# Den Europæiske Unions C 275/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 275 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang4. august 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 275

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang4. august 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 275/01 | Meddelelse fra Kommissionen om det europæiske borgerinitiativ Stop Finning — Stop the trade (Stop finning — stop handelen) | 1 |
| 2023/C 275/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11202 — FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  ) | 13 |
| 2023/C 275/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11137 — EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  ) | 14 |
| 2023/C 275/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11181 — MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  ) | 15 |
| 2023/C 275/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11096 — MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  ) | 16 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 275/01

Meddelelse fra Kommissionen om det europæiske borgerinitiativ Stop Finning — Stop the trade (Stop finning — stop handelen)

1

2023/C 275/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11202 — FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI) (
  1
  )

1

13

2023/C 275/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11137 — EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE) (
  1
  )

1

14

2023/C 275/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11181 — MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY) (
  1
  )

1

15

2023/C 275/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11096 — MAPFRE / VAS / JV) (
  1
  )

1

16

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 275/06 | Bekendtgørelse til visse personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2016/849 og Rådets forordning (EU) 2017/1509 om restriktive foranstaltninger over for Den Demokratiske Folkerepublik Korea | 17 |
| 2023/C 275/07 | Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret | 18 |
| 2023/C 275/08 | Rådets afgørelse af 14. juli 2023 om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer | 19 |
| 2023/C 275/09 | Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine | 21 |
| 2023/C 275/10 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine | 22 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 275/11 | Euroens vekselkurs — 3. august 2023 | 24 |
| 2023/C 275/12 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 25 |
| 2023/C 275/13 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. juli 2023 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 Irish Grass Fed Beef (BGB) | 26 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 275/06

Bekendtgørelse til visse personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2016/849 og Rådets forordning (EU) 2017/1509 om restriktive foranstaltninger over for Den Demokratiske Folkerepublik Korea

17

2023/C 275/07

Rådets afgørelse af 25. juli 2023 om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret

18

2023/C 275/08

Rådets afgørelse af 14. juli 2023 om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer

19

2023/C 275/09

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine

21

2023/C 275/10

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine

22

Europa-Kommissionen

2023/C 275/11

Euroens vekselkurs — 3. august 2023

24

2023/C 275/12

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

25

2023/C 275/13

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 28. juli 2023 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 Irish Grass Fed Beef (BGB)

Den Europæiske Unions Tidende

26

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 275/14 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation — Vino generoso | 33 |
| 2023/C 275/15 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 36 |
| 2023/C 275/16 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation — Vino generoso de licor | 42 |
| 2023/C 275/17 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 45 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 275/14

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation — Vino generoso

33

2023/C 275/15

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

36

2023/C 275/16

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation — Vino generoso de licor

42

2023/C 275/17

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om det europæiske borgerinitiativ »Stop Finning — Stop the trade« (Stop finning — stop handelen)

(2023/C 275/01)

1.   INDLEDNING: BORGERINITIATIVET

Ved hjælp af et europæisk borgerinitiativ (ECI) i henhold til artikel 11, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union kan en million eller flere statsborgere fra mindst syv EU-medlemsstater opfordre Europa-Kommissionen til inden for rammerne af sine beføjelser at fremsætte et egnet forslag om spørgsmål, hvor en EU-retsakt efter borgernes opfattelse er nødvendig til gennemførelse af traktaterne.

»Stop Finning — Stop the trade (Stop finning — stop handelen)« (1) er det ottende borgerinitiativ, der har nået de grænser, som kræves i henhold til traktaten og forordning (EU) 2019/788 om det europæiske borgerinitiativ (forordningen om det europæiske borgerinitiativ) (2). Det opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at standse handelen med løse hajfinner i EU, herunder import, eksport og transit af finner, på følgende måde:

| Selv om det er forbudt at fjerne finner om bord på EU-fartøjer og i EU-farvande, og hajer skal landes, uden at finnerne er skåret af, er EU blandt de største eksportører af finner og et stort transitknudepunkt for den globale handel med finner.


  EU er en vigtig aktør i befiskningen af hajer, og da kontroller på havet kun finder sted i begrænset omfang, finder ulovlig medføring, omladning og landing af hajfinner fortsat sted i EU.


  Det er vores mål at sætte en stopper for handelen med finner i EU, herunder import, eksport og forsendelse af finner, som ikke sidder naturligt på dyrets krop.


  Da den effektive bevarelse af hajbestandene hindres af finning, anmoder vi om en udvidelse af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 605/2013 til også at omfatte handelen med finner, og vi opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en ny forordning, således at kravet om, at finnerne skal sidde »naturligt på kroppen«, udvides til al handel med hajer og rokker i EU. |
| --- |

Selv om det er forbudt at fjerne finner om bord på EU-fartøjer og i EU-farvande, og hajer skal landes, uden at finnerne er skåret af, er EU blandt de største eksportører af finner og et stort transitknudepunkt for den globale handel med finner.

EU er en vigtig aktør i befiskningen af hajer, og da kontroller på havet kun finder sted i begrænset omfang, finder ulovlig medføring, omladning og landing af hajfinner fortsat sted i EU.

Det er vores mål at sætte en stopper for handelen med finner i EU, herunder import, eksport og forsendelse af finner, som ikke sidder naturligt på dyrets krop.

Da den effektive bevarelse af hajbestandene hindres af finning, anmoder vi om en udvidelse af anvendelsesområdet for forordning (EU) nr. 605/2013 til også at omfatte handelen med finner, og vi opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde en ny forordning, således at kravet om, at finnerne skal sidde »naturligt på kroppen«, udvides til al handel med hajer og rokker i EU.

Kommissionen registrerede borgerinitiativet den 17. december 2019 (3). Da initiativet indsamlede støttetilkendegivelser under covid-19-pandemien, kunne det drage fordel af en forlængelse på 12 måneder af den fastsatte indsamlingsperiode på 12 måneder (således at det var muligt at indsamle underskrifter fra den 31. januar 2020 til den 31. januar 2022) (4). Efter at medlemsstaternes myndigheder havde kontrolleret de indsamlede underskrifter, indgav initiativtagerne den 11. januar 2023 deres initiativ til Kommissionen.

Initiativtagerne redegjorde detaljeret for initiativets mål på et møde med det ansvarlige medlem af Kommissionen den 6. februar 2023 og under en offentlig høring i Europa-Parlamentet den 27. marts 2023.

Europa-Parlamentet afholdt en plenardebat om initiativet den 11. maj 2023. Under debatten bekræftede Kommissionen, at den deler borgernes bekymringer og både i og uden for EU arbejder meget aktivt for at beskytte hajer og sikre, at de fiskes bæredygtigt. Kommissionen mindede om den internationale kontekst — hvor EU aktivt arbejder for bevarelse og bæredygtig forvaltning af hajer i de relevante internationale fora — samt de EU-regler, der allerede er indført for at håndhæve en politik om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen.

I denne meddelelse redegøres der for Kommissionens juridiske og politiske vurdering af initiativet, de foranstaltninger, den agter at træffe, grundene hertil og den planlagte tidsplan i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, i forordningen om det europæiske borgerinitiativ.

2.   BAGGRUND

2.1.   Oversigt over den globale situation

Hajer omfatter ca. 500 forskellige arter med forskellige økologiske og biologiske karakteristika. De udgør en vigtig gruppe inden for havets biodiversitet, og som rovdyr øverst i fødekæden spiller de en afgørende rolle med hensyn til at opretholde balancen i de marine økosystemer, som er afgørende for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer. På grund af hajers generelt lange levetid og lave reproduktionsrate er de sårbare over for menneskelige aktiviteter, navnlig fiskeri og tab af levesteder.

De er også en kilde til mad i lighed med andre fisk, og mange mennesker er afhængige af hajer som livsgrundlag. Mennesker har fanget og spist hajer i mange hundrede år, men i de seneste årtier har stigende efterspørgsel og økonomisk globalisering skabt et ægte globalt marked for fiskeri og konsum af hajer. I dag forsyner industrielle og ikkeindustrielle flåder fra hele verden de traditionelle asiatiske markeder med hajfinner, mens kød fra de samme fangede hajer i stigende grad omdirigeres ad separate forsyningskanaler til vækstmarkeder som Brasilien.

På trods af de seneste års bestræbelser på at forbedre bevarelsen af hajer befinder mange hajbestande sig i en kritisk situation. Det er vanskeligt at foretage globale vurderinger i betragtning af det store antal hajarter, og fordi bestandene varierer fra region til region. Vurderingerne af hajbestandene i mange regioner bliver dog stadig mere solide. I den seneste globale udgave af IUCN Red List of Threatened SpeciesTM (IUCN's rødliste over truede arter) anslås det, at over en tredjedel af hajarterne er udryddelsestruede (dvs. at de anses for at være kritisk udryddelsestruede, udryddelsestruede eller sårbare) (5).

Det europæiske borgerinitiativ påpeger derfor med rette, at det er vigtigt hurtigst muligt at tage fat på den bekymrende situation for hajer på verdensplan og den rolle, som efterspørgslen efter hajfinner spiller med hensyn til at øge fiskeritrykket og bringe bevaringsindsatsen for disse arter i fare.

2.2.   Fiskeri og handel med hajfinner

Ifølge data fra FAO (6) er de globale fangster af hajer tredoblet siden 1950, og de nåede et rekordhøjt niveau i 2000 med 868 000 ton. Siden da har der været en nedadgående tendens, idet fangsterne faldt til 665 622 ton i 2020. Ifølge de samme data nærmede værdien af den globale handel sig 1 mia. USD om året for hajprodukter og ca. 7 100 ton i 2021 for hajfinner.

For sin del registrerede EU kun få indførsler af hajfinner mellem 2017 og 2021, mens eksporten fra EU var betydelig med en gennemsnitlig mængde på omkring 2 300 ton til en værdi af 170 mio. EUR om året (7). I 2021 var gennemsnitsprisen på eksporterede hajfinner 16 EUR pr. kg, mens den var 1,43 EUR pr. kg for hajkød (8). Spanien er langt den største aktør blandt EU's medlemsstater, både hvad angår import og eksport af finner, og tegner sig for mere end 99 % af den samlede eksport fra EU. Omkring 96 % af denne eksport er frosne hajfinner (9).

I samme periode var de vigtigste bestemmelseslande for EU's eksport af hajfinner (10) i årlige gennemsnit Singapore (985 ton, 13 mio. EUR), Kina (893 ton, 11 mio. EUR) og Hongkong (194 ton, 7 mio. EUR). Omkring 82 % af EU's eksport går til Singapore og Kina, mens andre relevante handelsstrømme finder sted med Hongkong og i den seneste tid Japan. Omkring 85 % af eksporten af frosne hajfinner går til Singapore og Kina.

Med hensyn til EU's fiskeri rapporterede EU-fartøjer mellem 2019 og 2021 en samlet fangst på 248 392 ton hajer (11), dvs. i gennemsnit 82 797 ton pr. år. Den vigtigste enkeltart var blåhaj (Prionace glauca), som udgjorde 56 % af fangsterne i denne periode. Den blev efterfulgt af småplettet rødhaj, sømrokke og makohaj (Isurus oxyrinchus), som udgjorde henholdsvis 7 %, 6 % og 3 % af de samlede fangster. For mange andre arter var de samlede fangster på under 100 kg i denne periode, hvilket tyder på, at der kun er tale om bifangster.

De fleste fangster stammer fra EU-langlinefartøjer i internationale farvande i alle have, navnlig det sydlige Atlanterhav og det sydlige Stillehav. Fangsterne i internationale farvande udgør 60 % af fangsterne. Blåhaj og makohaj fanges næsten udelukkende i internationale farvande under de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFFO'er) ansvarsområde med fangster på henholdsvis 87 % og 88 % (12).

Hajer, der fanges af EU-fartøjer eller i EU-farvande, skal landes med deres finner naturligt fastgjorte til deres kroppe (se afsnit 2.3). De forarbejdes på land, og som det fremgår af ovennævnte statistikker, afsendes finnerne og kroppene efterfølgende til forskellige markeder. Langt størstedelen af hajfinnerne er bestemt til konsum i lande i Øst- og Sydøstasien. I mellemtiden forbruges kødet og andre dele af kroppene i EU, mens en del heraf eksporteres til tredjelande, navnlig til latinamerikanske lande.

2.3.   Nuværende politiske og retlige rammer i EU og på internationalt plan

I det europæiske borgerinitiativ anmodes der specifikt om, at forordning (EU) nr. 605/2013 udvides til at omfatte handel med finner. Borgerinitiativet anmoder derfor Kommissionen om at udvide kravet om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, til at omfatte al handel med hajer og rokker i EU. I det europæiske borgerinitiativ hævdes det, at finner er hoveddrivkraften bag hajfiskeriet på grund af deres værdi på det asiatiske marked. Det hævdes endvidere, at håndhævelses- og overholdelsessystemerne på verdensplan, herunder i EU, er for svage, fordi de anvendte kontrolværktøjer og -ressourcer samt uddannelsen af og koordineringen mellem de relevante myndigheder ikke er tilstrækkelige til at identificere arter udelukkende på grundlag af deres finner og til at sikre overholdelse af relevante bestemmelser i hele værdikæden. For at lette toldkontrollen og bidrage til at afskrække handelen med hajfinner anmoder forslagsstillerne derfor om, at der kun må handles med hele hajer, således at handel med løse dele af hajer (finner eller kroppe) de facto forbydes i EU.

EU gennemfører en omfattende politik og retlige rammer for handel med hajer og hajfiskeri.

Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) har til formål at beskytte vilde dyr og planter mod overudnyttelse som følge af international handel. EU er part i CITES og fremmer aktivt beskyttelsen af marine arter. På den sidste partskonference i november 2022 blev der tilføjet næsten 100 yderligere haj- og rokkearter til CITES-listerne. Blandt hajer var EU medsponsor for Panamas forslag om at opføre blinkhindehajfamilien på CITES-liste II, herunder blåhajer. Denne listeopførelse træder i kraft den 25. november 2023. I alt er der i øjeblikket 174 haj- og rokkearter opført under CITES, hvoraf de fleste er opført på liste II, hvilket betyder, at handelen skal kontrolleres for at undgå et udnyttelsesniveau, der er uforeneligt med deres overlevelse.

I EU reguleres handelen med beskyttede og udryddelsestruede arter, herunder marine arter, gennem en række forordninger, der gennemfører CITES. Ved forordning (EF) nr. 338/97 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (13) er der fastsat en række bestemmelser for import, eksport og genudførsel af enheder af arter, herunder dele eller produkter fremstillet heraf, der er opført i dens fire bilag. Bilagene til forordningen omfatter alle arter, der er opført på CITES-listerne, samt arter, der ikke er.

Fjernelse af hajfinner (14) er en af de største trusler mod bevarelsen af hajer, og EU var den første til at betragte det som en uacceptabel fiskeripraksis. Siden 2003 har forordning (EF) nr. 1185/2003 (forordningen om fjernelse af hajfinner) (15) forbudt fjernelse af hajfinner om bord på alle fiskerfartøjer i EU-farvande og overalt for fartøjer under en EU-medlemsstats flag. Denne forordning blev styrket ved hjælp af en streng politik om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, gennem forordning (EU) nr. 605/2013 (16). Den forbyder at fjerne hajfinner om bord på fartøjer og at medføre, omlade eller lande hajfinner. Det betyder, at finnerne først kan fjernes ved landing.

EU's medlemsstater gennemfører overvågnings- og kontrolaktiviteter for at sikre fuld gennemførelse af forordningen om fjernelse af hajfinner. Medlemsstaterne skal rapportere om overvågningen af deres overholdelse af forordningen i EU-farvande og ikke-EU-farvande. Rapporten skal indeholde information om i) antallet af hajlandinger, ii) antal, dato og sted for de gennemførte inspektioner, iii) antal og type af påviste tilfælde af manglende overholdelse, herunder fuldstændig identifikation af de(t) pågældende fartøj(er) og de sanktioner, der er anvendt i hvert enkelt tilfælde af manglende overholdelse, samt iv) de samlede landinger fordelt på art (vægt/antal) og på havn.

