# Euroopa Liidu C 227/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.227.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 227 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide22. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.227.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 227

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide22. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 227/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 227/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 227/02 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2009/C 227/03 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 4 |
| 2009/C 227/04 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 28. aprilli 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Raportöör: Hispaania | 5 |
| 2009/C 227/05 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 8. mai 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Raportöör: Hispaania | 6 |
| 2009/C 227/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.990 – Intel kohta | 7 |
| 2009/C 227/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 13. mai 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/C-3/37.990 – Intel) | 13 |
| 2009/C 227/08 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 227/09 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. detsembri 2008. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Raportöör: Tšehhi | 20 |
| 2009/C 227/10 | Lõpparuanne juhtumi COMP/M.5153 kohta – Arsenal/DSP | 22 |
| 2009/C 227/11 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 9. jaanuar 2009, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8439 (lõplik) all)
   (
  1
  ) | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 227/02

Euro vahetuskurss

3

2009/C 227/03

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

4

2009/C 227/04

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 28. aprilli 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (1) – Raportöör: Hispaania

5

2009/C 227/05

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 8. mai 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (2) – Raportöör: Hispaania

6

2009/C 227/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.990 – Intel kohta

7

2009/C 227/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 13. mai 2009, EÜ asutamislepingu artiklis 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/C-3/37.990 – Intel)

13

2009/C 227/08

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

18

2009/C 227/09

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. detsembri 2008. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/M.5153 – Arsenal/DSP – Raportöör: Tšehhi

20

2009/C 227/10

Lõpparuanne juhtumi COMP/M.5153 kohta – Arsenal/DSP

22

2009/C 227/11

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 9. jaanuar 2009, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (Juhtum COMP/M.5153 – Arsenal/DSP) (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8439 (lõplik) all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8439 (lõplik) all)

1

24

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 227/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 227/13 | Koondumise teatise tühistamine (Juhtum COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  ) | 31 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 227/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia) (
  1
  )

1

30

2009/C 227/13

Koondumise teatise tühistamine (Juhtum COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS) (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 227/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.6.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 258/09 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Short-term export-credit insurance |
| Õiguslik alus | Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Ekspordikrediidikindlustus |
| Abi vorm | — |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | kuni 31.12.2010 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finnvera plc |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.6.2009

Riikliku abi viitenumber

N 258/09

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Short-term export-credit insurance

Õiguslik alus

Act on the State's Export Credit Guarantees No 442/2001

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Ekspordikrediidikindlustus

Abi vorm

—

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 31.12.2010

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finnvera plc

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.8.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 415/09 & NN 46/09 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme |
| Õiguslik alus | Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed, Tagatis |
| Eelarve | Rekapitaliseerimine: kuni 100 000 miljonit Taani krooni;
  Uus tagatisskeem: kuni 600 000 miljonit Taani krooni |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 8.2009–2.2010 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Kingdom of Denmark |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.8.2009

Riikliku abi viitenumber

N 415/09 & NN 46/09

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Prolongation and amendment of the recapitalisation scheme and prolongation of the guarantee scheme

Õiguslik alus

Act on State-Funded Capital Injections into Credit Institutions of 3 February 2009

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed, Tagatis

Eelarve

Rekapitaliseerimine: kuni 100 000 miljonit Taani krooni;

Uus tagatisskeem: kuni 600 000 miljonit Taani krooni

Abi osatähtsus

—

Kestus

8.2009–2.2010

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kingdom of Denmark

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/3

---

Euro vahetuskurss (1)

21. september 2009

2009/C 227/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4658 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4413 |
| GBP | Inglise nael | 0,90660 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1390 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5182 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6500 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,167 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 272,37 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7038 |
| PLN | Poola zlott | 4,1590 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2678 |
| TRY | Türgi liir | 2,1875 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7017 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5780 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,3609 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0830 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0788 |
| KRW | Korea won | 1 766,41 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0155 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0098 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2915 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 218,74 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1010 |
| PHP | Filipiini peeso | 69,903 |
| RUB | Vene rubla | 44,5400 |
| THB | Tai baht | 49,434 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6625 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,5318 |
| INR | India ruupia | 70,3730 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4658

