# Euroopa Liidu C 288/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 288 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik17. august 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 288

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik17. august 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 288/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11080 – SAVVY / TENCENT / YING / VSPN) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 288/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11080 – SAVVY / TENCENT / YING / VSPN) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 288/02 | Euro vahetuskurss — 16. august 2023 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 288/02

Euro vahetuskurss — 16. august 2023

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2023/C 288/03 | Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsichti taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A Ltd vs. Finanzmarktaufsicht (Kohtuasi E-2/23) | 3 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 288/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11161 – NORDIC CAPITAL / FOXWAY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 288/05 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 6 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2023/C 288/03

Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsichti taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A Ltd vs. Finanzmarktaufsicht (Kohtuasi E-2/23)

vs

3

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 288/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11161 – NORDIC CAPITAL / FOXWAY) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 288/05

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

6

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11080 – SAVVY / TENCENT / YING / VSPN)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 288/01)

9. augustil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11080 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11080 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/2

---

Euro vahetuskurss (1)

16. august 2023

(2023/C 288/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0916 |
| JPY | Jaapani jeen | 159,07 |
| DKK | Taani kroon | 7,4520 |
| GBP | Inglise nael | 0,85645 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,8280 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9605 |
| ISK | Islandi kroon | 144,10 |
| NOK | Norra kroon | 11,4530 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,060 |
| HUF | Ungari forint | 385,45 |
| PLN | Poola zlott | 4,4528 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9358 |
| TRY | Türgi liir | 29,5411 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6895 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4726 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5466 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8282 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4822 |
| KRW | Korea vonn | 1 461,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,8671 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9657 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 685,26 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0536 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,852 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,599 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4276 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6429 |
| INR | India ruupia | 90,8435 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0916

JPY

Jaapani jeen

159,07

DKK

Taani kroon

7,4520

GBP

Inglise nael

0,85645

SEK

Rootsi kroon

11,8280

CHF

Šveitsi frank

0,9605

ISK

Islandi kroon

144,10

NOK

Norra kroon

11,4530

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,060

HUF

Ungari forint

385,45

PLN

Poola zlott

4,4528

RON

Rumeenia leu

4,9358

TRY

Türgi liir

29,5411

AUD

Austraalia dollar

1,6895

CAD

Kanada dollar

1,4726

HKD

Hongkongi dollar

8,5466

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8282

SGD

Singapuri dollar

1,4822

KRW

Korea vonn

1 461,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,8671

CNY

Hiina jüaan

7,9657

IDR

Indoneesia ruupia

16 685,26

MYR

Malaisia ringit

5,0536

PHP

Filipiini peeso

61,852

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,599

BRL

Brasiilia reaal

5,4276

MXN

Mehhiko peeso

18,6429

INR

India ruupia

90,8435

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 17.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/3

---

Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsichti taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A Ltd vs. Finanzmarktaufsicht

(Kohtuasi E-2/23)

(2023/C 288/03)

Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsicht (finantsjärelevalveasutuse apellatsiooninõukogu) esitas 23. märtsi 2023. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse 24. märtsil 2023, EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas A Ltd vs. Finanzmarktaufsicht järgmistes küsimustes:

| 1. | Kuidas tuleb mõisteid „sobivus“ ja „maine“ tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), ELT L 335, 17.12.2009, lk 1), mis on EMP lepingusse inkorporeeritud EMP ühiskomitee 27. novembri 2012. aasta otsusega nr 78/2011 (LGBl. 2012/384) artikli 59 lõike 1 punkti a tähenduses? Kas sellega soovitakse viidata üksnes kavandatava omandaja usaldusväärsusele või ka tema kutsealasele sobivusele? |
| --- | --- |

1.

Kuidas tuleb mõisteid „sobivus“ ja „maine“ tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), ELT L 335, 17.12.2009, lk 1), mis on EMP lepingusse inkorporeeritud EMP ühiskomitee 27. novembri 2012. aasta otsusega nr 78/2011 (LGBl. 2012/384) artikli 59 lõike 1 punkti a tähenduses? Kas sellega soovitakse viidata üksnes kavandatava omandaja usaldusväärsusele või ka tema kutsealasele sobivusele?

| 2. | Kas kavandatava omandaja majandusliku usaldatavuse hindamisel nimetatud direktiivi artikli 59 lõike 1 punkti c tähenduses võib arvesse võtta ka seda, et igasugune selle isiku poolt kindlustusandjale vajalike rahaliste vahendite andmine on tagatud pangagarantii esitamisega või vahendite kättesaadavaks tegemisega usalduskontol, mida kindlustusandja võib igal ajal kasutada? |
| --- | --- |

2.

Kas kavandatava omandaja majandusliku usaldatavuse hindamisel nimetatud direktiivi artikli 59 lõike 1 punkti c tähenduses võib arvesse võtta ka seda, et igasugune selle isiku poolt kindlustusandjale vajalike rahaliste vahendite andmine on tagatud pangagarantii esitamisega või vahendite kättesaadavaks tegemisega usalduskontol, mida kindlustusandja võib igal ajal kasutada?

| 3. | Kuidas tuleb tõlgendada väljendit „mõistlik alus“ nimetatud direktiivi artikli 59 lõike 2 tähenduses? Kas selleks on vaja kindlust, et õigusaktidest tulenevaid nõudeid ei täideta, või piisab põhjendatud kahtlustest? |
| --- | --- |

3.

Kuidas tuleb tõlgendada väljendit „mõistlik alus“ nimetatud direktiivi artikli 59 lõike 2 tähenduses? Kas selleks on vaja kindlust, et õigusaktidest tulenevaid nõudeid ei täideta, või piisab põhjendatud kahtlustest?

| 4. | Kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), ELT L 331, 15.12.2010, lk 48), mis on inkorporeeritud EMP lepingusse EMP ühiskomitee 30. septembri 2016. aasta otsusega nr 200/2016 (LGBl. 2016/303) artikli 16 lõikele 3 pädeva asutuse (siinkohal Liechtensteini finantsturuasutus) poolt esitatud deklaratsioonil, et nad võtavad mis tahes meetmeid, et järgida suuniseid (siinkohal ühissuunised finantssektoriga seotud olulise osaluse omandamise ja suurendamise usaldatavushindamiseks (JC/GL/2016/01)), on siduv mõju liikmesriikide kohtutele, nii et ka nemad on kohustatud võtma mis tahes meetmeid, et nimetatud suuniseid järgida? |
| --- | --- |

4.

Kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1094/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), ELT L 331, 15.12.2010, lk 48), mis on inkorporeeritud EMP lepingusse EMP ühiskomitee 30. septembri 2016. aasta otsusega nr 200/2016 (LGBl. 2016/303) artikli 16 lõikele 3 pädeva asutuse (siinkohal Liechtensteini finantsturuasutus) poolt esitatud deklaratsioonil, et nad võtavad mis tahes meetmeid, et järgida suuniseid (siinkohal ühissuunised finantssektoriga seotud olulise osaluse omandamise ja suurendamise usaldatavushindamiseks (JC/GL/2016/01)), on siduv mõju liikmesriikide kohtutele, nii et ka nemad on kohustatud võtma mis tahes meetmeid, et nimetatud suuniseid järgida?

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 17.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11161 – NORDIC CAPITAL / FOXWAY)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 288/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nordic Capital XI Alpha, L.P., Nordic Capital XI Beta, L.P. (mõlemad Ühendkuningriik), Nordic Capital XI Alpha, SCSp, Nordic Capital XI Beta, SCSp ja NC XI Gamma Investor, SCSp (kõik Madalmaad) (edaspidi ühiselt „Nordic Capital Fund XI“), |
| --- | --- |

—

Nordic Capital XI Alpha, L.P., Nordic Capital XI Beta, L.P. (mõlemad Ühendkuningriik), Nordic Capital XI Alpha, SCSp, Nordic Capital XI Beta, SCSp ja NC XI Gamma Investor, SCSp (kõik Madalmaad) (edaspidi ühiselt „Nordic Capital Fund XI“),

| — | Foxway Group AB (Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Norvestor VII, L.P. |
| --- | --- |

—

Foxway Group AB (Rootsi), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Norvestor VII, L.P.

Nordic Capital Fund XI omandab ettevõtjale Norvestor VII, L.P kuuluva Foxway Group AB üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Nordic Capital Fund XI: börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide kontserni Nordic Capital sidusettevõtja, mis keskendub peamiselt Põhjamaades ja teatavates Põhja-Euroopa riikides tehtavatele investeeringutele. Nordic Capital investeerib paljudesse tööstusharudesse, kuid keskendub eelkõige tervishoiule, tehnoloogiale ja maksetele, finantsteenustele, ning valikuliselt ka tarbija-, tööstus- ja äriteenustele; |
| --- | --- |

—

Nordic Capital Fund XI: börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide kontserni Nordic Capital sidusettevõtja, mis keskendub peamiselt Põhjamaades ja teatavates Põhja-Euroopa riikides tehtavatele investeeringutele. Nordic Capital investeerib paljudesse tööstusharudesse, kuid keskendub eelkõige tervishoiule, tehnoloogiale ja maksetele, finantsteenustele, ning valikuliselt ka tarbija-, tööstus- ja äriteenustele;

| — | Foxway Group AB: IT-teenuste, näiteks ringluspõhiste IT- ja |
| --- | --- |

—

Foxway Group AB: IT-teenuste, näiteks ringluspõhiste IT- ja

| — | kaubanduslahenduste pakkumine avaliku ja erasektori klientidele peamiselt Euroopas. |
| --- | --- |

—

kaubanduslahenduste pakkumine avaliku ja erasektori klientidele peamiselt Euroopas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11161 – NORDIC CAPITAL / FOXWAY

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 17.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 288/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 288/6

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2023/C 288/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Pecorino Crotonese“

ELi nr: PDO-IT-1111-AM01 – 24.1.2022

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio di tutela della DOP Pecorino Crotonese (kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotonese“ tootjate ühendus), Via XXV Aprile, 62–88900 Crotone, Italia; Tel. +39 096222432; E-posti aadress (PEC) consorziodelpecorinocrotonese@consorzio-pec.it

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotone“ tootjate ühendusse kuuluvad juustu „Pecorino Crotonese“ tootjad. Ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☐ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☐

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistamine |
| --- | --- |

☒

Märgistamine

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

| — | Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 3.2 muutmine. Muudatus puudutab juustu välimust ja seda kuidas juustud kaalu järgi liigitatakse. Lisaks luuakse võimalus toota mittesilindrilisi juustusid. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi artikli 3 ja koonddokumendi punkti 3.2 muutmine. Muudatus puudutab juustu välimust ja seda kuidas juustud kaalu järgi liigitatakse. Lisaks luuakse võimalus toota mittesilindrilisi juustusid.

Praegune versioon on selline:

„Tootel „Pecorino Crotonese“ on järgmised omadused.

| | Kuju: silindriline, kahe tasase põhjaga, sirge või kergelt kumera küljega. |
| --- | --- |

Kuju: silindriline, kahe tasase põhjaga, sirge või kergelt kumera küljega.

| | Kaal: vahemikus 0,5–5 kg; enam kui kuue kuu jooksul laagerdunud juustud võivad kaaluda kuni 10 kg. |
| --- | --- |

Kaal: vahemikus 0,5–5 kg; enam kui kuue kuu jooksul laagerdunud juustud võivad kaaluda kuni 10 kg.

Mõõtmed: mõõtmed sõltuvad juustu kaalust.

0,5–5 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 6–15 cm ja põhjade läbimõõt 10–20 cm.

Üle 5 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 15–20 cm ja põhjade läbimõõt 20–30 cm.“

Uus versioon on järgmine.

„Tootel „Pecorino Crotonese“ on järgmised omadused.

| | Kuju: silindriline, kahe tasase või veidi kumera põhjaga ning sirge või kergelt kumera küljega. |
| --- | --- |

Kuju: silindriline, kahe tasase või veidi kumera põhjaga ning sirge või kergelt kumera küljega.

Kaal:

| | värske juust: | väike juustukera kaalub 0,5–1,2 kg; |
| --- | --- | --- |

värske juust:

väike juustukera kaalub 0,5–1,2 kg;

| | keskmine juustukera kaalub 1,3–3 kg; |
| --- | --- |

keskmine juustukera kaalub 1,3–3 kg;

| | poolkõva ja laagerdunud juust: | keskmine juustukera kaalub 1,3–2,5 kg; |
| --- | --- | --- |

poolkõva ja laagerdunud juust:

keskmine juustukera kaalub 1,3–2,5 kg;

| | suur juustukera kaalub 5–15 kg. |
| --- | --- |

suur juustukera kaalub 5–15 kg.

