin. Očekává se, že plán bude v roce 2023 zrevidován tak, aby zahrnoval mimo jiné kapitolu REPowerEU, přičemž zohlední snížení nevratné podpory v důsledku silného hospodářského oživení Rumunska. Za tímto účelem probíhají jednání. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Rumunska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(26)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Rumunský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Rumunsko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 72 milníkům a cílům plánu pro oživení a odolnost a vedly k vyplacení částky ve výši 2,6 miliardy EUR bez předběžného financování v případě první žádosti o platbu, přičemž druhá žádost se v současné době posuzuje. Rostoucí rizika zpoždění při provádění plánu pro oživení a odolnost jsou způsobena nedostatečnou správou a omezenou kapacitou veřejné správy. Řešení těchto problémů, mimo jiné zajištěním odpovídajících lidských zdrojů, má zásadní význam pro lepší koordinaci plánu a včasnou realizaci investic. Dokončení důležitých strukturálních reforem bude navíc vyžadovat trvalé politické odhodlání a odpovědnost. Vzhledem k tomu, že je plán významný z makroekonomického a fiskálního hlediska, včasné a úplné provedení opatření by mělo zásadní význam pro omezení vnějších a fiskálních slabin. Očekává se, že plán bude v roce 2023 zrevidován tak, aby zahrnoval mimo jiné kapitolu REPowerEU, přičemž zohlední snížení nevratné podpory v důsledku silného hospodářského oživení Rumunska. Za tímto účelem probíhají jednání. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Rumunska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (27) | Všechny programové dokumenty Rumunska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Rumunsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(27)

Všechny programové dokumenty Rumunska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Rumunsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (28) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Rumunsko řadě dalších výzev v souvislosti s energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(28)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Rumunsko řadě dalších výzev v souvislosti s energetickou politikou a zelenou transformací.

| (29) | Rumunsko čelí problémům souvisejícím s dekarbonizací, neboť je stále silně závislé na fosilních palivech. Podíl fosilních paliv (uhlí, ropa a zemní plyn) v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020 mírně vzrostl. V roce 2021 činil 72 % a obnovitelné zdroje představovaly pouze přibližně 20 %. Rumunsko je druhým největším producentem plynu v Unii a zásobuje především domácí trh. Rumunsku by ke splnění unijních a vnitrostátních cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 stanovených v balíčku „Fit for 55“ pomohlo, kdyby se zaměřilo na účinné zavádění obnovitelných zdrojů energie, výrazně energeticky účinnější bydlení a využívání nových technologií v průmyslu. Spotřeba zemního plynu v Rumunsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 20 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než jeho cíl snížení o 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (10). Rumunsko by mohlo provádět dočasná opatření ke snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (11). |
| --- | --- |

(29)

Rumunsko čelí problémům souvisejícím s dekarbonizací, neboť je stále silně závislé na fosilních palivech. Podíl fosilních paliv (uhlí, ropa a zemní plyn) v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020 mírně vzrostl. V roce 2021 činil 72 % a obnovitelné zdroje představovaly pouze přibližně 20 %. Rumunsko je druhým největším producentem plynu v Unii a zásobuje především domácí trh. Rumunsku by ke splnění unijních a vnitrostátních cílů v oblasti energetiky a klimatu do roku 2030 stanovených v balíčku „Fit for 55“ pomohlo, kdyby se zaměřilo na účinné zavádění obnovitelných zdrojů energie, výrazně energeticky účinnější bydlení a využívání nových technologií v průmyslu. Spotřeba zemního plynu v Rumunsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 20 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než jeho cíl snížení o 15 % stanovený v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (10). Rumunsko by mohlo provádět dočasná opatření ke snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (11).

| (30) | Pro snížení spotřeby fosilních paliv a urychlení transformace energetiky má zásadní význam zvýšení kapacity sítě. Kapacita černouhelných a hnědouhelných elektráren, které mají být vyřazeny z provozu do roku 2032, jak je stanoveno v rumunském plánu pro oživení a odolnost, by měla být nahrazena obnovitelnými zdroji energie. Stávající přenosové a distribuční elektrizační soustavy však omezují schopnost pojmout nové kapacity obnovitelných zdrojů energie. Zavádění obnovitelné energie brání úzká místa v síti. Je zapotřebí investovat do modernizace a digitalizace stávajících sítí, aby bylo možné pojmout nově vyráběnou energii z obnovitelných zdrojů a aby se zvýšila propojovací kapacita se sousedními členskými státy v souladu s cíli v oblasti klimatu. Pro modernizaci a rozšíření sítě (na úrovni přenosu i distribuce) by bylo zapotřebí dostatečné a pokročilé integrované plánování soustavy, aby bylo možné reagovat na poptávku a potřeby flexibility. Stávající situaci, kdy je získání povolení k instalaci elektráren na obnovitelné zdroje poměrně snadné, ale získání nezbytných povolení k jejich připojení k síti je obtížnější, by zlepšilo zjednodušené vymezení vhodných oblastí a další zjednodušení souvisejících postupů, včetně jednoduššího zavádění nízkokapacitních zařízení na výrobu obnovitelné energie (jako jsou solární panely) na budovách. |
| --- | --- |

(30)

Pro snížení spotřeby fosilních paliv a urychlení transformace energetiky má zásadní význam zvýšení kapacity sítě. Kapacita černouhelných a hnědouhelných elektráren, které mají být vyřazeny z provozu do roku 2032, jak je stanoveno v rumunském plánu pro oživení a odolnost, by měla být nahrazena obnovitelnými zdroji energie. Stávající přenosové a distribuční elektrizační soustavy však omezují schopnost pojmout nové kapacity obnovitelných zdrojů energie. Zavádění obnovitelné energie brání úzká místa v síti. Je zapotřebí investovat do modernizace a digitalizace stávajících sítí, aby bylo možné pojmout nově vyráběnou energii z obnovitelných zdrojů a aby se zvýšila propojovací kapacita se sousedními členskými státy v souladu s cíli v oblasti klimatu. Pro modernizaci a rozšíření sítě (na úrovni přenosu i distribuce) by bylo zapotřebí dostatečné a pokročilé integrované plánování soustavy, aby bylo možné reagovat na poptávku a potřeby flexibility. Stávající situaci, kdy je získání povolení k instalaci elektráren na obnovitelné zdroje poměrně snadné, ale získání nezbytných povolení k jejich připojení k síti je obtížnější, by zlepšilo zjednodušené vymezení vhodných oblastí a další zjednodušení souvisejících postupů, včetně jednoduššího zavádění nízkokapacitních zařízení na výrobu obnovitelné energie (jako jsou solární panely) na budovách.

| (31) | V odvětví stavebnictví by vyšší vnitrostátní cíle do roku 2030 vyžadovaly dodatečné financování fondu budov v zemi. Rumunský plán pro oživení a odolnost předpokládá renovaci 2,4 milionu m2 veřejných budov a 4,4 milionu m2 obytných budov, zatímco v rámci politiky soudržnosti byly vyčleněny finanční prostředky na renovaci 1,6 milionu m2 v obou odvětvích. Dalšímu zlepšování však do značné míry brání špatný přístup k informacím a financování, pokud jde o energetické renovace a zařízení na výrobu obnovitelné energie. Zejména lepší přístup domácností a malých podniků k financování za účelem zvýšení energetické účinnosti by významně pomohl snížit závislost Rumunska na fosilních palivech a zároveň řešit energetickou chudobu. Kromě toho by regionální a místní orgány mohly poskytnout více informací o tom, jak získat přístup k fondům na energetickou renovaci a jaký typ malých zařízení na výrobu obnovitelné energie by mohl být v budovách a domácnostech zaveden. |
| --- | --- |

(31)

V odvětví stavebnictví by vyšší vnitrostátní cíle do roku 2030 vyžadovaly dodatečné financování fondu budov v zemi. Rumunský plán pro oživení a odolnost předpokládá renovaci 2,4 milionu m2 veřejných budov a 4,4 milionu m2 obytných budov, zatímco v rámci politiky soudržnosti byly vyčleněny finanční prostředky na renovaci 1,6 milionu m2 v obou odvětvích. Dalšímu zlepšování však do značné míry brání špatný přístup k informacím a financování, pokud jde o energetické renovace a zařízení na výrobu obnovitelné energie. Zejména lepší přístup domácností a malých podniků k financování za účelem zvýšení energetické účinnosti by významně pomohl snížit závislost Rumunska na fosilních palivech a zároveň řešit energetickou chudobu. Kromě toho by regionální a místní orgány mohly poskytnout více informací o tom, jak získat přístup k fondům na energetickou renovaci a jaký typ malých zařízení na výrobu obnovitelné energie by mohl být v budovách a domácnostech zaveden.

| (32) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace s podporou účinných aktivních politik na trhu práce. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Rumunsku hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u izolatérů, stavebních inženýrů a vedoucích a řídících pracovníků ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(32)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace s podporou účinných aktivních politik na trhu práce. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. V roce 2022 byl v Rumunsku hlášen nedostatek pracovních sil u několika povolání, která vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, například u izolatérů, stavebních inženýrů a vedoucích a řídících pracovníků ve stavebnictví.

| (33) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (12) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(33)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (12) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (34) | S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenčního programu z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s platební bilancí, které jsou podněcovány značnými rozpočtovými schodky a opětovně se vyskytujícími problémy s konkurenceschopností. Doporučení č. 2 a 3 přispívají k provedení doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(34)

S ohledem na hloubkový přezkum Komise a na toto posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenčního programu z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do níže uvedeného doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají řešit slabiny související s platební bilancí, které jsou podněcovány značnými rozpočtovými schodky a opětovně se vyskytujícími problémy s konkurenceschopností. Doporučení č. 2 a 3 přispívají k provedení doporučení č. 1,

DOPORUČUJE Rumunsku v období 2023–2024:

1.

Ukončit co nejdříve v letech 2023 a 2024 mimořádná podpůrná opatření v oblasti energetiky a použít související úspory ke snížení schodku veřejných financí. Pokud by si nový nárůst cen energií vyžádal nová nebo pokračující podpůrná opatření, zajistit, aby tato podpůrná opatření byla zaměřena na ochranu zranitelných domácností a podniků, aby byla fiskálně dostupná a zachovávala stimuly k úsporám energií.

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

2.

Zajistit účinnou správu a posílit správní kapacitu, aby bylo možné rychle a soustavně provádět plán pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit závislost na fosilních palivech a urychlit transformaci energetiky, zejména rychlejším zaváděním obnovitelné energie a zvýšením kapacity sítě, aby mohly nové kapacity fungovat na trhu. Zvýšit energetickou účinnost a úsilí v oblasti renovace budov, mimo jiné zajištěním lepšího přístupu k informacím a možnostem udržitelného financování. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 12319/2021; ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/509 ze dne 3. dubna 2020 o existenci nadměrného schodku v Rumunsku (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 58).

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 3. dubna 2020 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku (Úř. věst. C 116, 8.4.2020, s. 1).

8

(9)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021 k odstranění nadměrného schodku veřejných financí v Rumunsku (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 111).

9

(10)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

10

(11)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

11

(12)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

12

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/224

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2023

(2023/C 312/24)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Slovinsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovinska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“), jehož záměrem je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 30. dubna 2021 předložilo Slovinsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Slovinska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Slovinsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 30. dubna 2021 předložilo Slovinsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 28. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Slovinska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Slovinsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 14. dubna 2023 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 26. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Slovinsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 14. dubna 2023 předložilo Slovinsko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 26. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Slovinsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Slovinsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Slovinsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Slovinsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Slovinsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Slovinska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Slovinsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Slovinsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Slovinsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Slovinsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Slovinska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Slovinska snížil ze 4,6 % HDP v roce 2021 na 3,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 74,5 % HDP na konci roku 2021 na 69,9 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Slovinska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Slovinsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Slovinska snížil ze 4,6 % HDP v roce 2021 na 3,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 74,5 % HDP na konci roku 2021 na 69,9 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Slovinska, neboť jeho schodek veřejných financí má v roce 2023 překročit referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku není splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Slovinsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy zahrnovala dočasné snížení daně z přidané hodnoty (DPH) u elektřiny, plynu, centrálního zásobování teplem a palivového dřeva, spotřební daně z paliv, plynu a elektřiny a daně z emisí CO2 z paliv; fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala zvýšení přídavku na dítě po dobu dvou měsíců, příspěvky na energii pro sociálně zranitelné osoby a dotace pro podniky na základě rozdílu zaplacených cen v porovnání s rokem 2021. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,0 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,1 % HDP v roce 2021 na 1,0 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato fiskálněpolitická opatření snižující příjmy zahrnovala dočasné snížení daně z přidané hodnoty (DPH) u elektřiny, plynu, centrálního zásobování teplem a palivového dřeva, spotřební daně z paliv, plynu a elektřiny a daně z emisí CO2 z paliv; fiskálněpolitická opatření zvyšující výdaje zahrnovala zvýšení přídavku na dítě po dobu dvou měsíců, příspěvky na energii pro sociálně zranitelné osoby a dotace pro podniky na základě rozdílu zaplacených cen v porovnání s rokem 2021. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 1,0 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 4,1 % HDP v roce 2021 na 1,0 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Slovinsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Slovinsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši –1,2 % HDP, jak doporučuje Rada. V souladu s doporučením Rady Slovinsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,7 % HDP (0,8 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,7 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tak Slovinsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,4 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad fiskálněpolitických opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,0 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Slovinsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné ve výši –1,2 % HDP, jak doporučuje Rada. V souladu s doporučením Rady Slovinsko nadále podporovalo oživení investicemi, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,7 % HDP (0,8 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,7 procentního bodu (9). V souladu s doporučením Rady tak Slovinsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,4 procentního bodu. Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný dopad fiskálněpolitických opatření ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 1,0 % HDP), jakož i náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (0,1 % HDP). Slovinsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023, pokud jde o rok 2023, a v souladu s touto prognózou pro následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 2,5 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a 2,2 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je příznivější než jarní prognóza Komise 2023, pokud jde o rok 2023, a v souladu s touto prognózou pro následující období. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,8 % v roce 2023 a o 2,5 % v roce 2024. Pro srovnání Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá nižší růst reálného HDP ve výši 1,2 % v roce 2023 a 2,2 % v roce 2024, zejména v důsledku nižšího příspěvku čistého vývozu.

| (17) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí vzroste v roce 2023 na 4,1 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména vyšší veřejné investice spojené s ukončením období čerpání předchozího víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a s vysokými dotacemi. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 69,9 % na konci roku 2022 na 68,9 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku nižších veřejných investic způsobených omezením kapacity a nižšího čerpání dotací/opatření souvisejících s energií, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 69,1 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že schodek veřejných financí vzroste v roce 2023 na 4,1 % HDP. Nárůst v roce 2023 odráží zejména vyšší veřejné investice spojené s ukončením období čerpání předchozího víceletého finančního rámce na období 2014–2020 a s vysokými dotacemi. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 69,9 % na konci roku 2022 na 68,9 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 3,7 % HDP. To je méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku nižších veřejných investic způsobených omezením kapacity a nižšího čerpání dotací/opatření souvisejících s energií, která byla přijata ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 69,1 % na konci roku 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskálněpolitická opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména dočasného snížení DPH na elektřinu, plyn, centrální zásobování teplem a palivové dřevo, spotřební daně z paliv, plynu a elektřiny a daně z emisí CO2 z paliv) a nových opatření, jako je nový a větší režim dotací pro podniky na základě cen zaplacených v porovnání s rokem 2021 a kompenzace pro distributory elektřiny a zemního plynu, kteří zásobují zákazníky (například domácnosti nebo malé a střední podniky), jejichž ceny elektřiny a zemního plynu podléhají cenovým stropům stanoveným vládou. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,9 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,6 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 1,0 % HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskálněpolitická opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022 (zejména dočasného snížení DPH na elektřinu, plyn, centrální zásobování teplem a palivové dřevo, spotřební daně z paliv, plynu a elektřiny a daně z emisí CO2 z paliv) a nových opatření, jako je nový a větší režim dotací pro podniky na základě cen zaplacených v porovnání s rokem 2021 a kompenzace pro distributory elektřiny a zemního plynu, kteří zásobují zákazníky (například domácnosti nebo malé a střední podniky), jejichž ceny elektřiny a zemního plynu podléhají cenovým stropům stanoveným vládou. V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření budou v roce 2023 činit 0,9 % HDP (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a mnohá z nich nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,6 % HDP v roce 2022). V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 1,0 % HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Slovinsku zajistit, aby v roce 2023 růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Slovinsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Slovinsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Slovinsku zajistit, aby v roce 2023 růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Slovinsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Slovinsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Má se tak stát navzdory snížení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,5 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben vyššími dotacemi (což zahrnuje opatření v oblasti energetiky) a nárůstem mzdových nákladů ve veřejném sektoru. Celkově lze říci, že předpokládaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie činily v roce 2023 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Slovinsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako je železniční infrastruktura, protipovodňová ochrana, zdraví a výzkum a inovace, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 1,2 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,3 % HDP. Má se tak stát navzdory snížení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,5 % HDP. Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben vyššími dotacemi (což zahrnuje opatření v oblasti energetiky) a nárůstem mzdových nákladů ve veřejném sektoru. Celkově lze říci, že předpokládaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů není v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie činily v roce 2023 1,6 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (13). Slovinsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako je železniční infrastruktura, protipovodňová ochrana, zdraví a výzkum a inovace, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,8 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména nižší dotace po zrušení opatření přijatých ke zmírnění hospodářských důsledků růstu cen energií a snížení veřejných investic poté, co v roce 2023 skončí čerpání finančních prostředků Unie z předchozího víceletého finančního rámce. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 66,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,9 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším náhradám zaměstnancům a sociálním dávkám. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 66,6 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,8 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména nižší dotace po zrušení opatření přijatých ke zmírnění hospodářských důsledků růstu cen energií a snížení veřejných investic poté, co v roce 2023 skončí čerpání finančních prostředků Unie z předchozího víceletého finančního rámce. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl klesnout na 66,5 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,9 % HDP. To je více než schodek předpokládaný v programu stability z roku 2023, zejména kvůli vyšším náhradám zaměstnancům a sociálním dávkám. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 66,6 % na konci roku 2024.

| (22) | V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. |
| --- | --- |

(22)