I 2016 aflagde Kommissionen rapport om gennemførelsen af forordningen om fjernelse af hajfinner (17). Kommissionen konkluderede, at der syntes at forekomme et meget begrænset antal overtrædelser, at gennemførelsen af politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, påførte de berørte fartøjer yderligere omkostninger, og at det var vigtigt at arbejde for at fremme politikken i internationale fora. Den seneste revision af forordningen om fjernelse af hajfinner og EU's handlingsplan for hajer blev på Kommissionens anmodning gennemført i 2019 af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) (18). STECF konkluderede, at manglende overholdelse blandt rapporterende medlemsstater var lav, og at der er gjort fremskridt med gennemførelsen af bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajer. Komitéen bemærkede dog, at der var behov for bedre oplysninger om EU-flådernes aktiviteter uden for EU-farvande.

EU fremmer aktivt politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, på internationalt plan og arbejder mere generelt for minimering af fiskeriets indvirkning på hajer. Gennem årene har de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), som EU er medlem af, gennemført specifikke bindende foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af hajarter.

Fjernelse af hajfinner blev oprindeligt reguleret ved indførelse af et forhold mellem finner og krop, som indebærer, at finner om bord indtil første landing ikke må udgøre mere end 5 % af hele den landede krop. I årenes løb er det videnskabelige grundlag for og effektiviteten af forholdet mellem finner og krop blevet udfordret, og EU har konsekvent presset på for at få vedtaget politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, i alle RFFO'er, som det er medlem af, som det mest effektive middel til at sætte en stopper for fjernelse af hajfinner. Disse bestræbelser har ført til, at nogle RFFO'er har vedtaget politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, som den eneste mulighed (19) eller en af mulighederne (20) for at håndhæve forbuddet mod fjernelse af hajfinner. EU fortsætter sine bestræbelser på at fjerne kravet om et bestemt forhold mellem finner og krop, hvor det stadig er i kraft (21), og erstatte det med politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, i alle RFFO'er.

Mange hajarter kræver streng beskyttelse, herunder gennem et forbud mod opbevaring, mens andre kan fiskes i overensstemmelse med internationalt vedtagne regler, navnlig regler vedtaget af RFFO'er. RFFO'er træffer forvaltningsforanstaltninger, f.eks. om samlede tilladte fangstmængder, på grundlag af bestandsvurderinger og videnskabelig rådgivning fra deres respektive videnskabelige organer, og fartøjer rapporterer deres fangster. Fiskeriaktiviteter, der involverer interaktion med hajer, skal også rapporteres i overensstemmelse med de relevante RFFO'ers dataindberetningsprocedurer (herunder skøn over mængden af døde fisk, der smides ud, og størrelseshyppigheder). Disse data er tilgængelige i de forskellige RFFO'ers databaser og understøtter den videnskabelige rådgivning, der ligger til grund for de forvaltningsbeslutninger, der træffes vedrørende de forskellige arter. Der er imidlertid forskellige krav blandt de forskellige RFFO'er, og der er svagheder i rapporteringen af data om bifangster af hajer, der ikke er målarter, navnlig artsspecifikke data.

For at styrke den videnskabelige rådgivning i RFFO'er støtter EU det videnskabelige arbejde gennem frivillige finansielle bidrag med henblik på at udvikle passende metoder til at vurdere de vigtigste hajarters bevaringsstatus og forbedre de lovgivningsmæssige rammer for bevarelse af hajer.

3.   EVALUERING AF FORSLAGET I INITIATIVET

3.1.   Svar på initiativet

Det europæiske borgerinitiativ rejser vigtige spørgsmål, der er relevante for EU's politik for beskyttelse af havmiljøet, beskyttelse og bevarelse af fiskeressourcerne og sikring af bæredygtigt fiskeri i EU og globalt. Hvis status quo opretholdes, vil det betyde, at de samme produkter fortsat handles, og at aktiviteterne opretholdes for EU's flåde og operatører. Det vil imidlertid ikke udgøre endnu et vigtigt skridt fremad med hensyn til at genoprette den globale hajbestand og mere specifikt med hensyn til at imødegå de negative virkninger, som handel med hajfinner har på situationen for hajbestandene.

Forbuddet mod handel med løse hajfinner i EU vil gælde for de arter, der fiskes af EU-flåden i overensstemmelse med internationalt vedtagne regler, navnlig med regler vedtaget af RFFO'er. Handelen med hajfinner er den vigtigste afsætningsmulighed for den del af EU-flåden, der fisker efter hajer i internationale farvande, og EU er en vigtig aktør på verdensplan. Et forbud mod handel med løse finner kan betyde, at den pågældende del af EU-flåden vil fiske færre hajer i internationale farvande, hvilket giver anledning til bekymring over de socioøkonomiske virkninger. På grund af karakteren af særskilte markeder for hajfinner og hajkød og logistiske spørgsmål, da disse arter hovedsagelig fanges af EU-flåden i internationale farvande, der reguleres under RFFO'ernes ansvarsområde, kan en sådan reduktion af aktiviteten desuden bane vejen for mindre bæredygtig praksis for fiskeri uden for EU. Derfor skal alle foranstaltninger, der træffes på EU-plan, suppleres med foranstaltninger på internationalt plan for at sikre lige vilkår og positive miljøvirkninger.

Et EU-forbud mod handel med løse hajfinner skal være foreneligt med EU's internationale forpligtelser, herunder Verdenshandelsorganisationens (WTO) regler. WTO sætter ikke spørgsmålstegn ved landenes ret til at træffe foranstaltninger med hensyn til spørgsmål som bevarelse af udtømmelige naturressourcer eller dyrevelfærd, forudsat at visse betingelser er opfyldt. Sådanne foranstaltninger skal navnlig a) reelt forfølge et af de mål, der er anført i artikel XX i GATT 1994, b) opfylde den såkaldte nødvendighedstest, hvilket vil sige, at der ikke findes mindre handelsbegrænsende foranstaltninger til at nå det nævnte mål, og c) sikre, at foranstaltningen udformes retfærdigt og ikke fører til uberettiget eller vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af den internationale handel.

I henhold til forordningen om det europæiske borgerinitiativ skal Kommissionen redegøre for sine juridiske og politiske konklusioner samt de foranstaltninger, som den agter at træffe, senest seks måneder efter modtagelsen af initiativet. Inden for denne tidsramme har Kommissionen ikke været i stand til at indsamle alle de nødvendige data og foretage alle relevante analyser for fuldt ud at vurdere relevansen af at iværksætte en foranstaltning som den, der er anmodet om i borgerinitiativet. Desuden skal der forud for ethvert lovgivningsforslag foretages en konsekvensanalyse af dets mulige miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger.

Kommissionen vil derfor inden udgangen af 2023 iværksætte en konsekvensanalyse af de miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser af at anvende politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, på markedsføringen af hajer i EU, hvad enten den sker med henblik på forbrug i EU eller international handel (import og eksport). Konsekvensanalysen vil give mulighed for at iværksætte en velinformeret og faktabaseret mulig fremtidig foranstaltning (22). Den vil omfatte en analyse af de økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger for de EU-interessenter og tredjelande, der kan blive berørt, potentielle ændringer i dynamikken på det globale marked, de miljømæssige og socioøkonomiske fordele ved bedre beskyttede hajbestande og en evaluering af mulige alternative midler til at nå det tilsigtede mål samt en detaljeret vurdering af det mest hensigtsmæssige retsgrundlag og instrument. Konsekvensanalysen bør udstikke rammerne for Kommissionens vej frem i overensstemmelse med dens prioriteter, navnlig med hensyn til den europæiske grønne pagt, en økonomi, der tjener alle, et stærkere Europa i verden og den europæiske levevis.

Kommissionen erkender, at sporing af kommercielle ruter og krydsninger er vanskelig på grund af den utilstrækkelige opdeling af data om landinger af og handel med hajkød og hajfinner på artsniveau. Denne mangel på standardisering af klassificeringssystemet gør det vanskeligt at analysere tendenserne i fangst- og handelsdynamikken på globalt plan. Kommissionen har konstateret, at der er plads til at supplere de oplysninger om eksport og import, som operatørerne indsender til de nationale toldsystemer. De oplysninger, der genereres af toldangivelser, vil bidrage til at analysere tendenser i fangst- og handelsdynamikken på et mere detaljeret niveau og undersøge den påståede høje grad af svig, som initiativtagerne til det europæiske borgerinitiativ har identificeret.

Kommissionen vil derfor inden udgangen af 2023 undersøge, hvilke retsmidler der bedst giver mulighed for at anmode om mere detaljerede oplysninger til identifikation af hajarter og deres respektive produkter ved import og eksport. Den vil træffe en afgørelse med henblik på ikrafttræden senest den 1. januar 2025.

3.2.   Ledsageforanstaltninger på både EU-plan og internationalt plan

EU iværksætter en lang række foranstaltninger, som direkte eller indirekte er rettet mod bevarelse og bæredygtig forvaltning af hajer. I den forbindelse har det europæiske borgerinitiativ fremhævet en række vigtige emner, der kan håndteres ved at gøre mere for at håndhæve EU-retten og ved at styrke indsatsen på internationalt plan.

3.2.1.   Håndhævelse af eksisterende EU-lovgivning

Den fælles fiskeripolitik indeholder værktøjer og rammer til vedtagelse af videnskabeligt baserede foranstaltninger for at minimere fiskeriets negative indvirkning på marine arter og levesteder (23). Den skal være i overensstemmelse (24) med havstrategirammedirektivets (25) mål om at sikre, at EU's have opnår god miljøtilstand, hvilket omfatter sikring af sunde bestandsniveauer og tilladt bifangst af alle marine arter (26), herunder ikkekommercielt udnyttede fisk såsom hajer og rokker. Kommissionen overvåger hajbestandenes tilstand og sikrer i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål en sammenhængende tilgang mellem den interne og den eksterne fiskeripolitik for hajer.

Siden 2009 har en EU-handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer (27) inspireret af den internationale handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer (se afsnit 3.2.2) haft til formål at udvide kendskabet til hajfiskeri og hajarter samt deres rolle i økosystemet, så det sikres, at hajfiskeriet er bæredygtigt, og at bifangster af hajer i forbindelse med andet fiskeri reguleres korrekt. Den ligger til grund for de foranstaltninger, der træffes både på EU-plan (fiskerimuligheder, tekniske foranstaltninger, indsats- og kapacitetsbegrænsninger, dataindsamling) og på internationalt plan (RFFO'er, CITES, konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, regionale havkonventioner).

For flere hajarter kan selv et begrænset fiskeri udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Sådanne arter er beskyttet i henhold til EU-foranstaltninger. De på hinanden følgende årlige forordninger om fiskerimuligheder såsom forordning (EU) 2023/194 forbyder EU-fiskerfartøjer og fartøjer fra tredjelande, der fisker i EU-farvande, at fiske, opbevare om bord, omlade og lande arter, der er opført som forbudte, herunder hajarter (28). De fangede enheder skal straks genudsættes uskadte, hvilket yderligere forhindrer, at finner fra truede arter ender på markedet. De samme bestemmelser gælder for dybhavshajer.

Nogle hajarter kræver streng beskyttelse, mens andre kan fiskes bæredygtigt, når dette er videnskabeligt understøttet. For disse bestande forvaltes landingerne ved hjælp af en række samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) i henhold til forordningerne om de årlige fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i ikke-EU-farvande. TAC'er, der foreslås af Kommissionen og vedtages af Rådet, er baseret på videnskabelig rådgivning og forsigtighedsprincippet og tager hensyn til biologiske og socioøkonomiske aspekter.

Forordning (EU) 2019/1241 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger (forordningen om tekniske foranstaltninger) (29) indeholder et generelt forbud mod fiskeri efter visse sjældne/følsomme hajer og rokker (artikel 10, stk. 2, og bilag I) (30) og bestemmelser, der begrænser anvendelsen af faststående garn og drivgarn til fangst af flere hajarter eller -familier (artikel 9, stk. 4, og bilag III).

Initiativtagerne til det europæiske borgerinitiativ har fremhævet vanskeligheder ved at spore hajer og produkter heraf på artsniveau i hele handels- og markedskæden. Sporbarheden af hajprodukter og gennemsigtige forbrugeroplysninger spiller en central rolle i EU's hajpolitik. For at sikre sporbarhed blev der ved forordning (EF) nr. 1224/2009 (31) indført en EF-kontrolordning for fiskeri, hvorved EU-operatører blev pålagt sporbarhedsregler. Hvert parti fiskevarer, der landes af EU-fartøjer, skal som minimum ledsages af følgende sporbarhedsoplysninger: i) fiskerfartøjets identifikationsnummer, havnekendingsnummer og navn, ii) FAO alpha-3-koden for hver art, iii) artens handelsbetegnelse og latinske navn og iv) det relevante geografiske område, produktionsmetoden, fangstdatoen og mængderne for hver art. Sådanne oplysninger skal være tilgængelige på alle trin i værdikæden for de myndigheder, der er ansvarlige for kontrol og håndhævelse, og for virksomhedslederne. En igangværende revision af EU's fiskerikontrolordning (32), som Europa-Parlamentet og Rådet nåede til politisk enighed om i maj 2023, omfatter yderligere bestemmelser om sporbarhedsoplysninger. Den fastsætter forbedringer i rapporteringen af fangster, fiskeriaktiviteter og kontrol af forsyningskæden, herunder af konserverede og tilberedte produkter samt importerede produkter, nærmere bestemt elektronisk registrering af fangstdata, herunder indberetning af udsmid af følsomme arter, og overvågning af fiskeriaktiviteter ved hjælp af elektroniske fjernkommunikationsmidler, herunder TV-overvågning.

Med hensyn til forbrugeroplysning fastsættes det i forordning (EF) nr. 1169/2011 om fødevareinformation til forbrugerne (33), at fødevareinformation ikke må være vildledende. Desuden sikrer specifikke bestemmelser i fiskerisektoren en høj grad af forbrugeroplysning. Forordning (EU) nr. 1379/2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter (34) fastsætter, at hajprodukter, der ikke er tilberedt eller konserveret, herunder fileter og finner, kun må markedsføres med handelsbetegnelsen for arten og dens videnskabelige navn. Der er tegn på uensartet gennemførelse af de obligatoriske oplysningskrav i henhold til artikel 35 i forordningen om den fælles markedsordning som rapporteret af Kommissionen efter en åben offentlig høring om gennemførelsen af forordningen om den fælles markedsordning (35). Det drejer sig om identifikation af en arts videnskabelige navn og handelsbetegnelse. Dette potentielle problem er som sådan ikke direkte relevant i forbindelse med fjernelse af hajfinner, men forbedringer i gennemførelsen af mærkningskravene kan bidrage til en bedre identifikation af hajprodukter mere generelt.

Det europæiske borgerinitiativ pegede på forekomsten af ulovlig handel. Bortset fra begrænsede data om beslaglæggelser af arter, der er opført på CITES-listerne (36), indsamlede Kommissionen ikke dokumentation for, i hvilket omfang den påståede ulovlige handel med truede arter finder sted i EU. Ikke desto mindre anerkender den, at ulovlig handel med vilde dyr og planter er et vigtigt spørgsmål, og den har fremlagt en ny EU-handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter (37) for at styrke EU's indsats mod dette udbredte fænomen.

Mere generelt peger det europæiske borgerinitiativ på, at en forbedring af sporbarheden af fangster, landinger, import og eksport af hajer og finner på EU-plan og internationalt plan i hele værdikæden kræver:

| 1) | styrkelse af håndhævelsen af EU-lovgivningen om i) overvågning af fiskeri- og markedsaktiviteter, ii) kontrolforanstaltninger vedrørende forarbejdning, afsætning, transport og oplagring, iii) import og eksport af hajprodukter, herunder navnlig finner, for de pågældende hajarter og iv) gældende sporbarheds- og mærkningsregler i medlemsstaterne |
| --- | --- |

1)

styrkelse af håndhævelsen af EU-lovgivningen om i) overvågning af fiskeri- og markedsaktiviteter, ii) kontrolforanstaltninger vedrørende forarbejdning, afsætning, transport og oplagring, iii) import og eksport af hajprodukter, herunder navnlig finner, for de pågældende hajarter og iv) gældende sporbarheds- og mærkningsregler i medlemsstaterne

| 2) | sikring af, at der indsamles fuldstændige og pålidelige oplysninger om fiskeri og handel. |
| --- | --- |

2)

sikring af, at der indsamles fuldstændige og pålidelige oplysninger om fiskeri og handel.