Suurus: mõõtmed sõltuvad juustu kaalust.

0,5–3 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 5–12 cm ja põhjade läbimõõt 10–18 cm;

5–15 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 12–20 cm ja põhjade läbimõõt 18–30 cm.“

Esimese muudatusettepanekuga lubatakse varianti, kus juustukerade küljed võivad olla ka veidi kumerad. See muudatus on vajalik, sest praeguses versioonis esitatud määratlus võib viia sõna-sõnalise ja seega kitsendava tõlgenduseni, mis tähendab, et toorpiimast (pastöriseerimata piimast) valmistatud juustu, ei saaks sertifitseerida „Pecorino Crotonese“ juustuna, kui sellel on veidi kumer kuju.

Teine muudatus puudutab juustukerade kaalu. Lisatud on täpsustused, mida mõeldakse väikeste, keskmiste ja suurte juustude all. Kavandatud muudatused vastavad vajadusele kaitsta turule viidavate juustude kvaliteeti.

Tootespetsifikaadi praeguse versiooni kohaselt tähendas 0,5 kg –5,0 kg kaaluvate poolkõva ja laagerdunud lambapiimajuustude tootmise võimalus seda, et juustukojad said laagerdada väikeseid juustukerasid (kaaluga 0,5 kg – 0,75 kg). Viimastel aastatel on väikeseid laagerdunud juustusid turule toodud väga vähe. Väikesed juustud laagerdamiseks ei sobi. Tegelikult oli traditsiooniks see, et laagerdumiseks sobivad juustud peavad kaaluma vähemalt 1,3 kg, et tagada turule viidud toote kvaliteet.

Väikesed juustud ei säilita laagerdumise ajal kaitstud päritolunimetusega määratletud organoleptilisi omadusi: koorik pakseneb, juust värvub seest tumedaks ja muutub niiskuse vähenemise tõttu liiga kõvaks.

Kavandatud muudatus välistab alla 1,3 kg kaaluvate poolkõva ja laagerdunud juustude turuleviimise, mis on kooskõlas sellega, kuidas kaitstud päritolunimetusega toodet „Pecorino Crotonese“ on traditsiooniliselt valmistatud.

Mis puudutab suuri juustukerasid, siis võimaldab muudatusettepanek tõsta nende kaalu ülempiiri 10,0 kg-lt 15,0 kg-le. Aastate jooksul, mil tootespetsifikaat on kehtinud, on välja tulnud, et suurte juustukerade kaalu on alahinnatud. See on toonud kaasa mitmesuguseid nõuetele mittevastavusi ja juustude kvaliteedi alandamist.

Selle põhjuseks on asjaolu, et juustud vormitakse käsitsi ja igas juustukeras sisalduvat juustumassi ei kaaluta elektrooniliselt. Tegelikult vormitakse suured juustud vormides, mida juustuvalmistajad oma kogemuste põhjal täidavad. See tähendab, et laagerdumiseks ettenähtud suurte juustude kaal jääb vahemikku 10–15 kg.

Eespool esitatud muudatuste eesmärk on muuta tarbijatele pakutavate lambapiimajuustude valik ühtlasemaks ja tagada seega, et toode on vastavalt selle esitusviisile kergemini äratuntav. Üleüldse, tootespetsifikaadi kehtimise aastate jooksul saadud kogemused on toonud esile eespool kirjeldatud probleemid, mida kavandatud muudatused peaksid lahendama.

Mis puudutab juustu „Pecorino Crotonese“ tootmist mittesilindrilisel kujul, siis viitab see kõnealusele tootele üksnes juhul, kui toode on lõigatud kuubikuteks või riivitud ning enne turuleviimist eelnevalt pakendatud. Muudatuse eesmärk on piirata töötlemisel tekkivate jääkide hulka.

Tootmismeetod

Toorained

| — | Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.3.
  Praegune versioon on selline:

  „Piim: kehtivate eeskirjade kohaselt lamba kuumtöödeldud või pastöriseeritud toortäispiim, mis on saadud üksnes kaitstud päritolunimetuse jaoks kindlaksmääratud piirkonnast.
  Laap: kitselt pärinev tainjas laap.
  Lubatud on piimas looduslikult sisalduvate piimhappebakterite arenemine kalgendumisprotsessis ning juustu tootmispiirkonnas olemas olevate või sealt pärinevate looduslike vadaku- (sieri innesti) või piimapõhiste (lattoinnesto) fermentide kasutamine.
  Sool: kivisool (NaCl).“

  Uus versioon on järgmine.

  „Lamba täispiima võib kasutada toorelt, kuumtöödelda, termiliselt töödelda või pastöriseerida. Lisaainete ja säilitusainete kasutamine ei ole lubatud.
  Laap: kitselt pärinev tainjas laap.
  Lubatud on piimas looduslikult sisalduvate piimhappebakterite arenemine kalgendumisprotsessis ning juustu tootmispiirkonnas olemasolevate või sealt pärit looduslike vadaku- või piimapõhiste fermentide kasutamine.
  Pastöriseeritud või termiliselt töödeldud piimale võib lisada looduslikke piimhappekultuure, kuid kasutada võib ainult kõnealuse kaitstud päritolunimetusega toote tootjate ühenduse poolt peetavasse nimekirja kantud starterkultuure. Tootmispiirkonnast pärit lambapiima piimhappekultuuride nimekirja haldab A.R.S.A.C (Azienda Regionale per lo Sviluppo dell'Agricoltura in Calabria - Regional Agency for Agricultural Development in Calabria, Viale Trieste, 95 – 87100 Cosenza). Seda nimekirja võib korrapäraselt ajakohastada, kui tootjate ühendus on uued uuringud valideerinud.
  Sool: kivisool (NaCl).“

  Juustu valmistamiseks kasutatav piim peab olema toortäispiim, mida on termiliselt töödeldud ja pastöriseeritud. Lisatud on, et „lisa- ja säilitusainete kasutamine ei ole lubatud“, et selles osas ei oleks tõlgendamisruumi. Pastöriseeritud ja termiliselt töödeldud piimast juustu valmistamiseks kasutatavate kultuuride puhul on lisatud see, et kasutada võib ainult kõnealuse tootjate ühenduse peetavasse nimekirja kantud kultuure. Nimekirja koostas kõnealune tootjate ühendus koostöös Bari ülikooliga ja seda haldab avalik-õiguslik asutus A.R.S.A.C., et tagada sellele juurdepääs kõigile kontrollasutuse poolt registreeritud tootjatele.
  Loomade sööt |
| --- | --- |

—

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.3.