V programu stability z roku 2023 se plánuje postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,9 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,5 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,5 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,9 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by namístě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 3,0 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 6,4 % HDP v roce 2023 na 5,5 % HDP v roce 2024. Nižší investice odráží pokles investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a nižší celkové investice financované Unií, ale rovněž nárůst investic prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří investice do železniční infrastruktury, zdravotnictví, výzkumu a inovací a prvků zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice klesnou z 6,4 % HDP v roce 2023 na 5,5 % HDP v roce 2024. Nižší investice odráží pokles investic financovaných z vnitrostátních zdrojů a nižší celkové investice financované Unií, ale rovněž nárůst investic prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 uvádí reformy a investice, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Mezi tyto reformy a investice patří investice do železniční infrastruktury, zdravotnictví, výzkumu a inovací a prvků zelené a digitální transformace, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 2,2 % HDP a do roku 2026 na 1,3 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane od roku 2024 až do konce časového horizontu programu stability z roku 2023 pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle projekcí v programu snížit ze 66,5 % na konci roku 2024 na 63,5 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2025 na 2,2 % HDP a do roku 2026 na 1,3 %. Očekává se tedy, že schodek veřejných financí zůstane od roku 2024 až do konce časového horizontu programu stability z roku 2023 pod úrovní 3 % HDP. Poměr veřejného dluhu k HDP by se měl podle projekcí v programu snížit ze 66,5 % na konci roku 2024 na 63,5 % do konce roku 2026.

| (27) | Očekává se, že výdaje na zdravotní péči se v období 2019–2070 zvýší o 1,5 procentního bodu HDP a náklady na dlouhodobou péči se do roku 2055 zdvojnásobí. Ve vztahu k udržitelnosti veřejných financí čelí Slovinsko středním rizikům ve střednědobém horizontu a vysokým rizikům v dlouhodobém horizontu, což je způsobeno výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Země v posledních letech zahájila komplexní reformy zdravotní a dlouhodobé péče. Provádění reformy dlouhodobé péče se však zpozdilo a stále není zajištěno její financování ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Plánování reformy zdravotní péče rovněž naznačuje, že bude provedena v několika krocích se zaměřením na přístup k vysoce kvalitním službám a na zlepšení sociálních práv a začlenění. Vzhledem k tomu, že to zvýší tlak na veřejné finance, bude pro Slovinsko zásadní, aby předložilo soubor opatření stanovujících stabilní příjmovou základnu, která neohrozí rozpočtové saldo ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(27)

Očekává se, že výdaje na zdravotní péči se v období 2019–2070 zvýší o 1,5 procentního bodu HDP a náklady na dlouhodobou péči se do roku 2055 zdvojnásobí. Ve vztahu k udržitelnosti veřejných financí čelí Slovinsko středním rizikům ve střednědobém horizontu a vysokým rizikům v dlouhodobém horizontu, což je způsobeno výdaji souvisejícími se stárnutím obyvatelstva. Země v posledních letech zahájila komplexní reformy zdravotní a dlouhodobé péče. Provádění reformy dlouhodobé péče se však zpozdilo a stále není zajištěno její financování ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Plánování reformy zdravotní péče rovněž naznačuje, že bude provedena v několika krocích se zaměřením na přístup k vysoce kvalitním službám a na zlepšení sociálních práv a začlenění. Vzhledem k tomu, že to zvýší tlak na veřejné finance, bude pro Slovinsko zásadní, aby předložilo soubor opatření stanovujících stabilní příjmovou základnu, která neohrozí rozpočtové saldo ve střednědobém a dlouhodobém horizontu.

| (28) | Novelou zákona o dani z příjmů fyzických osob přijatou v prosinci 2022 byla zrušena většina předchozích změn přijatých v březnu 2022, jejichž cílem bylo snížit zdanění práce a jež by měly do roku 2025 negativní dopad na rozpočet ve výši až 1,3 % HDP. Daňové příjmy Slovinska vyjádřené jako podíl HDP jsou ve srovnání se souhrnnými údaji pro Unii mírně nižší a některé daně, které relativně podporují růst, nejsou využívány dostatečně. Slovinsko je silně závislé na zdanění práce: podíl daňové zátěže práce na celkových daňových příjmech je vyšší, než je souhrnná hodnota pro Unii. Periodické daně z nemovitostí jsou ve Slovinsku relativně nízké (0,5 % HDP oproti průměru Unie ve výši 1,1 % HDP). Ekologická daňová reforma podporující růst může v dlouhodobém horizontu podpořit fiskální konsolidaci a udržitelný růst. Taková daňová reforma by mohla usnadnit odklon od zdanění práce prostřednictvím vyššího podílu periodických daní z nemovitostí a podpořit tvorbu pracovních míst ve věku nulových čistých emisí a v dalších odvětvích s vyšší přidanou hodnotou. Nižší zdanění práce by rovněž stimulovalo nabídku pracovních sil, včetně nabídky kvalifikovaných a zahraničních pracovníků. |
| --- | --- |

(28)

Novelou zákona o dani z příjmů fyzických osob přijatou v prosinci 2022 byla zrušena většina předchozích změn přijatých v březnu 2022, jejichž cílem bylo snížit zdanění práce a jež by měly do roku 2025 negativní dopad na rozpočet ve výši až 1,3 % HDP. Daňové příjmy Slovinska vyjádřené jako podíl HDP jsou ve srovnání se souhrnnými údaji pro Unii mírně nižší a některé daně, které relativně podporují růst, nejsou využívány dostatečně. Slovinsko je silně závislé na zdanění práce: podíl daňové zátěže práce na celkových daňových příjmech je vyšší, než je souhrnná hodnota pro Unii. Periodické daně z nemovitostí jsou ve Slovinsku relativně nízké (0,5 % HDP oproti průměru Unie ve výši 1,1 % HDP). Ekologická daňová reforma podporující růst může v dlouhodobém horizontu podpořit fiskální konsolidaci a udržitelný růst. Taková daňová reforma by mohla usnadnit odklon od zdanění práce prostřednictvím vyššího podílu periodických daní z nemovitostí a podpořit tvorbu pracovních míst ve věku nulových čistých emisí a v dalších odvětvích s vyšší přidanou hodnotou. Nižší zdanění práce by rovněž stimulovalo nabídku pracovních sil, včetně nabídky kvalifikovaných a zahraničních pracovníků.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Slovinský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Slovinsko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 12 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno zhruba 49,6 milionu EUR. Aby byl pokrok při zavádění plánu pro oživení a odolnost rychlejší v současném náročném prostředí, je nezbytné posílit správní strukturu a kapacitu Slovinska a zajistit, aby byla nezbytná rozhodnutí přijímána bez průtahů. To se týká zejména strukturálních reforem zdravotní péče, dlouhodobé péče a důchodů. Dodatek plánu pro oživení a odolnost a dodatečná nová kapitola týkající se plánu REPowerEU by měly stanovit realistický harmonogram pro zbývající žádosti o platby a měly by být rychle předloženy, aby se zabránilo dalšímu zpoždění nebo narušení provádění plánu pro oživení a odolnost. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Slovinska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Slovinský plán pro oživení a odolnost se provádí, avšak s rostoucím rizikem zpoždění. Slovinsko předložilo jednu žádost o platbu v souvislosti s 12 milníky a cíli plánu pro oživení a odolnost, na něž bylo celkově vyplaceno zhruba 49,6 milionu EUR. Aby byl pokrok při zavádění plánu pro oživení a odolnost rychlejší v současném náročném prostředí, je nezbytné posílit správní strukturu a kapacitu Slovinska a zajistit, aby byla nezbytná rozhodnutí přijímána bez průtahů. To se týká zejména strukturálních reforem zdravotní péče, dlouhodobé péče a důchodů. Dodatek plánu pro oživení a odolnost a dodatečná nová kapitola týkající se plánu REPowerEU by měly stanovit realistický harmonogram pro zbývající žádosti o platby a měly by být rychle předloženy, aby se zabránilo dalšímu zpoždění nebo narušení provádění plánu pro oživení a odolnost. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Slovinska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Slovinska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Slovinsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Slovinska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Slovinsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Před ruskou invazí na Ukrajinu bylo Slovinsko fakticky závislé na Rusku jako jediném dodavateli zemního plynu do země. Od roku 2023 však Slovinsko dokázalo zajistit přibližně třetinu svých dodávek zemního plynu prostřednictvím dovozu z Alžírska. Plyn stále hraje důležitou úlohu ve skladbě zdrojů energie Slovinska (12 %), je zásadním zdrojem energie pro průmysl a zároveň poskytuje flexibilitu v odvětví energetiky. Dekarbonizace průmyslu a energetiky by proto měla pokročit prostřednictvím urychleného zavádění opatření v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Ve svém vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu si Slovinsko stanovilo cíl 27 % jako svůj příspěvek k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030. To je výrazně méně než 37% podíl obnovitelných zdrojů v roce 2030 vypočtený v souladu s přílohou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (16). Slovinsko dosáhlo svého cíle pro rok 2021 týkajícího se podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie (25 %) využitím mechanismu Unie pro přeshraniční spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (17) (prostřednictvím statistických převodů). Povolovací postupy pro síťová zařízení na výrobu obnovitelné energie zůstávají překážkou, zvláště kvůli složitým a zdlouhavým postupům v oblasti životního prostředí, zejména v případě větrných elektráren, kde mohou postupy trvat až několik let. Slovinsko bude muset výrazně posílit svůj cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů ve svém aktualizovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, aby odrážel ambicióznější cíle Unie v oblasti klimatu a energetiky stanovené v balíčku „Fit for 55“ a v plánu REPowerEU. Spotřeba zemního plynu ve Slovinsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 14 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je mírně pod cílem snížení o 15 %. Slovinsko by mohlo posílit snahy o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Před ruskou invazí na Ukrajinu bylo Slovinsko fakticky závislé na Rusku jako jediném dodavateli zemního plynu do země. Od roku 2023 však Slovinsko dokázalo zajistit přibližně třetinu svých dodávek zemního plynu prostřednictvím dovozu z Alžírska. Plyn stále hraje důležitou úlohu ve skladbě zdrojů energie Slovinska (12 %), je zásadním zdrojem energie pro průmysl a zároveň poskytuje flexibilitu v odvětví energetiky. Dekarbonizace průmyslu a energetiky by proto měla pokročit prostřednictvím urychleného zavádění opatření v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. Ve svém vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu si Slovinsko stanovilo cíl 27 % jako svůj příspěvek k cíli Unie v oblasti obnovitelné energie pro rok 2030. To je výrazně méně než 37% podíl obnovitelných zdrojů v roce 2030 vypočtený v souladu s přílohou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (16). Slovinsko dosáhlo svého cíle pro rok 2021 týkajícího se podílu energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie (25 %) využitím mechanismu Unie pro přeshraniční spolupráci v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (17) (prostřednictvím statistických převodů). Povolovací postupy pro síťová zařízení na výrobu obnovitelné energie zůstávají překážkou, zvláště kvůli složitým a zdlouhavým postupům v oblasti životního prostředí, zejména v případě větrných elektráren, kde mohou postupy trvat až několik let. Slovinsko bude muset výrazně posílit svůj cíl v oblasti energie z obnovitelných zdrojů ve svém aktualizovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu, aby odrážel ambicióznější cíle Unie v oblasti klimatu a energetiky stanovené v balíčku „Fit for 55“ a v plánu REPowerEU. Spotřeba zemního plynu ve Slovinsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 14 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je mírně pod cílem snížení o 15 %. Slovinsko by mohlo posílit snahy o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (18).

| (32) | Slovinský plán pro oživení a odolnost již zahrnuje významné reformy a investice, jejichž cílem je: i) zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie; ii) usnadnit zařízením na výrobu energie z obnovitelných zdrojů přístup k elektrizační soustavě a integraci do této soustavy; iii) zlepšit energetickou účinnost a renovace veřejných budov a iv) umožnit zavádění infrastruktury pro alternativní paliva. Ačkoli opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost jsou důležitým krokem v diverzifikaci, jejímž cílem je odklon od využívání fosilních paliv, mohlo by být vyvinuto větší úsilí o urychlené zavádění obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích. To by mohlo zahrnovat určení prioritních oblastí pro zařízení na výrobu obnovitelné energie, další zjednodušení a zkrácení povolovacích postupů, posílení sítě a zlepšení celkového řízení sítě (a umožnit tak připojení většího počtu zařízení na výrobu obnovitelné energie, zejména na úrovních nízkého a vysokého napětí). Další zaměření na dopravu a infrastrukturu s nulovými emisemi by dále pomohlo snížit emise skleníkových plynů a závislost na fosilních palivech. |
| --- | --- |

(32)

Slovinský plán pro oživení a odolnost již zahrnuje významné reformy a investice, jejichž cílem je: i) zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie; ii) usnadnit zařízením na výrobu energie z obnovitelných zdrojů přístup k elektrizační soustavě a integraci do této soustavy; iii) zlepšit energetickou účinnost a renovace veřejných budov a iv) umožnit zavádění infrastruktury pro alternativní paliva. Ačkoli opatření v rámci plánu pro oživení a odolnost jsou důležitým krokem v diverzifikaci, jejímž cílem je odklon od využívání fosilních paliv, mohlo by být vyvinuto větší úsilí o urychlené zavádění obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích. To by mohlo zahrnovat určení prioritních oblastí pro zařízení na výrobu obnovitelné energie, další zjednodušení a zkrácení povolovacích postupů, posílení sítě a zlepšení celkového řízení sítě (a umožnit tak připojení většího počtu zařízení na výrobu obnovitelné energie, zejména na úrovních nízkého a vysokého napětí). Další zaměření na dopravu a infrastrukturu s nulovými emisemi by dále pomohlo snížit emise skleníkových plynů a závislost na fosilních palivech.

| (33) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Posílení výuky v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky by mohlo posílit schopnost vzdělávacího systému úspěšně vybavit účastníky vzdělávání kompetencemi pro zelenou a digitální transformaci. V roce 2022 byl ve Slovinsku hlášen nedostatek pracovních sil u 66 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti a schopnosti. Míra volných pracovních míst se zvýšila v klíčových odvětvích, jako je stavebnictví (ze 3,5 % v roce 2015 na 7,0 % v roce 2022) a zpracovatelský průmysl (z 1,2 % v roce 2015 na 2,6 % v roce 2022), přičemž u obou těchto odvětví byly v roce 2022 překročeny průměry Unie dosahující 4,0 % a 2,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Posílení výuky v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky by mohlo posílit schopnost vzdělávacího systému úspěšně vybavit účastníky vzdělávání kompetencemi pro zelenou a digitální transformaci. V roce 2022 byl ve Slovinsku hlášen nedostatek pracovních sil u 66 povolání, která v rámci zelené transformace vyžadují specifické dovednosti a schopnosti. Míra volných pracovních míst se zvýšila v klíčových odvětvích, jako je stavebnictví (ze 3,5 % v roce 2015 na 7,0 % v roce 2022) a zpracovatelský průmysl (z 1,2 % v roce 2015 na 2,6 % v roce 2022), přičemž u obou těchto odvětví byly v roce 2022 překročeny průměry Unie dosahující 4,0 % a 2,3 %.

| (34) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(34)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (19) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (35) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Slovinska doporučení č. 1, 2 a 3, |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro zelenou transformaci, a v) zachovaly makrofinanční stabilitu a monitorovaly rizika a zároveň nadále pracovaly na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Slovinska doporučení č. 1, 2 a 3,

DOPORUČUJE Slovinsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 5,5 % (20).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v systému zdravotní a dlouhodobé péče. Vyvážit daňové příjmy směrem k udržitelnějším zdrojům podporujícím růst.

2.

Zajistit efektivní správní strukturu a posílit správní kapacitu, aby bylo možné rychle a soustavně provádět plán pro oživení a odolnost. Urychleně dokončit kapitolu REPowerEU, aby bylo možné co nejdříve zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Pokračovat v úsilí o diverzifikaci dovozu plynu a snížení celkové závislosti na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména dalším zjednodušením a zkrácením povolovacích postupů, a posílením elektrizační soustavy, jakož i zlepšením jejího řízení, mimo jiné prostřednictvím digitalizace. Zvýšit míru provádění opatření v oblasti energetické účinnosti, zejména ve stavebnictví, podporovat elektrifikaci odvětví dopravy a zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a schopností nezbytných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10612/2021 INIT; ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 116).

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu a činil 0,2 procentního bodu HDP.