Derfor vil Kommissionen:

| — | opfordre medlemsstaterne til at sikre, at der sker passende kontrol med CITES-tilladelser og -certifikater, og at kapaciteten er tilstrækkelig med hensyn til kontrol og sporbarhed af beskyttede hajer og produkter heraf, såsom i) uddannelse i identifikation af relevante hajarter og produkter heraf, ii) udvikling og anvendelse af teknologier, værktøjer (herunder digitale) og DNA-analyseprotokoller til identifikation af hajarter, iii) passende sporbarhedssystemer og iv) udveksling af god praksis (38) |
| --- | --- |

—

opfordre medlemsstaterne til at sikre, at der sker passende kontrol med CITES-tilladelser og -certifikater, og at kapaciteten er tilstrækkelig med hensyn til kontrol og sporbarhed af beskyttede hajer og produkter heraf, såsom i) uddannelse i identifikation af relevante hajarter og produkter heraf, ii) udvikling og anvendelse af teknologier, værktøjer (herunder digitale) og DNA-analyseprotokoller til identifikation af hajarter, iii) passende sporbarhedssystemer og iv) udveksling af god praksis (38)

| — | inden udgangen af 2023 sende en anmodning om gensidig bistand til medlemsstaterne i henhold til forordning (EF) nr. 1005/2008 om bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (39) for at henlede deres opmærksomhed på hajprodukter |
| --- | --- |

—

inden udgangen af 2023 sende en anmodning om gensidig bistand til medlemsstaterne i henhold til forordning (EF) nr. 1005/2008 om bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (39) for at henlede deres opmærksomhed på hajprodukter

| — | inden udgangen af 2023 kontakte Europol med henblik på at undersøge omfanget af ulovlig handel med hajfinner til og fra EU |
| --- | --- |

—

inden udgangen af 2023 kontakte Europol med henblik på at undersøge omfanget af ulovlig handel med hajfinner til og fra EU

| — | hurtigt påbegynde arbejdet med gennemførelsen af den reviderede kontrolforordning, så snart den er vedtaget, for at sikre, at de forbedringer, den omfatter, træder i kraft så hurtigt som muligt |
| --- | --- |

—

hurtigt påbegynde arbejdet med gennemførelsen af den reviderede kontrolforordning, så snart den er vedtaget, for at sikre, at de forbedringer, den omfatter, træder i kraft så hurtigt som muligt

| — | opfordre medlemsstaterne til at styrke overvågningen og håndhævelsen af EU's forordninger om kontrol og fjernelse af hajfinner og RFFO'ernes regler, idet et vigtigt skridt er at forbedre registreringen og rapporteringen af fangster og bifangster af hajer — dette gælder i lige høj grad for EU-fartøjer, der fisker i EU-farvande, og for sådanne fartøjer, der fisker i internationale farvande |
| --- | --- |

—

opfordre medlemsstaterne til at styrke overvågningen og håndhævelsen af EU's forordninger om kontrol og fjernelse af hajfinner og RFFO'ernes regler, idet et vigtigt skridt er at forbedre registreringen og rapporteringen af fangster og bifangster af hajer — dette gælder i lige høj grad for EU-fartøjer, der fisker i EU-farvande, og for sådanne fartøjer, der fisker i internationale farvande

| — | opfordre medlemsstaterne (40) til inden udgangen af 2023 at fastsætte tærskelværdier for den maksimale bifangst af ikkekommercielt udnyttede fisk såsom hajer og rokker i EU-farvande i henhold til havstrategirammedirektivet og vedtage passende fiskeriforvaltningsforanstaltninger for at overholde disse tærskler |
| --- | --- |

—

opfordre medlemsstaterne (40) til inden udgangen af 2023 at fastsætte tærskelværdier for den maksimale bifangst af ikkekommercielt udnyttede fisk såsom hajer og rokker i EU-farvande i henhold til havstrategirammedirektivet og vedtage passende fiskeriforvaltningsforanstaltninger for at overholde disse tærskler

| — | fra 2024 indføre foranstaltninger til datakvalitetskontrol og krydskontrol mellem på den ene side de månedlige fangstrapporter, som medlemsstaterne indsender i henhold til kontrolforordningen, og på den anden side de årligt indberettede data om landing af hajer og de oplysninger, der kræves i henhold til forordningen om fjernelse af hajfinner |
| --- | --- |

—

fra 2024 indføre foranstaltninger til datakvalitetskontrol og krydskontrol mellem på den ene side de månedlige fangstrapporter, som medlemsstaterne indsender i henhold til kontrolforordningen, og på den anden side de årligt indberettede data om landing af hajer og de oplysninger, der kræves i henhold til forordningen om fjernelse af hajfinner

| — | inden udgangen af 2023 analysere medlemsstaternes svar på en nyligt iværksat undersøgelse af gennemførelsen af mærkningskravene i henhold til forordningen om den fælles markedsordning, idet der lægges særlig vægt på det specifikke spørgsmål om fejlmærkning af en arts handelsnavn. |
| --- | --- |

—

inden udgangen af 2023 analysere medlemsstaternes svar på en nyligt iværksat undersøgelse af gennemførelsen af mærkningskravene i henhold til forordningen om den fælles markedsordning, idet der lægges særlig vægt på det specifikke spørgsmål om fejlmærkning af en arts handelsnavn.

Andre igangværende initiativer og tiltag er vigtige støttende rammer for en forbedret EU-hajpolitik.

»Havhandlingsplanen« under EU's biodiversitetsstrategi for 2030 (41), som Kommissionen vedtog den 21. februar 2023, indeholder opfordringer til handling rettet til medlemsstaterne for at forbedre beskyttelsen af følsomme arter, herunder visse sårbare hajarter, ved at sigte mod at reducere bifangster i fiskeriet, beskytte deres foder- og ynglesteder og forbedre overvågningssystemerne for at identificere omfanget og fordelingen af bifangster.

Kommissionens forslag til en forordning om naturgenopretning (42), der blev vedtaget i juni 2022, har bl.a. til formål at genoprette forringede marine levesteder og levesteder for ikoniske marine arter såsom delfiner og marsvin, hajer og havfugle. Listen over de pågældende hajarter findes i bilag III til forslaget og er baseret på bilag I (Forbudte arter) til forordning (EU) nr. 2019/1241 om tekniske foranstaltninger.

EU's mission »Genopretning af vores oceaner og farvande« (43) har til formål at beskytte og genoprette vores haves og farvandes sundhed senest i 2030. Som led i missionens første søjle, beskyttelse og genopretning, vil der blive set på genopretning af levesteder og grupper af arter, herunder rovdyr, der støtter dem, såsom hajer. Specifik forskning med henblik på hurtigere og billigere DNA-baseret identifikation af arter ud fra hajfinner er nødvendig for at håndhæve kontrollen, og et Horisont Europa-projekt (44) om bekæmpelse af ulovligt fiskeri og udsmid omfatter allerede hurtig DNA-baseret analyse i forbindelse med fiskerikontrol.

I fra jord til bord-strategien under den europæiske grønne pagt anerkendes den stærke indbyrdes forbindelse mellem sunde mennesker, sunde samfund og en sund klode, ligesom det anerkendes, at det er nødvendigt at sikre primærproducenternes eksistensgrundlag for at opnå en vellykket overgang til et bæredygtigt EU-fødevaresystem.

3.2.2.   Optrapning af indsatsen på globalt plan

Handelen med hajfinner er global, og det samme gælder hajfiskeri og det dramatiske fald i hajbestandene. Derfor blev den internationale handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer (45) vedtaget i 1999 i FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisations (FAO) regi. Dens hovedformål er bæredygtig bevarelse og forvaltning af hajer. Den internationale handlingsplan udgør en ramme, der bidrager til at udvikle nationale, subregionale og regionale handlingsplaner for bevarelse og forvaltning af hajer. Den forbød for første gang fjernelse af hajfinner og fungerede som model for andre internationale handlingsplaner, f.eks. den europæiske.

Konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr er en FN-miljøtraktat. Den indeholder bestemmelser om bevarelse og forvaltning af migrerende arter, deres levesteder og deres trækruter. De kontraherende parter i konventionen forpligter sig til at overholde konventionens principper (dvs. anerkende betydningen af migrerende arter og arbejde på at bevare disse arter og deres levesteder) og træffe øjeblikkelige foranstaltninger for at beskytte arter ved at undertegne internationale aftaler eller aftalememoranda. EU har undertegnet aftalememorandummet om beskyttelse af migrerende hajer og er fortaler for forskning, bæredygtigt fiskeri, beskyttelse af levesteder og internationalt samarbejde i denne forbindelse.

Mens EU eksporterer hajfinner fra forvaltet hajfiskeri, er dette ofte ikke tilfældet for mange af de finner, der eksporteres af andre lande til de største forbrugermarkeder. Selv om de fleste RFFO'er og mange lande har vedtaget og gennemført bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajer, er der behov for store forbedringer for at sikre, at handelspraksis ikke underminerer den indsats og de fremskridt, der er gjort med hensyn til bevarelse af flere hajarter. Det er derfor nødvendigt yderligere at fremme et effektivt forbud mod fjernelse af hajfinner på verdensplan, sikre effektiv kontrol med handelsstrømmene af hajprodukter i hele verden og forsøge at begrænse efterspørgslen efter disse produkter.

Med henblik herpå vil Kommissionen i hele 2023 og derefter:

| — | tilskynde relevante tredjelande til effektivt at gennemføre listeopførelserne af hajer efter de beslutninger, der blev truffet for nyligt på CITES CoP19, om at medtage næsten 100 yderligere haj- og rokkearter (og produkter heraf) på CITES-liste II |
| --- | --- |

—

tilskynde relevante tredjelande til effektivt at gennemføre listeopførelserne af hajer efter de beslutninger, der blev truffet for nyligt på CITES CoP19, om at medtage næsten 100 yderligere haj- og rokkearter (og produkter heraf) på CITES-liste II

| — | støtte CITES-sekretariatet i at opbygge forekomststaternes (46) kapacitet til at gennemføre CITES-listeopførelserne af hajer og andre marine arter |
| --- | --- |

—

støtte CITES-sekretariatet i at opbygge forekomststaternes (46) kapacitet til at gennemføre CITES-listeopførelserne af hajer og andre marine arter

| — | øge EU's indsats i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for at vedtage nye og/eller styrke og effektivt gennemføre eksisterende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajarter samt vurdere effektiviteten af de vedtagne foranstaltninger og styrke kontrolforanstaltningerne for at sikre, at de nuværende regler anvendes og håndhæves korrekt — dette omfatter vedtagelse af en politik om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, som det mest effektive middel til at sætte en stopper for fjernelse af hajfinner |
| --- | --- |

—

øge EU's indsats i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for at vedtage nye og/eller styrke og effektivt gennemføre eksisterende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajarter samt vurdere effektiviteten af de vedtagne foranstaltninger og styrke kontrolforanstaltningerne for at sikre, at de nuværende regler anvendes og håndhæves korrekt — dette omfatter vedtagelse af en politik om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, som det mest effektive middel til at sætte en stopper for fjernelse af hajfinner

| — | i alle andre relevante internationale organer og organisationer foreslå medlemsstaterne at indlede drøftelser om nye og/eller styrkelse af nuværende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajarter samt en effektiv gennemførelse heraf ved at styrke kontrollen — Kommissionen vil foreslå medlemsstaterne at tage spørgsmålet op på det 19. møde i FAO's Underkomité for Handel med Fiskevarer, der finder sted i september 2023 i Norge |
| --- | --- |

—

i alle andre relevante internationale organer og organisationer foreslå medlemsstaterne at indlede drøftelser om nye og/eller styrkelse af nuværende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for hajarter samt en effektiv gennemførelse heraf ved at styrke kontrollen — Kommissionen vil foreslå medlemsstaterne at tage spørgsmålet op på det 19. møde i FAO's Underkomité for Handel med Fiskevarer, der finder sted i september 2023 i Norge

| — | samarbejde med lande uden for EU for bl.a. ved hjælp af finansieringsprojekter at tilskynde til en reduktion af efterspørgslen efter hajfinner af ulovlig oprindelse og støtte vigtige tredjelande i at opbygge kapacitet til at bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr og planter. |
| --- | --- |

—

samarbejde med lande uden for EU for bl.a. ved hjælp af finansieringsprojekter at tilskynde til en reduktion af efterspørgslen efter hajfinner af ulovlig oprindelse og støtte vigtige tredjelande i at opbygge kapacitet til at bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr og planter.

4.   KONKLUSIONER OG FREMTIDSUDSIGTER

Det europæiske borgerinitiativ »Stop Finning — Stop the trade (Stop finning — stop handelen)« afspejler samfunds- og miljømæssige bekymringer over den foruroligende situation for hajer på verdensplan og den rolle, som efterspørgslen efter hajfinner spiller. Kommissionen finder det relevant for EU's politik for beskyttelse af havmiljøet, beskyttelse og bevarelse af fiskeressourcerne og sikring af et bæredygtigt fiskeri i EU og globalt. Dette initiativ er i overensstemmelse med EU's grønne pagt og EU's tilsagn om at beskytte marine økosystemer og truede arter globalt og fremme international havforvaltning.

EU var den første til at betragte fjernelse af hajfinner som en uacceptabel fiskeripraksis. I henhold til EU-lovgivningen skal hajer, der fanges af EU-fartøjer eller i EU-farvande, landes med deres finner naturligt fastgjorte til deres kroppe.

Et forbud mod handel med løse finner kan betyde, at den pågældende del af EU-flåden vil fiske færre hajer i internationale farvande, hvilket giver anledning til bekymring over de socioøkonomiske virkninger. Da de pågældende arter desuden hovedsagelig fanges af EU-flåden i internationale farvande, som reguleres under RFFO'ernes ansvarsområde, kan en sådan reduktion af aktiviteten desuden bane vejen for mindre bæredygtig praksis for fiskeri uden for EU. Der er imidlertid behov for en yderligere vurdering af de bredere økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger for EU's interessenter og tredjelande, der kan blive berørt. For at kunne træffe beslutninger på et velinformeret grundlag har Kommissionen brug for et sæt mere fuldstændige og mere detaljerede data og statistikker for at kunne analysere tendenserne i fangst- og handelsdynamikken.

Derfor vil Kommissionen:

| — | straks påbegynde det forberedende arbejde med henblik på inden udgangen af 2023 at iværksætte en konsekvensanalyse af de miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser af at anvende politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, på markedsføringen af hajer i EU, hvad enten den sker med henblik på forbrug i EU eller international handel (import og eksport) |
| --- | --- |

—

straks påbegynde det forberedende arbejde med henblik på inden udgangen af 2023 at iværksætte en konsekvensanalyse af de miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser af at anvende politikken om, at finnerne skal være naturligt fastgjorte til kroppen, på markedsføringen af hajer i EU, hvad enten den sker med henblik på forbrug i EU eller international handel (import og eksport)

| — | inden udgangen af 2023 undersøge, hvilke retsmidler der bedst giver mulighed for at anmode om mere detaljerede oplysninger til identifikation af hajarter og deres respektive produkter ved import og eksport, og træffe afgørelse med henblik på ikrafttræden senest den 1. januar 2025. |
| --- | --- |

—

inden udgangen af 2023 undersøge, hvilke retsmidler der bedst giver mulighed for at anmode om mere detaljerede oplysninger til identifikation af hajarter og deres respektive produkter ved import og eksport, og træffe afgørelse med henblik på ikrafttræden senest den 1. januar 2025.