Praegune versioon on selline:

„Piim: kehtivate eeskirjade kohaselt lamba kuumtöödeldud või pastöriseeritud toortäispiim, mis on saadud üksnes kaitstud päritolunimetuse jaoks kindlaksmääratud piirkonnast.

Laap: kitselt pärinev tainjas laap.

Lubatud on piimas looduslikult sisalduvate piimhappebakterite arenemine kalgendumisprotsessis ning juustu tootmispiirkonnas olemas olevate või sealt pärinevate looduslike vadaku- (sieri innesti) või piimapõhiste (lattoinnesto) fermentide kasutamine.

Sool: kivisool (NaCl).“

Uus versioon on järgmine.

„Lamba täispiima võib kasutada toorelt, kuumtöödelda, termiliselt töödelda või pastöriseerida. Lisaainete ja säilitusainete kasutamine ei ole lubatud.

Laap: kitselt pärinev tainjas laap.

Lubatud on piimas looduslikult sisalduvate piimhappebakterite arenemine kalgendumisprotsessis ning juustu tootmispiirkonnas olemasolevate või sealt pärit looduslike vadaku- või piimapõhiste fermentide kasutamine.

Pastöriseeritud või termiliselt töödeldud piimale võib lisada looduslikke piimhappekultuure, kuid kasutada võib ainult kõnealuse kaitstud päritolunimetusega toote tootjate ühenduse poolt peetavasse nimekirja kantud starterkultuure. Tootmispiirkonnast pärit lambapiima piimhappekultuuride nimekirja haldab A.R.S.A.C (Azienda Regionale per lo Sviluppo dell'Agricoltura in Calabria - Regional Agency for Agricultural Development in Calabria, Viale Trieste, 95 – 87100 Cosenza). Seda nimekirja võib korrapäraselt ajakohastada, kui tootjate ühendus on uued uuringud valideerinud.

Sool: kivisool (NaCl).“

Juustu valmistamiseks kasutatav piim peab olema toortäispiim, mida on termiliselt töödeldud ja pastöriseeritud. Lisatud on, et „lisa- ja säilitusainete kasutamine ei ole lubatud“, et selles osas ei oleks tõlgendamisruumi. Pastöriseeritud ja termiliselt töödeldud piimast juustu valmistamiseks kasutatavate kultuuride puhul on lisatud see, et kasutada võib ainult kõnealuse tootjate ühenduse peetavasse nimekirja kantud kultuure. Nimekirja koostas kõnealune tootjate ühendus koostöös Bari ülikooliga ja seda haldab avalik-õiguslik asutus A.R.S.A.C., et tagada sellele juurdepääs kõigile kontrollasutuse poolt registreeritud tootjatele.

Loomade sööt

| — | Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.3.
  Praegune versioon on selline:

  „Lammaste aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad, kellelt pärineb juustu valmistamiseks kasutatav piim, söövad peamiselt karjamaadel saadavat rohesööta ja juustu valmistamise piirkonnast pärinevat heina. Söödaratsiooni võib täiendada GMO-vabade kontsentraatidega väljastpoolt geograafilist piirkonda, eelkõige talvisel ajal, mil lambaid ei saa karjatada, ja suvel, mil sademete hulk on väike või olematu, ning karjatamisest ei piisa lammaste söödaks. Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse osalist välikarjatamist: st kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas loomi karjatatakse, vaktsineeritakse ja vajaduse korral ravitakse. Loomi peetakse välikarjamaadel septembrist juunini.“

  Uus versioon on järgmine.

  „Lammaste aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad söövad peamiselt karjamaadel saadavat rohesööta ja piirkonnast pärit kuiva, kääritamata heina.
  Söödale on lubatud lisada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit GMO-vabu kontsentraate.
  Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse loomade osalist välikarjatamist: kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas loomi jälgitakse, vaktsineeritakse ja vajaduse korral ravitakse.“ |
| --- | --- |

—

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.3.

Praegune versioon on selline:

„Lammaste aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad, kellelt pärineb juustu valmistamiseks kasutatav piim, söövad peamiselt karjamaadel saadavat rohesööta ja juustu valmistamise piirkonnast pärinevat heina. Söödaratsiooni võib täiendada GMO-vabade kontsentraatidega väljastpoolt geograafilist piirkonda, eelkõige talvisel ajal, mil lambaid ei saa karjatada, ja suvel, mil sademete hulk on väike või olematu, ning karjatamisest ei piisa lammaste söödaks. Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse osalist välikarjatamist: st kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas loomi karjatatakse, vaktsineeritakse ja vajaduse korral ravitakse. Loomi peetakse välikarjamaadel septembrist juunini.“

Uus versioon on järgmine.

„Lammaste aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad söövad peamiselt karjamaadel saadavat rohesööta ja piirkonnast pärit kuiva, kääritamata heina.

Söödale on lubatud lisada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit GMO-vabu kontsentraate.

Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse loomade osalist välikarjatamist: kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas loomi jälgitakse, vaktsineeritakse ja vajaduse korral ravitakse.“

Mis puudutab GMO-vabade kontsentraatide kasutamist loomade söötmisel, siis on välja jäetud sõnad „eelkõige talvisel ajal, mil lambaid ei saa karjatada“. Muudatus ei mõjuta selle nõude tõhusust, kuna praegu kehtiva tootespetsifikaadi versiooni kohaselt võib loomade söödaratsiooni täiendada kontsentraatidega, kui karjatamisel sööta napib; muudatusettepaneku ainus eesmärk on välistada subjektiivsed tõlgendused.