JPY

Jaapani jeen

135,46

DKK

Taani kroon

7,4413

GBP

Inglise nael

0,90660

SEK

Rootsi kroon

10,1390

CHF

Šveitsi frank

1,5182

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6500

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,167

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

272,37

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7038

PLN

Poola zlott

4,1590

RON

Rumeenia leu

4,2678

TRY

Türgi liir

2,1875

AUD

Austraalia dollar

1,7017

CAD

Kanada dollar

1,5780

HKD

Hong Kongi dollar

11,3609

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0830

SGD

Singapuri dollar

2,0788

KRW

Korea won

1 766,41

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0155

CNY

Hiina jüaan

10,0098

HRK

Horvaatia kuna

7,2915

IDR

Indoneesia ruupia

14 218,74

MYR

Malaisia ringit

5,1010

PHP

Filipiini peeso

69,903

RUB

Vene rubla

44,5400

THB

Tai baht

49,434

BRL

Brasiilia reaal

2,6625

MXN

Mehhiko peeso

19,5318

INR

India ruupia

70,3730

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/4

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2009/C 227/03

Image

Soomes käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Soome

Põhjus: Soome esimese Maapäeva ja keskvalitsuse institutsioonide loomise 200. aastapäev.

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosal on kujutatud Porvoo toomkirikut, kus avati esimene Soome Maapäev. Ülal on aastaarv 1809. Mündi vermimise aasta 2009 asub paremal. Vasakul pool asub käibele laskva riigi tähis „FI” ja rahapaja tunnus.

Mündi välisosal on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 1,6 miljonit münti.

Käibelelaskmise kuupäev: oktoober 2009.

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/5

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 28. aprilli 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (1)

Raportöör: Hispaania

2009/C 227/04

| 1. | Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni asjaomase tooteturu määratlusega. Seega võib jätta lahtiseks järgmised küsimused:






  — | kas on olemas üks asjaomane x86 keskprotsessorite tooteturg kõikidele arvutitele (st lauaarvutid, sülearvutid ja serverid) või |
| --- | --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub Euroopa Komisjoni asjaomase tooteturu määratlusega. Seega võib jätta lahtiseks järgmised küsimused:

—

kas on olemas üks asjaomane x86 keskprotsessorite tooteturg kõikidele arvutitele (st lauaarvutid, sülearvutid ja serverid) või

| — | kas on olemas kolm eraldiseisvat asjaomast tooteturgu: i) x86 keskprotsessorid lauaarvutitele; ii) x86 keskprotsessorid sülearvutitele ja iii) x86 keskprotsessorid serveritele. |
| --- | --- |

—

kas on olemas kolm eraldiseisvat asjaomast tooteturgu: i) x86 keskprotsessorid lauaarvutitele; ii) x86 keskprotsessorid sülearvutitele ja iii) x86 keskprotsessorid serveritele.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomase tooteturu geograafiline ulatus on ülemaailmne. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et asjaomase tooteturu geograafiline ulatus on ülemaailmne.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjal Intel oli vähemalt 2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini turgu valitsev seisund. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjal Intel oli vähemalt 2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini turgu valitsev seisund.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Intel kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, tehes






  — | hinnaalandust ettevõtjatele Dell, Hewlett-Packard (edaspidi „HP”), NEC ja Lenovo, seades tingimuseks ainumüügiõiguse või osalise ainumüügiõiguse ning |
| --- | --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Intel kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, tehes

—

hinnaalandust ettevõtjatele Dell, Hewlett-Packard (edaspidi „HP”), NEC ja Lenovo, seades tingimuseks ainumüügiõiguse või osalise ainumüügiõiguse ning

| — | makseid ettevõtjale Media-Saturn Holding (edaspidi „MSH”), seades tingimuseks, et ettevõtja MSH müüb eranditult ettevõtja Intel keskprotsessoritega laua- ja sülearvuteid. |
| --- | --- |