Det europæiske borgerinitiativ fremhævede også en række vigtige emner, der kan håndteres ved at gøre mere for at håndhæve EU-retten og ved at styrke indsatsen på internationalt plan. Kommissionen vil derfor sideløbende hermed:

| — | styrke den måde, hvorpå EU-lovgivningen håndhæves med hensyn til overvågning af fiskeri- og markedsaktiviteter, kontrolforanstaltninger vedrørende forarbejdning og afsætning samt import og eksport af hajprodukter samt sporbarheds- og mærkningsregler |
| --- | --- |

—

styrke den måde, hvorpå EU-lovgivningen håndhæves med hensyn til overvågning af fiskeri- og markedsaktiviteter, kontrolforanstaltninger vedrørende forarbejdning og afsætning samt import og eksport af hajprodukter samt sporbarheds- og mærkningsregler

| — | træffe yderligere foranstaltninger på internationalt plan og slå til lyd for en øget indsats for at beskytte truede hajer og sikre, at de kommercielle hajbestande forbliver sunde, samt sigte mod et effektivt forbud mod fjernelse af hajfinner på verdensplan, mod at sikre effektiv kontrol med handelsstrømmene af hajprodukter på verdensplan og mod at begrænse efterspørgslen efter hajprodukter, der stammer fra ikkebæredygtigt fiskeri. |
| --- | --- |

—

træffe yderligere foranstaltninger på internationalt plan og slå til lyd for en øget indsats for at beskytte truede hajer og sikre, at de kommercielle hajbestande forbliver sunde, samt sigte mod et effektivt forbud mod fjernelse af hajfinner på verdensplan, mod at sikre effektiv kontrol med handelsstrømmene af hajprodukter på verdensplan og mod at begrænse efterspørgslen efter hajprodukter, der stammer fra ikkebæredygtigt fiskeri.

---

(1)  Registreringsnummer hos Kommissionen: ECI(2020)000001 (https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2020/000001_da).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 af 17. april 2019 om det europæiske borgerinitiativ (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 55).

(3)  Kommissionens afgørelse (EU) 2019/2252 af 17. december 2019 om forslaget til borgerinitiativ Stop Finning — Stop the trade (Stop finning — stop handelen) (meddelt under nummer C(2019) 9203) (EUT L 336 af 30.12.2019, s. 312).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1042 af 15. juli 2020 om midlertidige foranstaltninger med hensyn til de frister for indsamlings-, kontrol- og undersøgelsesfaserne, der er fastsat i forordning (EU) 2019/788 om det europæiske borgerinitiativ, i lyset af covid-19-udbruddet (EUT L 231 af 17.7.2020, s. 7), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2200 af 17. december 2020 om forlængelse af perioderne for indsamling af støttetilkendegivelser til visse europæiske borgerinitiativer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1042 (EUT L 434 af 23.12.2020, s. 56) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/360 af 19. februar 2021 om forlængelse af perioden for indsamling af støttetilkendegivelser til visse europæiske borgerinitiativer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1042 (meddelt under nummer C(2021) 1121) (EUT L 69 af 26.2.2021, s. 9).

(5)  IUCN's rødliste over truede arter.

(6)  Sharks | International Plan of Action for Conservation and Management of Sharks | De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO).

(7)  Jf. bilag.

(8)  Kilde: Det europæiske markedsobservatorium for fiskevarer og akvakulturprodukter (EUMOFA).

(9)  Kilde: Det europæiske markedsobservatorium for fiskevarer og akvakulturprodukter (EUMOFA).

(10)  Kilde: Det europæiske markedsobservatorium for fiskevarer og akvakulturprodukter (EUMOFA).

(11)  Kilde: Eurostats fiskeristatistik.

(12)  Kilde: Medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen. Rokkearter falder ikke ind under forordningen om fjernelse af hajfinner, men fanges næsten udelukkende i EU-farvande.

(13)  Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1).

(14)  »Fjernelse af hajfinner« er den praksis, hvor finnerne fjernes fra hajer om bord på fiskerfartøjer, og resten af hajen udsmides på havet.

(15)  Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 af 26. juni 2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer (EUT L 167 af 4.7.2003, s. 1).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 605/2013 af 12. juni 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1185/2003 om fjernelse af hajfinner om bord på fartøjer (EUT L 181 af 29.6.2013, s. 1).

(17)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af forordningen om fjernelse af hajfinner (COM(2016) 207 final).

(18)  DEN VIDENSKABELIGE, TEKNISKE OG ØKONOMISKE KOMITÉ (STECF), Review of the implementation of the shark finning regulation and assessment of the impact of the 2009 European Community Action Plan for the Conservation and Management of Sharks (CPOA) (STECF-19-17).

(19)  Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM), Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO).

(20)  Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC), Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC), Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO), Kommissionen for Bevarelse af Sydlig Tun (CCSBT), Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) og Fiskerikommissionen for det Nordlige Stillehav (NPFC).

(21)  Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO), fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (SIOFA) og konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CCAMLR).

(22)  Se arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene: Retningslinjer for bedre regulering (Better Regulation Guidelines), SWD(2021) 305 final.

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22). Formålet med den fælles fiskeripolitik er at sikre, at fiskeriaktiviteter foregår miljømæssigt bæredygtigt og forvaltes i overensstemmelse med økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige mål (artikel 2, stk. 1). Den anvender forsigtigheds- og økosystembaserede tilgange til fiskeriforvaltning (artikel 2, stk. 2 og 3).

(24)  Artikel 2, stk. 5, litra j, i forordningen om den fælles fiskeripolitik.

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(26)  Havstrategirammedirektivets deskriptor D1C1 fra Kommissionens afgørelse 2017/848 om dødelighed ved bifangst af marine arter.

(27)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om en EF-handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer (COM/2009/0040 final).

(28)  Betragtning 19 og 20 i Rådets forordning (EU) 2023/194 af 30. januar 2023 om fastsættelse for 2023 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om fastsættelse af sådanne fiskerimuligheder for visse dybhavsbestande for 2023 og 2024 (EUT L 28 af 31.1.2023, s. 1).

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 af 20. juni 2019 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 og (EU) 2019/1022 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005 (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 105).

(30)  Arter, for hvilke der er forbud mod at fiske efter, opbevare om bord, omlade, lande, opbevare, frembyde eller udbyde til salg.

(31)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(32)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1005/2008 og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår fiskerikontrol (COM(2018) 368 final).

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 af 25. oktober 2011 om fødevareinformation til forbrugerne, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1924/2006 og (EF) nr. 1925/2006 og om ophævelse af Kommissionens direktiv 87/250/EØF, Rådets direktiv 90/496/EØF, Kommissionens direktiv 1999/10/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF, Kommissionens direktiv 2002/67/EF og 2008/5/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 608/2004 (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 18).

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

(35)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af forordning (EU) nr. 1379/2013 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (COM(2023) 101 final), Revision af EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter (COM(2022) 581 final).

(36)  I 2021 indberettede EU-medlemsstaterne 3 beslaglæggelser af i alt 8 finner eller dele heraf.

(37)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Revision af EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter (COM(2022) 581 final).

(38)  Se Identification materials on sharks | CITES.

(39)  Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1).

(40)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-handlingsplan: Beskyttelse og genopretning af marine økosystemer med henblik på et bæredygtigt og modstandsdygtigt fiskeri (COM/2023/102 final).

(41)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En EU-handlingsplan: Beskyttelse og genopretning af marine økosystemer med henblik på et bæredygtigt og modstandsdygtigt fiskeri (COM/2023/102 final).

(42)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om naturgenopretning (COM(2022) 304 final).

(43)  Restore our Ocean and Waters (europa.eu).

(44)  CL6-2023-FARM2FORK-01-8.

(45)  1. INTERNATIONAL PLANS OF ACTION — SHARKS (fao.org).

(46)  En stat, hvis territorium ligger inden for en arts naturlige udbredelsesområde.

---

BILAG

Image 1

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/13

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11202 — FORTUM MARKETS / TELGE ENERGI)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 275/02)

Den 31. juli 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11202. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11202. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/14

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11137 — EMIL FREY FRANCE / SACAPUCE / JAM PROD / GROUPE KERTRUCKS FINANCE)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 275/03)

Den 3. juli 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på fransk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11137. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11137. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/15

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11181 — MACQUARIE / BCI / ENDEAVOUR ENERGY)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 275/04)

Den 26. juli 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11181. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11181. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/16

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11096 — MAPFRE / VAS / JV)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 275/05)

Den 28. juli 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11096. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11096. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/17

---

Bekendtgørelse til visse personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2016/849 og Rådets forordning (EU) 2017/1509 om restriktive foranstaltninger over for Den Demokratiske Folkerepublik Korea

(2023/C 275/06)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for PAK Jae-gyong (nr. 4), KIM Yong Chol (nr. 7), HONG Sung-Mu (nr. 10), JO Kyongchol (nr. 11), PAK Jong-chon (nr. 17), Kim Su Gil (nr. 28), JON Il Ho (nr. 29), YU Jin (nr. 31), Yongbyon Nuclear Scientific Research Centre (nr. 4), som er personer og en enhed, der er anført i afsnit I i bilag II til afgørelse (FUSP) 2016/849 (1) og i bilag XV til forordning (EU) 2017/1509 (2), samt KIM Chang Hyok alias James Kim (nr. 8), RYANG Su Nyo (nr. 10), PYON Won Gun (nr. 11), PAE Won Chol (nr. 12), RI Sin Song (nr. 13), KIM Sung Su (nr. 14), KIM Pyong Chol (nr. 15), O Yong Ho (nr. 31), Pan Systems Pyongyang alias Wonbang Trading Co.; Glocom; International Golden Services; International Global System (nr. 4), Eritech Computer Assembly & Communication Technology PLC (nr. 5), Korea General Corporation for External Construction (aliaser: KOGEN, GENCO) (nr. 6), som er personer og enheder, der er anført i bilag III til Rådets afgørelse (FUSP) 2016/849 og i bilag XVI til forordning (EU) 2017/1509.

Rådet agter at fastholde de restriktive foranstaltninger over for ovennævnte personer og enheder på grundlag af nye begrundelser. Det bekendtgøres hermed for disse personer, at de inden den 11. august 2023 kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt den påtænkte begrundelse vedrørende deres opførelse på listen til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUT L 141 af 28.5.2016, s. 79.

(2)  EUT L 224 af 31.8.2017, s. 1.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/18

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. juli 2023

om udnævnelse af den administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret

(2023/C 275/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1001 af 14. juni 2017 om EU-varemærker (1), særlig artikel 158, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Embedsperioden for den nuværende administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) udløber den 30. september 2023. Det er derfor nødvendigt at udnævne en ny administrerende direktør for EUIPO. |
| --- | --- |

(1)

Embedsperioden for den nuværende administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) udløber den 30. september 2023. Det er derfor nødvendigt at udnævne en ny administrerende direktør for EUIPO.

| (2) | Ved skrivelse af 6. juni 2023 forelagde EUIPO’s bestyrelse Rådet en liste over kandidater til stillingen som administrerende direktør for EUIPO — |
| --- | --- |

(2)

Ved skrivelse af 6. juni 2023 forelagde EUIPO’s bestyrelse Rådet en liste over kandidater til stillingen som administrerende direktør for EUIPO —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   João Nuno MAROCO AMARAL NEGRÃO udnævnes herved til administrerende direktør for Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret for en periode på fem år.

2.   Den i stk. 1 omhandlede periode på fem år begynder den 1. oktober 2023.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  EUT L 154 af 16.6.2017, s. 1.

1

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/19

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. juli 2023

om ændring af afgørelse 98/481/EF om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer

(2023/C 275/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til protokol om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 27.1,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2023/15 af 6. juni 2023 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Den Europæiske Centralbank (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(1)

Regnskaberne for Den Europæiske Centralbank (ECB) og for de nationale centralbanker i de medlemsstater, der har euroen som valuta, revideres af uafhængige eksterne revisorer, der indstilles af ECB’s Styrelsesråd og godkendes af Rådet for Den Europæiske Union.

| (2) | I 2017 valgte ECB Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2018-2022 med mulighed for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2023 og 2024 (2). |
| --- | --- |

(2)

I 2017 valgte ECB Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sine eksterne revisorer for regnskabsårene 2018-2022 med mulighed for at forlænge mandatet til regnskabsårene 2023 og 2024 (2).

| (3) | Mandatet for Baker Tilly GmbH, KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udløb efter revisionen for regnskabsåret 2022. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandatet for Baker Tilly GmbH, KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udløb efter revisionen for regnskabsåret 2022. Det er derfor nødvendigt at udnævne eksterne revisorer fra regnskabsåret 2023.

| (4) | ECB har til hensigt at forlænge mandatet for Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, til regnskabsårene 2023 og 2024. Denne forlængelse er mulig i henhold til de kontraktlige aftaler mellem ECB og Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft. |
| --- | --- |

(4)

ECB har til hensigt at forlænge mandatet for Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, til regnskabsårene 2023 og 2024. Denne forlængelse er mulig i henhold til de kontraktlige aftaler mellem ECB og Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft.

| (5) | ECB’s Styrelsesråd har henstillet, at Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udnævnes til eksterne revisorer for ECB for regnskabsårene 2023 og 2024. |
| --- | --- |

(5)

ECB’s Styrelsesråd har henstillet, at Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udnævnes til eksterne revisorer for ECB for regnskabsårene 2023 og 2024.

| (6) | Henstillingen fra ECB’s Styrelsesråd bør følges, og Rådets afgørelse 98/481/EF (3) bør ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(6)

Henstillingen fra ECB’s Styrelsesråd bør følges, og Rådets afgørelse 98/481/EF (3) bør ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 1 i afgørelse 98/481/EF affattes således:

»Artikel 1

Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft udnævnes herved til eksterne revisorer for ECB for regnskabsårene 2023 og 2024.«

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til ECB.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  EUT C 208 af 15.6.2023, s. 1.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks henstilling ECB/2017/42 af 15. december 2017 til Rådet for Den Europæiske Union om eksterne revisorer for Den Europæiske Centralbank (EUT C 444 af 23.12.2017, s. 1).

2

(3)  Rådets afgørelse 98/481/EF af 20. juli 1998 om godkendelse af Den Europæiske Centralbanks eksterne revisorer (EFT L 216 af 4.8.1998, s. 7).

3

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/21

---

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine

(2023/C 275/09)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2012/642/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1592 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 (4) om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer, enheder og organer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2012/642/FUSP og forordning (EU) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer, enheder og organer på listen.

De pågældende personer, enheder og organer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 765/2006, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 3 i forordningen).

De berørte personer, enheder og organer kan inden den 30. november 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer, enheder og organer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 285 af 17.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 195 I af 3.8.2023, s. 31.

(3)  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

(4)  EUT L 195 I af 3.8.2023, s. 1.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/22

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2012/642/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine

(2023/C 275/10)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

| Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2012/642/FUSP (2) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 (5). |
| --- |
| Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse: |
| Rådet for Den Europæiske Union |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2012/642/FUSP (2) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 765/2006 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse:

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2012/642/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1592 og forordning (EU) nr. 765/2006 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1591.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2012/642/FUSP og forordning (EU) nr. 765/2006.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, begrundelsen og alle andre oplysninger vedrørende grundene til opførelsen.

Retsgrundlagene for behandling af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725:

| — | overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser

| — | overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares. |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal de registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 285 af 17.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 195 I af 3.8.2023, s. 31.

(4)  EUT L 134 af 20.5.2006, s. 1.