Teine muudatus puudutab ajavahemikku, mil lambad on karjamaal (tootespetsifikaadi kehtivas versioonis on sätestatud, et see kestab septembrist juunini). Otsustati jätta välja viide lammaste karjatamisperioodile, sest viimastel aastatel on muutunud tavapäraseks, et kliimamuutuste tõttu on ka juuli ja augusti tingimused karjatamiseks sobimatud.

Märgistamine

Märgistamine

| — | Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8 ja koonddokumendi punkti 3.6.
  Praegune versioon on selline:

  Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotonese“ turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele.

  Uus versioon on järgmine.

  „1–15 kg kaaluvat „Pecorino Crotonese“ juustu turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Alla 1 kg kaaluva „Pecorino Crotonese“ juustu puhul turustatakse juustu tervelt.“ |
| --- | --- |

—

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8 ja koonddokumendi punkti 3.6.

Praegune versioon on selline:

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotonese“ turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele.

Uus versioon on järgmine.

„1–15 kg kaaluvat „Pecorino Crotonese“ juustu turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Alla 1 kg kaaluva „Pecorino Crotonese“ juustu puhul turustatakse juustu tervelt.“

Toote kaalu otsustati muuta, sest taheti täpsustada, et portsjonitena võib turustada ainult üle 1 kg kaaluvaid juustusid. Muudatusettepaneku eesmärk on tagada, et toodete esitlemisel järgitakse rangeid nõudeid.

Väikesed juustud ei sobi tükkideks lõikamiseks. Näiteks 0,5 kg juustu lõikamine kaheks 250 g portsjoniks tähendaks pigem kahte viilu kui ühte kolmnurkset tükki. Tootjate ühenduse soov on, et juustu „Pecorino Crotonese“ müümine jätkuks tervelt ja/või portsjonitena, mis on ainsad võimalikud vormid juustu esitlemiseks tarbijatele.

Juustu jagamine portsjoniteks kiirendab ka laagerdumist, mille tulemusena omandab väike värske pecorino juust kiiresti peaaegu poolkõva juustu omadused. Väikesed juustud kuivavad kiiresti ja kaotavad oma organoleptilised omadused, kui neid ei töödelda.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 9 (toote logo üksikasjad) ja koonddokumendi punkti 3.6 (sic).

sic

Praegune [tootespetsifikaadi] artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 3.6 [sic] sõnastus on selline:

sic

„Toote logo koosneb kahest osast: vasakul pool paikneb graafiline kujund, paremal pool sõnaline tekst. Logo peab olema kuumutamise teel või reljeeftempli abil pressitud juustu pinnale, tekstiosa asub juustu serval.“

Image 1

Uus versioon on järgmine.

Tootespetsifikaadi artikkel 9:

„Logo koosneb sõna „Crotone/Crotonese“ esimesest tähest, st küljeli pööratud C-tähest, millele on lisatud väike silma kujutav märk, nii et moodustuv kujund sarnaneb lamba peaga, mida ümbritsevad sõnad: „PECORINO CROTONESE DOP [KPN]“. See osa omakorda on ümbritsetud ringiga, mis loob sarnasuse terve Pecorino juustu keraga. Selle kera alumises paremas nurgas on kolmnurk, mis kujutab äsja lõigatud lõiku Pecorino juustust. Tähendus on edasi antud otse. Tegemist on logoga, mis kujutab juustutoodet, täpsemalt kvaliteetsest lambapiimast valmistatud juustu.

Logol on kujutatud sõnad „PECORINO CROTONESE DOP [KPN]“, mis asetsevad üksteise all kahes reas kas sildil paremal või all.“ Logo tuleb alati kuvada tervenisti. Lihtsustatud logo (st logo ilma välimise osata) on lubatud üksnes nn piltversioonis. Vastupidi aga, st logo, millel on ainult sõnad „Pecorino Crotonese“, ei ole lubatud kasutada. Kokkuvõttes on logol kolm lubatud versiooni: horisontaalne, vertikaalne ja piltversioon.

Logo nn piltversioon tuleb kanda põletamistehnikas, reljeef- või toiduvärvitempliga juustu ühele küljele. Märkida tuleb ka juustukoja tähtnumbriline identifitseerimiskood. Selle võib trükkida otse juustule, kasutades eespool nimetatud meetodeid, või esitada märgistusel.

Juustu põhjale võib märgistuse lisada vabatahtlikkuse alusel. Logo võib juustu sellel osal esitada, kasutades selleks kehtestatud meetodeid.“

Image 2

Image 3

Koonddokumendi punkt 3.6 [sic]

sic

Logo tuleb alati kuvada tervenisti. Lihtsustatud logo (st ilma välimise osata logo) on lubatud üksnes piltversioonis. Vastupidi aga, st logo, millel on ainult sõnad „Pecorino Crotonese“, ei ole lubatud kasutada. Kokkuvõttes on logol kolm lubatud versiooni: horisontaalne, vertikaalne ja piltversioon.

Logo piltversioon tuleb kanda põletamistehnikas, reljeef- või toiduvärvitempliga juustu ühele küljele. Märkida tuleb ka juustukoja tähtnumbriline identifitseerimiskood. Selle võib trükkida otse juustule, kasutades eespool nimetatud meetodeid, või esitada märgistusel.

Juustu põhjale võib märgistuse lisada vabatahtlikkuse alusel. Logo võib juustu sellel osal esitada, kasutades selleks kehtestatud meetodeid.“

Image 4

Image 5

Toote „Pecorino Crotonese“ logo on selleks, et rõhutada tootmispiirkonnaga seotud iseloomuliku ja kõrgekvaliteedilise juustu omadusi. Logo kujundati ümber, et seda tähendust tugevdada, luues rohkem kooskõla graafika ja teksti vahel, samal ajal loodi võimalus kasutada logo lihtsustatud versiooni.

Logol on graafilised kujutised ja tekst määratletud ning äratuntava pildi kujul, mis sobib paljudeks kasutusviisideks, eriti kui juustud märgistatakse (põletamise teel või reljeeftempliga).

Värvid on ühtlustatud, et vähendada märgiste trükkimise kulusid, ning koostatud on suunised (Brand Manual Guidelines), mis muudavad logo kasutamise lihtsamaks neil, kes kasutavad kaitstud päritolunimetuse märgiseid eri vormingutes ja värvides.