—

makseid ettevõtjale Media-Saturn Holding (edaspidi „MSH”), seades tingimuseks, et ettevõtja MSH müüb eranditult ettevõtja Intel keskprotsessoritega laua- ja sülearvuteid.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Intel kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, tehes hinnaalandust ettevõtjatele HP, Acer ja Lenovo ning seades hinnaalanduse aluseks ettevõtja AMD toodete turustamisega seotud kitsendavad tingimused. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Intel kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit, tehes hinnaalandust ettevõtjatele HP, Acer ja Lenovo ning seades hinnaalanduse aluseks ettevõtja AMD toodete turustamisega seotud kitsendavad tingimused.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et erinevad kuritarvitamised moodustavad osa pikaajalisest ulatuslikust strateegiast, mille eesmärk oli ettevõtja AMD turult välja tõrjuda. Tegemist on ühe ja pideva rikkumisega. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et erinevad kuritarvitamised moodustavad osa pikaajalisest ulatuslikust strateegiast, mille eesmärk oli ettevõtja AMD turult välja tõrjuda. Tegemist on ühe ja pideva rikkumisega.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub, et ettevõtja Intel kuritahtlik tegevus võib mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel EÜ asutamislepingu artikli 82 tähenduses ja võib mõjutada kaubandust EMP lepinguosaliste vahel EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 tähenduses. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub, et ettevõtja Intel kuritahtlik tegevus võib mõjutada kaubandust liikmesriikide vahel EÜ asutamislepingu artikli 82 tähenduses ja võib mõjutada kaubandust EMP lepinguosaliste vahel EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 tähenduses.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjale Intel tuleks määrata trahv. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtjale Intel tuleks määrata trahv.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvi põhisumma arvutamise kohta; ettevõtja Intel rikkumise kestus on 5 aastat ja 3 kuud. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvi põhisumma arvutamise kohta; ettevõtja Intel rikkumise kestus on 5 aastat ja 3 kuud.

| 10. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/6

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 8. mai 2009. aasta kohtumisel esitatud arvamus, milles käsitletakse otsuse eelnõud seoses juhtumiga COMP/C-3/37.990 – Intel (2)

Raportöör: Hispaania

2009/C 227/05

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi põhisumma kohta.
  Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi põhisumma kohta.

Vähemus jääb erapooletuks.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad kergendavad või raskendavad asjaolud. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse juhtumi puhul puuduvad kergendavad või raskendavad asjaolud.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni ettepanekuga trahvi lõpliku summa kohta.

| 4. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/7

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumi COMP/C-3/37.990 – Intel kohta (1)

2009/C 227/06

Inteli juhtum on menetluslike küsimuste poolest olnud üks keerukamaid. Kaebuse esitajat Advanced Micro Devices („AMD”) ja ettevõtjat Intel Corporation („Intel”) käsitleva juhtumi vastuolulisus ei piirdu vaid Euroopaga. Selle tulemusena on kõigil osapooltel ja teabe esitajatel tulnud silmitsi seista suure hulga menetluslike probleemidega. Erinevad menetluslikud probleemid, millest paljudele on selgelt viidatud otsuse eelnõus, kuuluvad ärakuulamise eest vastutava ametniku põhipädevuste hulka, millest lähtuvalt tuleb tal käesolevas lõpparuandes esitada asjaomane hinnang.

Ärakuulamise eest vastutava ametniku Serge Durande ametist lahkumise tõttu 31. detsembril 2007 määrati käesoleva juhtumi jaoks uus asjaomane ametnik.

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmisi tähelepanekuid:

I.   KIRJALIK MENETLUS

1.   Vastuväited

Komisjon võttis vastuväited vastu 25. juulil 2007. Ettevõtjale anti vastuväidetele vastamiseks aega kümme nädalat, st kuni 11. oktoobrini 2007. Põhjendatud taotluse alusel pikendas ärakuulamise eest vastutav ametnik Intelile vastamiseks määratud esialgset tähtaega kuni 4. jaanuarini 2008 ning seejärel kuni 7. jaanuarini 2009. Pikendamise põhjuseks olid eeskätt lahendamata probleemid seoses toimikule juurdepääsuga ning asjaolu, et Inteli äritegevuse asjaomaste keskmiste välditavate kulude täielik analüüs oli õigustatud kaitse, et anda vastus keerukatele majanduslikele hinnangutele, mida oli vastuväidetes allahindluste puhul kasutatud (2). Oma hinnangus leidis ärakuulamise eest vastutav ametnik, et kuigi majandusliku hinnangu kohaselt võisid tingimuslikud allahindlused konkurentsivastast turulepääsu sulgemist või selle tõenäosust põhjustada, ei olnud see otsuse kohaselt käesolevas juhtumis (3) rikkumise tuvastamiseks määrava tähtsusega, ning et kaitseõigusi tuleks täielikult kasutada.

Intel vastas vastuväidetele õigeaegselt.

2.   Täiendavad vastuväited

Komisjon võttis täiendavad vastuväited vastu 17. juulil 2008. Samal ajal liitis komisjon juhtumi COMP/C-3/39.493 asjaomased tähelepanekud juhtumi COMP/C-3/37.990 menetlusega ning jätkas menetlust juhtumi nr COMP/C-3/37.990 all.