(5)  EUT L 195 I af 3.8.2023, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/24

---

Euroens vekselkurs (1)

3. august 2023

(2023/C 275/11)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0932 |
| JPY | japanske yen | 156,24 |
| DKK | danske kroner | 7,4517 |
| GBP | pund sterling | 0,86468 |
| SEK | svenske kroner | 11,7415 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9579 |
| ISK | islandske kroner | 144,70 |
| NOK | norske kroner | 11,2765 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,034 |
| HUF | ungarske forint | 390,85 |
| PLN | polske zloty | 4,4598 |
| RON | rumænske leu | 4,9390 |
| TRY | tyrkiske lira | 29,4774 |
| AUD | australske dollar | 1,6748 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4619 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5331 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7985 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4678 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 422,79 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,3700 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8397 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 582,02 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9795 |
| PHP | filippinske pesos | 60,744 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,852 |
| BRL | brasilianske real | 5,2996 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8294 |
| INR | indiske rupee | 90,4965 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0932

JPY

japanske yen

156,24

DKK

danske kroner

7,4517

GBP

pund sterling

0,86468

SEK

svenske kroner

11,7415

CHF

schweiziske franc

0,9579

ISK

islandske kroner

144,70

NOK

norske kroner

11,2765

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,034

HUF

ungarske forint

390,85

PLN

polske zloty

4,4598

RON

rumænske leu

4,9390

TRY

tyrkiske lira

29,4774

AUD

australske dollar

1,6748

CAD

canadiske dollar

1,4619

HKD

hongkongske dollar

8,5331

NZD

newzealandske dollar

1,7985

SGD

singaporeanske dollar

1,4678

KRW

sydkoreanske won

1 422,79

ZAR

sydafrikanske rand

20,3700

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8397

IDR

indonesiske rupiah

16 582,02

MYR

malaysiske ringgit

4,9795

PHP

filippinske pesos

60,744

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,852

BRL

brasilianske real

5,2996

MXN

mexicanske pesos

18,8294

INR

indiske rupee

90,4965

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/25

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2023/C 275/12)

Image 2

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Kroatien

Euromønter, der er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. Kommissionen offentliggør alle nye euromønters design for at informere den brede offentlighed og alle, der beskæftiger sig professionelt med mønter (1), herom. I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, der har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, udstede euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb, såfremt visse betingelser er opfyldt, navnlig betingelsen om, at det kun må være 2-euromønter. Disse mønter har samme tekniske karakteristika som de almindelige 2-euromønter, men udviser på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende land: Kroatien

Anledning til erindringsmønten: Indførelsen af euroen som Kroatiens officielle valuta den 1. januar 2023.

Beskrivelse af designet: På mønten optræder navnet på det udstedende land »HRVATSKA« (Kroatien) og udstedelsesåret »2023«, vist horisontalt, samt ordene »ČLANICA EUROPODRUČJA« (medlem af euroområdet), som er indskrevet langs yderkanten af møntens indercirkel. Denne tekst udgør symbolsk et stiliseret symbol på euroen »€«. Møntens andet centrale motiv er Kroatiens særlige og genkendelige symbol, det kroatiske skakbræt, som repræsenterer dele af Republikken Kroatiens våbenskjold.

I møntens ydre ring ses EU-flagets 12 stjerner.

Antal mønter, der vil blive udstedt: 250 000

Udstedelsesdato: September 2023

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/26

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 28. juli 2023

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 »Irish Grass Fed Beef« (BGB)

(2023/C 275/13)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 50, stk. 2, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Irlands ansøgning om registrering af betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« som en beskyttet geografisk betegnelse er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Irlands ansøgning om registrering af betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« som en beskyttet geografisk betegnelse er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

| (2) | Den 21. februar 2022 modtog Kommissionen meddelelsen om indsigelse, herunder den tilhørende begrundede indsigelse fra Det Forenede Kongerige (Nordirland). Indsigelsen blev antaget til behandling. Irland og Det Forenede Kongerige (Nordirland) har gennemført de behørige konsultationer og er nået til enighed om en væsentlig ændring af enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

(2)

Den 21. februar 2022 modtog Kommissionen meddelelsen om indsigelse, herunder den tilhørende begrundede indsigelse fra Det Forenede Kongerige (Nordirland). Indsigelsen blev antaget til behandling. Irland og Det Forenede Kongerige (Nordirland) har gennemført de behørige konsultationer og er nået til enighed om en væsentlig ændring af enhedsdokumentet.

| (3) | Irland har i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsendt Kommissionen de relevante dokumenter og oplysninger vedrørende den aftale, der er indgået med Det Forenede Kongerige (Nordirland) i forbindelse med indsigelsesproceduren vedrørende ansøgningen om registrering af betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« som beskyttet geografisk betegnelse, herunder det væsentligt ændrede enhedsdokument. |
| --- | --- |

(3)

Irland har i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 tilsendt Kommissionen de relevante dokumenter og oplysninger vedrørende den aftale, der er indgået med Det Forenede Kongerige (Nordirland) i forbindelse med indsigelsesproceduren vedrørende ansøgningen om registrering af betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« som beskyttet geografisk betegnelse, herunder det væsentligt ændrede enhedsdokument.

| (4) | Kommissionen har i henhold til artikel 50 og artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder de i forordningen fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har i henhold til artikel 50 og artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder de i forordningen fastsatte betingelser.

| (5) | For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i overensstemmelse med artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 bør enhedsdokumentet og henvisningen til offentliggørelsen af varespecifikationen for betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(5)

For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i overensstemmelse med artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 bør enhedsdokumentet og henvisningen til offentliggørelsen af varespecifikationen for betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i nævnte forordning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Enhedsdokumentet og henvisningen til offentliggørelsen af varespecifikationen, jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012, for betegnelsen »Irish Grass Fed Beef« (BGB) (EU-nr.: PGI-IE+UK(NI)-02647 — 27.11.2020) offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

I henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 giver den i denne artikels stk. 1 nævnte offentliggørelse ret til at gøre indsigelse mod registreringen af betegnelsen »Irish Grass Fed Beef«.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 2023.

På Kommissionens vegne

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 492 af 8.12.2021, s. 12.

2

---

BILAG

ENHEDSDOKUMENT

»Irish Grass Fed Beef«

EU-nr.: PGI-IE+UK(NI)-02647 — 27.11.2020

BOB () BGB (X)

1.   Betegnelse(r) (på BOB eller BGB)

»Irish Grass Fed Beef«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Irland

Det Forenede Kongerige (Nordirland)

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Irish Grass Fed Beef« er navnet på fersk og frosset ikke-udbenet og udbenet oksekød, herunder slagtekroppe, fjerdinger, ikke-udbenede udskæringer, udbenede grovparteringer, hakket oksekød af disse udskæringer og detailsalgspakninger.

»Irish Grass Fed Beef« har i) et lavt samlet fedtindhold, ii) en jævn fedtfordeling (som intermuskulær marmorering), iii) en udtalt kirsebærrød kødfarve og iv) et højt indhold af cremefarvet/gulligt fedt. Der er tale om et fast, komplekst, græsaromatisk, kraftigt, saftigt og mørt kød med en ægte smag af oksekød.

Slagtekroppene skal være fra en af følgende to kategorier:

| i. | Stude og kvier på op til 36 måneder med en bedre kropsbygning end O-og en fedningsgrad mellem 2+ og 4+. |
| --- | --- |

i.

Stude og kvier på op til 36 måneder med en bedre kropsbygning end O-og en fedningsgrad mellem 2+ og 4+.

| ii. | Køer på op til 120 måneder med en bedre kropsbygning end O+ og med en fedningsgrad på mellem 2+ og 5. |
| --- | --- |

ii.

Køer på op til 120 måneder med en bedre kropsbygning end O+ og med en fedningsgrad på mellem 2+ og 5.

»Irish Grass Fed Beef« fra kategori i) udviser alle de beskrevne egenskaber, hvad angår kirsebærrød kødfarve og cremefarvet/gult fedt og ydre fedtindhold.

»Irish Grass Fed Beef« fra kategori ii) har et endnu mere udtalt gult fedt og en dybere rød kødfarve end kategorien stude og kvier. Det gennemsnitlige fedtindhold er højere end i kategori i). Slagtekroppe med en høj pH-værdi (> 5,8) identificeres og udelukkes.

.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Irish Grass Fed Beef« kommer kun fra kvæg, der:

| a) | får mindst 90 % af deres foder fra græs. Dette består primært af græs fra græsning og vinterfodring med konserveret græs. |
| --- | --- |

a)

får mindst 90 % af deres foder fra græs. Dette består primært af græs fra græsning og vinterfodring med konserveret græs.

| b) | tilbringer mindst 220 dage på græs om året i hele deres levetid. Hvert år, så snart forholdene tillader det, kommer »Irish Grass Fed Beef«-kvæget på græs og tilbringer hver dag på græs i op til 10 måneder. Kvæget kommer sædvanligvis på stald i slutningen af november eller begyndelsen af december, når vejret og markforholdene ikke længere fremmer aktiv græsvækst og/eller græsning. Der kan tillades en afvigelse på op til 40 dage i tilfælde af ekstraordinære omstændigheder, hvis vejret, markforholdene, andre miljøforhold eller hensynet til dyrevelfærden udgør begrænsende faktorer.
  Der fodres kun med konserveret græs i opstaldningsperioden (højst (*1) 145 dage). Den ernæringsmæssige kvalitet af det konserverede græs vurderes af alle producenter. Kvæget kan fodres med andet foder end græs (f.eks. halm, foderroer, majs eller andre kornarter) og kraftfoder, som dog højst må udgøre 10 % af foderindtaget i løbet af dyrets levetid. Andet foder end græs anvendes kun, når det er nødvendigt, f.eks. ved fravænning, om vinteren, under ekstreme vejrforhold og i den sidste slutfedningsperiode, men kun hvis den ernæringsmæssige kvalitet af græsset/græsfoderet ikke er tilstrækkelig til at sikre kødets optimale spisekvalitet. Alt konserveret græs være høstet i det geografiske område. |
| --- | --- |

b)

tilbringer mindst 220 dage på græs om året i hele deres levetid. Hvert år, så snart forholdene tillader det, kommer »Irish Grass Fed Beef«-kvæget på græs og tilbringer hver dag på græs i op til 10 måneder. Kvæget kommer sædvanligvis på stald i slutningen af november eller begyndelsen af december, når vejret og markforholdene ikke længere fremmer aktiv græsvækst og/eller græsning. Der kan tillades en afvigelse på op til 40 dage i tilfælde af ekstraordinære omstændigheder, hvis vejret, markforholdene, andre miljøforhold eller hensynet til dyrevelfærden udgør begrænsende faktorer.

Der fodres kun med konserveret græs i opstaldningsperioden (højst (*1) 145 dage). Den ernæringsmæssige kvalitet af det konserverede græs vurderes af alle producenter. Kvæget kan fodres med andet foder end græs (f.eks. halm, foderroer, majs eller andre kornarter) og kraftfoder, som dog højst må udgøre 10 % af foderindtaget i løbet af dyrets levetid. Andet foder end græs anvendes kun, når det er nødvendigt, f.eks. ved fravænning, om vinteren, under ekstreme vejrforhold og i den sidste slutfedningsperiode, men kun hvis den ernæringsmæssige kvalitet af græsset/græsfoderet ikke er tilstrækkelig til at sikre kødets optimale spisekvalitet. Alt konserveret græs være høstet i det geografiske område.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Kvæget skal være født, opdrættet på græs, slutfedet, slagtet, nedkølet og parteret i det geografiske område.

Kødets modningsproces (mindst tre dage eller, hvis der er tale om udskæringer til specialfremstilling, to dage), som er afgørende for at sikre spisekvaliteten af »Irish Grass Fed Beef«, skal finde sted i det geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produkter, der kan mærkes med den beskyttede geografiske betegnelse »Irish Grass Fed Beef«

| — | Fersk og frosset ikke-udbenet og udbenet oksekød, herunder slagtekroppe, fjerdinger, ikke-udbenede udskæringer, udbenede grovparteringer og detailsalgspakninger fra oksekød af godkendte kategorier. |
| --- | --- |

—

Fersk og frosset ikke-udbenet og udbenet oksekød, herunder slagtekroppe, fjerdinger, ikke-udbenede udskæringer, udbenede grovparteringer og detailsalgspakninger fra oksekød af godkendte kategorier.

| — | Hakket oksekød, der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød. |
| --- | --- |

—

Hakket oksekød, der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød.

| — | Hakkede oksekødsprodukter (f.eks. burgere), der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød. |
| --- | --- |

—

Hakkede oksekødsprodukter (f.eks. burgere), der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød.

Produkter, der kan mærkes »fremstillet« af »Irish Grass Fed Beef« BGB

| — | Sammensatte oksekødsprodukter, der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier af »Irish Grass Fed Beef«, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød. |
| --- | --- |

—

Sammensatte oksekødsprodukter, der indeholder 100 % oksekød fra kvæg af godkendte kategorier af »Irish Grass Fed Beef«, og som indeholder mindst 90 % synligt magert oksekød.

| — | Kvalitetsslagtebiprodukter (kæbe, hale, nyretap og tunge) fra kvæg, der opfylder kravene for godkendte kategorier af »Irish Grass Fed Beef«. |
| --- | --- |

—

Kvalitetsslagtebiprodukter (kæbe, hale, nyretap og tunge) fra kvæg, der opfylder kravene for godkendte kategorier af »Irish Grass Fed Beef«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område er øen Irland, der omfatter Irland og Nordirland (1).

5.   Tilknytning til det geografiske område

Årsagssammenhængen mellem produktet og det område, hvor det produceres, er baseret på produktets konstant høje spisekvalitet, der har givet produktet et veletableret omdømme. »Irish Grass Fed Beef« har fået et omdømme blandt europæiske forbrugere, detailhandlere, kokke, journalister og meningsdannere, som er baseret på et græsnings- og græsfoderopdrætssystem, der anvendes til at opdrætte og »slutfede« de godkendte kategorier af slagtekvæg, som forarbejdes efter en streng protokol, hvilket resulterer i kød med et særpræget udseende og en anerkendt spisekvalitet.

Det geografiske områdes egenart: naturlige faktorer og knowhow

Øen Irlands enestående afhængighed af græsbaseret landbrug og dets græsningspotentiale har været anerkendt i århundreder. Kvægopdræt har længe været anerkendt som en integreret del af den irske økonomi.

Det geografiske område har et tempereret klima, vintrene er milde og hård frost og høje sommertemperaturer er sjældne. De fremherskende, fugtige og vestlige vinde fra den varme Golfstrøm sikrer, at øen har et udpræget kystklima med hyppig regn (op til 246 regndage om året) og et lavt årligt temperaturinterval (sjældent under 0 °C eller over 25 °C). På de irske græsarealer kan der opnås græsudbytter, der er blandt de højeste ikke-kunstvandede græsudbytter (12-16 ton tørstof/ha pr. år) i Europa.

Den irske kødkvægbestand adskiller sig fra andre bestande, da den stammer fra en praksis, hvor traditionelle racer (f.eks. Hereford, Angus og Shorthorn) krydses med både malkekvægracer (med stærke moderegenskaber) og kontinentale europæiske kødkvægracer (f.eks. Limousine, Charolais og Simmental). Det deraf følgende hårdføre, krydsavlede dyr er optimalt tilpasset de forskellige klimatiske og geografiske forhold i det geografiske område.

Integreret landbrugsuddannelse og stærk støtte på bedriften giver adgang til banebrydende videnskabelig forskning, hvilket giver landbrugerne mulighed for at opnå den størst mulige fordel for deres kvæg fra græsarealerne. Der er adgang til disse tjenester for alle landbrugere og nystartede bedrifter i jordbruget. Denne videnskabelige støtte er et vigtigt bidrag til den løbende forbedring af spisekvaliteten af »Irish Grass Fed Beef«. Selv om der primært fokuseres på produktion af oksekød med et synligt særpræg og en bedre smag, hjælper nylige brancheinitiativer også producenterne af »Irish Grass Fed Beef« med at fokusere på at reducere deres kvægbedrifts CO2-aftryk.

Bedrifterne, der producerer »Irish Grass Fed Beef«, er af central betydning for det irske landskab og samfund. Historisk set bygger denne struktur på små til mellemstore landbrugsbedrifter, der er gået i arv fra generation til generation. I denne struktur er gården centralt placeret i forhold til husdyrenes græsnings- og foderarealer, hvilket muliggør regelmæssig visuel vurdering af husdyrene (»under opsyn af en hyrde«) og et kontinuerligt fokus på dyrenes trivsel, hvilket i høj grad bidrager til kødets spisekvalitet.

Den dag i dag er dette landlige kludetæppe et anerkendt træk ved det irske landskab. Selv om produktionsmodellen for »Irish Grass Fed Beef« ikke er begrænset til familielandbrug og ikke udelukker nytilkomne landbrugere, klassificeres 99 % af de irske landbrugsbedrifter som »familielandbrug« (2), (3). Intensive opfedningsbedrifter, hvor der anvendes industrielle landbrugsmetoder, og der ingen dokumentation er for, at der anvendes græsning og græsfodring, der er typisk for familielandbrug, kommer imidlertid ikke i betragtning til produktionen af »Irish Grass Fed Beef«.