Brand Manual Guidelines

KOONDDOKUMENT

„Pecorino Crotonese“

„Pecorino Crotonese“

ELi nr: PDO-IT-1111-AM01 – 24.1.2022

ELi nr: PDO-IT-1111-AM01 – 24.1.2022

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Pecorino Crotonese“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega juust „Pecorino Crotonese“ on kõva poolvalminud juust, mis on valmistatud üksnes lamba täispiimast.

Vabasse ringlusse lubatakse juust värskena, poolkõvana, laagerdununa, sealhulgas riivituna, ning sel on järgmised füüsikalised omadused.

Kuju: silindriline, kahe tasase või veidi kumera põhjaga ning sirge või kergelt kumera küljega.

Kaal:

| | värske juust: väike juustukera kaalub 0,5 kg – 1,2 kg; keskmine juustukera kaalub 1,3 kg – 3 kg; |
| --- | --- |

värske juust: väike juustukera kaalub 0,5 kg – 1,2 kg; keskmine juustukera kaalub 1,3 kg – 3 kg;

| | poolkõva ja laagerdunud juust: keskmine juustukera kaalub 1,3 kg – 2,5 kg; suur juustukera kaalub 5 kg – 15 kg. |
| --- | --- |

poolkõva ja laagerdunud juust: keskmine juustukera kaalub 1,3 kg – 2,5 kg; suur juustukera kaalub 5 kg – 15 kg.

Mõõtmed: mõõtmed sõltuvad juustu kaalust.

0,5–3 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 5–12 cm ja põhjade läbimõõt 10–18 cm;

5–15 kg kaaluva juustu puhul on külje kõrgus 12–20 cm ja põhjade läbimõõt 18–30 cm;

Toodet „Pecorino Crotonese“ võib mittesilindrilisel kujul valmistada üksnes teatud otstarbel ja ainult nii, et toode on eelpakendatud (viiludena, kuubikutena või riivituna). See võimaldab järgida kaalu ja kõrguse nõudeid ning vähendada ühtlasi juustu töötlemisel tekkivaid jääke. Mittesilindrilised tükid peavad kaaluma 1 kg kuni 3 kg.

Juustumassi rasvasisaldus peab olema vähemalt 40 %; valgusisaldus peab olema vähemalt 25 % (g/100 g söödavat osa); niiskusesisaldus peab olema vähemalt 30 % ja juustukeradel peavad juustuvormi märgid olema nähtavad. Kasutus„Pecorino Crotonese“ on värske, poolkõva, laagerdunud või riivitud lauajuust.

Kasutus

Pecorino Crotonese Fresco [Värske Pecorino Crotonese]: valge või kergelt õlekarva koorik. Juustul on omapärane, mahe ja kergelt pikantne maitse, koorik on õhuke. Juustuvormi märgid on selgelt nähtavad. Juustu tekstuur on pehme, korrapärane ja kreemjas; see on piimavalge värvusega ja juustumassis on vaid vähesel arvul auke.

Pecorino Crotonese Semiduro [poolkõva Pecorino Crotonese]: paks, helepruun koorik. Juustu lõhn on intensiivne ja tasakaalustatud. Juustumass on poolkõva, tihke konsistentsiga ja selles on vaid vähesel arvul auke.

Kaua (üle kuue kuu) laagerdunud juust „Pecorino Crotonese“ Stagionato [laagerdunud „Pecorino Crotonese“]: koorik on kõva ja pruuni värvusega; juust võib olla niisutatud või kaetud oliiviõli kihiga. Juustu maitse on intensiivne ja terav, suhu jääb kergelt vürtsikas järelmaitse. Juustumass on õlgkollane ja selles on vaid vähesel arvul auke.

Organoleptilised omadused: kui juustu maitstakse, levib juustu lõikamisel kerge lambapiima lõhn, mis moodustab tasakaalustatud lõhnabuketi muude juustule iseloomulike lõhnakomponentidega nagu hein, niidutaimed, pähklid ja suits.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmade aastasest söödaratsioonist moodustab peamise osa määratletud geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Lambad, kellelt saadakse juustu valmistamiseks kasutatav piim, söövad peamiselt kogu aasta karjamaadel saadavat rohesööta ja juustu valmistamise piirkonnas tehtud heina. Kui karjatamine ei ole võimalik, on lubatud lisada GMO-vabu kontsentraate, mis on toodud väljastpoolt geograafilist piirkonda; seda peamiselt talvel kõige külmemal ajal, kui taimkate on harv ja ilmad halvad, ning suvel, kui pikka aega on sademeid vähe või ei ole üldse. Täiendsööt ei tohi moodustada aastasest söödaratsioonist enam kui 40 %. Kasutatakse osalist välikarjatamist: kari võib päeval vabalt karjamaal ringi liikuda ja pöördub õhtul lauta tagasi, samas loomi jälgitakse, vaktsineeritakse ja vajaduse korral ravitakse.

Kasutatakse järgmisi tooraineid:

| — | piim: kehtivate eeskirjade kohaselt lamba termiliselt töödeldud või pastöriseeritud toortäispiim; |
| --- | --- |

—

piim: kehtivate eeskirjade kohaselt lamba termiliselt töödeldud või pastöriseeritud toortäispiim;

| — | laap: kitselt pärinev tainjas laap; |
| --- | --- |

—

laap: kitselt pärinev tainjas laap;

| — | sool: kivisool (NaCl). |
| --- | --- |

—

sool: kivisool (NaCl).

Lamba täispiim peab pärinema eranditult lammastelt, keda kasvatatakse kaitstud päritolunimetusega „Pecorino Crotonese“ hõlmatud geograafilises piirkonnas.