9

(10)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Slovinska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Slovinska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 197).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Slovinska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 10,1 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by podle projekce měl mít neutrální povahu v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

17

(18)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

18

(19)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

19

(20)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,5 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

20

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/233

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2023

(2023/C 312/25)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Slovensko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Slovensko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Slovenska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) (dále jen „doporučení týkající se eurozóny 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení nazvané „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem průmyslového plánu Zelené dohody je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k přijetí fiskálních politik, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 29. dubna 2021 Slovensko předložilo Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Slovenska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Slovensko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. Dne 26. dubna 2023 předložilo Slovensko Komisi v souladu s článkem 21c nařízení (EU) 2021/241 pozměněný národní plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Pozměněný plán pro oživení a odolnost rovněž zohledňuje aktualizovaný maximální finanční příspěvek v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241 a zahrnuje odůvodněnou žádost, aby Komise změnila prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021 v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241, neboť se Slovensko domnívalo, že splnění plánu pro oživení a odolnost již není vzhledem k objektivním okolnostem zčásti dosažitelné. |
| --- | --- |

(9)

Dne 29. dubna 2021 Slovensko předložilo Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 13. července 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Slovenska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Slovensko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. Dne 26. dubna 2023 předložilo Slovensko Komisi v souladu s článkem 21c nařízení (EU) 2021/241 pozměněný národní plán pro oživení a odolnost, včetně kapitoly REPowerEU. Pozměněný plán pro oživení a odolnost rovněž zohledňuje aktualizovaný maximální finanční příspěvek v souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241 a zahrnuje odůvodněnou žádost, aby Komise změnila prováděcí rozhodnutí Rady ze dne 13. července 2021 v souladu s čl. 21 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241, neboť se Slovensko domnívalo, že splnění plánu pro oživení a odolnost již není vzhledem k objektivním okolnostem zčásti dosažitelné.

| (10) | Dne 27. dubna 2023 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 27. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Slovensko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 27. dubna 2023 předložilo Slovensko svůj národní program reforem na rok 2023 a dne 27. dubna 2023 svůj program stability z roku 2023 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Slovensko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Slovensku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Slovensko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Slovensko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Slovensku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Slovenska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Slovensku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Slovensko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Slovensko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Slovensku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Slovenska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Slovenska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Slovensko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zvyšují se zejména slabiny související s konkurenceschopností, bydlením, zadlužením domácností a bilancí zahraničního obchodu, ale celkově se zdá, že v blízké budoucnosti budou omezeny a s normalizací hospodářských podmínek by se měly ještě snížit. Ekonomika byla silně zasažena šokem způsobeným cenami energií a inflace rychle rostla. Jádrová inflace a růst jednotkových nákladů práce jsou výrazně nad průměrem eurozóny. Přestože se očekává návrat k normálnímu stavu, existuje riziko, že tlak na nákladovou konkurenceschopnost by mohl po určitou dobu přetrvat a že silná domácí poptávka bude i nadále vyvíjet tlak na platební bilanci. Saldo běžného účtu se v roce 2022 výrazně zhoršilo v důsledku vyšších cen dovozu energie, jakož i v důsledku výrazného poklesu čistého vývozu neenergetického zboží. Očekává se, že se schodek běžného účtu mírně zlepší, v období 2023–2024 však zůstane vysoký, a to navzdory klesajícím cenám energií. Vnější rizika udržitelnosti jsou však v blízké budoucnosti hodnocena jako omezená. Předpokládá se, že schodky veřejných financí budou v letošním a příštím roce významné a že od roku 2024 bude docházet k jejich nápravě. Zdá se, že ceny bytových nemovitostí jsou po několika letech výrazného růstu mírně nadhodnoceny. K tomu došlo za současné vysoké míry financování úvěry, která se nyní zmírňuje, a s výrazným nárůstem zadlužení domácností, což celkově představuje určité riziko pro finanční stabilitu. Bankovní sektor však zůstává dobře kapitalizovaný, vysoce ziskový a vykazuje nízkou míru úvěrů se selháním. Je třeba pokračovat v úsilí o řešení ekonomických slabin Slovenska. Zejména by měla být omezena nadměrná poptávka, aby se podpořila náprava schodku běžného účtu a rozdílu jádrové inflace vůči zbytku eurozóny. Toho lze dosáhnout zajištěním odpovídající fiskální konsolidace a přijetím opatření k řešení zadlužení domácností při současném zachování cenové dostupnosti bydlení prostřednictvím zdanění nemovitostí a opatření na podporu nabídky bydlení. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Slovenska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že Slovensko se nepotýká s makroekonomickými nerovnováhami. Zvyšují se zejména slabiny související s konkurenceschopností, bydlením, zadlužením domácností a bilancí zahraničního obchodu, ale celkově se zdá, že v blízké budoucnosti budou omezeny a s normalizací hospodářských podmínek by se měly ještě snížit. Ekonomika byla silně zasažena šokem způsobeným cenami energií a inflace rychle rostla. Jádrová inflace a růst jednotkových nákladů práce jsou výrazně nad průměrem eurozóny. Přestože se očekává návrat k normálnímu stavu, existuje riziko, že tlak na nákladovou konkurenceschopnost by mohl po určitou dobu přetrvat a že silná domácí poptávka bude i nadále vyvíjet tlak na platební bilanci. Saldo běžného účtu se v roce 2022 výrazně zhoršilo v důsledku vyšších cen dovozu energie, jakož i v důsledku výrazného poklesu čistého vývozu neenergetického zboží. Očekává se, že se schodek běžného účtu mírně zlepší, v období 2023–2024 však zůstane vysoký, a to navzdory klesajícím cenám energií. Vnější rizika udržitelnosti jsou však v blízké budoucnosti hodnocena jako omezená. Předpokládá se, že schodky veřejných financí budou v letošním a příštím roce významné a že od roku 2024 bude docházet k jejich nápravě. Zdá se, že ceny bytových nemovitostí jsou po několika letech výrazného růstu mírně nadhodnoceny. K tomu došlo za současné vysoké míry financování úvěry, která se nyní zmírňuje, a s výrazným nárůstem zadlužení domácností, což celkově představuje určité riziko pro finanční stabilitu. Bankovní sektor však zůstává dobře kapitalizovaný, vysoce ziskový a vykazuje nízkou míru úvěrů se selháním. Je třeba pokračovat v úsilí o řešení ekonomických slabin Slovenska. Zejména by měla být omezena nadměrná poptávka, aby se podpořila náprava schodku běžného účtu a rozdílu jádrové inflace vůči zbytku eurozóny. Toho lze dosáhnout zajištěním odpovídající fiskální konsolidace a přijetím opatření k řešení zadlužení domácností při současném zachování cenové dostupnosti bydlení prostřednictvím zdanění nemovitostí a opatření na podporu nabídky bydlení.

| (13) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Slovenska snížil z 5,4 % HDP v roce 2021 na 2,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 61,0 % HDP na konci roku 2021 na 57,8 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Slovenska, neboť jeho schodek veřejných financí podle plánu v roce 2023 překročí 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Slovensko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Slovenska snížil z 5,4 % HDP v roce 2021 na 2,0 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 61,0 % HDP na konci roku 2021 na 57,8 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Uvedená zpráva se zabývala rozpočtovou situací Slovenska, neboť jeho schodek veřejných financí podle plánu v roce 2023 překročí 3 % HDP. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium schodku nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Slovensko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dávky pro domácnosti, které jsou nejvíce vystaveny vysoké inflaci, jednorázové zvýšení přídavků na dítě, jednorázovou výplatu „14. důchodu“, jednorázový bonus vyplácený všem zaměstnancům ve veřejném sektoru a zastropování cen elektřiny a plynu pro neregulované podniky. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně ve formě solidárního příspěvku odváděného v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1854 (7). Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,2 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 3,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala dávky pro domácnosti, které jsou nejvíce vystaveny vysoké inflaci, jednorázové zvýšení přídavků na dítě, jednorázovou výplatu „14. důchodu“, jednorázový bonus vyplácený všem zaměstnancům ve veřejném sektoru a zastropování cen elektřiny a plynu pro neregulované podniky. Náklady na uvedená opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně ve formě solidárního příspěvku odváděného v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1854 (7). Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,2 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí COVID-19, a to z 3,2 % HDP v roce 2021 na 0,8 % v roce 2022.

| (15) | V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Slovensku doporučila (8), aby v roce 2022 udržovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

V doporučení ze dne 18. června 2021 Rada Slovensku doporučila (8), aby v roce 2022 udržovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného Nástrojem pro oživení a odolnost, a aby zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 utlumující a činilo 1,3 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Slovensko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,2 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno nízkou absorpcí strukturálních fondů Unie a odkladem realizovaných výdajů z grantů v rámci nástroje. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,2 procentního bodu (10). V souladu s doporučením Rady proto Slovensko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 1,3 procentního bodu. Slovensko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 utlumující a činilo 1,3 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace vhodné. Slovensko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, jež mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 1,2 % HDP (1,3 % HDP v roce 2021). Snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno nízkou absorpcí strukturálních fondů Unie a odkladem realizovaných výdajů z grantů v rámci nástroje. Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,2 procentního bodu (10). V souladu s doporučením Rady proto Slovensko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 1,3 procentního bodu. Slovensko proto mělo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,3 % v roce 2023 a o 1,8 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší růst reálného HDP ve výši 1,7 % v roce 2023 a 2,1 % v roce 2024, zejména v důsledku nad očekávání rychlého oživení vývozu, neboť se očekává, že budou odstraněny překážky v dodavatelském řetězci a zlepší se ekonomický výhled hlavních slovenských vývozních destinací. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i další období v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Podle projekcí vlády poroste reálný HDP o 1,3 % v roce 2023 a o 1,8 % v roce 2024. Pro srovnání, jarní prognóza Komise 2023 předpokládá vyšší růst reálného HDP ve výši 1,7 % v roce 2023 a 2,1 % v roce 2024, zejména v důsledku nad očekávání rychlého oživení vývozu, neboť se očekává, že budou odstraněny překážky v dodavatelském řetězci a zlepší se ekonomický výhled hlavních slovenských vývozních destinací.

| (18) | Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se schodek veřejných financí v roce 2023 zvýší na 6,3 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i další opatření, jako je zvýšení daňového bonusu a přídavků na dítě a zavedení příplatku pro rodiče. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 57,8 % na konci roku 2022 na 58,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 6,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 58,3 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(18)

Ve svém programu stability z roku 2023 vláda očekává, že se schodek veřejných financí v roce 2023 zvýší na 6,3 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží zejména opatření přijatá ke zmírnění hospodářských a sociálních důsledků růstu cen energií, jakož i další opatření, jako je zvýšení daňového bonusu a přídavků na dítě a zavedení příplatku pro rodiče. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší z 57,8 % na konci roku 2022 na 58,7 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 6,1 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 58,3 % na konci roku 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména zastropování cen elektřiny a plynu pro neregulované podniky, a rovněž z nových opatření, jako je zastropování cen elektřiny, plynu a tepla pro domácnosti a regulované (malé) podniky. Náklady na uvedená opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně solidárním příspěvkem spojeným s nařízením (EU) 2022/1854, zvláštním odvodem pro vodohospodářské stavební společnosti a zastropováním příjmů výrobců elektřiny s nadměrnými zisky. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 2,0 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (12) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření (ve srovnání s 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by se měly ve srovnání s rokem 2022 snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména zastropování cen elektřiny a plynu pro neregulované podniky, a rovněž z nových opatření, jako je zastropování cen elektřiny, plynu a tepla pro domácnosti a regulované (malé) podniky. Náklady na uvedená opatření jsou částečně kompenzovány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně solidárním příspěvkem spojeným s nařízením (EU) 2022/1854, zvláštním odvodem pro vodohospodářské stavební společnosti a zastropováním příjmů výrobců elektřiny s nadměrnými zisky. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 2,0 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (12) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření (ve srovnání s 0,2 % HDP v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by se měly ve srovnání s rokem 2022 snížit o 0,1 procentního bodu HDP. Očekává se, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti s krizí COVID-19, jejichž výše je odhadována na 0,8 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Slovensku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Slovensko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Slovensku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Slovensku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Zároveň by se Slovensko mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci. Dále bylo Slovensku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 6,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (1,3 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 4,4 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,2 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben necílenými energetickými opatřeními, trvalým zvyšováním mezd zdravotnických pracovníků a snížením sazeb DPH v potravinářském průmyslu a v odvětví volného času. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14). Slovensko plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (15). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je národní strategie pro výzkum, vývoj a inovace, s cílem zvýšit flexibilitu a zkrátit dobu nákupu služeb a zapojit širší škálu dodavatelů, včetně malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 6,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace. To navazuje na utlumující nastavení fiskální politiky v roce 2022 (1,3 % HDP). Předpokládá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky bude mít v roce 2023 expanzivní povahu a bude činit 4,4 % HDP. Do této hodnoty jsou zahrnuty snížené (o 0,2 % HDP) náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny nižší náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny (snížení o 0,1 % HDP). Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů proto není způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je způsoben necílenými energetickými opatřeními, trvalým zvyšováním mezd zdravotnických pracovníků a snížením sazeb DPH v potravinářském průmyslu a v odvětví volného času. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,8 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14). Slovensko plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (15). Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je národní strategie pro výzkum, vývoj a inovace, s cílem zvýšit flexibilitu a zkrátit dobu nákupu služeb a zapojit širší škálu dodavatelů, včetně malých a středních podniků.

| (22) | Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 4,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména postupné ukončování opatření zmírňujících hospodářské a sociální důsledky růstu cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 59,3 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 58,7 % na konci roku 2024. |
| --- | --- |

(22)

Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 klesnout na 4,7 % HDP. Pokles v roce 2024 odráží zejména postupné ukončování opatření zmírňujících hospodářské a sociální důsledky růstu cen energií. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 59,3 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,8 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 očekává obdobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 58,7 % na konci roku 2024.

| (23) | Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(23)

Program stability z roku 2023 předpokládá v roce 2024 postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky. Komise rovněž předpokládá postupné úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To vychází z předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (24) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (16). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (17) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,7 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti, a k posílení vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by na místě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024. |
| --- | --- |

(24)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (16). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti a potřebě snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě by podle Komise bylo v roce 2024 přiměřené zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,7 % HDP. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (17) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 5,7 %, jak se odráží v tomto doporučení. To rovněž přispěje ke snížení jádrové inflace, která je výrazně nad průměrem eurozóny a která by v případě přetrvávání mohla vést ke ztrátě konkurenceschopnosti, a k posílení vnější pozice. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 2 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024. Kromě toho podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, byl by na místě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.

| (25) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,5 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno trvalými výdajovými opatřeními, jako jsou vyšší náhrady státním zaměstnancům, balíček týkající se rodiny včetně daňového bonusu a zvýšených přídavků na dítě, jakož i zavedení příplatku pro rodiče v rámci důchodové reformy. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,5 %, což je pod doporučenou hodnotou tempa růstu. Korekce předpokládaná v jarní prognóze Komise 2023 je nižší než úspory plynoucí z úplného postupného ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky, což je způsobeno trvalými výdajovými opatřeními, jako jsou vyšší náhrady státním zaměstnancům, balíček týkající se rodiny včetně daňového bonusu a zvýšených přídavků na dítě, jakož i zavedení příplatku pro rodiče v rámci důchodové reformy.

| (26) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice sníží z 5,1 % HDP v roce 2023 na 4,0 % HDP v roce 2024. Snížení investic odráží nižší investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím strukturálních fondů. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně nedávno schválená reforma zavádějící výdajové stropy a důchodová reforma, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(26)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice sníží z 5,1 % HDP v roce 2023 na 4,0 % HDP v roce 2024. Snížení investic odráží nižší investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím strukturálních fondů. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, u nichž se očekává, že přispějí k udržitelnosti veřejných financí a udržitelnému a inkluzivnímu růstu. Patří mezi ně nedávno schválená reforma zavádějící výdajové stropy a důchodová reforma, které jsou rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost.

| (27) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 vládní cíle předpokládají, že schodek dosáhne 3,2 % HDP v roce 2025 a 2,2 % v roce 2026. Schodek veřejných financí by se tedy měl v roce 2026 snížit pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě. |
| --- | --- |

(27)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle programu stability z roku 2023 vládní cíle předpokládají, že schodek dosáhne 3,2 % HDP v roce 2025 a 2,2 % v roce 2026. Schodek veřejných financí by se tedy měl v roce 2026 snížit pod referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě.

| (28) | Slovenský daňový systém vykazuje potenciál projít reformou, která by zvýšila hospodářskou efektivitu, podpořila environmentální udržitelnost a udržitelnost veřejných financí a zlepšila spravedlnost. V porovnání s ostatními členskými státy je zde obzvláště vysoké daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy. Naproti tomu není plně využíván potenciál zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí. Změna skladby daní by mohla podpořit růst a rovněž pomoci stimulovat zelenou transformaci a environmentální udržitelnost. Navzdory vysoké energetické náročnosti slovenské ekonomiky činily v roce 2021 příjmy z ekologických daní 2,5 %, což se blíží průměru Unie. Environmentální poplatky související s nakládáním s odpady a znečištěním ovzduší dostatečně nepodporují účinné využívání zdrojů a nesnižují náklady pro životní prostředí a společnost. Ekologické daně a poplatky nejsou indexovány, což v průběhu času snižuje příjmy související s ochranou životního prostředí. Silniční daně a poplatky za registraci vozidel dostatečně neodrážejí intenzitu emisí. Celkově činí podíl zdanění dopravy na celkových daňových příjmech pouze 0,58 % ve srovnání s průměrem Unie ve výši 1 %. Pokud jde o zdanění nemovitostí, příjmy z periodických daní z nemovitostí byly v roce 2021 relativně nízké (0,5 % HDP ve srovnání s průměrem Unie ve výši 1,2 %). Slovensko v současné době nemá k dispozici dostatečné údaje, které by umožnily aktualizovat a indexovat základ daně z nemovitostí v souladu s tržními hodnotami, přestože by to mohlo částečně omezit pokračující silnou poptávku po bydlení a související silný růst cen bytových nemovitostí. Další úsilí o zjednodušení daní a zlepšení dodržování daňových předpisů může navíc zvýšit veřejné příjmy a následně podpořit udržitelnost veřejných financí a zlepšit spravedlnost. Výpadek příjmů z DPH v souvislosti s porušováním daňových předpisů v roce 2020 na Slovensku nadále vykazoval klesající trend. Oproti 15 % v roce 2019 klesl roce 2020 na 13,9 % celkových očekávaných příjmů z DPH, zůstává však stále nad průměrem Unie (9,1 %). K dalšímu snížení úniků v daňovém systému by mohlo přispět další zlepšení správy daní, včetně oblasti elektronické fakturace, předvyplněných daňových přiznání a větší digitalizace. |
| --- | --- |

(28)