Et traditionelt produktionssystem for oksekød, der er baseret på omfattende husdyrhold på græsningsarealer, findes stadig på bedrifter med »Irish Grass Fed Beef«. Data viser en gennemsnitlig arealtilgængelighed på over 3000 kvadratmeter pr. dyr. Opdrætssystemet stammer fra besætninger, der er blevet opbygget, og husdyravlsfærdigheder, der er blevet overdraget, gennem generationer. I denne proces har man bevaret viden om og erfaring med produktion af oksekød, som tager hensyn til de lokale geografiske og klimatiske forhold samt kravene til dyrevelfærd. Overalt i verden forbindes græsbaseret oksekød med bedre dyrevelfærd, mindre stress og forbedret dyresundhed.

Desuden kommer græsfoderet og alt det græsbaserede vinterfoder fra det geografiske område.

Opdrætssystemerne for »Irish Grass Fed Beef« prioriterer:

| — | den størst mulige vægtforøgelse fra græsfoder, |
| --- | --- |

—

den størst mulige vægtforøgelse fra græsfoder,

| — | høst af overskydende sommergræs på det optimale vækststadium (maj/juni) for at producere vinterfoder af høj kvalitet, hvilket |
| --- | --- |

—

høst af overskydende sommergræs på det optimale vækststadium (maj/juni) for at producere vinterfoder af høj kvalitet, hvilket

| — | maksimerer tørstoffordøjeligheden af dette konserverede græs. Dette er afgørende for at sikre, at græsensilage kan dække langt størstedelen af dyrets ernæringsmæssige behov om vinteren. |
| --- | --- |

—

maksimerer tørstoffordøjeligheden af dette konserverede græs. Dette er afgørende for at sikre, at græsensilage kan dække langt størstedelen af dyrets ernæringsmæssige behov om vinteren.

Nylige undersøgelser har bekræftet, at »Irish Grass Fed Beef« har betydeligt højere koncentrationer af gavnlige mineraler og vitaminer, herunder calcium, mangan, jern, zink, selen, natrium, magnesium, kalium, phosphor og E-vitamin, end produktionssystemer, hvor der ikke eller kun i begrænset omfang anvendes græsfoder.

Produktets egenart

Forbindelserne mellem jorden, mennesker og dyr viser den vægt, som »Irish Grass Fed Beef« -landbrugere lægger på dyrepasning, det lille familiebrug, lokal knowhow og græsdrift, og som giver kødet følgende særlige karakteristika.

»Irish Grass Fed Beef« har vist sig at have særlige ernæringsmæssige egenskaber, der adskiller kødet fra produktionssystemer, hvor der ikke eller kun i begrænset omfang anvendes græsfoder: »Irish Grass Fed Beef« har et lavere indhold af mættede fedtsyrer og et højere indhold af omega-3-fedtsyrer end oksekød fra kvæg, der ikke eller kun i begrænset omfang fodres med græs. Forskning viste også, at forskellene i fedtsyreindhold giver græsbaseret oksekød en særlig græssmag og unikke tilberedningsegenskaber som f.eks. mere komplekse, »nøddeagtige« noter.

Begge kategorier af »Irish Grass Fed Beef« er med hensyn til kød- og fedtfarve synligt forskellige fra oksekød fra produktionssystemer, hvor der ikke eller kun i begrænset omfang anvendes græsfoder.

En nylig undersøgelse viste, at det subkutane fedt fra »Irish Grass Fed Beef«-kvæg er ca. 60 % mere gult end hos dyr, der fodres med kornbaseret kraftfoder. Den kraftigere gule farve kan skyldes, at der er et højere indhold af carotenoider (f.eks. betacaroten og lutein) i græsningsarealerne på det geografiske område end i kornbaseret kraftfoder.

Muskelfarven i »Irish Grass Fed Beef« angives at være mørkere (dybere rød) end for dyr, der fodres med kornbaseret kraftfoder.

Den kraftige, komplekse og græsagtige og saftige smag og de typiske kendetegn ved »Irish Grass Fed Beef« kan henføres til det overvejende udendørs, traditionelle græsningssystem, hvor dyrene tilbringer over 220 dage om året på græs (4) og indtager mere end 90 % af deres foder i form af græs fra det geografiske område.

Kødets mørhed (tekstur) er en af de organoleptiske egenskaber, der er vigtigst for graden af forbrugernes accept af og tilfredshed med kødprodukter. Den høje grad af mørhed, som »Irish Grass Fed Beef« er kendetegnet ved, opnås, fordi håndteringen af husdyrene før slagtning og nedkølingen og modningen af slagtekroppe og udskæringer efter slagtning følger en stram plan, som de irske landbrugere og forarbejdningsvirksomheder nøje følger. Dette gør det muligt at fremkalde den naturlige modning af muskelfibrene/nedbrydningsproces, der gør, at oksekødet bliver mere mørt, og at dets naturlig smag fremhæves. Dette opnås også takket være anvendelsen af dokumenteret kødteknologi og en kontrolleret modningsproces, der øger mørheden og fjerner risikoen for kuldekontraktion. Slagtekroppe med en høj pH-værdi (> 5,8) identificeres og udelukkes.

Årsagssammenhæng: Omdømme

Det er forbindelserne mellem jorden, mennesker og dyr kombineret med de menneskelige faktorer, der er forbundet med regionens traditionelle dyrepasning, det irske jordbrugssystem og de metoder til forvaltning af græsarealer, der anvendes producenterne af »Irish Grass Fed Beef«, som skaber »Irish Grass Fed Beef«.

Resultatet er et karakteristisk mørt oksekød af høj kvalitet med et unikt udseende og en unik smag og ernæringsprofil. Disse egenskaber værdsættes højt af forbrugere, kokke og indkøbere af fødevarer.

På baggrund af de regionale kulinariske forskelle og præferencer er der for »Irish Grass Fed Beef« skabt to forskellige højkvalitetsmarkeder:

| i. | »Irish Grass Fed Beef« fra stude og kvier har vundet indpas på forskellige markeder, herunder Nederlandene, Tyskland, Belgien og Luxembourg. Prisen på kødet på disse markeder ligger i den høje ende. |
| --- | --- |

i.

»Irish Grass Fed Beef« fra stude og kvier har vundet indpas på forskellige markeder, herunder Nederlandene, Tyskland, Belgien og Luxembourg. Prisen på kødet på disse markeder ligger i den høje ende.

| ii. | Irish Grass Fed Beef" fra godkendte køer har været det oksekød, der foretrækkes i områder i Europa, hvor der er en præference for oksekød med en kraftig smag fra voksne dyr (f.eks. Frankrig og Nordspanien). Denne markedsniche er vokset betydeligt på det seneste, hvilket kommer til udtryk ved den kulinariske tendens blandt førende europæiske kokke til at anvende et mere »modnet« oksekød (f.eks. i Galicien). |
| --- | --- |

ii.

Irish Grass Fed Beef" fra godkendte køer har været det oksekød, der foretrækkes i områder i Europa, hvor der er en præference for oksekød med en kraftig smag fra voksne dyr (f.eks. Frankrig og Nordspanien). Denne markedsniche er vokset betydeligt på det seneste, hvilket kommer til udtryk ved den kulinariske tendens blandt førende europæiske kokke til at anvende et mere »modnet« oksekød (f.eks. i Galicien).

Forbrugerundersøgelser bekræfter de klare synlige, smagsmæssige og strukturelle forskelle mellem »Irish Grass Fed Beef« og oksekød fra produktionssystemer, hvor der ikke eller kun i begrænset omfang anvendes græsfoder. I 2011 blev der gennemført smagsundersøgelser på tre europæiske markeder (Tyskland, Nederlandene og Italien) for at fastslå forbrugernes opfattelse af spisekvaliteten af »Irish Grass Fed Beef«, som blev bedømt i forhold til konkurrenterne. På tværs af alle tre markeder fik »Irish Grass Fed Beef« en højere bedømmelse hvad angår smagens intensitet, tekstur og balancen mellem kødets talgdække og marmorering.

»Irish Grass Fed Beef« beskrives af forskellige fagfolk som et produkt med en særlig spisekvalitet, der adskiller sig fra andre produkter:

| — | »en rig smag« |
| --- | --- |

—

»en rig smag«

| — | »saftigt« |
| --- | --- |

—

»saftigt«

| — | »noget af verdens mest velsmagende oksekød«. |
| --- | --- |

—

»noget af verdens mest velsmagende oksekød«.

Mørheden værdsættes også:

| — | »overbevist om dette køds kvalitet (og) mørhed...« |
| --- | --- |

—

»overbevist om dette køds kvalitet (og) mørhed...«

| — | »kødet er meget mørt«. |
| --- | --- |

—

»kødet er meget mørt«.

Irske bøffer vandt flere medaljer end noget andet i land i græskvægkategorien i forbindelse med World Steak Challenge 2018 og 2019. I 2019 vandt striploins, rib eyes og fileter fra »Irish Grass Fed Beef « 83 medaljer, herunder for verdens bedste filet, efter at være bedømt af et ekspertpanel i forhold til kød fra 25 lande, hvilket var mere end noget andet land i konkurrencen. I World Steak Challenge i 2021 blev der vundet yderligere 85 medaljer, hvoraf 52 var guld.

»Høj grad af marmorering i græsbaseret oksekød — skønt.«»Mørt og smagfuldt, let nøddeagtig smag, korte fibre, lavt syreindhold, utroligt saftigt — wow.« Dommernes kommentarer i forbindelse med, at »Irish Grass Fed Beef« vandt World Steak Challenge, BEEF Magazine, 2009

»Irish Grass Fed Beef« er på menukortet hos mange førende restauranter rundt om i verden. CIBC (Chefs Irish Beef Club), der har ni afdelinger i Europa og resten af verden, har mere end 100 kokke, der har valgt »Irish Grass Fed Beef« som deres foretrukne oksekød. På en international konference blandt CIBC-kokke og vindere af Bocuse d'Or (juni 2013) fik »Irish Grass Fed Beef« en række anerkendende kommentarer med på vejen, herunder fra:

| — | Mario Corti, kok, Tyskland: »Jeg kan godt lide det græsbaserede oksekød, og efter min mening er Irish Grass Fed Beef faktisk det bedste, som du kan finde...« |
| --- | --- |

—

Mario Corti, kok, Tyskland: »Jeg kan godt lide det græsbaserede oksekød, og efter min mening er Irish Grass Fed Beef faktisk det bedste, som du kan finde...«

| — | Jean-Paul Jeunet, kok: »Jeg vil have det bedste til mine gæster, og i Irland har du græsset, og du har klimaet, og kødkvæget går udenfor hele året – det er meget interessant.« |
| --- | --- |

—

Jean-Paul Jeunet, kok: »Jeg vil have det bedste til mine gæster, og i Irland har du græsset, og du har klimaet, og kødkvæget går udenfor hele året – det er meget interessant.«

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://assets.gov.ie/202726/824a7d14-f441-4bf4-95d1-6b33a55af041.pdf

---

(*1)  Se også afsnit 3.3 b)

(1)  Henvisninger til »øen« omfatter Irland og Nordirland.

(2)  I Irland fremgik det af en undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur i 2016, der blev offentliggjort af Irlands Centrale Statistiske Kontor, at 99,6 % af de irske bedrifter klassificeres som familielandbrug. »Familielandbrug drives som familiebaserede virksomheder (herunder virksomheder, der er registreret som kommercielle virksomheder)«. (Ref. CSO). For at BGB-betegnelsen kan tildeles, skal der tydeligt være tale om græsnings- og græsfodringsmoder.

(3)  I Nordirland fremgik det af EU's undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur i 2016, at bedrifterne først og fremmest er familielandbrug, hvor 99 % af driftslederne er bosat på bedriften, ægtefæller eller andre familiemedlemmer.

(4)  Se også afsnit 3.3. b).

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/33 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/33

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation

»Vino generoso«

(2023/C 275/14)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 22, stk. 1, og artikel 27, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/34 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF EN TRADITIONEL BENÆVNELSE

»Vino generoso«

Dato for modtagelse: 5. maj 2023

Antal sider (inkl. denne side): 4

Sprog, som ændringsansøgningen er affattet på: Spansk

Journalnummer: Ares(2023)3171190

Traditionelle benævnelser, som der ansøges om ændring af: »Vino generoso«

Ansøger: Generaldirektoratet for fødevareindustrien, det spanske ministerium for landbrug, fiskeri og fødevarer

Fuldstændig adresse (gadenavn og -nummer, postnummer og by, land):

Po Infanta Isabel, 1

ES-28071 Madrid

ESPAÑA

Nationalitet: Spansk

Telefon, fax, e-mail:

Tlf. +34 913475397

Fax +34 913475410

E-mail: dgia@mapa.es, sgccala@mapa.es

Beskrivelse af ændringen

Af resuméet af definitionen/betingelserne for anvendelse af den traditionelle benævnelse »vino generoso« i eAmbrosia fremgår, at:

»[Del B, punkt 8, i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009] eller vinen med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Montilla-Moriles« (BOB) med ovennævnte definition på betingelse af, at der ikke tilsættes alkohol under fremstillingsprocessen med et virkeligt alkoholindhold på mindst 15 % vol.«

Denne definition/disse anvendelsesbetingelser er knyttet til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009, som blev ophævet ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934, som fastsætter regler for den traditionelle benævnelse »vino generoso« i bilag III, del B, punkt 8:

»Når det drejer sig om hedvin, er den særlige traditionelle benævnelse »vino generoso« forbeholdt tør hedvin med en beskyttet oprindelsesbetegnelse, der er fremstillet helt eller delvis under flor, og:

| — | som er fremstillet af grønne druer af sorterne Palomino de Jerez, Palomino fino, Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema eller Garrido Fino |
| --- | --- |

—

som er fremstillet af grønne druer af sorterne Palomino de Jerez, Palomino fino, Pedro Ximénez, Verdejo, Zalema eller Garrido Fino

| — | som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade. |
| --- | --- |

—

som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade.

Ved den i første afsnit nævnte fremstilling under flor forstås den biologiske proces, som sker ved den spontane udvikling af et typisk gærflor på vinens frie overflade efter udgæring, og som giver produktet dets særlige analytiske og organoleptiske egenskaber.«

Definitionen/anvendelsesbetingelserne erstattes af følgende:

»Benævnelsen »vino generoso« må kun anvendes for vin og tørre hedvine af vinavlsproduktkategori 1 og 3 i henhold til del II i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 med de beskyttede oprindelsesbetegnelser »Condado de Huelva«, »Jerez-Xérès-Sherry«, »Lebrija«, »Málaga«, »Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda«, »Montilla-Moriles« og »Rueda«:

| 1. | Som udelukkende er fremstillet af hvide druer, der er fremstillet af de druesorter, der er tilladt for hver af ovennævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser |
| --- | --- |

1.

Som udelukkende er fremstillet af hvide druer, der er fremstillet af de druesorter, der er tilladt for hver af ovennævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser

| 2. | Som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt mindst to års lagring på egetræsfade |
| --- | --- |

2.

Som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt mindst to års lagring på egetræsfade

| 3. | Som spontant udvikler en film af typisk gær (kendt som »flor«) på vinens frie overflade efter fuldstændig alkoholgæring af mosten, som giver produktet særlige analytiske og organoleptiske egenskaber, med undtagelse af de traditionelle tørre vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Málaga« |
| --- | --- |

3.

Som spontant udvikler en film af typisk gær (kendt som »flor«) på vinens frie overflade efter fuldstændig alkoholgæring af mosten, som giver produktet særlige analytiske og organoleptiske egenskaber, med undtagelse af de traditionelle tørre vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Málaga«

| 4. | Med et virkeligt alkoholindhold på mindst 14 % vol. for kategori 1 og 15 % vol. for kategori 3, bortset fra de undtagelser, der er fastsat i gældende EU-ret |
| --- | --- |

4.

Med et virkeligt alkoholindhold på mindst 14 % vol. for kategori 1 og 15 % vol. for kategori 3, bortset fra de undtagelser, der er fastsat i gældende EU-ret

| 5. | Med et indhold af reducerende sukker (glukose og fruktose) på højst:






  a) | 4 gram pr. liter |
| --- | --- | --- |

5.