Ettevõtjale Intel anti täiendavatele vastuväidetele vastamiseks aega kaheksa nädalat. Ärakuulamise eest vastutav ametnik pikendas ettevõtja Intel põhjendatud taotluse alusel vastamise tähtaega kuni 17. oktoobrini 2008, võttes arvesse liidetud juhtumi keerukust, väidete tagasiulatuvat mõju 1997. aastasse ning täiendavate uurimiste vajadust Intelis.

Intel ei vastanud täiendatud vastuväidetele pikendatud tähtaja jooksul. Selle asemel esitas Intel 10. oktoobril 2008 esimese astme kohtule taotluse, millega muu hulgas taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku 15. septembri 2008. aasta otsuse tühistamist, millega pikendati tähtaega, ning taotles ka ajutiste meetmete kohaldamist (4).

27. jaanuari 2009. aasta korraldusega lükkas esimese astme kohtu president Inteli taotluse ajutiste meetmete kohaldamise kohta tagasi põhjusel, et Inteli peamine taotlus oli prima facie ilmselgelt vastuvõetamatu. Samuti lükati tagasi Inteli taotlus pikendada 17. oktoobri 2008. aasta tähtaega, mis oli antud 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele vastamiseks.

3.   Asjaolusid käsitlev kiri

19. detsembril 2008 saatis komisjon Intelile kirja, milles ta juhtis Inteli tähelepanu konkreetsetele tõenditele, mis seonduvad komisjoni olemasolevate vastuväidetega ning mille kohta on komisjon teada andnud, et ta võib neid võimalikus lõplikus otsuses kasutada (asjaolusid käsitlev kiri). Komisjon andis Intelile kõnealuste tõendite kohta märkuste esitamiseks aega kuni 19. jaanuarini 2009. Konkurentsi peadirektoraat pikendas kõnealust tähtaega 23. jaanuarini 2009. Asjaolusid käsitlevas kirjas ei muudetud märkimisväärselt neid komisjoni vastuväiteid toetavaid tõendeid, mis olid esitatuid vastuväidetes ja täiendavates vastuväidetes. Intel taotles tähtaja pikendamist väidetavalt puuduliku toimiku tõttu (vt allpool I.4.d) ja menetletava taotluse tõttu teatavate dokumentide kohta suulise ärakuulamise korraldamiseks (vt allpool II.2). 22. jaanuari 2009. aasta kirjas lükkas ärakuulamise eest vastutav ametnik kõnealuse taotluse tagasi.

4.   Juurdepääs toimikule

a)   Toimikule juurdepääsu ettevalmistamine: mitteavaldamise kokkulepped

Kõnealuse juhtumi toimik oli erakordselt mahukas. Toimikule juurdepääsu ettevalmistamisel sõlmisid originaalseadmete tootjad ettevõtjaga Intel kahepoolseid mitteavaldamise kokkuleppeid, mis erinevad vaid üksikasjade poolest. Mõnes mitteavaldamise kokkuleppes nähakse ette, et ärakuulamise eest vastutav ametnik langetab teatavatel juhtudel otsuse siis, kui pooled omavahel kokkuleppele ei jõua. Lisaks loobus Intel osaliselt oma toimikule juurdepääsuõigusest sellisel juhul, kus originaalseadmete tootjatelt saadud juurdepääs oleks piiranud määruse (EÜ) nr 773/2004 (5) kohast juurdepääsuõigust, kusjuures iga asjaomane originaalseadme tootja loobus oma õigusest ärisaladuse ja muu konfidentsiaalse teabe kaitsele sellise teabe puhul, mida vahetatakse kahepoolselt Inteliga sõlmitud kokkulepete alusel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik kaasati mitteavaldamise kokkulepete väljatöötamisse ning ta toetas nende sõlmimist käesoleva juhtumi puhul.