Slovenský daňový systém vykazuje potenciál projít reformou, která by zvýšila hospodářskou efektivitu, podpořila environmentální udržitelnost a udržitelnost veřejných financí a zlepšila spravedlnost. V porovnání s ostatními členskými státy je zde obzvláště vysoké daňové zatížení práce u osob s nízkými příjmy. Naproti tomu není plně využíván potenciál zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí. Změna skladby daní by mohla podpořit růst a rovněž pomoci stimulovat zelenou transformaci a environmentální udržitelnost. Navzdory vysoké energetické náročnosti slovenské ekonomiky činily v roce 2021 příjmy z ekologických daní 2,5 %, což se blíží průměru Unie. Environmentální poplatky související s nakládáním s odpady a znečištěním ovzduší dostatečně nepodporují účinné využívání zdrojů a nesnižují náklady pro životní prostředí a společnost. Ekologické daně a poplatky nejsou indexovány, což v průběhu času snižuje příjmy související s ochranou životního prostředí. Silniční daně a poplatky za registraci vozidel dostatečně neodrážejí intenzitu emisí. Celkově činí podíl zdanění dopravy na celkových daňových příjmech pouze 0,58 % ve srovnání s průměrem Unie ve výši 1 %. Pokud jde o zdanění nemovitostí, příjmy z periodických daní z nemovitostí byly v roce 2021 relativně nízké (0,5 % HDP ve srovnání s průměrem Unie ve výši 1,2 %). Slovensko v současné době nemá k dispozici dostatečné údaje, které by umožnily aktualizovat a indexovat základ daně z nemovitostí v souladu s tržními hodnotami, přestože by to mohlo částečně omezit pokračující silnou poptávku po bydlení a související silný růst cen bytových nemovitostí. Další úsilí o zjednodušení daní a zlepšení dodržování daňových předpisů může navíc zvýšit veřejné příjmy a následně podpořit udržitelnost veřejných financí a zlepšit spravedlnost. Výpadek příjmů z DPH v souvislosti s porušováním daňových předpisů v roce 2020 na Slovensku nadále vykazoval klesající trend. Oproti 15 % v roce 2019 klesl roce 2020 na 13,9 % celkových očekávaných příjmů z DPH, zůstává však stále nad průměrem Unie (9,1 %). K dalšímu snížení úniků v daňovém systému by mohlo přispět další zlepšení správy daní, včetně oblasti elektronické fakturace, předvyplněných daňových přiznání a větší digitalizace.

| (29) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Slovenský plán pro oživení a odolnost dospěl do pokročilé fáze provádění, nicméně v budoucnu ho mohou ohrozit některé výzvy. Slovensko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 30 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 1,11 miliardy EUR. Slovensko patří mezi členské státy s nejrychlejším pokrokem při provádění plánu pro oživení a odolnost, avšak potenciální problémy způsobené překážkami souvisejícími s administrativními kapacitami spolu s potřebou začít pracovat na dodatečných opatřeních kapitoly REPowerEU, kterou Slovensko předložilo v rámci změny svého plánu dne 26. dubna 2023, vyžadují intenzivnější soustředění na provádění plánu. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Slovenska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Slovenský plán pro oživení a odolnost dospěl do pokročilé fáze provádění, nicméně v budoucnu ho mohou ohrozit některé výzvy. Slovensko předložilo dvě žádosti o platbu, které odpovídají 30 milníkům a cílům plánu a vedly k celkovému vyplacení částky ve výši 1,11 miliardy EUR. Slovensko patří mezi členské státy s nejrychlejším pokrokem při provádění plánu pro oživení a odolnost, avšak potenciální problémy způsobené překážkami souvisejícími s administrativními kapacitami spolu s potřebou začít pracovat na dodatečných opatřeních kapitoly REPowerEU, kterou Slovensko předložilo v rámci změny svého plánu dne 26. dubna 2023, vyžadují intenzivnější soustředění na provádění plánu. Začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Slovenska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (30) | Všechny programové dokumenty Slovenska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Slovensku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(30)

Všechny programové dokumenty Slovenska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má na Slovensku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (31) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Slovensko řadě dalších výzev v souvislosti s energetikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(31)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Slovensko řadě dalších výzev v souvislosti s energetikou a zelenou transformací.

| (32) | Pokrok, kterého Slovensko dosahovalo ve snižování čistých emisí skleníkových plynů, v posledních letech převážně stagnuje. Země zůstává strukturálně energeticky náročnou ekonomikou s vysokou závislostí na dovozu fosilních paliv. Primární energetická náročnost Slovenska byla v roce 2020 přibližně o 80 % vyšší než průměr Unie, zatímco jeho konečná spotřeba energie se mezi lety 2015 a 2021 zvýšila o 13,5 %. Slovensko dosáhlo v roce 2022 určitého pokroku v diverzifikaci dovozu energie, ale zavedená opatření na úsporu plynu nebyla dostatečná. Spotřeba zemního plynu na Slovensku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 1 % (18) ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je značně pod rámcem cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (19). Slovensko se vybízí, aby zesílilo snahy o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (20). Podíl dovozu zemního plynu z Ruska se od léta 2022 snížil z 85 % na přibližně 50 %. Ačkoli reformy zahrnuté do plánu pro oživení a odolnost vedly k významnému zvýšení dostupné kapacity pro připojení obnovitelných zdrojů do slovenské sítě, pouze zlomek volné kapacity byl využit k připojení nových zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie by pomohlo dosáhnout cílů v oblasti klimatu a snížit závislost Slovenska na dovozu fosilních paliv (včetně dovozu z Ruska), čímž by se zmírnilo riziko energetické chudoby v důsledku nestálých cen energií. Kumulativní instalovaný výkon solární a větrné energie činil v roce 2022 přibližně 7 % celkového instalovaného výkonu, což je druhá nejnižší úroveň v Unii. |
| --- | --- |

(32)

Pokrok, kterého Slovensko dosahovalo ve snižování čistých emisí skleníkových plynů, v posledních letech převážně stagnuje. Země zůstává strukturálně energeticky náročnou ekonomikou s vysokou závislostí na dovozu fosilních paliv. Primární energetická náročnost Slovenska byla v roce 2020 přibližně o 80 % vyšší než průměr Unie, zatímco jeho konečná spotřeba energie se mezi lety 2015 a 2021 zvýšila o 13,5 %. Slovensko dosáhlo v roce 2022 určitého pokroku v diverzifikaci dovozu energie, ale zavedená opatření na úsporu plynu nebyla dostatečná. Spotřeba zemního plynu na Slovensku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 1 % (18) ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je značně pod rámcem cíle 15% snížení stanoveného v nařízení Rady (EU) 2022/1369 (19). Slovensko se vybízí, aby zesílilo snahy o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 na základě nařízení Rady (EU) 2023/706 (20). Podíl dovozu zemního plynu z Ruska se od léta 2022 snížil z 85 % na přibližně 50 %. Ačkoli reformy zahrnuté do plánu pro oživení a odolnost vedly k významnému zvýšení dostupné kapacity pro připojení obnovitelných zdrojů do slovenské sítě, pouze zlomek volné kapacity byl využit k připojení nových zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie by pomohlo dosáhnout cílů v oblasti klimatu a snížit závislost Slovenska na dovozu fosilních paliv (včetně dovozu z Ruska), čímž by se zmírnilo riziko energetické chudoby v důsledku nestálých cen energií. Kumulativní instalovaný výkon solární a větrné energie činil v roce 2022 přibližně 7 % celkového instalovaného výkonu, což je druhá nejnižší úroveň v Unii.

| (33) | Slovensko v roce 2022 přijalo reformy v oblasti uspořádání trhu a podpory obnovitelných zdrojů energie jako součást svého plánu pro oživení a odolnost, avšak další opatření by umožnila rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména pokud jde o výrobu energie využívající vítr, sluneční záření, geotermální energii, biometan a vodík. Uvedená opatření zahrnují zjednodušení povolovacích a správních postupů, mimo jiné zřízením administrativních „jednotných kontaktních míst“ a určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Pro Slovensko by bylo výhodné zefektivnit postupy schválení přístupu k síti pro obnovitelné zdroje energie, zejména reformovat systém rezervace kapacity, snížit administrativní zátěž spojenou s připojením k síti a revidovat poplatky za připojení k síti v souladu s referenčními hodnotami a osvědčenými postupy Unie. Pokud jde o rostoucí objem nestálých obnovitelných zdrojů energie, Slovensko má velký potenciál modernizovat své elektrické rozvodné sítě (a to pro přenos i distribuci), vybudovat nová zařízení pro skladování elektřiny a pokročit s vytvořením regulačního rámce pro obnovitelný vodík. Další pokrok v rozvoji odvětví geotermální energie a biometanu by nahradil zemní plyn, který je široce využíván jako zdroj energie v systémech centrálního zásobování teplem, kde zavádění obnovitelných zdrojů tepla stále není dostatečně rozvinuté. |
| --- | --- |

(33)

Slovensko v roce 2022 přijalo reformy v oblasti uspořádání trhu a podpory obnovitelných zdrojů energie jako součást svého plánu pro oživení a odolnost, avšak další opatření by umožnila rychlejší zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména pokud jde o výrobu energie využívající vítr, sluneční záření, geotermální energii, biometan a vodík. Uvedená opatření zahrnují zjednodušení povolovacích a správních postupů, mimo jiné zřízením administrativních „jednotných kontaktních míst“ a určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Pro Slovensko by bylo výhodné zefektivnit postupy schválení přístupu k síti pro obnovitelné zdroje energie, zejména reformovat systém rezervace kapacity, snížit administrativní zátěž spojenou s připojením k síti a revidovat poplatky za připojení k síti v souladu s referenčními hodnotami a osvědčenými postupy Unie. Pokud jde o rostoucí objem nestálých obnovitelných zdrojů energie, Slovensko má velký potenciál modernizovat své elektrické rozvodné sítě (a to pro přenos i distribuci), vybudovat nová zařízení pro skladování elektřiny a pokročit s vytvořením regulačního rámce pro obnovitelný vodík. Další pokrok v rozvoji odvětví geotermální energie a biometanu by nahradil zemní plyn, který je široce využíván jako zdroj energie v systémech centrálního zásobování teplem, kde zavádění obnovitelných zdrojů tepla stále není dostatečně rozvinuté.

| (34) | Ačkoli Slovensko dosahuje pokroku v oblasti energetické účinnosti obytných budov v důsledku ambiciózních investic z nástroje a Fondu soudržnosti, je třeba vyvinout větší úsilí, zejména pokud jde o rozsáhlé renovace veřejných a soukromých nebytových budov, spolu s renovačními opatřeními zaměřenými na energetickou chudobu a zranitelné domácnosti. Slovensku by prospělo vyřešení několika překážek, které by urychlilo renovace budov a přilákalo více soukromých investic, konkrétně: i) přizpůsobení renovačních programů; ii) poskytování technické pomoci; iii) rozvoj přístupu založeného na jednotném kontaktním místě; iv) shromažďování relevantních energetických údajů o veřejných budovách, které pomohou stanovit priority investic; a v) zlepšení koordinace mezi různými veřejnými orgány a programy financování. Je třeba vyvinout další úsilí ke strukturálnímu řešení energetické chudoby, zejména prostřednictvím specializovaných programů renovace bydlení a technické a administrativní pomoci, která odráží potřeby zranitelných domácností, společně s reformami a investicemi do sociálního bydlení. Aby Slovensko dosáhlo souladu s cíli balíčku „Fit for 55“, bude nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(34)

Ačkoli Slovensko dosahuje pokroku v oblasti energetické účinnosti obytných budov v důsledku ambiciózních investic z nástroje a Fondu soudržnosti, je třeba vyvinout větší úsilí, zejména pokud jde o rozsáhlé renovace veřejných a soukromých nebytových budov, spolu s renovačními opatřeními zaměřenými na energetickou chudobu a zranitelné domácnosti. Slovensku by prospělo vyřešení několika překážek, které by urychlilo renovace budov a přilákalo více soukromých investic, konkrétně: i) přizpůsobení renovačních programů; ii) poskytování technické pomoci; iii) rozvoj přístupu založeného na jednotném kontaktním místě; iv) shromažďování relevantních energetických údajů o veřejných budovách, které pomohou stanovit priority investic; a v) zlepšení koordinace mezi různými veřejnými orgány a programy financování. Je třeba vyvinout další úsilí ke strukturálnímu řešení energetické chudoby, zejména prostřednictvím specializovaných programů renovace bydlení a technické a administrativní pomoci, která odráží potřeby zranitelných domácností, společně s reformami a investicemi do sociálního bydlení. Aby Slovensko dosáhlo souladu s cíli balíčku „Fit for 55“, bude nutné zvýšit ambice v oblasti snižování emisí skleníkových plynů a zvýšit cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti.

| (35) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Slovensko vykazuje jeden z nejvyšších podílů zaměstnanosti v automobilové výrobě a ocelářském průmyslu v Unii, což jsou odvětví, která jsou zelenou transformací silně zasažena. Zároveň byl v roce 2022 hlášen nedostatek pracovních sil u 24 povolání, která vyžadují zelené dovednosti, včetně izolatérů, instalatérů a potrubářů, jakož i stavebních a provozních elektrikářů. To vyžaduje účinné politické páky, které urychlí zelenou transformaci v celé řadě odvětví a současně zajistí spravedlnost. |
| --- | --- |

(35)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Slovensko vykazuje jeden z nejvyšších podílů zaměstnanosti v automobilové výrobě a ocelářském průmyslu v Unii, což jsou odvětví, která jsou zelenou transformací silně zasažena. Zároveň byl v roce 2022 hlášen nedostatek pracovních sil u 24 povolání, která vyžadují zelené dovednosti, včetně izolatérů, instalatérů a potrubářů, jakož i stavebních a provozních elektrikářů. To vyžaduje účinné politické páky, které urychlí zelenou transformaci v celé řadě odvětví a současně zajistí spravedlnost.

| (36) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(36)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (21) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (37) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Slovenska doporučení č. 1, 2 a 3, |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily od široce pojaté podpory agregátní poptávky v roce 2023, lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly, a zároveň omezovaly sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná, zaměřená na životaschopné podniky a aby zachovala pobídky pro ekologickou transformaci; a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého, třetího a pátého doporučení uvedeného v doporučení týkajícího se eurozóny 2023 přispívají v případě Slovenska doporučení č. 1, 2 a 3,

DOPORUČUJE Slovensku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 5,7 % (22).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Zefektivnit daňovou skladbu a více podpořit udržitelný růst podporující začlenění, mimo jiné využitím potenciálu zdanění v oblasti životního prostředí a zdanění nemovitostí. Pokračovat v posilování dodržování daňových předpisů, mimo jiné prostřednictvím další digitalizace daňové správy.

Snížit rizika spojená se zadlužením domácností prostřednictvím podpory nabídky bydlení a rozšířením trhu s nájemním bydlením.

2.

Zachovat tempo soustavného provádění svého plánu pro oživení a odolnost a po nedávném předložení dodatku včetně kapitoly REPowerEU urychleně zahájit provádění souvisejících opatření. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Snížit závislost ekonomiky na fosilních palivech, zejména na zemním plynu v odvětví průmyslu a vytápění, a diverzifikovat dovoz fosilních paliv. Urychlit zavádění obnovitelných zdrojů energie, zejména větrné, solární a geotermální energie a obnovitelných plynů, v souladu s příslušnými kritérii udržitelnosti. Zjednodušit povolovací a správní postupy pro zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné zřízením jednotných kontaktních míst a určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Modernizovat elektrickou rozvodnou síť a zefektivnit a zjednodušit postupy pro připojení obnovitelných zdrojů energie k síti. Vytvářet pobídky k rozsáhlým renovacím veřejných a soukromých budov a k jejich urychlení, řešit energetickou chudobu prostřednictvím renovací bydlení pro domácnosti s nízkými příjmy a zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 10156/2021 INIT, ST 10156/2021 ADD 1, ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Nařízení Rady (EU) 2022/1854 ze dne 6. října 2022 o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (Úř. věst. L 261 I, 7.10.2022, s. 1).

7

(8)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 121).

8

(9)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

9

(10)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl utlumující povahu a dosáhl 0,1 procentního bodu HDP.

10

(11)  Číselné údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a kapitálových výdajů.

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Slovenska na rok 2022 a stanovisko Rady k programu stability Slovenska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 205).

12

(13)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Slovenska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 12,0 % v nominálním vyjádření.

13

(14)  Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

14

(15)  Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2023 činily 0,0 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů měly expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 1,3 procentního bodu. Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít expanzivní povahu a dosáhne 0,1 procentního bodu HDP.

15

(16)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

16

(17)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

17

(18)  Údaje za Slovensko v současné době ověřuje Eurostat.

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

19

(20)  Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst. L 93, 31.3.2023, s. 1).

20

(21)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1466/97.

21

(22)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,7 % HDP, jak je popsáno ve 24. bodě odůvodnění.