Med et indhold af reducerende sukker (glukose og fruktose) på højst:

a)

4 gram pr. liter

| b) | eller 9 g/l, når det totale syreindhold udtrykt i g vinsyre/l er højst 2 g/l mindre end indholdet af restsukker |
| --- | --- |

b)

eller 9 g/l, når det totale syreindhold udtrykt i g vinsyre/l er højst 2 g/l mindre end indholdet af restsukker

| c) | eller, udelukkende for hedvin, det niveau, der er fastsat for »tør« i varespecifikationen.« |
| --- | --- |

c)

eller, udelukkende for hedvin, det niveau, der er fastsat for »tør« i varespecifikationen.«

Begrundelse for ændringen

Den traditionelle benævnelse »vino generoso« er blandt dem, der nyder godt af den største prestige og tradition af de beskyttede oprindelsesbetegnelser i Andalusien. Den er blevet henvist til i de forskellige retsakter om anerkendelse af beskyttede oprindelsesbetegnelser.

Den traditionelle benævnelse er for nuværende beskyttet og brugen heraf reguleret på EU-niveau ved artikel 112, litra a), og artikel 113 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007.

Det er også defineret i del B, punkt 8 i bilag III til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934 af 12. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår vindyrkningsområder, hvor alkoholindholdet kan forhøjes, de tilladte ønologiske fremgangsmåder og restriktioner for produktion og konservering af vinavlsprodukter, minimumsalkoholindholdet for biprodukter og deres bortskaffelse samt offentliggørelsen af OIV-dossierer Desuden blev benævnelsen oprindeligt medtaget i Europa-Kommissionens elektroniske database »e-Bacchus«, som er blevet erstattet af det elektroniske register »eAmbrosia«. Den anvendte definition er baseret på en henvisning til del B, punkt 8, i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 af 10. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed, som senere blev ophævet ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934 af 12. marts 2019, hvorved definitionerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 af 10. juli 2009 blev opretholdt.

Af hensyn til klarheden, gennemsigtigheden og retssikkerheden er visse traditionelle benævnelser for vine med beskyttede oprindelsesbetegnelser i Andalusien blevet reguleret i henhold til bekendtgørelse af 22. februar 2023 fra det regionale ministerium for landbrug, fiskeri, vand og udvikling af landdistrikter, offentliggjort i Andalusiens officielle tidende (BOJA) nr. 42 af 3. marts 2023. Bekendtgørelsen er det rette retlige instrument til godkendelse af de traditionelle benævnelser og til efterfølgende ændring af dem i EU-registret. For at sikre den retlige overgang fra den nuværende lovgivningsmæssige ramme for den traditionelle benævnelse »vino generoso« og de dertil knyttede beskyttede traditionelle benævnelser er definitionen blevet fastlagt og offentliggjort. Definitionen beskriver kendetegnene og de fælles træk ved de beskyttede oprindelsesbetegnelser ved hjælp af den traditionelle benævnelse. På denne måde giver det mulighed for fair konkurrence mellem producenterne og giver samtidig klare oplysninger til forbrugerne. Et af de nye elementer i den nye definition er, at heri fastlægges, hvilke specifikke beskyttede oprindelsesbetegnelser der har ret til at anvende denne traditionelle benævnelse. Ud over de seks oprindelsesbetegnelser fra Andalusien angives også »Rueda«, da dets varespecifikation altid har omfattet anvendelsen af den traditionelle benævnelse.

Navn på underskriveren: Generaldirektoratet for fødevareindustrien.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 46.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/36

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 275/15)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE MED OPRINDELSE I EN MEDLEMSSTAT

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Volailles de Licques«

EU-nr.: PGI-FR-0162-AM01 - 11.5.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Produktets betegnelse

»Volailles de Licques«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Frankrig

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Ministeriet for landbrug og fødevaresuverænitet

—

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Der tilføjes kontaktoplysninger for Institut national de la qualité et de l'origine (INAO, det nationale institut for oprindelse og kvalitet), da det er medlemsstatens kompetente myndighed.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

2.   Den ansøgende sammenslutning

Kontaktoplysningerne for QUALICNOR og dens retlige form er angivet.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

3.   Beskrivelse af produktet

For produkter, der er omfattet af BGB'en, omfatter ændringen produktion af følgende yderligere arter:

| — | poulard |
| --- | --- |

—

poulard

| — | perlehane. |
| --- | --- |

—

perlehane.

Den ansøgende sammenslutning har i mange år produceret disse to arter i området. Poulardens omdømme går tilbage til 1987 og perlehanens til 2010.

Afsnittet suppleres med overensstemmelseskriterier og en organoleptisk beskrivelse for hver art.

Dybfrysning og forskellige mulige emballeringsmetoder er blevet tilføjet. Forarbejdningsvirksomhederne vil kunne benytte forskellige præsentationsformer for at opfylde forbrugernes forventninger og samtidig sikre produktkvaliteten.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

4.   Geografisk område

Ændringen af området skyldes administrative ændringer som følge af kommunesammenlægninger i definitionen af det område, der er omfattet af den nuværende varespecifikation.

Ændringerne berører ikke det oprindelige geografiske område.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

5.   Bevis for, at produktet har oprindelse i det geografiske område

Følgende dele er tilføjet:

| — | den kategori af erhvervsdrivende, der driver virksomhed i det geografiske område |
| --- | --- |

—

den kategori af erhvervsdrivende, der driver virksomhed i det geografiske område

| — | identifikationserklæringen med henblik på godkendelse af erhvervsdrivende, inden den pågældende aktivitet påbegyndes. |
| --- | --- |

—

identifikationserklæringen med henblik på godkendelse af erhvervsdrivende, inden den pågældende aktivitet påbegyndes.

Der er tilføjet en top down- og bottom up-sporbarhedstabel.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

6.   Produktionsmetode

I afsnit 5.2 »Anvendte arter«

Der er fastsat kriterier for udvælgelse af arter eller artskrydsninger.

Alle arterne vokser langsomt, og de er velegnede til frilandsopdræt. Under de fodrings- og opdrætsbetingelser, der er fastsat i varespecifikationen, skal de anvendte arter og krydsninger sikre mindstevægten af slagtekroppe ved opnået minimumsslagtealder. Desuden er der tilføjet en tabel med en oversigt over fænotypen for hver art.

I afsnit 5.3 »Opdrætsmetode«

Der er tilføjet særlige regler for opdræt af kapuner og perlehaner. Kastrering finder således sted senest i en alder af 63 dage i tilfælde af kapuner og senest i en alder af 91 dage i tilfælde af perlehaner. I opfedningsperioden holdes kapunerne efterfølgende i bygningerne tidligst fra den 125. opdrætsdag og i en periode på højst fire uger. Der findes et belysningssystem i bygningerne.

I afsnittet 5.4 »Foder«

Kornprocenten falder fra 75 % af foderblandingens vægt til 70 %.

Der tilføjes en liste over råvarer, der kan anvendes i det anvendte foder.

I afsnit 5.5 »Bygninger og udendørs arealer til opdræt«

Beskrivelsen af de udendørs arealer var ikke medtaget i den gældende varespecifikation. Generelt skal de udendørs arealer være arealer med træbevoksning. Der gives nærmere oplysninger om arealernes beplantning (trætyper og antal). Der fastlægges et minimumsareal for hver enkelt art, idet sidstnævnte ændres fra datoen for delvis fjernelse for fjerkræ af typen poulard og kapun. Der er tilføjet en periode mellem hvert parti, hvor arealerne ikke er i brug, og en forpligtelse til vedligeholdelse af arealerne.

For perlehøns er der tilføjet specifikke kriterier med hensyn til opstillingen af et udendørs etagesystem og installationen af siddepinde i bygningerne.

Der angives endvidere kriterier for opdræt i bygninger. Opdræt foregår for alt fjerkræ i en fast eller transportabel bygning og som enkelt parti pr. bygning. Den maksimale størrelse af hver bygning er fastsat til 400 m2 for faste bygninger og til 150 m2 for transportable bygninger. Afsnittet suppleres med en tabel, der viser den maksimale dyretæthed pr. bygning.

I afsnit 5.6. »Minimumsperiode, hvor bygningerne ikke er i brug«

Så snart fjerkræet har forladt bedriften, tilføjes en forpligtelse til rengøring og desinficering samt en periode, hvor bygningen ikke må være i brug.

I afsnit 5.7 »Betingelser for fjernelse, transport og slagtning«

Det tilføjes, at fjerkræet skal være uden foder i mindst fem timer inden indsamlingen af fjerkræet.

Der tilføjes en maksimal transporttid på tre timer samt en restitutionsperiode frem til slagtningen på 30 minutter.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

7.   Tilknytning

Kapitlet »Tilknytning til den geografiske oprindelse« i den nuværende varespecifikation er blevet ændret væsentligt. Den er opdelt i tre dele for at skelne mellem de særlige kendetegn ved det geografiske område, produktet og årsagssammenhængen. Ordlyden er mere kortfattet, og mange historiske illustrationer og henvisninger er blevet slettet.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

8.   Mærkning

Den nuværende ordlyd udgår og erstattes af en sætning, der angiver de obligatoriske elementer.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

9.   Kontrolorganer

Kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig er anført: Institut national de l'origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Navn og kontaktoplysninger på certificeringsorganet kan findes på INAO's hjemmeside og i Europa-Kommissionens database.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

10.   Nationale krav

Afsnittet vises i form af en tabel over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og evalueringsmetoden.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Volailles de Licques«

EU-nr.: PGI-FR-0162-AM01 - 11.5.2023

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Volailles de Licques«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Volailles de Licques« er hønsefugle. Produktet er baseret på hårdføre arter, der vokser langsomt, hvilket tillader en lang opdrætsperiode og slagtning tæt på opnået kønsmodenhed.

»Volailles de Licques« kendetegnes ved:

| — | en god kropsbygning |
| --- | --- |

—

en god kropsbygning

| — | slagtekroppe med en god fedningsgrad og kødfuldhed med fast kød |
| --- | --- |

—

slagtekroppe med en god fedningsgrad og kødfuldhed med fast kød

| — | en god muskelfylde på fileter og lår. |
| --- | --- |

—

en god muskelfylde på fileter og lår.

»Volailles de Licques« omfatter følgende typer dyr:

kyllinger: opdrættes i mindst 81 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 1,30 kg for den rensede form og 0,95 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«

perlehøns: opdrættes i mindst 94 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 1,10 kg for den rensede form og 0,85 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«

kalkuner: opdrættes i mindst 140 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 2,70 kg for den rensede form og 2,30 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«

kapuner: opdrættes i mindst 150 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 2,90 kg for den rensede form og 2,50 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«

poularder: opdrættes i mindst 120 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 1,95 kg for den rensede form og 1,65 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«

perlehaner: opdrættes i mindst 150 dage. Slagtekroppens vægt er mindst 1,80 kg for den rensede form og 1,40 kg for den rensede form uden indvolde som »prête à cuire«.

»Volailles de Licques« markedsføres som slagtekroppe eller udskæringer, ferske eller dybfrosne (dette gælder dog ikke renset fjerkræ). Slagtekroppene skal opfylde præsentationskriterierne for klasse A. Udskæringerne skal opfylde præsentationskriterierne for klasse A og stamme fra slagtekroppe, der opfylder mindstevægten for »prêt à cuire«. »Volailles de Licques« udbydes »fjerløse« eller emballeret i film, vakuum eller beskyttende atmosfære.

De præsenteres som:

| — | »prête à cuire« |
| --- | --- |

—

»prête à cuire«

| — | »effilée« |
| --- | --- |

—

»effilée«

| — | som udskæringer. |
| --- | --- |

—

som udskæringer.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den mængde foder, der gives, indeholder i opfedningsfasen mindst 70 % korn og produkter heraf som et vægtet gennemsnit.

Procentdelen af produkter, der stammer fra korn, er mindre end eller lig med 15 % af den samlede fodersammensætning.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Opdræt af fjerkræ fra indførsel af de unge dyr.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen bærer betegnelsen »Volailles de Licques« og EU's BGB-symbol i samme synsfelt.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område ligger udelukkende i departementet Pas de Calais og omfatter følgende administrative enheder:

arrondissementer som helhed: Boulogne-sur-Mer, Calais, Montreuil og Saint-Omer

og følgende kommuner som helhed: Anvin, Aubrometz, Auchy-au-Bois, Aumerval, Auxi-le-Château, Bailleul-lès-Pernes, Beauvoir-Wavans, Bergueneuse, Blessy, Boffles, Bonnières, Boubers-sur-Canche, Bourecq, Bouret-sur-Canche, Bours, Boyaval, Buire-au-Bois, Conchy-sur-Canche, Conteville-en-Ternois, Eps, Equirre, Erin, Estrée-Blanche, Fiefs, Fleury, Floringhem, Fontaine-l'Etalon, Fontaine-lès-Boulans, Fontaine-lès-Hermans, Fortel-en-Artois, Frévent, Gennes-Ivergny, Ham-en-Artois, Haravesnes, Hestrus, Heuchin, Huclier, Isbergues, Lambres, Le Ponchel, Liettres, Ligny-lès-Aire, Ligny-sur-Canche, Linghem, Lisbourg, Marest, Mazinghem, Monchel-sur-Canche, Monchy-Cayeux, Nédon, Nédonchel, Noeux-lès-Auxi, Norrent-Fontes, Pernes, Prédefin, Pressy, Quoeux-Haut-Maînil, Quernes, Rely, Rombly, Rougefay, Sachin, Sains-lès-Pernes, Saint-Hilaire-Cottes, Tangry, Teneur, Tilly-Capelle, Tollent, Vacquerie-le-Boucq, Valhuon, Vaulx, Villers-l'Hôpital, Westrehem, Willencourt, Witternesse.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen til oprindelsen for den beskyttede geografiske betegnelse »Volaille de Licques« er baseret på naturlige og menneskelige faktorer omkring Licques med en fjerkræproduktion med særlige egenskaber, der med tiden har sikret produkterne deres omdømme.

Det geografiske område dækker en stor del af departementet Pas de Calais i Nordfrankrig. Området afgrænses mod vest af Den Engelske Kanal (fra grænsen til departementet Somme til byen Calais) og Nordsøen (fra Calais til grænsen til departementet Nord) og går mod øst over i landbrugsjord.

Klimaet er et kystklima. Temperaturforskellene er begrænsede, med milde vintre og tempererede somre, der påvirkes af havbriser og regelmæssig nedbør (600-800 mm om året). Den årlige gennemsnitstemperatur er ca. 11 °C.

Dette milde klima og fraværet af ekstreme temperaturer gør det muligt for fjerkræet at komme regelmæssigt ud i det fri.

Topografien ligger mellem ca. 0 og 200 meter over havet med varierede terrænforhold, der veksler mellem plateauer og dale. Landbrugs- og naturområderne er forskelligartede med kratlandskab og mange enge og et stort hydrografisk net, som især omfatter Authie, Canche, Ternoise, Liane, Scarpe, Lys og Aa.

Det geografiske område er en region med blandet landbrug med tradition for opdræt af fjerkræ og korndyrkning, som stadig praktiseres i vid udstrækning. Disse aktiviteter er med til at forme de forskellige landskaber, der veksler mellem naturområder, forskelligartede landbrugsarealer og skove.

Der er mange udendørs græsarealer og arealer med træbevoksning til rådighed for fjerkræet.

»Volailles de Licques« er baseret på hårdføre arter, der vokser langsomt, hvilket tillader en lang opdrætsperiode og slagtning tæt på opnået kønsmodenhed. De er tilpasset frilandslivet, hvilket gør det muligt at udnytte de udendørs arealer med fri adgang til de træbevoksede enge.

»Volailles de Licques« kendetegnes således ved:

| — | en god kropsbygning |
| --- | --- |

—

en god kropsbygning

| — | slagtekroppe med en god fedningsgrad og kødfuldhed med fast kød |
| --- | --- |

—

slagtekroppe med en god fedningsgrad og kødfuldhed med fast kød

| — | en god muskelfylde på fileter og lår. |
| --- | --- |

—

en god muskelfylde på fileter og lår.