b)   Ettevõtjate Dell ja AMD vaheline mitteavaldamise kokkulepe

Enne suulist ärakuulamist teavitas AMD ärakuulamise eest vastutavat ametnikku sellest, et ta oli ettevõtjaga Dell sõlminud mitteavaldamise kokkuleppe, mille alusel sai ta juurdepääsu ettevõtja Dell poolt vastuväidetes kasutatud ütlustele. Sellise kokkuleppe puhul, mis on sõlmitud kaitseõiguseta või toimikule juurdepääsuõiguseta osapoole poolt, on vastupidiselt Inteliga sõlmitud mitteavaldamise kokkulepetele tegemist vaid kahepoolse lepinguga, mis ei anna komisjonile ei õigusi ega pane talle kohustusi. Seepärast ja vastupidiselt Inteli väärtõlgendusele pidas ärakuulamise eest vastutav ametnik kõiki vastuväidetes esitatud Delli ütlusi, mille konfidentsiaalsust kaebuse esitaja AMD oli tunnistanud, jätkuvalt AMD ees konfidentsiaalseks kogu haldusmenetluse, sealhulgas suulise ärakuulamise jooksul.

c)   Toimikule juurdepääsu täielikkus

Vaatamata eespool osutatud mitteavaldamise kokkulepetele (vt eespool I.4.a) taotles Intel toimiku keerukuse ja selles sisalduva teabe mitmekordse konfidentsiaalsuse tõttu mitu korda toimikule juurdepääsu. Toimikule täieliku juurdepääsu andmiseks pidi ärakuulamise eest vastutav ametnik tegema palju selliste dokumentide kontrolle, mille puhul Intel väitis, et tal on neid tõhusa kaitse korraldamiseks vaja. Võttes Inteli põhjendusi arvesse, tagati mitmete dokumentide puhul nendele juurdepääs.

Intel kaebas, et tal puudub täielik juurdepääs dokumentidele, milles käsitleti komisjoni ja originaalseadmete tootja koosolekut (6). Pärast Intelilt põhjendatud taotluse saamist uuris ärakuulamise eest vastutav ametnik, kas nimetatud koosoleku kohta koostati mõni kirjalik dokument. Peadirektoraat avalikustas toimiku 29. augusti 2006. aasta lisa, millest sai toimiku osa pärast ärakuulamise eest vastutava ametniku 7. mai 2008. aasta vastavasisulist otsust. Samal ajal otsustas ärakuulamise eest vastutav ametnik, et osutatud lisa oli mõeldud ametialaseks kasutamiseks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 15 lõike 2 tähenduses. Kõnealuse koosoleku kohta protokolli või ärakirja koostamine on pigem hea haldamise küsimus ning seega ei ole tegemist teemaga, mida ärakuulamise eest vastutav ametnik oma lõpparuandes peaks uurima.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik leiab, et Intel sai toimikule täieliku juurdepääsu.

d)   Juurdepääs dokumentidele, mida toimikus ei ole

Nagu otsuse eelnõus üksikasjalikult kirjeldatud, (7) palus Intel 4. septembri 2008. aasta kirjaga komisjonilt, et ta hangiks AMDlt nimekirja 81 kategooriasse kuuluvatest dokumentidest ja edastaks selle Intelile. Nimetatud dokumendid käsitlevad Inteli ja AMD eravaidlusi, mis toimusid Ameerika Ühendriikides Delaware’i föderaalses piirkonnakohtus ning mille puhul on Inteli sõnul tegemist süütust tõestavate dokumentidega. 25. septembril 2008 palus Intel komisjonil taotleda „AMDlt vähemalt kõigi selliste ametialaseks kasutamiseks mõeldud dokumentide edastamist, mis on asjakohased nii vastuväidetes kui ka täiendavates vastuväidetes esitatud asjaolude seisukohast”. 17. ja 29. septembri 2008. aasta kirjades kaebas Intel ärakuulamise eest vastutavale ametnikule, et „toimik on ilmselgelt puudulik,” mis ühtlasi kahjustas tema kaitseõigusi.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik vastas 7. oktoobri 2008. aasta kirjas, milles viitas ka oma varasematele sama teemat käsitlevatele 22. augusti 2008. aasta ja 15. septembri 2008. aasta kirjadele. Ametnik väitis, et toimiku täielikkuse või puudulikkuse küsimus erineb küsimusest, kas väidetavalt puudulikule toimikule antakse täielik juurdepääs. Seepärast ei saa väidetavalt puudulikku toimikut kuidagi seostada sellega, et sellisel kujul toimikule antav juurdepääs ei ole täielik.