22

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/243

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Finska na rok 2023 a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2023

(2023/C 312/26)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (2), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Finsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny (4) 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 (3) také zprávu mechanismu varování 2023, ve které není Finsko uvedeno mezi členskými státy, jež by mohly být postiženy nerovnováhami nebo by u nich takové postižení mohlo hrozit. Hloubkový přezkum tudíž nebude zapotřebí. Téhož dne Komise rovněž přijala stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Finska na rok 2023. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (dále jen „doporučení týkající se eurozóny (4) 2023“) přijala Rada dne 16. května 2023, společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na ceny energií, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 27. května 2021 předložilo Finsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 29. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Finska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Finsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 27. května 2021 předložilo Finsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 29. října 2021 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Finska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Finsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 23. března 2023 předložilo Finsko v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Finsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 23. března 2023 předložilo Finsko v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj program stability z roku 2023. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Finsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Finsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Finsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Finsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Finsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Finska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Finsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Finsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Finsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Finsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Finska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Finska snížil z 2,8 % HDP v roce 2021 na 0,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 72,6 % HDP na konci roku 2021 na 73,0 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Finska, neboť jeho veřejný dluh v roce 2022 překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a Finsko nedodrželo doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium dluhu nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Finsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024. |
| --- | --- |

(12)

Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Finska snížil z 2,8 % HDP v roce 2021 na 0,9 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh vzrostl ze 72,6 % HDP na konci roku 2021 na 73,0 % na konci roku 2022. Dne 24. května 2023 vydala Komise zprávu podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy. Tato zpráva se zabývala rozpočtovou situací Finska, neboť jeho veřejný dluh v roce 2022 překročil referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě a Finsko nedodrželo doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. Zpráva dospěla k závěru, že kritérium dluhu nebylo splněno. V souladu se svým sdělením z 8. března 2023 Komise následně nenavrhla zahájit na jaře 2023 nové postupy při nadměrném schodku. Komise poté prohlásila, že navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. Finsko by tuto skutečnost mělo zohlednit při plnění svého rozpočtu na rok 2023 a při přípravě návrhu rozpočtového plánu na rok 2024.

| (13) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi opatření fiskální politiky snižující příjmy patřilo dočasné zvýšení odpočitatelných výdajů na dojíždění a zvýšení daňových odpočtů pro domácnosti na renovaci topných systémů, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala valorizaci sociálních dávek a výplatu dodatečných přídavků na děti, jejichž cílem bylo zlepšit kupní sílu domácností s nízkými příjmy a řešit náklady vyvolané inflací. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,1 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(13)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 mezi opatření fiskální politiky snižující příjmy patřilo dočasné zvýšení odpočitatelných výdajů na dojíždění a zvýšení daňových odpočtů pro domácnosti na renovaci topných systémů, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala valorizaci sociálních dávek a výplatu dodatečných přídavků na děti, jejichž cílem bylo zlepšit kupní sílu domácností s nízkými příjmy a řešit náklady vyvolané inflací. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,1 % HDP. Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,1 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 0,2 % v roce 2022.

| (14) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Finsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Finsku (7), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (15) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni 0,1 % HDP, jak Rada doporučila. Jak doporučila Rada, Finsko pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,3 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální v rozsahu 0,0 procentního bodu (9). Finsko proto zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o nová příjmová opatření) k nastavení fiskální politiky byl celkově neutrální v rozsahu 0,1 procentního bodu. Finsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(15)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 celkově neutrální, na úrovni 0,1 % HDP, jak Rada doporučila. Jak doporučila Rada, Finsko pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,3 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky byl neutrální v rozsahu 0,0 procentního bodu (9). Finsko proto zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů, jak doporučila Rada. Současně s tím příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o nová příjmová opatření) k nastavení fiskální politiky byl celkově neutrální v rozsahu 0,1 procentního bodu. Finsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (16) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i 2024 v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Vláda předpovídá, že reálný HDP v roce 2023 mírně klesne o 0,2 % a poté v roce 2024 vzroste o 1,3 %. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá pozitivní růst reálného HDP v roce 2023 ve výši 0,2 % a v roce 2024 ve výši 1,4 %. Oba soubory prognóz odhadují, že hlavním faktorem růstu v roce 2023 bude čistý vývoz, zatímco v roce 2024 se očekává širší zlepšení hospodářské výkonnosti, neboť se má oživit i domácí poptávka. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v programu stability z roku 2023, je pro rok 2023 i 2024 v souladu s jarní prognózou Komise 2023. Vláda předpovídá, že reálný HDP v roce 2023 mírně klesne o 0,2 % a poté v roce 2024 vzroste o 1,3 %. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá pozitivní růst reálného HDP v roce 2023 ve výši 0,2 % a v roce 2024 ve výši 1,4 %. Oba soubory prognóz odhadují, že hlavním faktorem růstu v roce 2023 bude čistý vývoz, zatímco v roce 2024 se očekává širší zlepšení hospodářské výkonnosti, neboť se má oživit i domácí poptávka.

| (17) | Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 2,6 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží především valorizaci sociálních dávek, státní financování místních orgánů, vyšší úrokové výdaje, jakož i dodatečné výdaje na obranu a investice související s výzkumem a vývojem. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší ze 73,0 % na konci roku 2022 na 74,4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 73,9 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben mírně vyšším deflátorem předpokládaným v jarní prognóze Komise 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vláda v programu stability z roku 2023 očekává, že se schodek veřejných financí zvýší v roce 2023 na 2,6 % HDP. Zvýšení v roce 2023 odráží především valorizaci sociálních dávek, státní financování místních orgánů, vyšší úrokové výdaje, jakož i dodatečné výdaje na obranu a investice související s výzkumem a vývojem. Podle programu stability z roku 2023 se dále očekává, že se poměr veřejného dluhu k HDP zvýší ze 73,0 % na konci roku 2022 na 74,4 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 2,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP, a to 73,9 % na konci roku 2023. Rozdíl je způsoben mírně vyšším deflátorem předpokládaným v jarní prognóze Komise 2023.

| (18) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření prodloužená od roku 2022 (zejména: dodatečné dočasné zvýšení odpočitatelných výdajů na dojíždění a daňových odpočtů pro domácnosti na renovaci topných systémů) a nová opatření, jako jsou dočasné úhrady účtů za elektřinu a daňové úlevy na elektřinu, jakož i dočasné snížení sazby daně z přidané hodnoty (DPH) na elektřinu a osobní dopravu. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány zdaněním neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně dočasnou daní ze zisku pro energetické společnosti. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,0 % HDP v roce 2022). Předpovídá se, že rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se oproti roku 2022 zvýší o 0,2 procentního bodu HDP. |
| --- | --- |

(18)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Jedná se o opatření prodloužená od roku 2022 (zejména: dodatečné dočasné zvýšení odpočitatelných výdajů na dojíždění a daňových odpočtů pro domácnosti na renovaci topných systémů) a nová opatření, jako jsou dočasné úhrady účtů za elektřinu a daňové úlevy na elektřinu, jakož i dočasné snížení sazby daně z přidané hodnoty (DPH) na elektřinu a osobní dopravu. Náklady na tato opatření jsou částečně kompenzovány zdaněním neočekávaných zisků dodavatelů energie, konkrétně dočasnou daní ze zisku pro energetické společnosti. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,3 % HDP v roce 2023 (10). Zdá se, že většina opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (11), odhaduje v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (oproti 0,0 % HDP v roce 2022). Předpovídá se, že rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny se oproti roku 2022 zvýší o 0,2 procentního bodu HDP.

| (19) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Finsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Finsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Finsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(19)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Finsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Finsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Finsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (20) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,0 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,1 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,6 % HDP. Tato hodnota zahrnuje obecně stabilní náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (o 0,2 % HDP). Expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze částečně způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z národních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben valorizací sociálních dávek, státním financováním místních orgánů, jakož i dodatečnými výdaji na obranu a investicemi související s výzkumem a vývojem. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie dosáhly v roce 2023 0,4 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,4 procentního bodu (13). Finsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a podle projekcí zachová investice financované z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou dotace na výměnu kotlů na fosilní paliva a dobíjecí stanice elektrických vozidel, elektroenergetické sítě a projekt „Digirail“, jehož cílem je modernizovat systém řízení vlaků, portál Virtual Finland na usnadnění přistěhovalectví za prací a projekt pro ekonomiku v reálném čase (RTE) zaměřený na digitalizaci obchodních transakcí, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá expanzivní nastavení fiskální politiky (– 1,0 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu celkově neutrální nastavení v roce 2022 (– 0,1 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít expanzivní povahu v rozsahu 0,6 % HDP. Tato hodnota zahrnuje obecně stabilní náklady na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií. Dále jsou zde zohledněny vyšší náklady na poskytování dočasné ochrany vysídleným osobám z Ukrajiny (o 0,2 % HDP). Expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze částečně způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z národních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) je rovněž způsoben valorizací sociálních dávek, státním financováním místních orgánů, jakož i dodatečnými výdaji na obranu a investicemi související s výzkumem a vývojem. Celkově není projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z nástroje a dalších fondů Unie dosáhly v roce 2023 0,4 % HDP, zatímco příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,4 procentního bodu (13). Finsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a podle projekcí zachová investice financované z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako jsou dotace na výměnu kotlů na fosilní paliva a dobíjecí stanice elektrických vozidel, elektroenergetické sítě a projekt „Digirail“, jehož cílem je modernizovat systém řízení vlaků, portál Virtual Finland na usnadnění přistěhovalectví za prací a projekt pro ekonomiku v reálném čase (RTE) zaměřený na digitalizaci obchodních transakcí, které jsou částečně financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2024 na úrovni 2,6 % HDP. Očekává se, že růst daňových příjmů se zpomalí, zatímco úrokové náklady budou vyšší. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 76,9 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 76,2 %. |
| --- | --- |

(21)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2024 na úrovni 2,6 % HDP. Očekává se, že růst daňových příjmů se zpomalí, zatímco úrokové náklady budou vyšší. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle programu stability z roku 2023 měl vzrůst na 76,9 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 2,6 % HDP. Tato hodnota odpovídá projekci pro schodek v programu stability z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 76,2 %.

| (22) | Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současnosti předpokládá úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií. |
| --- | --- |

(22)

Program stability z roku 2023 předpokládá postupné ukončení všech podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. Komise v současnosti předpokládá úplné ukončení podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024. To je založeno na předpokladu, že nedojde k opětovnému zvýšení cen energií.

| (23) | Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP bylo podle Komise přiměřené. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,2 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů. |
| --- | --- |

(23)

Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (14). Vzhledem k úvahám o fiskální udržitelnosti by zlepšení strukturálního salda ve výši alespoň 0,3 % HDP bylo podle Komise přiměřené. K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (15) financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 2,2 %, jak se odráží v tomto doporučení. Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 0,3 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí. Podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Pokud se to potvrdí, v roce 2024 by byl vhodný nižší růst čistých primárních výdajů.

| (24) | Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,8 %, což je nad doporučenou hodnotou tempa růstu. |
| --- | --- |

(24)

Za předpokladu nezměněné politiky mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 2,8 %, což je nad doporučenou hodnotou tempa růstu.

| (25) | Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v letech 2023 a 2024 na úrovni 4,5 % HDP. To odráží investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Patří mezi ně i reforma zdravotnictví a sociálních služeb, která je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost, ačkoli odhady budoucích úspor, které z reformy vyplynou, jsou stále nejisté. |
| --- | --- |

(25)

Podle programu stability z roku 2023 se očekává, že veřejné investice zůstanou v letech 2023 a 2024 na úrovni 4,5 % HDP. To odráží investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované Unií, zejména prostřednictvím nástroje. Program stability z roku 2023 se týká reforem a investic, které by měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Patří mezi ně i reforma zdravotnictví a sociálních služeb, která je rovněž součástí plánu pro oživení a odolnost, ačkoli odhady budoucích úspor, které z reformy vyplynou, jsou stále nejisté.

| (26) | Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle tohoto programu se očekává, že schodek veřejných financí vzroste v roce 2025 na 3,1 % HDP a do roku 2026 následně mírně klesne na 2,9 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2026. Poměr veřejného dluhu k HDP by programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 76,9 % na konci roku 2024 na 80,7 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(26)

Program stability z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2027. Podle tohoto programu se očekává, že schodek veřejných financí vzroste v roce 2025 na 3,1 % HDP a do roku 2026 následně mírně klesne na 2,9 %. Plánuje se tedy jeho snížení pod 3 % HDP v roce 2026. Poměr veřejného dluhu k HDP by programu stability z roku 2023 měl vzrůst ze 76,9 % na konci roku 2024 na 80,7 % do konce roku 2026.

| (27) | Finsko má účinný a inkluzivní systém sociálního zabezpečení s vysokou úrovní sociální ochrany, který je však složitý a obsahuje některé motivační pasti. V roce 2020 byl zvláštní parlamentní výbor pověřen, aby do roku 2027 navrhl reformu systému sociálního zabezpečení. V lednu 2022 výbor zveřejnil výsledky své práce na mapování problémů a v březnu 2023 předložil průběžnou zprávu, která obsahovala 31 návrhů studií, legislativních návrhů a rozvojových projektů pro budoucí vlády. Další kroky by zahrnovaly zahájení legislativních prací na zefektivnění systému sociálního zabezpečení a zvýšení pobídek k práci při zachování sociální ochrany a zvýšení míry zaměstnanosti. Pokračování prací na reformě systému sociálního zabezpečení je důležité pro podporu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. |
| --- | --- |

(27)

Finsko má účinný a inkluzivní systém sociálního zabezpečení s vysokou úrovní sociální ochrany, který je však složitý a obsahuje některé motivační pasti. V roce 2020 byl zvláštní parlamentní výbor pověřen, aby do roku 2027 navrhl reformu systému sociálního zabezpečení. V lednu 2022 výbor zveřejnil výsledky své práce na mapování problémů a v březnu 2023 předložil průběžnou zprávu, která obsahovala 31 návrhů studií, legislativních návrhů a rozvojových projektů pro budoucí vlády. Další kroky by zahrnovaly zahájení legislativních prací na zefektivnění systému sociálního zabezpečení a zvýšení pobídek k práci při zachování sociální ochrany a zvýšení míry zaměstnanosti. Pokračování prací na reformě systému sociálního zabezpečení je důležité pro podporu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

| (28) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění finského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Provozní ujednání mezi Komisí a Finskem dosud nebyla podepsána. Tento krok je nezbytný pro předložení první žádosti o platbu v rámci plánu pro oživení a odolnost a pro to, aby Finsko mohlo dohnat dohodnutý harmonogram žádostí o platbu. V lednu 2023 předložilo Finsko změnu svého plánu oživení a odolnost, kterou Rada schválila dne 14. března 2023. Tato změna byla provedena v souvislosti s aktualizací maximálního finančního příspěvku, který mají členské státy k dispozici z nástroje, a spočívala v poměrném snížení financování všech čtyř pilířů plánu. V roce 2023 se plánuje další změna plánu pro oživení a odolnost, aby se zajistilo financování v rámci kapitoly REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Finska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Provádění finského plánu pro oživení a odolnost je v plném proudu. Provozní ujednání mezi Komisí a Finskem dosud nebyla podepsána. Tento krok je nezbytný pro předložení první žádosti o platbu v rámci plánu pro oživení a odolnost a pro to, aby Finsko mohlo dohnat dohodnutý harmonogram žádostí o platbu. V lednu 2023 předložilo Finsko změnu svého plánu oživení a odolnost, kterou Rada schválila dne 14. března 2023. Tato změna byla provedena v souvislosti s aktualizací maximálního finančního příspěvku, který mají členské státy k dispozici z nástroje, a spočívala v poměrném snížení financování všech čtyř pilířů plánu. V roce 2023 se plánuje další změna plánu pro oživení a odolnost, aby se zajistilo financování v rámci kapitoly REPowerEU. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Finska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (29) | Všechny programové dokumenty Finska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Finsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(29)

Všechny programové dokumenty Finska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Finsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (30) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Finsko řadě dalších výzev souvisejících s nedostatkem dovedností, politikami vzdělávání a odborné přípravy, energetickou politikou a zelenou transformací. |
| --- | --- |

(30)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývají plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti, čelí Finsko řadě dalších výzev souvisejících s nedostatkem dovedností, politikami vzdělávání a odborné přípravy, energetickou politikou a zelenou transformací.

| (31) | Přestože finský trh práce v roce 2022 vykazoval velmi dobré výsledky, počet volných pracovních míst se rychle zvýšil, což odráží nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatek pracovních sil v různých odvětvích, zejména ve službách, stavebnictví, informačních a komunikačních technologiích, vzdělávání, zdravotnictví a sociální péči. Nabídka kvalifikované pracovní síly je omezena relativně nízkým počtem absolventů vysokých škol ve studijních oborech, které jsou na trhu práce nejvíce žádané, a také relativně nízkou úrovní imigrace pracovních sil. Zároveň je míra dosažení terciárního vzdělání u osob ve věku 25–34 let pod průměrem Unie. Nedostatek pracovních sil a dovedností představuje výzvu pro konkurenceschopnost a dlouhodobý růst Finska a bude dále zhoršován stárnutím populace, relativně nízkou regionální mobilitou pracovních sil a zvýšenou poptávkou po nových dovednostech v souvislosti se zelenou a digitální transformací. |
| --- | --- |

(31)

Přestože finský trh práce v roce 2022 vykazoval velmi dobré výsledky, počet volných pracovních míst se rychle zvýšil, což odráží nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a nedostatek pracovních sil v různých odvětvích, zejména ve službách, stavebnictví, informačních a komunikačních technologiích, vzdělávání, zdravotnictví a sociální péči. Nabídka kvalifikované pracovní síly je omezena relativně nízkým počtem absolventů vysokých škol ve studijních oborech, které jsou na trhu práce nejvíce žádané, a také relativně nízkou úrovní imigrace pracovních sil. Zároveň je míra dosažení terciárního vzdělání u osob ve věku 25–34 let pod průměrem Unie. Nedostatek pracovních sil a dovedností představuje výzvu pro konkurenceschopnost a dlouhodobý růst Finska a bude dále zhoršován stárnutím populace, relativně nízkou regionální mobilitou pracovních sil a zvýšenou poptávkou po nových dovednostech v souvislosti se zelenou a digitální transformací.

| (32) | Nový finský zákon o klimatu vstoupil v platnost 1. července 2022 a zakotvil ve vnitrostátním právu cíl Finska stát se do roku 2035 sociálním státem bez fosilních paliv a stanovil klimatické cíle pro roky 2030, 2040 a 2050. Finské hospodářství však stále patří k energeticky nejnáročnějším v Unii. K hlavním odvětvím, která musí přispět k výraznému snížení emisí skleníkových plynů, patří energetika, průmysl, doprava a sektor budov. V roce 2021 tvořily obnovitelné zdroje energie významnou část skladby zdrojů energie ve Finsku, a to 43 %, následovala ropa s 24 %, jaderná energie se 17 % a uhlí s 9 %. Rusko zůstává důležitým zdrojem jaderného paliva. Spotřeba zemního plynu ve Finsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 56 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Finsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(32)

Nový finský zákon o klimatu vstoupil v platnost 1. července 2022 a zakotvil ve vnitrostátním právu cíl Finska stát se do roku 2035 sociálním státem bez fosilních paliv a stanovil klimatické cíle pro roky 2030, 2040 a 2050. Finské hospodářství však stále patří k energeticky nejnáročnějším v Unii. K hlavním odvětvím, která musí přispět k výraznému snížení emisí skleníkových plynů, patří energetika, průmysl, doprava a sektor budov. V roce 2021 tvořily obnovitelné zdroje energie významnou část skladby zdrojů energie ve Finsku, a to 43 %, následovala ropa s 24 %, jaderná energie se 17 % a uhlí s 9 %. Rusko zůstává důležitým zdrojem jaderného paliva. Spotřeba zemního plynu ve Finsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 56 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Finsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16).

| (33) | S ohledem na dosažení dlouhodobých cílů v oblasti klimatu představuje výzvu značný nedostatek soukromých a veřejných investic v hlavních odvětvích produkujících emise, jakož i zpoždění v zavádění investic do obnovitelných zdrojů energie, které je způsobeno množstvím nevyřízených žádostí o environmentální povolení. Je třeba dále zefektivnit povolovací řízení, aby se odstranilo nahromadění nevyřešených energetických projektů a usnadnily se další prioritní investice. |
| --- | --- |

(33)