Lamba täispiima võib kasutada toorelt või kuumtöödeldult, termiliselt töödelduna või pastöriseeritult. Lisandite või säilitusainete kasutamine ei ole lubatud. Pastöriseeritud või termiliselt töödeldud piimale võib lisada looduslikke piimhappebaktereid, kuid kasutada võib ainult kõnealuse kaitstud päritolunimetusega toote tootjate ühenduse poolt peetavasse nimekirja kantud starterkultuure. Tootmispiirkonnast pärit valitud lambapiima piimhappekultuuride nimekirja peab A.R.S.A.C (Azienda Regionale per lo Sviluppo dell'Agricoltura – Calabria piirkondlik põllumajandusarengu amet, Viale Trieste, 95 – 87100 Cosenza – 87100 Cosenza). Nimekirja kaasajastatakse korrapäraselt, kui tootjate ühendus kinnitab uue uuringu.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimakarja karjatamine, piima tootmine, kalgendamine ja laagerdamine

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Pecorino Crotonese“ kaaluga 1–15 kg turustatakse tervelt või tükkidena, vastavalt kehtivatele eeskirjadele. Alla 1 kg kaaluvat juustu „Pecorino Crotonese“ turustatakse tervelt.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustule „Pecorino Crotonese“ paigaldataval märgisel on lisaks õigusaktides sätestatud teabele veel järgmised tähised: toote „Pecorino Crotonese“ logo, millele järgnevad sõnad „Denominazione di Origine Protetta“ [kaitstud päritolunimetus] või lühend „D.O.P.“ [KPN], Euroopa Liidu sümbol, vajaduse korral viide ELi määrusele, tootja ärinimi ja aadress. Rahvusvahelisele turule suunatavate juustude puhul võivad sõnad „Denominazione di Origine Protetta“ ja logo olla sihtriigi keeles. Sõnade „Pecorino Crotonese DOP“ või teiste lubatud sõnade tähed peavad olema koondatud samale väljale ja need peavad olema trükitud selgete, loetavate, kustumatute ja piisavalt suurte tähtedega, et nad paistaksid taustalt silma ja oleksid selgelt eristatavad muust tekstist ja/või muudest kujutistest. Märgisele võib lisada töötlejate ja kauplejate kaubamärke, kuid kasutada tuleb väiksemat tähesuurust kui kaitstud päritolunimetuse logo teksti puhul.

Logo peab alati olema näha tervikuna. Lihtsustatud logo (välise osata logo) kasutamine on lubatud üksnes ja eranditult piltkujutise versioonis. Vastupidine, st logo kasutamine üksnes sõnadena „Pecorino Crotonese“, ei ole aga lubatud. Kokkuvõtteks, kinnitatud on kolm logo versiooni: horisontaalne, vertikaalne ja piltkujutis.

Piltkujutis peab olema põletamise teel või reljeeftempli või toiduvärviga pressitud juustu ühele küljele. Juustutootmisettevõtja tähtnumbriline tunnuskood peab samuti olema esitatud. See võib olla pressitud otse juustule kas eespool nimetatud meetodite abil või esitatud märgisel.

Juustu külje märgistamine on vabatahtlik. Sellele juustuosale on lubatud logo kanda eelnimetatud meetodeid kasutades.

Image 6

Image 7

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus juustu toodetakse ja laagerdatakse, hõlmab järgmiste Crotone provintsi kommuunide kogu haldusterritooriumi: Belvedere Spinello, Caccuri, Carfizzi, Casabona, Castelsilano, Cerenzia, Cirò, Cirò Marina, Cotronei, Crotone, Crucoli, Cutro, Isola di Capo Rizzuto, Melissa, Mesoraca, Pallagorio, Petilia Policastro, Rocca di Neto, Roccabernarda, San Mauro Marchesato, San Nicola Dell’Alto, Santa Severina, Savelli, Scandale, Strongoli, Umbriatico ja Verzino; järgmiste Catanzaro provintsi kommuunide kogu haldusterritooriumi: Andali, Belcastro, Botricello, Cerva, Cropani, Marcedusa, Petronà, Sellia, Sersale, Simeri Crichi, Soveria Simeri ja Zagarise; ja järgmiste Cosenza provintsi kommuunide kogu haldusterritooriumi: Bocchigliero, Calopezzati, Caloveto, Campana, Cariati, Cropalati, Crosia, Mandatoriccio, Crosia, Paludi, Pietrapaola e San Giovanni in Fiore, Scala Coeli ja Terravecchia.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu tootmise piirkond on geograafiliselt, ajalooliselt ja kultuuriliselt ühtne ning vastab suuremalt jaolt alale, mis kannab 1390. aastast (meie ajaarvamise järgi) nimetust Marchesato di Crotone.

Juustutootmise piirkonnale on iseloomulikud Crotone jaoks tüüpilised pliotseeniajastu savikünkad ja piirkonda ümbritsevad mäeahelikud, mis piirnevad Crotone provintsiga ning ulatuvad Sila Piccolast kuni Sila Grandeni. Füüsilise geograafia seisukohast on see piirkond väga hästi ühendatud Sila platooga, mille künkad kõrgemate mägede ja Joonia mere vahel pakuvad väga häid võimalusi lammaste suviseks karjatamiseks. Piirkonna reljeefi eripära mõjutab kohalikku ilmastikku, mida iseloomustavad külmad talved ja kuumad suved, kusjuures päevased temperatuurikõikumised on küllaltki piiratud. Õhuniiskus on stabiilne, keskmine suhteline õhuniiskus on 58 %.

Juustu „Pecorino Crotonese“ tootmise piirkonnas on 398 lambakasvatusettevõtet kokku ligikaudu 49 000 lambaga. Erinevalt üldisest suundumusest Itaalias on karja suurus viimase kümne aasta jooksul kasvanud ligikaudu 4 % võrra.

Lambakarjatamise meetod tugineb poolvabale karjatamisele kombineeritult hooajalise liikumisega mägikarjamaadele ja sealt tagasi. Tootmispiirkond pakub väga häid võimalusi lammaste karjatamiseks (üle 40 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast moodustavad karjamaad ja püsirohumaad). Marchesato looduslike karjamaade taimestik koosneb peaasjalikult rohelistest taimedest, nagu raiheina, ristiku, siguri, kroon-magusristiku ja lutserni kohalikud ökotüübid.