Det milde klima og den lave højde er parametre, der gør det geografiske område til et særligt egnet område til opdræt af fjerkræ, navnlig på græsarealer. Den klimamæssige indvirkning fra havet, der navnlig resulterer i regelmæssig nedbør, bidrager til en stabil græsvækst og flerårige planter på de udendørs arealer. De begrænsede temperaturforskelle og de milde temperaturer betyder, at fjerkræet med fordel kan komme ud på arealerne året rundt. Fjerkræet kan således finde et fodertilskud på arealerne. Desuden er disse betingelser også gunstige for en regelmæssig kornproduktion, som udgør det historiske fodergrundlag for fjerkræ.

Landbrugernes historiske knowhow, der er resultatet af tilpasninger til miljøet, bygger på:

| — | brugen af arter, der vokser langsomt |
| --- | --- |

—

brugen af arter, der vokser langsomt

| — | kontrol med fjerkræets adgang til det fri |
| --- | --- |

—

kontrol med fjerkræets adgang til det fri

| — | kornbaseret foder. |
| --- | --- |

—

kornbaseret foder.

Disse traditionelle metoder, der stadig findes i dag, har dannet grundlag for »Volailles de Licques«-fjerkræets omdømme.

Oprindelsen af »Volailles de Licques« er uadskilleligt forbundet med klostret i Licques, der blev grundlagt i 1051 og overdraget til munke af Præmonstratenserordenen i det 13. århundrede, som ryddede skovene og opbyggede et fjerkræopdræt, herunder opdræt af kalkuner, som et historisk produkt, og korndyrkning.

I det 17. og 18. århundrede bestod 90 % af befolkningen af små landbrugere, der producerede til eget forbrug. Fjerkræet kunne opfylde familiens behov og blev også brugt i byttehandler. I Albéric de Callones »La vie agricole sous l'Ancien Régime dans le Nord de la France« hedder det, at hvis det samme antal kapuner, høner og kyllinger, som forsvandt her på en dag, blev dræbt i andre lande på et år, ville man kunne frygte, at arten ikke kunne overleve.

I løbet af det 19. og 20. århundrede udviklede opdrættet af »Volailles de Licques« sig i takt med den øgede kornproduktion (hvede, byg), hvilket sikrede fjerkræet bedre foder og en forbedret afslutningsperiode. »Volailles de Licques«-fjerkræets omdømme når ud over Pays de Licques' grænser og strækker sig helt til England, hvilket fremgår af Jean Tribondeaus landbrugsmonografi »L'agriculture du Pas-de-Calais«: »Kalkunopdræt er forbundet med stor ære i Boulonnais og er tilmed genstand for betydelig handel med England.«

Fjerkræproduktionen var dog fortsat af traditionel karakter og familiedrevet, og der var et historisk grundlag for opdræt i området.

Fra og med 1950'erne har strukturelle ændringer i landdistrikterne ført til en gradvis ændring af landbrugsmetoden. Producenterne af »Volailles de Licques« ønskede at opretholde et omfattende opdræt. Allerede i 1965 grundlagde de sammenslutningen Syndicat des éleveurs de Licques for at opretholde den traditionelle fjerkræproduktion.

Stadig i dag udgør produktionen af »Volailles de Licques« en kilde til diversificering og yderligere indkomst for landbrugerne.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-070fab1c-4223-4f7f-bacb-2218e19ecec7

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/42

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af en traditionel benævnelse i vinsektoren i henhold til artikel 28, stk. 3, og artikel 34 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår ansøgninger om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser, geografiske betegnelser og traditionelle benævnelser i vinsektoren, indsigelsesproceduren, restriktioner for anvendelsen, ændringer af produktspecifikationer, annullering af beskyttelsen og mærkning og præsentation

»Vino generoso de licor«

(2023/C 275/16)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 22, stk. 1, og artikel 27, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/34 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF EN TRADITIONEL BENÆVNELSE

»Vino generoso de licor«

Dato for modtagelse: 5. maj 2023

Antal sider (inkl. denne side): 4

Sprog, som ændringsansøgningen er affattet på: Spansk

Journalnummer: Ares(2023)3171348

Traditionelle benævnelser, som der ansøges om ændring af: Vino generoso de licor

Ansøger: Generaldirektoratet for Fødevareindustri, Innovation og Fødevareforsyningskæden under det andalusiske ministerium for landbrug, fiskeri, vand og udvikling af landdistrikter

Fuldstændig adresse (gadenavn og -nummer, postnummer og by, land):

| C/Tabladilla, s/n, |
| --- |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

C/Tabladilla, s/n,

41071 Sevilla

ESPAÑA

Nationalitet: Spansk

Telefon, fax, e-mail:

Tlf. +34 955032278

Fax +34 955032460

E-mail: dgiica.capadr@juntadeandalucia.es

Beskrivelse af ændringen

Af resuméet af definitionen/betingelserne for anvendelse af den traditionelle benævnelse »vino generoso de licor« i eAmbrosia fremgår, at:

»(Del B, punkt 10, i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009)«

Denne definition/disse anvendelsesbetingelser er knyttet til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009, som blev ophævet ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934, som fastsætter regler for den traditionelle benævnelse »vino generoso de licor« i bilag III, del B, punkt 10:

Den særlige traditionelle benævnelse »vino generoso de licor« er forbeholdt hedvin med en beskyttet oprindelsesbetegnelse:

| — | som er fremstillet af »vino generoso« som omhandlet i punkt 8 eller af vin fremstillet under flor, som er egnet til fremstilling af en sådan »vino generoso«, som er tilsat enten druemost af let tørrede druer, til hvilken der er tilsat neutral vinsprit for at forhindre gæring, eller rektificeret koncentreret druemost eller »vino dulce natural« |
| --- | --- |

—

som er fremstillet af »vino generoso« som omhandlet i punkt 8 eller af vin fremstillet under flor, som er egnet til fremstilling af en sådan »vino generoso«, som er tilsat enten druemost af let tørrede druer, til hvilken der er tilsat neutral vinsprit for at forhindre gæring, eller rektificeret koncentreret druemost eller »vino dulce natural«

| — | som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade." |
| --- | --- |

—

som overgår til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade."

Definitionen/anvendelsesbetingelserne er erstattet af følgende:

»Betegnelsen »vino generoso de licor« må kun anvendes for hedvin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Condado de Huelva«, »Jerez-Xérès-Sherry«, »Lebrija«, »Málaga« og »Montilla-Moriles«:

| 1. | Fremstillet af:






  a) | »vino generoso« |
| --- | --- | --- |

1.

Fremstillet af:

a)

»vino generoso«

| b) | eller vin, der har fået en flor, der er i stand til at fremstille en sådan »vino generoso« |
| --- | --- |

b)

eller vin, der har fået en flor, der er i stand til at fremstille en sådan »vino generoso«

| c) | eller vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Málaga« (BOB), som er i stand til at fremstille en sådan »vino generoso«, hvortil der er tilsat et eller flere af følgende produkter, forudsat at deres anvendelse er blevet godkendt af Europa-Kommissionen, når det er påkrævet:






  — | »vino dulce natural« |
| --- | --- | --- |

c)

eller vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Málaga« (BOB), som er i stand til at fremstille en sådan »vino generoso«, hvortil der er tilsat et eller flere af følgende produkter, forudsat at deres anvendelse er blevet godkendt af Europa-Kommissionen, når det er påkrævet:

—

»vino dulce natural«

| — | vin, der er omfattet af undtagelsen i del II, punkt 1, litra b), i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013, lokalt kendt som »vino tierno« |
| --- | --- |

—

vin, der er omfattet af undtagelsen i del II, punkt 1, litra b), i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013, lokalt kendt som »vino tierno«

| — | delvis gæret druemost |
| --- | --- |

—

delvis gæret druemost

| — | most af let tørrede druer, som er tilsat vinalkohol eller alkohol af tørrede druer med et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 95 % vol. og højst 96 %, eller neutral vinalkohol med et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 96 % |
| --- | --- |

—

most af let tørrede druer, som er tilsat vinalkohol eller alkohol af tørrede druer med et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 95 % vol. og højst 96 %, eller neutral vinalkohol med et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 96 %

| — | koncentreret druemost |
| --- | --- |

—

koncentreret druemost

| — | rektificeret koncentreret druemost |
| --- | --- |

—

rektificeret koncentreret druemost

| — | koncentreret druemost, der er fremstillet ved direkte opvarmning, og som bortset fra denne behandling svarer til definitionen af koncentreret druemost. |
| --- | --- |

—

koncentreret druemost, der er fremstillet ved direkte opvarmning, og som bortset fra denne behandling svarer til definitionen af koncentreret druemost.

| 2. | Overgået til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade.« |
| --- | --- |

2.

Overgået til frit forbrug efter gennemsnitligt to års lagring på egetræsfade.«

Begrundelse for ændringerne:

Begrundelse for ændringerne:

Den traditionelle benævnelse »vino generoso de licor« er blandt dem, der nyder godt af den største prestige og tradition af de beskyttede oprindelsesbetegnelser i Andalusien. Den er blevet henvist til i de forskellige retsakter om anerkendelse af beskyttede oprindelsesbetegnelser.

Den traditionelle benævnelse er for nuværende beskyttet og brugen heraf reguleret på EU-niveau ved artikel 112, litra a), og artikel 113 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007.

Det er også defineret i del B, punkt 10 i bilag III til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934 af 12. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår vindyrkningsområder, hvor alkoholindholdet kan forhøjes, de tilladte ønologiske fremgangsmåder og restriktioner for produktion og konservering af vinavlsprodukter, minimumsalkoholindholdet for biprodukter og deres bortskaffelse samt offentliggørelsen af OIV-dossierer Desuden blev benævnelsen oprindeligt medtaget i Europa-Kommissionens elektroniske database »e-Bacchus«, som er blevet erstattet af det elektroniske register »eAmbrosia«. Den anvendte definition er baseret på henvisningen til del B, punkt 10, i bilag III til Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 af 10. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed, som senere blev ophævet ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/934 af 12. marts 2019, hvorved definitionerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 af 10. juli 2009 blev opretholdt.

Af hensyn til klarheden, gennemsigtigheden og retssikkerheden er visse traditionelle benævnelser for vine med beskyttede oprindelsesbetegnelser i Andalusien blevet reguleret i henhold til bekendtgørelse af 22. februar 2023 fra det regionale ministerium for landbrug, fiskeri, vand og udvikling af landdistrikter, offentliggjort i Andalusiens officielle tidende (BOJA) nr. 42 af 3. marts 2023. Bekendtgørelsen er det rette retlige instrument til godkendelse af de traditionelle benævnelser og til efterfølgende ændring af dem i EU-registret.

For at sikre den retlige overgang fra den nuværende lovgivningsmæssige ramme for den traditionelle benævnelse »vino generoso de licor« er definitionen blevet fastlagt og offentliggjort. I definitionen beskrives kendetegnene og de fælles træk ved de beskyttede oprindelsesbetegnelser ved hjælp af den traditionelle benævnelse. På denne måde gives der mulighed for fair konkurrence mellem producenterne, og der gives samtidig klare oplysninger til forbrugerne.

Navn på underskriveren: Generaldirektør for landbrugsfødevareindustrien, innovation og fødevareforsyningskæden.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 46.

1

---

| 4.8.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/45

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 275/17)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Ayaş Domatesi«

EU-nr.: PDO-TR-02883 – 9.1.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Ayaş Domatesi«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Tyrkiet

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Ayaş Domatesi« er en meget saftig tomat med tyndt skind, der dyrkes ved anvendelse af en lokal økotype frø og frøplanter i distriktet Ayaş i provinsen Ankara. »Ayaş Domatesi« er stor og kødfuld, vejer 250-300 g. Skindet har en mat pink-rød farve. På ydersiden af tomaten er der lette riller. Der er også en hvid plet på frugtkødet, når frugten deles i to dele. På grund af det høje syreindhold har frugten en let smag af salt og citron. »Ayaş Domatesi« har et højt indhold af lycopen, ca. 5916 mg/100 g.

| Fysiske og kemiske egenskaber ved »Ayaş Domatesi« |
| --- |
| Vandopløseligt tørstof (brixgrader) | | Mindst 4,20 |
| pH-værdi | | 4,20 -4,70 |
| Totalt syreindhold (% citronsyre) | | Mindst 0,40  % |
| Hunter-farveskala (minimum-maksimum) | *L | 28,0 -29,0 |
| *a | 14,0 -17,0 |
| *b | 8,0 -12,0 |

Fysiske og kemiske egenskaber ved »Ayaş Domatesi«

Vandopløseligt tørstof (brixgrader)

Mindst 4,20

pH-værdi

4,20 -4,70

Totalt syreindhold (% citronsyre)

Mindst 0,40  %

Hunter-farveskala (minimum-maksimum)

*L

28,0 -29,0

*a

14,0 -17,0

*b

8,0 -12,0

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle produktionsetaper skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det afgrænsede geografiske område er distriktet Ayaş i provinsen Ankara i det centrale Anatolien i Tyrkiet.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om registrering af oprindelsesbetegnelsen »Ayaş Domatesi« er udelukkende baseret på produktets specifikke kvalitet og egenskaber, som er et resultat af de naturlige faktorer, der er til stede i det geografiske område.

Produktet »Ayaş Domatesi« er blevet dyrket i Ayaş siden 1960'erne. »Ayaş Domatesi« er en meget saftig tomat med tyndt skind, der dyrkes ved anvendelse af en lokal økotype frø og frøplanter. »Ayaş Domatesi« er stor og kødfuld, vejer 250-300 g. Skindet har en mat pink-rød farve. På ydersiden af tomaten er der lette riller. Der er også en hvid plet på frugtkødet, når frugten deles i to dele. På grund af det høje syreindhold har frugten en let smag af salt og citron. Formen og strukturen af »Ayaş Domatesi« er afhængig af de lokale frø og frøplanter, der overføres fra generation til generation i det geografiske område. Bladelementet er snævert, og planten har en dværgstruktur. Plantens højde er ca. 120 cm, og den udvikler sig sent i sæsonen. Tomaternes blade er dækket med hår, der har en intens tomataroma lige som stilken. Bladene har en sammensat struktur og er store. Selv om der er en god eksponering for sol i regionen, bliver frugterne ikke brændt på grund af de store bladplader og mange blade på »Ayaş Domatesi«.

Distriktet Ayaş, der er beliggende i det centrale Anatolien, har andre klimatiske egenskaber end dem, der er kendetegnet for denne region, nemlig mikroklimatiske egenskaber. Dette klima virker på produktets egenskaber.

Typiske træk ved det kontinentale klima i Ayaş er kolde vintre og varme og tørre somre. Højde over vandet er 910 m. Den årlige gennemsnitstemperatur er 11, 4 °C, og den gennemsnitlige relative fugtighed er 54 %. Den laveste gennemsnitstemperatur er 0,5 °C i januar, og den højeste gennemsnitstemperatur er 22,2 °C i månederne juli og august.

Den højeste mængde nedbør falder i december med 57,2 mm og den laveste mængde nedbør i august med 9,6 mm. »Ayaş Domatesi« er frit bestøvet og udvikler sig sent. For at »Ayaş Domatesi« kan spire er succesfulde bestøvningstemperaturer på 10oC og højere nødvendige, og procentdelen for kernesætning øges, når temperaturen falder til under 15oC i løbet af modningen. Den optimale temperatur for pollenspiring og kernesætning er 18-26 °C og 50-80 % relativ luftfugtighed. Ved lav temperatur dannes der meget lidt pollenstøv, og der forekommer delvist fertile amorfe frugter. Under frugtens modning bør temperaturen være mellem 18-26 °C. Farvesubstansen og derfor lycopen syntetiseres også bedst ved denne temperatur. »Ayaş Domatesi« har et højt indhold af lycopen, ca. 5916 mg/100 g.

Klimaet i distriktet Ayaş tilbyder de bedst mulige betingelser for bestøvning og udvikling af frugten. Frøplanter plantes med 50-60 cm afstand for spisetomater, 25-30 cm afstand mellem rækkerne, hvis produktet skal anvendes i industrien og 1,8-2,0 m mellem to rækker. Denne sparsomme plantemetode, som producenterne anvender, og det høje indhold af kalium og jern i jorden i det geografiske område øger udbyttet og dermed frugtens størrelse ved at sikre luftcirkulation og sollys.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014).

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---