S ohledem na dosažení dlouhodobých cílů v oblasti klimatu představuje výzvu značný nedostatek soukromých a veřejných investic v hlavních odvětvích produkujících emise, jakož i zpoždění v zavádění investic do obnovitelných zdrojů energie, které je způsobeno množstvím nevyřízených žádostí o environmentální povolení. Je třeba dále zefektivnit povolovací řízení, aby se odstranilo nahromadění nevyřešených energetických projektů a usnadnily se další prioritní investice.

| (34) | Vysoké ceny energie a ambiciózní klimatické cíle vyžadují rychlejší a vyšší investice do dekarbonizace. Přestože prodej elektromobilů roste rychleji, než se očekávalo, je nepravděpodobné, že se kvůli velkým vzdálenostem a řídce osídleným oblastem, které jsou pro Finsko charakteristické, potřebné investice do dalšího zavádění, zejména elektrifikace těžkých nákladních vozidel, uskuteční za tržních podmínek. Přibližně 40 % železniční sítě stále není elektrifikováno. |
| --- | --- |

(34)

Vysoké ceny energie a ambiciózní klimatické cíle vyžadují rychlejší a vyšší investice do dekarbonizace. Přestože prodej elektromobilů roste rychleji, než se očekávalo, je nepravděpodobné, že se kvůli velkým vzdálenostem a řídce osídleným oblastem, které jsou pro Finsko charakteristické, potřebné investice do dalšího zavádění, zejména elektrifikace těžkých nákladních vozidel, uskuteční za tržních podmínek. Přibližně 40 % železniční sítě stále není elektrifikováno.

| (35) | Za účelem zlepšení bezpečnosti dodávek by bylo možné ve Finsku posílit vnitrostátní přenos elektřiny. Obnovitelná energie se stále více vyrábí daleko od míst spotřeby. Finsko sice rozhodným způsobem snížilo svou závislost na dovozu ropy, uhlí a plynu z Ruska, ale jedna ze dvou finských jaderných elektráren je i nadále zcela závislá na ruském palivu. K zajištění dobře fungujícího trhu s elektřinou v celém regionu a zvýšení předpokládaného podílu obnovitelné energie na skladbě zdrojů energie je zapotřebí silných propojení mezi Finskem a sousedními zeměmi. |
| --- | --- |

(35)

Za účelem zlepšení bezpečnosti dodávek by bylo možné ve Finsku posílit vnitrostátní přenos elektřiny. Obnovitelná energie se stále více vyrábí daleko od míst spotřeby. Finsko sice rozhodným způsobem snížilo svou závislost na dovozu ropy, uhlí a plynu z Ruska, ale jedna ze dvou finských jaderných elektráren je i nadále zcela závislá na ruském palivu. K zajištění dobře fungujícího trhu s elektřinou v celém regionu a zvýšení předpokládaného podílu obnovitelné energie na skladbě zdrojů energie je zapotřebí silných propojení mezi Finskem a sousedními zeměmi.

| (36) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. V roce 2022 byl ve Finsku hlášen nedostatek pracovních sil u 37 profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně izolatérů, stavebních inženýrů a instalatérů a potrubářů. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. |
| --- | --- |

(36)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. V roce 2022 byl ve Finsku hlášen nedostatek pracovních sil u 37 profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci, včetně izolatérů, stavebních inženýrů a instalatérů a potrubářů. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané pracovní síly, která je v nabídce, je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce.

| (37) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1, |
| --- | --- |

(37)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada program stability z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1,

| (38) | Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od rozsáhlé podpory agregátní poptávky a zároveň lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro zelenou transformaci a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Finska doporučení č. 1, 2, 3 a 4, |
| --- | --- |

(38)

Vzhledem k úzké provázanosti ekonomik členských států eurozóny a jejich kolektivnímu příspěvku k fungování hospodářské a měnové unie Rada doporučila, aby členské státy eurozóny, mimo jiné prostřednictvím svých plánů pro oživení a odolnost, i) zachovaly udržitelnost dluhu a upustily v roce 2023 od rozsáhlé podpory agregátní poptávky a zároveň lépe zacílily fiskální opatření přijatá ke zmírnění dopadu vysokých cen energií a zvážily vhodné způsoby ukončení podpory, až tlak na ceny energií poklesne; ii) udržely vysokou úroveň veřejných investic a podporovaly soukromé investice s cílem napomoci zelené a digitální transformaci; iii) podporovaly takový vývoj mezd, který zmírní ztrátu kupní síly a zároveň bude omezovat sekundární dopady na inflaci, dále zlepšovaly aktivní politiky na trhu práce a řešily nedostatek kvalifikovaných pracovníků; iv) zlepšily podnikatelské prostředí a zajistily, aby energetická podpora pro podniky byla nákladově efektivní, dočasná a zaměřená na životaschopné podniky a zachovávala pobídky pro zelenou transformaci a v) zachovaly makrofinanční stabilitu, sledovaly rizika a současně pokračovaly v práci na dokončení bankovní unie. K provedení prvního, druhého a třetího doporučení obsažených v doporučení týkajícím se eurozóny 2023 přispívají v případě Finska doporučení č. 1, 2, 3 a 4,

DOPORUČUJE Finsku v období 2023–2024:

1.

Zajistit obezřetnou fiskální politiku, zejména omezením nominálního růstu čistých primárních výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2024 na nejvýše 2,2 % (18).

Zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

Pro období po roce 2024 pokračovat ve střednědobé fiskální strategii postupné a udržitelné konsolidace spojené s investicemi a reformami napomáhajícími vyššímu udržitelnému růstu, aby bylo dosaženo obezřetné střednědobé fiskální pozice.

Pokračovat v reformě systému sociálního zabezpečení s cílem zvýšit účinnost systému sociálních dávek, což by zlepšilo motivaci k práci a podpořilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.

2.

Pokračovat ve stabilním provádění revidovaného plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem rychle zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů v rámci politiky soudržnosti v úzké doplňkovosti a součinnosti s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Řešit nedostatek pracovních sil a dovedností změnou kvalifikace a prohlubováním dovedností pracovní síly a rozšiřováním nabídky vysokoškolského vzdělávání, zejména v oborech, po nichž je na trhu práce největší poptávka.

4.

Snížit celkovou závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné dalším urychlením povolovacích řízení, a zvýšit veřejné a soukromé investice do dekarbonizace průmyslu a dopravy, včetně elektrifikace. Rozvíjet energetickou infrastrukturu s cílem zvýšit bezpečnost dodávek posílením přenosu elektřiny. Zintenzivnit politické úsilí zaměřené na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2021, Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 126.

7

(8)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

8

(9)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu HDP.

9

(10)  Číselné údaje představují výši ročních rozpočtových nákladů na uvedená opatření, mimo jiné v oblasti běžných příjmů a výdajů a – je-li to relevantní – kapitálových výdajů.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Finska a stanovisko Rady k programu stability Finska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 213).

11

(12)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Finska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 5,6 %.

12

(13)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít podle projekcí neutrální povahu v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.

13

(14)  Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.

14

(15)  Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

17

(18)  To podle odhadů odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního rozpočtového salda v roce 2024 ve výši alespoň 0,3 % HDP, jak je popsáno ve 23. bodě odůvodnění.

18

---

| 1.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 312/252

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 14. července 2023

k národnímu programu reforem Švédska na rok 2023 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2023

(2023/C 312/27)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1176/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (2), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Evropské komise,

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu,

s ohledem na závěry Evropské rady,

s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,

s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru,

s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální ochranu,

s ohledem na stanovisko Výboru pro hospodářskou politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Dne 19. února 2021 vstoupilo v platnost nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (3), kterým byl zřízen Nástroj pro oživení a odolnost (dále jen „nástroj“). Nástroj poskytuje členským státům finanční podporu na provádění reforem a investic, a přináší tedy fiskální impuls financovaný Unií. V souladu s prioritami evropského semestru nástroj přispívá k hospodářskému a inkluzivnímu oživení a k provádění udržitelných prorůstových reforem a investic, zejména reforem a investic za účelem podpory zelené a digitální transformace a zvýšení odolnosti ekonomik členských států. Pomáhá rovněž posílit veřejné finance, podnítit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zlepšit územní soudržnost v rámci Unie a podpořit setrvalé provádění evropského pilíře sociálních práv. Maximální finanční příspěvek na členský stát v rámci nástroje byl dne 30. června 2022 aktualizován v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) 2021/241.

| (2) | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise roční analýzu udržitelného růstu 2023, jež zahájila evropský semestr koordinace hospodářských politik pro rok 2023. Dne 23. března 2023 Evropská rada potvrdila priority analýzy udržitelného růstu 2023, která se zaměřuje na čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011 také zprávu mechanismu varování 2023, ve které je Švédsko uvedeno mezi členskými státy, jež mohou být postiženy nerovnováhami nebo u nich takové postižení může hrozit a u nichž bude zapotřebí hloubkový přezkum. Komise taktéž přijala doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, jakož i návrh společné zprávy o zaměstnanosti 2023, která analyzuje provádění hlavních směrů politik zaměstnanosti a zásad evropského pilíře sociálních práv. Rada přijala doporučení týkající se hospodářské politiky eurozóny (4) dne 16. května 2023 a společnou zprávu o zaměstnanosti dne 13. března 2023.

| (3) | Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie. |
| --- | --- |

(3)

Třebaže ekonomiky Unie vykazují pozoruhodnou odolnost, stále na ně negativně dopadá geopolitická situace. Unie pevně stojí při Ukrajině a agenda hospodářské a sociální politiky Unie se zároveň zaměřuje na snižování negativního dopadu energetických otřesů na zranitelné domácnosti i podniky v krátkodobém horizontu a na pokračování dosavadní práce na zelené a digitální transformaci, podpoře udržitelného a inkluzivního růstu, ochraně makroekonomické stability a zvyšování odolnosti ve střednědobém horizontu. Silně se také soustřeďuje na zvyšování konkurenceschopnosti a produktivity Unie.

| (4) | Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit. |
| --- | --- |

(4)

Dne 1. února 2023 vydala Komise sdělení „Průmyslový plán Zelené dohody pro věk s nulovými čistými emisemi“ (dále jen „Průmyslový plán Zelené dohody“). Záměrem tohoto plánu je posílit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi a podpořit rychlý přechod ke klimatické neutralitě. Plán je doplněním pokračujícího úsilí v rámci Zelené dohody pro Evropu a plánu REPowerEU. Má za cíl vytvořit příznivější prostředí, aby se zvýšila unijní výrobní kapacita u technologií a produktů s nulovými čistými emisemi nezbytných ke splnění ambiciózních cílů Unie v oblasti klimatu a byl zajištěn přístup k relevantním kritickým surovinám, mimo jiné prostřednictvím diverzifikovaného zajišťování zdrojů, patřičného využívání geologických zdrojů v členských státech a maximální recyklace surovin. Průmyslový plán Zelené dohody se opírá o čtyři pilíře: předvídatelné a zjednodušené právní prostředí, rychlejší přístup k financování, zlepšování dovedností a otevřený obchod pro odolné dodavatelské řetězce. Dne 16. března 2023 pak Komise vydala další sdělení nazvané „Dlouhodobá konkurenceschopnost EU: výhled po roce 2030“, jež je postaveno na devíti vzájemně se posilujících stimulech a jehož cílem je vytvoření regulačního rámce, který bude podporovat růst. Sdělení vytyčuje politické priority, které se soustředí na aktivní zajišťování strukturálních zlepšení, dobře zacílených investic a regulačních opatření, aby byly Unie a její členské státy v dlouhodobém výhledu konkurenceschopné. Níže uvedená doporučení pomáhají tyto priority řešit.

| (5) | V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

V roce 2023 se evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik nadále vyvíjí v souladu s prováděním nástroje. Stále platí, že pro naplnění politických priorit v rámci evropského semestru je zásadně důležité plné provedení plánů pro oživení a odolnost, neboť tyto plány řeší veškerá relevantní doporučení pro jednotlivé země vydaná v posledních letech nebo jejich významnou část. Doporučení pro jednotlivé země z let 2019, 2020 a 2022 zůstávají stejně relevantní i pro plány pro oživení a odolnost, které byly revidovány, aktualizovány nebo pozměněny v souladu s články 14, 18 a 21 nařízení (EU) 2021/241.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 (5) (dále jen „nařízení REPowerEU“) přijaté dne 27. února 2023 má za cíl rychle ukončit závislost Unie na dovozu fosilních paliv z Ruska. To přispěje k energetické bezpečnosti a diverzifikaci dodávek energií v Unii a povede k širšímu využívání obnovitelných zdrojů energie, ke zvýšení kapacity pro ukládání energie a ke zlepšení energetické účinnosti. Nařízení REPowerEU členským státům umožňuje doplnit do národního plánu pro oživení a odolnost novou kapitolu REPowerEU za účelem financování klíčových reforem a investic, jež pomohou dosáhnout cílů REPowerEU. Zmíněné reformy a investice také pomohou zvýšit konkurenceschopnost unijního průmyslu s nulovými čistými emisemi, o které usiluje Průmyslový plán Zelené dohody, a plnit doporučení pro jednotlivé země, která souvisejí s energetikou a byla členským státům vydána v roce 2022 a případně v roce 2023. Nařízení REPowerEU zavádí novou kategorii nevratné finanční podpory, která je členským státům k dispozici na financování nových reforem a investic souvisejících s energetikou v rámci jejich plánů pro oživení a odolnost.

| (7) | Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na energie, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. března 2023 přijala Komise sdělení poskytující pokyny v oblasti fiskální politiky na rok 2024 (dále jen „sdělení z 8. března 2023“). Jeho cílem je podpořit přípravu programů stability a konvergenčních programů členských států a posílit tím koordinaci politik. Komise v něm připomněla, že na konci roku 2023 bude deaktivována obecná úniková doložka Paktu o stabilitě a růstu. Pro roky 2023–2024 vyzvala Komise k fiskálním politikám, které zajistí střednědobou udržitelnost dluhu a udržitelným způsobem zvýší potenciální růst a členské státy byly vyzvány, aby ve svých programech stability a konvergenčních programech z roku 2023 nastínily, jak jejich fiskální plány zajistí dodržení referenční hodnoty pro schodek ve výši 3 % hrubého domácího produktu (HDP) stanovené ve Smlouvě a věrohodné a trvalé snížení dluhu nebo udržení dluhu na obezřetné úrovni ve střednědobém horizontu. Komise vybídla členské státy, aby postupně ukončily vnitrostátní fiskální opatření, která zavedly na ochranu domácností a podniků v souvislosti s prudkým zdražením energií, a začaly u těch nejméně cílených. Uvedla, že pokud by bylo nutné podpůrná opatření prodloužit kvůli novým tlakům na energie, měly by je členské státy zaměřit mnohem lépe než v minulosti na zranitelné domácnosti a podniky. Fiskální doporučení budou podle Komise kvantifikovaná a diferencovaná. Kromě toho budou formulována na základě čistých primárních výdajů, jak je navrženo ve sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2022 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU. Komise doporučila, aby všechny členské státy i nadále chránily investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistily účinné využívání prostředků z nástroje i z dalších fondů Unie, a to zejména s ohledem na zelenou a digitální transformaci a cíle odolnosti. Komise uvedla, že v souladu se stávajícími právními předpisy navrhne Radě, aby postupy při nadměrném schodku na základě porušení referenční hodnoty schodku zahájila na jaře 2024 na základě výsledků plnění rozpočtu za rok 2023.

| (8) | Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023. |
| --- | --- |

(8)

Dne 26. dubna 2023 předložila Komise legislativní návrhy na provedení komplexní reformy pravidel Unie pro správu ekonomických záležitostí. Jejich hlavním cílem je ve všech členských státech prostřednictvím reforem a investic posílit udržitelnost veřejného dluhu a podpořit udržitelný a inkluzivní růst. Komise ve svých návrzích usiluje o zlepšení vlastní odpovědnosti členských států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s účinným a soudržnějším prosazováním. Podle závěrů Rady ze dne 14. března 2023 o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU je cílem dokončit tuto legislativní činnost v roce 2023.

| (9) | Dne 28. května 2021 předložilo Švédsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. května 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Švédska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Švédsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů. |
| --- | --- |

(9)

Dne 28. května 2021 předložilo Švédsko Komisi v souladu s čl. 18 odst. 1 nařízení (EU) 2021/241 svůj národní plán pro oživení a odolnost. Komise podle článku 19 nařízení (EU) 2021/241 posoudila relevanci, účinnost, efektivnost a ucelenost tohoto plánu v souladu s pokyny pro posuzování stanovenými v příloze V uvedeného nařízení. Dne 4. května 2022 přijala Rada prováděcí rozhodnutí o schválení posouzení plánu pro oživení a odolnost Švédska (6). Uvolnění splátek je podmíněno přijetím rozhodnutí Komise přijatým v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2021/241, které uvádí, že Švédsko uspokojivě splnilo příslušné milníky a cíle stanovené v prováděcím rozhodnutí Rady. Předpokladem uspokojivého splnění je rovněž absence zvratu u dříve dosažených milníků a cílů.

| (10) | Dne 28. dubna 2023 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Švédsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

(10)

Dne 28. dubna 2023 předložilo Švédsko svůj národní program reforem na rok 2023 a svůj konvergenční program z roku 2023 v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1466/97. Vzhledem k jejich provázanosti byly oba programy posuzovány společně. V souladu s článkem 27 nařízení (EU) 2021/241 zohledňuje národní program reforem na rok 2023 rovněž zprávy, které Švédsko dvakrát ročně podává o pokroku dosaženém při plnění svého plánu pro oživení a odolnost.

| (11) | Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Švédsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Švédsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Švédsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Švédsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Švédska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

(11)

Dne 24. května 2023 zveřejnila Komise zprávu o Švédsku pro rok 2023. Posoudila pokrok, který Švédsko učinilo při plnění příslušných doporučení, jež pro něj přijala Rada v letech 2019 až 2022, a zhodnotila, jak Švédsko provádí plán pro oživení a odolnost. Vycházejíc z této analýzy, zpráva o Švédsku poukázala na mezery, pokud jde o výzvy, které plán pro oživení a odolnost neřeší nebo je řeší pouze částečně, a na nové a vznikající výzvy. Posoudila rovněž pokrok Švédska při provádění evropského pilíře sociálních práv a v plnění hlavních cílů Unie v oblasti zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby, jakož i pokrok při dosahování cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje.