Selles piirkonnas peetakse juustumeistri ametist lugu; see annab tunnistust pikaajalisest traditsioonist, mis on ajalooliselt dokumenteeritud. Juustumeistrite oskusteave on kõnealuse käsitsi valmistatava juustu puhul tähtis tegur. Äärmiselt oluline on, et juustumeister oskaks määrata kindlaks piima kalgendumise täpse ajahetke enne kalgendi tükeldamist kohalikku päritolu töövahendi „miscu“ abil, mille tulemusena saadakse ligikaudu riisiterasuurused kalgenditükid. See töövahend võimaldab oma kuju eripära tõttu kalgendit energiliselt tükeldada ja vabastada seejuures olulisel määral rasvainet; järele jääb piimja konsistentsiga vadak. Vadaku kohalik nimetus on lacciata ja see vadak annab tunnistust sellest, et kalgendit on töödeldud õigesti. Järgmine väga oluline juustuvalmistamise etapp on frugatura (kalgendi segamine spetsiaalse segamispulgaga), et aidata vadakul nõriseda, ja kalgendi käsitsi pressimine kalgendi vormidesse. Kalgendit segatakse seejärel taas ja see pööratakse ümber, et pressida uuesti vormidesse, enne kui see lõpuks piimavadakusse (lacciata) kastetakse. Juust jäetakse veel paariks päevaks hapenduma, enne kui algab laagerdamine. Laagerdamise käigus tekib juustu pinnale tüüpiline hallitus. Juustumeister jälgib seda protsessi ja ta peab teadma, kuidas eraldada korralikult laagerdunud juustud ülejäänutest. Laagerdamise käigus otsustab juustumeister, millal on õige aeg juustude ümberpööramiseks, harjamiseks või pesemiseks ning oliiviõlisse kastmiseks või oliiviõlikihiga katmiseks.

lacciata

frugatura

lacciata

Juustu „Pecorino Crotonese“ eripärad: kerge lambapiima lõhn, mis moodustab tasakaalustatud lõhnabuketi muude lõhnakomponentidega nagu hein, niidutaimed, pähklid ja suits; ükski neist lõhnadest ei domineeri ülemäära, vaid lambapiima lõhn võib olla ülejäänutest pisut enam märgatav; tihke konsistentsiga juustumass, milles on vähesel arvul auke. Juustumass tundub süües väga vähe vetruv; tuntav on teralisus, mälumise käigus terad kaovad. Sel hetkel täidab juustu eripärane, kestev ja meeldiv maitse kogu suu, maitse kestab meeldivalt kaua. Pooleldi välikarjamaadel peetavate loomade karjatamise süsteemi eripära tuleneb asjaolust, et lammaste sööt koosneb peaasjalikult piirkonna looduslikest taimedest. Juustu „Pecorino Crotonese“ iseloomulik lõhn on seotud teatavate ühenditega, nagu terpeenid ja seskviterpeenid, mida sisaldavad piisavas koguses ainult mõned taimeperekonnad, nagu kõrrelised, ristõielised, sarikalised ja korvõielised taimed ning teised lammaste karjatamisel nende tavapärasesse söödaratsiooni kuuluvad taimed. Kuna tegemist on väga tugevasti lõhnavate ja teatavates kindlates taimedes esinevate ühenditega, võimaldab nende olemasolu juustus kindlaks määrata piirkonna, kus loomi on karjatatud. Seega määrab looduslik mikrofloora ära juustu „Pecorino Crotonese“ organoleptilised omadused. Traditsiooniline rändkarjatamine võimaldab vältida suvises kuumuses lammaste keskkonna- ja söödastressi ning säilitada sellest tulenevalt nende piima lõhna- ja maitseomadused. Piirkonna ilmastik avaldab otsustavat mõju juustu laagerdumise protsessile ja annab juustule „Pecorino Crotonese“ erilise tekstuuri. Juustu tootmise piirkonna iseloomulik õhuniiskuse tase on sajandite kestel soodustanud laagerdamismeetodite väljakujunemist ja on juustu laagerdumise protsessi jaoks oluline looduslik ressurss. Nõuetekohase laagerdumise jaoks ei tohi õhuniiskus olla liiga suur, sest juust ei pruugi sel juhul täielikult kuivada, samuti ei tohi niiskus ülemääraselt varieeruda, vaid peab kogu laagerdumisperioodi ulatuses võimaldama tagada ühtlased tingimused. Õhuniiskuse stabiilsus võimaldab juustul „Pecorino Crotonese“ laagerduda järk-järgult, juust omandab selle protsessi käigus oma eripärase füüsikalise struktuuri, mida iseloomustab eeskätt massi tihkus ja aukude puudumine. Piirkonna kohalikel elanikel on juustutootmisega tihe side. Juustumeistrid valmistavad juba sajandeid juustu traditsioonilisel meetodil ja see on võimaldanud säilitada Crotone kui olulise piimatöötlemispiirkonna kuulsust. Tehnilised oskused on eriti olulised teatud juustuvalmistamise etappidel, kus toimingud tehakse käsitsi: kalgendi tükeldamine, juustu vormimine, mitmed töötlemistoimingud ja juustu kontrollimine laagerdamise käigus. Juustu valmistamise geograafilises piirkonnas olemasolevate looduslike vadaku- või piimapõhiste fermentide kasutamine loob piirkonnaga olulise mikrobioloogilise seose. Kohapeal toodetud piimast saadav vadak tagab sellele piirkonnale tüüpiliste piimhappebakterite olemasolu ja sellest tulenevalt toote eripära. Juust „Pecorino Crotonese“ on tootmispiirkonnaks oleva maakoha lahutamatu osa. Juba väga varased allikad, mis pärinevad keskajaeelsest perioodist, annavad tunnistust toote valmistamisest, XVI sajandist pärinevad dokumendid tõendavad kõnealuse juustu eksportimist. Austria asevalitseja valitsemisaastatel (1707–1734) eksporditi juustu juba väga suures ulatuses. 1712. aasta jaanuari alguses müüs Giacinto Tassone di Cutro Napoli kaupmehele Aniello Montagnale „200 cantara’t sama aasta aukudeta ja pragunemata Crotone juustu, mis ei olnud paisunud, vaklade söödud, murenenud ega pragunenud“. Viimase 25 aasta jooksul on nimetust „Pecorino Crotonese“ kasutatud järjepidevalt kohalike lambakasvatajate ühingu turustatava juustu märgistel, samuti on toodet püütud mitu korda jäljendada geograafilisest piirkonnast väljaspool asuvates piirkondades.

cantara

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Spetsifikaadi kokkuvõttega saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

| | otse Itaalia põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP e STG“ [KPNi, KGT või GTT tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid]. |
| --- | --- |

otse Itaalia põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP e STG“ [KPNi, KGT või GTT tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---