| (12) | Komise v případě Švédska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Přetrvávají zejména zranitelná místa související s trhem s nemovitostmi a vysokým soukromým dluhem. Ceny nemovitostí jsou vysoké a donedávna rostly. Růst cen nemovitostí jde ruku v ruce s rostoucím soukromým dluhem. V roce 2022 začaly na pozadí výrazného zpřísnění měnových podmínek a podmínek financování ceny nemovitostí viditelně klesat, což se zdá být počátkem odstraňování nahromaděných zranitelných míst. Ceny zůstávají výrazně nadhodnocené a očekává se jejich další pokles. Obrat v odvětví nemovitostí se v poslední době výrazně snížil, v důsledku čehož poklesla i poptávka po nově postavených bytech. Nepříznivý vývoj se zatím omezuje na odvětví stavebnictví a nemovitostí, které po letech vysokého růstu nyní prudce klesají. V roce 2023 se očekává pokles švédského hospodářství jako celku, přičemž změny měnových podmínek ovlivní rozvahy domácností a komerčních realitních společností a jejich schopnost spotřebovávat a investovat. Dopad zvýšených úrokových sazeb na splátky hypoték je značný vzhledem k převažujícím pohyblivým úrokovým sazbám a velmi dlouhým splatnostem hypoték. Dopad měnících se podmínek na finanční sektor byl omezený; sektor je silný a vykazuje vysoké ziskové marže a rizikově vážené kapitálové poměry, což pravděpodobně slouží jako ochrana před šířením problémů odvětví nemovitostí do širší ekonomiky prostřednictvím finančního sektoru, ačkoli ten je změnám v odvětví nemovitostí silně vystaven. Pokrok v politice byl omezený. Daňový systém zejména nadále zvýhodňuje vlastnické bydlení prostřednictvím nízkého periodického zdanění nemovitostí a podporuje pořizování bydlení financované úvěrem prostřednictvím výrazné daňové odpočitatelnosti úrokových splátek hypotečních úvěrů. Kromě toho došlo k omezené reformě neefektivního trhu s nájemním bydlením. |
| --- | --- |

(12)

Komise v případě Švédska provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky. Komise dospěla k závěru, že se Švédsko potýká s makroekonomickými nerovnováhami. Přetrvávají zejména zranitelná místa související s trhem s nemovitostmi a vysokým soukromým dluhem. Ceny nemovitostí jsou vysoké a donedávna rostly. Růst cen nemovitostí jde ruku v ruce s rostoucím soukromým dluhem. V roce 2022 začaly na pozadí výrazného zpřísnění měnových podmínek a podmínek financování ceny nemovitostí viditelně klesat, což se zdá být počátkem odstraňování nahromaděných zranitelných míst. Ceny zůstávají výrazně nadhodnocené a očekává se jejich další pokles. Obrat v odvětví nemovitostí se v poslední době výrazně snížil, v důsledku čehož poklesla i poptávka po nově postavených bytech. Nepříznivý vývoj se zatím omezuje na odvětví stavebnictví a nemovitostí, které po letech vysokého růstu nyní prudce klesají. V roce 2023 se očekává pokles švédského hospodářství jako celku, přičemž změny měnových podmínek ovlivní rozvahy domácností a komerčních realitních společností a jejich schopnost spotřebovávat a investovat. Dopad zvýšených úrokových sazeb na splátky hypoték je značný vzhledem k převažujícím pohyblivým úrokovým sazbám a velmi dlouhým splatnostem hypoték. Dopad měnících se podmínek na finanční sektor byl omezený; sektor je silný a vykazuje vysoké ziskové marže a rizikově vážené kapitálové poměry, což pravděpodobně slouží jako ochrana před šířením problémů odvětví nemovitostí do širší ekonomiky prostřednictvím finančního sektoru, ačkoli ten je změnám v odvětví nemovitostí silně vystaven. Pokrok v politice byl omezený. Daňový systém zejména nadále zvýhodňuje vlastnické bydlení prostřednictvím nízkého periodického zdanění nemovitostí a podporuje pořizování bydlení financované úvěrem prostřednictvím výrazné daňové odpočitatelnosti úrokových splátek hypotečních úvěrů. Kromě toho došlo k omezené reformě neefektivního trhu s nájemním bydlením.

| (13) | Podle údajů ověřených Eurostatem se saldo veřejných financí Švédska zlepšilo z vyrovnaného stavu rozpočtu v roce 2021 na přebytek ve výši 0,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 36,5 % HDP na konci roku 2021 na 33,0 % na konci roku 2022. |
| --- | --- |

(13)

Podle údajů ověřených Eurostatem se saldo veřejných financí Švédska zlepšilo z vyrovnaného stavu rozpočtu v roce 2021 na přebytek ve výši 0,7 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl z 36,5 % HDP na konci roku 2021 na 33,0 % na konci roku 2022.

| (14) | Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení daně z energie u motorové nafty a benzinu, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala kompenzaci nákladů na elektřinu pro domácnosti. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,2 % HDP (7). Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 1,1 % v roce 2022. |
| --- | --- |

(14)

Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. V roce 2022 tato opatření fiskální politiky snižující příjmy zahrnovala snížení daně z energie u motorové nafty a benzinu, zatímco opatření fiskální politiky zvyšující výdaje zahrnovala kompenzaci nákladů na elektřinu pro domácnosti. Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 0,2 % HDP (7). Saldo veřejných financí bylo rovněž ovlivněno rozpočtovými náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny, které se v roce 2022 odhadují na 0,2 % HDP. Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemocněním COVID-19, a to z 2,0 % HDP v roce 2021 na 1,1 % v roce 2022.

| (15) | Dne 18. června 2021 Rada doporučila Švédsku (8), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. |
| --- | --- |

(15)

Dne 18. června 2021 Rada doporučila Švédsku (8), aby v roce 2022 zachovalo podpůrné nastavení fiskální politiky, včetně impulsu dodaného nástrojem, a zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.

| (16) | Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 restriktivní v rozsahu + 0,4 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace přiměřené. Švédsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to též prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,1 procentního bodu (10). V souladu s doporučením Rady proto Švédsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Švédsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou. |
| --- | --- |

(16)

Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (9) v roce 2022 restriktivní v rozsahu + 0,4 % HDP, což bylo v kontextu vysoké inflace přiměřené. Švédsko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení, a to též prostřednictvím investic financovaných z nástroje. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 0,2 % HDP (0,2 % HDP v roce 2021). Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu a činil 0,1 procentního bodu (10). V souladu s doporučením Rady proto Švédsko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů. Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky utlumující povahu v rozsahu 0,8 procentního bodu. Švédsko tedy udrželo růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně pod kontrolou.

| (17) | Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro následující období. Vláda předpovídá, že reálný HDP v roce 2023 klesne o 1,0 % a v roce 2024 opět vzroste o 1,2 %. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá pokles reálného HDP o 0,5 % v roce 2023 a růst o 1,1 % v roce 2024, a to zejména v důsledku novějších údajů a poněkud menší dynamiky investic mimo stavebnictví v prognóze Komise. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomický scénář, z něhož vycházejí rozpočtové projekce v konvergenčním programu z roku 2023, je pro rok 2023 obezřetný a v souladu s jarní prognózou Komise 2023 pro následující období. Vláda předpovídá, že reálný HDP v roce 2023 klesne o 1,0 % a v roce 2024 opět vzroste o 1,2 %. Pro srovnání jarní prognóza Komise 2023 předpovídá pokles reálného HDP o 0,5 % v roce 2023 a růst o 1,1 % v roce 2024, a to zejména v důsledku novějších údajů a poněkud menší dynamiky investic mimo stavebnictví v prognóze Komise.

| (18) | Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že přebytek veřejných financí z roku 2022 se v roce 2023 zhorší na poměr schodku k HDP ve výši 0,4 %. Zhoršení v roce 2023 odráží především slabší ekonomiku a zhoršující se stav financí v sektoru místní správy. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 33,0 % na konci roku 2022 na 31,0 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,9 % HDP. Tento schodek je vyšší než schodek odhadovaný v konvergenčním programu z roku 2023, zejména proto, že Komise očekává vyšší veřejné výdaje vyplývající mimo jiné z vyšší mezispotřeby a naturálních sociálních transferů a z vyšších úrokových výdajů. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 31,4 % na konci roku 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vláda ve svém konvergenčním programu z roku 2023 očekává, že přebytek veřejných financí z roku 2022 se v roce 2023 zhorší na poměr schodku k HDP ve výši 0,4 %. Zhoršení v roce 2023 odráží především slabší ekonomiku a zhoršující se stav financí v sektoru místní správy. Podle konvergenčního programu z roku 2023 se dále očekává, že poměr veřejného dluhu k HDP klesne ze 33,0 % na konci roku 2022 na 31,0 % na konci roku 2023. Projekce v jarní prognóze Komise 2023 uvádějí schodek veřejných financí v roce 2023 ve výši 0,9 % HDP. Tento schodek je vyšší než schodek odhadovaný v konvergenčním programu z roku 2023, zejména proto, že Komise očekává vyšší veřejné výdaje vyplývající mimo jiné z vyšší mezispotřeby a naturálních sociálních transferů a z vyšších úrokových výdajů. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP, a to 31,4 % na konci roku 2023.

| (19) | Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených od roku 2022 (zejména snížení daně z energie u benzinu a motorové nafty) a nových opatření, jako je kompenzace nákladů na elektřinu pro domácnosti, podniky a organizace. Náklady na tato opatření jsou většinou kompenzovány příjmy z poplatků za přenos a v menší míře daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že většina z opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), ve skutečnosti v jarní prognóze Komise 2023 odhaduje na 0,0 % HDP v roce 2023 (stejně jako v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly v roce 2023 zůstat víceméně stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 1,1 % HDP. |
| --- | --- |

(19)

Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat opatření přijatá ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií. Sestávají z opatření prodloužených od roku 2022 (zejména snížení daně z energie u benzinu a motorové nafty) a nových opatření, jako je kompenzace nákladů na elektřinu pro domácnosti, podniky a organizace. Náklady na tato opatření jsou většinou kompenzovány příjmy z poplatků za přenos a v menší míře daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie. Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 0,1 % HDP v roce 2023 (11). Zdá se, že většina z opatření v roce 2023 není zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a plně nezachovává cenový signál ke snížení poptávky po energiích a zvýšení energetické účinnosti. V důsledku toho se objem cílených podpůrných opatření, která se berou v úvahu při posouzení plnění doporučení Rady ze dne 12. července 2022 (12), ve skutečnosti v jarní prognóze Komise 2023 odhaduje na 0,0 % HDP v roce 2023 (stejně jako v roce 2022). Rozpočtové náklady na dočasnou ochranu vysídlených osob z Ukrajiny by měly v roce 2023 zůstat víceméně stabilní. V neposlední řadě se očekává, že saldo veřejných financí v roce 2023 bude těžit z postupného ukončování dočasných mimořádných opatření v souvislosti krizí způsobenou onemocněním COVID-19, jež jsou odhadována na 1,1 % HDP.

| (20) | Dne 12. července 2022 doporučila Rada Švédsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Švédsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Švédsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(20)

Dne 12. července 2022 doporučila Rada Švédsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (13), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny. Švédsko by mělo být připraveno přizpůsobit běžné výdaje vyvíjející se situaci. Dále bylo Švédsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.

| (21) | Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (– 0,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu restriktivní nastavení v roce 2022 (+ 0,4 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít celkově neutrální povahu v rozsahu – 0,2 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít celkově neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14). Švédsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako jsou investice do klimatické transformace průmyslu a rozšíření širokopásmového připojení, které jsou financovány z nástroje a dalších fondů Unie. |
| --- | --- |

(21)

Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá celkově neutrální nastavení fiskální politiky (– 0,1 % HDP) na pozadí vysoké inflace. Předcházelo mu restriktivní nastavení v roce 2022 (+ 0,4 % HDP). Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít celkově neutrální povahu v rozsahu – 0,2 % HDP. Celkově je projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022. Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít celkově neutrální příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu (14). Švédsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, a tudíž se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů. Země plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a do energetické bezpečnosti, jako jsou investice do klimatické transformace průmyslu a rozšíření širokopásmového připojení, které jsou financovány z nástroje a dalších fondů Unie.

| (22) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se v roce 2024 očekává zvýšení schodku veřejných financí na 0,6 % HDP. Nárůst v roce 2024 je především důsledkem hospodářského útlumu. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl zůstat stabilní ve výši 31,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 30,7 %. |
| --- | --- |

(22)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se v roce 2024 očekává zvýšení schodku veřejných financí na 0,6 % HDP. Nárůst v roce 2024 je především důsledkem hospodářského útlumu. Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl zůstat stabilní ve výši 31,0 %. Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 0,5 % HDP. Tato hodnota vcelku odpovídá projekci pro schodek v konvergenčním programu z roku 2023. Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá podobný poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 30,7 %.

| (23) | V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024 (15). Podle odhadu Komise budou činit v roce 2024 čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky 0,1 % HDP, což odpovídá roku 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají podle současných plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, se nezdají být zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti. |
| --- | --- |

(23)

V konvergenčním programu z roku 2023 se plánuje postupné ukončení většiny podpůrných opatření v oblasti energetiky v roce 2024 (15). Podle odhadu Komise budou činit v roce 2024 čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky 0,1 % HDP, což odpovídá roku 2023. Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií. Podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají podle současných plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, se nezdají být zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky. Nezachovávají v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.

| (24) | Švédsko v konvergenčním programu z roku 2023 plánuje splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 1,0 % HDP – v letech 2023 a 2024 a udržet jej po zbytek programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2023 přebytku ve výši 0,1 % HDP a v roce 2024 ve výši 0,7 % HDP, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle. |
| --- | --- |

(24)

Švédsko v konvergenčním programu z roku 2023 plánuje splnit střednědobý rozpočtový cíl – strukturální rozpočtové saldo ve výši – 1,0 % HDP – v letech 2023 a 2024 a udržet jej po zbytek programového období. Na základě jarní prognózy Komise 2023 se očekává, že strukturální saldo dosáhne v roce 2023 přebytku ve výši 0,1 % HDP a v roce 2024 ve výši 0,7 % HDP, což je nad úrovní střednědobého rozpočtového cíle.

| (25) | Za předpokladu nezměněných politik mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,1 %. |
| --- | --- |

(25)

Za předpokladu nezměněných politik mají podle jarní prognózy Komise 2023 čisté primární výdaje financované z vnitrostátních zdrojů růst v roce 2024 tempem 1,1 %.

| (26) | Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 4,7 % HDP v roce 2023 na 5,2 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Konvergenční program z roku 2023 odkazuje na reformy a investice, jako je zvýšení věkové hranice v důchodovém systému, které by měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. |
| --- | --- |

(26)

Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že se veřejné investice zvýší z 4,7 % HDP v roce 2023 na 5,2 % HDP v roce 2024. Ve zvýšení investic se projevují vyšší investice financované z vnitrostátních zdrojů a investice financované ze strany Unie, zejména prostřednictvím nástroje. Konvergenční program z roku 2023 odkazuje na reformy a investice, jako je zvýšení věkové hranice v důchodovém systému, které by měly přispět k fiskální udržitelnosti a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění.

| (27) | Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle tohoto programu se očekává, že schodek veřejných financí se v roce 2025 změní na přebytek ve výši 0,2 % HDP a v roce 2026 ve výši 1,4 % HDP. Plánuje se tedy, že saldo veřejných financí bude během časového rámce programu splňovat příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 31,0 % na konci roku 2024 na 27,7 % do konce roku 2026. |
| --- | --- |

(27)

Konvergenční program z roku 2023 nastiňuje střednědobou fiskální cestu do roku 2026. Podle tohoto programu se očekává, že schodek veřejných financí se v roce 2025 změní na přebytek ve výši 0,2 % HDP a v roce 2026 ve výši 1,4 % HDP. Plánuje se tedy, že saldo veřejných financí bude během časového rámce programu splňovat příslušnou referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Poměr veřejného dluhu k HDP by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout ze 31,0 % na konci roku 2024 na 27,7 % do konce roku 2026.

| (28) | Vysoký soukromý dluh a navzdory některým nedávným korekcím stále nadhodnocené ceny nemovitostí představují makroekonomické nerovnováhy, u nichž nadále hrozí riziko neřízeného uvolnění. Pro nově příchozí na trh s bydlením je bydlení stále obtížně dostupné, zatímco trh s nájemním bydlením nabízí jen málo alternativ a stále potřebuje reformu, která by zkrátila pořadníky a podpořila výstavbu nájemních ubytovacích prostor. Švédsko přijalo omezená politická opatření proti nerovnováhám, která se soustředila na makroobezřetnostní politiku a opatření v oblasti nabídky zaměřená na usnadnění postupů při vydávání stavebních povolení a dotování výstavby nájemních bytů. |
| --- | --- |

(28)

Vysoký soukromý dluh a navzdory některým nedávným korekcím stále nadhodnocené ceny nemovitostí představují makroekonomické nerovnováhy, u nichž nadále hrozí riziko neřízeného uvolnění. Pro nově příchozí na trh s bydlením je bydlení stále obtížně dostupné, zatímco trh s nájemním bydlením nabízí jen málo alternativ a stále potřebuje reformu, která by zkrátila pořadníky a podpořila výstavbu nájemních ubytovacích prostor. Švédsko přijalo omezená politická opatření proti nerovnováhám, která se soustředila na makroobezřetnostní politiku a opatření v oblasti nabídky zaměřená na usnadnění postupů při vydávání stavebních povolení a dotování výstavby nájemních bytů.

| (29) | Celkové daňové zatížení nemovitostí zůstává ve Švédsku poměrně nízké z důvodu velkorysých daňových odpočtů úrokových splátek hypotečních úvěrů a nízkých periodických daní z nemovitostí. Dopad změn politiky na splátky hypoték po zdanění je vzhledem k nedostatku údajů o aktivech a závazcích jednotlivých domácností obtížné posoudit. Dostupnost těchto údajů by mohla vést ke zvýšení efektivity při tvorbě politiky, případně ke snížení překážek vstupu na trh s bydlením a rovnoměrnějšímu rozložení zátěže spojené s bydlením mezi obyvatelstvo. Na trhu s nájemním bydlením těží z regulovaného nájemného, které je nižší než tržní nájemné, jen omezená skupina domácností. Neexistuje žádná vazba mezi regulovaným nájmem pod tržní cenou a potřebami domácnosti nebo jejími příjmy. V důsledku toho existují dlouhé pořadníky, zejména na nejžádanější nájemní byty, a míra neobsazenosti bytů je z mezinárodního hlediska velmi nízká. Vyšší efektivity by bylo dosaženo tehdy, pokud by se nájemné více řídilo tržními cenami a doplňovala by jej podpora nájemného na základě příjmu a čistého majetku. |
| --- | --- |

(29)

Celkové daňové zatížení nemovitostí zůstává ve Švédsku poměrně nízké z důvodu velkorysých daňových odpočtů úrokových splátek hypotečních úvěrů a nízkých periodických daní z nemovitostí. Dopad změn politiky na splátky hypoték po zdanění je vzhledem k nedostatku údajů o aktivech a závazcích jednotlivých domácností obtížné posoudit. Dostupnost těchto údajů by mohla vést ke zvýšení efektivity při tvorbě politiky, případně ke snížení překážek vstupu na trh s bydlením a rovnoměrnějšímu rozložení zátěže spojené s bydlením mezi obyvatelstvo. Na trhu s nájemním bydlením těží z regulovaného nájemného, které je nižší než tržní nájemné, jen omezená skupina domácností. Neexistuje žádná vazba mezi regulovaným nájmem pod tržní cenou a potřebami domácnosti nebo jejími příjmy. V důsledku toho existují dlouhé pořadníky, zejména na nejžádanější nájemní byty, a míra neobsazenosti bytů je z mezinárodního hlediska velmi nízká. Vyšší efektivity by bylo dosaženo tehdy, pokud by se nájemné více řídilo tržními cenami a doplňovala by jej podpora nájemného na základě příjmu a čistého majetku.

| (30) | V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ačkoli byl švédský plán pro oživení a odolnost přijat teprve v roce 2022, jeho realizace je nyní v plném proudu. I přes pomalý začátek provádění obecně probíhá podle plánu a v této fázi se zdá, že rizika nevyčerpání prostředků jsou vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu plánu pro oživení a odolnost omezená. Provozní ujednání mezi Komisí a Švédskem bylo podepsáno dne v květnu 2023. Očekává se, že Švédsko předloží první žádost o platbu, která bude zahrnovat dvě splátky, v druhé polovině roku 2023. Přípravy kapitoly REPowerEU a dodatku kvůli mírnému snížení nevratné podpory probíhají. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Švédska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s čl. 19 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026. Ačkoli byl švédský plán pro oživení a odolnost přijat teprve v roce 2022, jeho realizace je nyní v plném proudu. I přes pomalý začátek provádění obecně probíhá podle plánu a v této fázi se zdá, že rizika nevyčerpání prostředků jsou vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu plánu pro oživení a odolnost omezená. Provozní ujednání mezi Komisí a Švédskem bylo podepsáno dne v květnu 2023. Očekává se, že Švédsko předloží první žádost o platbu, která bude zahrnovat dvě splátky, v druhé polovině roku 2023. Přípravy kapitoly REPowerEU a dodatku kvůli mírnému snížení nevratné podpory probíhají. Rychlé začlenění nové kapitoly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu strategických cílů Švédska v oblasti energetiky a zelené transformace. Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších příslušných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.

| (31) | Všechny programové dokumenty Švédska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Švédsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje. |
| --- | --- |

(31)

Všechny programové dokumenty Švédska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022. Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárně k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Švédsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.

| (32) | Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti zabývají, čelí Švédsko řadě dalších výzev souvisejících s i) nerovnými příležitostmi ve vzdělávání pro žáky ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí; ii) potřebou lepšího začlenění znevýhodněných skupin do trhu práce a iii) potřebou snížit závislost na fosilních palivech. |
| --- | --- |

(32)

Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti zabývají, čelí Švédsko řadě dalších výzev souvisejících s i) nerovnými příležitostmi ve vzdělávání pro žáky ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí; ii) potřebou lepšího začlenění znevýhodněných skupin do trhu práce a iii) potřebou snížit závislost na fosilních palivech.

| (33) | Přestože Švédsko obecně dosahuje dobrých výsledků ve vzdělávání, v jeho vzdělávacím systému přetrvávají nerovnosti. Žáci ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí mají omezené možnosti vzdělávání, včetně možností k rozvoji dovedností potřebných k nalezení zaměstnání. Nerovnosti ve vzdělávání se zvyšují a často souvisejí s omezenými možnostmi, jež mají žáci z přistěhovaleckého prostředí při výběru školy, na kterou by chtěli chodit, a to zejména ti, kteří přišli do Švédska nedávno. Rozdíly v klasifikaci na jednotlivých školách mohou dále zhoršit výsledky vzdělávání. Nedostatek kvalifikovaných učitelů zůstává problematický a nejvíce se týká učitelů pro děti se speciálními vzdělávacími potřebami, učitelů vyučujících předměty na základních školách a učitelů vyučujících odborné předměty na středních školách. Existuje prostor pro zlepšení uspořádání a správy systému vzdělávání, včetně procesu zápisu a systému klasifikace, jakož i kariérního postupu učitelů. |
| --- | --- |

(33)

Přestože Švédsko obecně dosahuje dobrých výsledků ve vzdělávání, v jeho vzdělávacím systému přetrvávají nerovnosti. Žáci ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí mají omezené možnosti vzdělávání, včetně možností k rozvoji dovedností potřebných k nalezení zaměstnání. Nerovnosti ve vzdělávání se zvyšují a často souvisejí s omezenými možnostmi, jež mají žáci z přistěhovaleckého prostředí při výběru školy, na kterou by chtěli chodit, a to zejména ti, kteří přišli do Švédska nedávno. Rozdíly v klasifikaci na jednotlivých školách mohou dále zhoršit výsledky vzdělávání. Nedostatek kvalifikovaných učitelů zůstává problematický a nejvíce se týká učitelů pro děti se speciálními vzdělávacími potřebami, učitelů vyučujících předměty na základních školách a učitelů vyučujících odborné předměty na středních školách. Existuje prostor pro zlepšení uspořádání a správy systému vzdělávání, včetně procesu zápisu a systému klasifikace, jakož i kariérního postupu učitelů.

| (34) | Švédsko se i nadále potýká s problémy při začleňování osob ze znevýhodněného a přistěhovaleckého prostředí na trh práce a při snižování přetrvávajícího nedostatku kvalifikovaných pracovníků. Rozdíly v úrovni vzdělání osob narozených mimo Unii ve srovnání s lidmi narozenými v Unii se zvětšují, a to zejména v důsledku vyššího dosahovaného terciárního vzdělání lidmi narozenými v Unii. Podíl osob, které předčasně ukončily vzdělávání a odbornou přípravu, se zvyšuje, zejména mezi studenty narozenými mimo Unii. Je třeba posílit účast na vzdělávacích aktivitách, aby se lidem ze znevýhodněných skupin pomohlo rozvíjet dovednosti důležité pro trh práce a zvýšit jejich šance na získání zaměstnání. |
| --- | --- |

(34)

Švédsko se i nadále potýká s problémy při začleňování osob ze znevýhodněného a přistěhovaleckého prostředí na trh práce a při snižování přetrvávajícího nedostatku kvalifikovaných pracovníků. Rozdíly v úrovni vzdělání osob narozených mimo Unii ve srovnání s lidmi narozenými v Unii se zvětšují, a to zejména v důsledku vyššího dosahovaného terciárního vzdělání lidmi narozenými v Unii. Podíl osob, které předčasně ukončily vzdělávání a odbornou přípravu, se zvyšuje, zejména mezi studenty narozenými mimo Unii. Je třeba posílit účast na vzdělávacích aktivitách, aby se lidem ze znevýhodněných skupin pomohlo rozvíjet dovednosti důležité pro trh práce a zvýšit jejich šance na získání zaměstnání.

| (35) | Aby Švédsko dosáhlo svého národního cíle uhlíkové neutrality do roku 2045, je třeba vyvinout větší úsilí. Ačkoli Švédsko nadále patří mezi členské státy s nejvyšším podílem obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie, kapacitní a přenosová omezení energetické sítě mohou v budoucnu omezit další využívání obnovitelných zdrojů energie. V roce 2022 tato omezení přispěla k prudkému nárůstu cen energie pro průmysl a domácnosti a omezila rozvoj hospodářské činnosti v odlehlých zeměpisných lokalitách. Zvýšení kapacity elektrické sítě je klíčové, protože se očekává, že konečná spotřeba elektřiny ve Švédsku se do roku 2045 zdvojnásobí na 300 TWh, a to v důsledku zvýšené potřeby elektrifikace průmyslu a dopravy. Výstavba a posilování elektrické sítě však naráží na zpoždění způsobená zdlouhavými povolovacími procesy. Kromě toho má Švédsko při zavádění obnovitelných zdrojů energie jedny z nejdelších správních postupů v Unii, zejména v případě projektů větrných elektráren na pevnině. Vláda zahájila šetření, které se zabývá zjednodušením posuzování povolení v oblasti životního prostředí v rámci působnosti švédského zákona o životním prostředí. Současně jsou zapotřebí konkrétní politická opatření, která by urychlila správní řízení o rozšíření elektrické sítě a zavádění obnovitelných zdrojů energie, například omezením počtu orgánů zapojených do těchto řízení a souběžným vedením řízení. Snížení spotřeby energie zvýšením energetické účinnosti je také nezbytné pro snížení emisí uhlíku a nákladů na energii pro domácnosti a podniky. Pokud jde o energetickou účinnost, hrozí, že Švédsko nedosáhne svého národního cíle využívat energii v roce 2030 o 50 % účinněji (ve srovnání s rokem 2005), bude-li pokračovat trajektorie spotřeby energie z let 2005 až 2020. Se spotřebou primární energie 43,8 Mtoe v roce 2021 zůstává Švédsko mezi členskými státy s nejvyšší spotřebou energie na obyvatele. Spotřeba zemního plynu ve Švédsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 37 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Švédsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(35)

Aby Švédsko dosáhlo svého národního cíle uhlíkové neutrality do roku 2045, je třeba vyvinout větší úsilí. Ačkoli Švédsko nadále patří mezi členské státy s nejvyšším podílem obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie, kapacitní a přenosová omezení energetické sítě mohou v budoucnu omezit další využívání obnovitelných zdrojů energie. V roce 2022 tato omezení přispěla k prudkému nárůstu cen energie pro průmysl a domácnosti a omezila rozvoj hospodářské činnosti v odlehlých zeměpisných lokalitách. Zvýšení kapacity elektrické sítě je klíčové, protože se očekává, že konečná spotřeba elektřiny ve Švédsku se do roku 2045 zdvojnásobí na 300 TWh, a to v důsledku zvýšené potřeby elektrifikace průmyslu a dopravy. Výstavba a posilování elektrické sítě však naráží na zpoždění způsobená zdlouhavými povolovacími procesy. Kromě toho má Švédsko při zavádění obnovitelných zdrojů energie jedny z nejdelších správních postupů v Unii, zejména v případě projektů větrných elektráren na pevnině. Vláda zahájila šetření, které se zabývá zjednodušením posuzování povolení v oblasti životního prostředí v rámci působnosti švédského zákona o životním prostředí. Současně jsou zapotřebí konkrétní politická opatření, která by urychlila správní řízení o rozšíření elektrické sítě a zavádění obnovitelných zdrojů energie, například omezením počtu orgánů zapojených do těchto řízení a souběžným vedením řízení. Snížení spotřeby energie zvýšením energetické účinnosti je také nezbytné pro snížení emisí uhlíku a nákladů na energii pro domácnosti a podniky. Pokud jde o energetickou účinnost, hrozí, že Švédsko nedosáhne svého národního cíle využívat energii v roce 2030 o 50 % účinněji (ve srovnání s rokem 2005), bude-li pokračovat trajektorie spotřeby energie z let 2005 až 2020. Se spotřebou primární energie 43,8 Mtoe v roce 2021 zůstává Švédsko mezi členskými státy s nejvyšší spotřebou energie na obyvatele. Spotřeba zemního plynu ve Švédsku poklesla v období od srpna 2022 do března 2023 ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu ve stejném období v předchozích pěti letech o 37 %, tedy více, než požadoval cíl stanovený na 15 %. Švédsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2022/1369 (16).

| (36) | Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Nedostatek pracovních sil se ve Švédsku v posledních letech zvýšil a v roce 2022 byl hlášen u šestnácti profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci. |
| --- | --- |

(36)

Přechod na hospodářství s nulovými čistými emisemi je komplikován nedostatkem pracovních sil a dovedností v odvětvích a povoláních, která jsou klíčová pro zelenou transformaci, včetně výroby, zavádění a údržby technologií s nulovými čistými emisemi. Aby se snížil nedostatek dovedností a podpořilo se začlenění a přerozdělení pracovních sil, jsou zásadně důležité vysoce kvalitní systémy vzdělávání a odborné přípravy, které budou reagovat na měnící se potřeby trhu práce, a cílená opatření pro prohlubování dovedností a změny kvalifikace. Pro zapojení nevyužívané nabídky pracovních sil je zapotřebí, aby tato opatření byla přístupná, zejména pro jednotlivce a v odvětvích a regionech, jichž se zelená transformace dotýká nejvíce. Nedostatek pracovních sil se ve Švédsku v posledních letech zvýšil a v roce 2022 byl hlášen u šestnácti profesí, které vyžadují specifické dovednosti nebo znalosti pro zelenou transformaci.

| (37) | Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1. |
| --- | --- |

(37)

Na základě posouzení Komise přezkoumala Rada konvergenční program z roku 2023 a její stanovisko (17) je promítnuto do doporučení č. 1.

| (38) | Na základě hloubkového přezkumu Komise a jejího posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenční program z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají mimo jiné řešit zranitelná místa spojená s vysokým soukromým dluhem a vysokými cenami nemovitostí, |
| --- | --- |

(38)

Na základě hloubkového přezkumu Komise a jejího posouzení přezkoumala Rada národní program reforem na rok 2023 a konvergenční program z roku 2023. Její doporučení podle článku 6 nařízení (EU) č. 1176/2011 jsou promítnuta do doporučení č. 1. Politiky uvedené v doporučení č. 1 pomáhají mimo jiné řešit zranitelná místa spojená s vysokým soukromým dluhem a vysokými cenami nemovitostí,

DOPORUČUJE Švédsku v období 2023–2024:

1.

Při zachování zdravé fiskální pozice v roce 2024 zachovat veřejné investice financované z vnitrostátních zdrojů a zajistit účinné využívání grantů z nástroje i dalších fondů Unie, především za účelem podpory zelené a digitální transformace.

V období po roce 2024 pokračovat v investicích a reformách vedoucích k vyššímu udržitelnému růstu a zachovat obezřetnou střednědobou fiskální pozici.

Snížit rizika spojená s vysokým zadlužením domácností a nerovnováhami na trhu s bydlením snížením daňové odpočitatelnosti úrokových splátek hypotečních úvěrů a/nebo zvýšením periodických daní z nemovitostí a zároveň zavést přiměřené nástroje pro lepší hodnocení politik a stanovování cílů. Stimulovat investice do bytové výstavby s cílem zmírnit nejnaléhavější nedostatky, zejména odstraněním strukturálních překážek pro výstavbu a zajištěním nabídky stavebních pozemků. Zvýšit účinnost trhu s bydlením, mimo jiné zavedením reforem trhu s nájemním bydlením.

2.

Pokračovat ve stabilním provádění plánu pro oživení a odolnost a urychleně dokončit kapitolu REPowerEU s cílem rychle zahájit její provádění. Pokračovat v rychlém provádění programů politiky soudržnosti a zajistit jejich úzkou doplňkovost a součinnost s plánem pro oživení a odolnost.

3.

Zlepšit výsledky vzdělávání žáků ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí zajištěním rovných příležitostí v přístupu do školského systému a řešením nedostatku kvalifikovaných učitelů. Rozvíjet dovednosti znevýhodněných skupin, zejména osob z přistěhovaleckého prostředí, přizpůsobením zdrojů a metod jejich potřebám, aby se napomohlo jejich začlenění na trh práce.

4.

Snížit závislost na fosilních palivech urychlením zavádění obnovitelných zdrojů energie, mimo jiné rozšířením a modernizací rozvodných energetických sítí, zavedením reforem pro zjednodušení a urychlení správních a povolovacích postupů, zlepšením energetické účinnosti a zintenzivněním politického úsilí zaměřeného na poskytování a získávání dovedností a kompetencí potřebných pro zelenou transformaci.

V Bruselu dne 14. července 2023.

Za Radu

předsedkyně

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Doporučení Rady ze dne 16. května 2023 týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 180, 23.5.2023, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/435 ze dne 27. února 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2021/241, pokud jde o kapitoly REPowerEU v plánech pro oživení a odolnost, a nařízení (EU) č. 1303/2013, (EU) 2021/1060 a (EU) 2021/1755 a směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 63, 28.2.2023, s. 1).

5

(6)  ST 7772/2022 INIT; ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Hrubé rozpočtové náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky se v roce 2022 blížily 0,5 % HDP, ale od provozovatele přenosové soustavy Svenska Kraftnät byly získány významné vyrovnávací příjmy.

7

Svenska Kraftnät

(8)  Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2021 (Úř. věst. C 304, 29.7.2021, s. 131).

8

(9)  Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu. Podrobnější informace jsou uvedeny v rámečku č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.

9

(10)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů měl expanzivní povahu v rozsahu 0,2 procentního bodu HDP.

10

(11)  Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.

11

(12)  Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Švédska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Švédska z roku 2022 (Úř. věst. C 334, 1.9.2022, s. 221).

12

(13)  Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý růst potenciálního produktu Švédska (desetiletý průměr), který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje v nominálním vyjádření na 7,7 %.

13

(14)  Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů by měl mít podle projekcí neutrální povahu.

14

(15)  Snížení daně z energie u motorové nafty a benzinu má zůstat v platnosti od roku 2023 do roku 2025.

15

(16)  Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1).

16

(17)  Podle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1466/97.

17

---