Vaatamata ärakuulamise eest vastutava ametniku volituste põhjenduse 3 kohasele ülesandele aidata kaasa menetluse objektiivsusele, läbipaistvusele ja tõhususele, ei nähta kõnealuste volituste ega jurisprudentsiga mingil moel ette, et ärakuulamise eest vastutav ametnik võiks nõuda mis tahes uurimist seoses täieliku või väidetavalt puuduliku toimikuga. Seepärast, olgu asjaomased dokumendid kaitseõiguste seisukohast asjakohased või mitte, ei kuulu ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusse otsuse langetamine selle kohta, kas mõnda teise jurisdiktsiooni kuuluvate dokumentide teatavaid kategooriaid, isegi kui nende puhul võib olla tegemist süütust tõestavate dokumentidega, kirjeldatakse piisavalt konkreetselt ja põhjalikult ja/või kas nende suhtes on vaja läbi viia täiendavat uurimist või mitte. Seega leiti, et Inteli taotlus ületab võimupiire.

e)   Vastuväidete ja täiendavate vastuväidete mittekonfidentsiaalsed versioonid kaebuse esitaja AMD jaoks

Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 6 lõikest 1 tuleneb, et kaebuse esitajal on õigus saada vastuväidete ja täiendavate vastuväidete mittekonfidentsiaalsed versioonid. Seda õigust rikutakse oluliselt ja kõnealune norm kaotaks oma eesmärgi, kui lõplik mittekonfidentsiaalne versioon on selle saajale arusaamatu.

Kolmandate poolte esitatava teabe puhul, mis avalikustatakse mitte ainult vastuväidete adressaadile, vaid ka kaebuse esitajale, tuleb teha vahet teabel, mida ei saa konfidentsiaalsena käsitleda, ja teabel, mille puhul on konfidentsiaalsust taotletud ja see on ka õigustatud, kuid mida tuleb avalikustada selleks, et ka mittekonfidentsiaalne versioon oleks arusaadav. Ärisaladusi ei avalikustata ning õigustatud konfidentsiaalsustaotlused kaebuse esitaja suhtes on üldjuhul absoluutsed. Konfidentsiaalse teabe avalikustamine on võimalik ärakuulamise eest vastutava ametniku tasakaalustatud ja põhjendatud hinnangu alusel, kui asjaomase teabe avalikustamine on vältimatu vastuväidetes esitatud peamiste asjaolude mõistmiseks, rikkumise tõestamiseks või on tingimata vajalik, et siduda kaebuse esitaja menetlusega, võimaldades tal teha asjakohaseid märkusi.

Nii vastuväidete kui ka täiendavate vastuväidete puhul lükkas ärakuulamise eest vastutav ametnik tagasi Inteli taotlused täieliku konfidentsiaalsuse saamiseks ning tal tuli hinnata suurel hulgal põhjendatud ja üksikasjalikke konfidentsiaalsustaotlusi, mille olid esitanud nii Intel kui ka teabe esitajad. See saavutati ilma, et Intel või muud asjaomased ettevõtjad (millega algatati nn AKZO-menetlus (8) oleks vaidlustanud volituste artikli 9 kohast otsust.

Oktoobris 2008 avalikustas Intel ettevõtjale AMD vastuväidete täieliku konfidentsiaalse versiooni Ameerika Ühendriikides toimuva menetluse jaoks. Intel väidab, et selline avalikustamine oli tahtmatu. Intel teavitas sellest asjaolust komisjoni 17. märtsil 2009.

f)   Kolmandad isikud

Kolm ettevõtjat taotlesid menetluses ametlikku osalemist huvitatud kolmanda isikuna. Saadud taotluste põhjal andis ärakuulamise eest vastutav ametnik nõusoleku järgmiste kolmandate isikute osalemiseks: Silicon Graphics Inc. (25. septembril 2007), International Business Machines („IBM”, 2. oktoobril 2007) ja vahetult enne suulist ärakuulamist ka ettevõtjale Hewlett Packard Company („HP”, 10. märtsil 2008). Lisaks tunnustati huvitatud kolmandate isikutena kahte tarbijaorganisatsiooni, olles esitanud oma konkreetse huvi ja staatuse kohta piisavad põhjendused: Euroopa tarbijaorganisatsioon (Bureau Européen des Unions des Consommateurs, edaspidi „BEUC”) 22. veebruaril 2008 ja Prantsuse tarbijaorganisatsioon (Union Fédérale des Consommateurs — Que Choisir, edaspidi „UFC”) 6. märtsil 2008. Kõik kolmandad isikud taotlesid vastuväidete ja täiendavate vastuväidete mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, mis neile ka edastati. Ükski kolmas isik kirjalikke märkusi ei esitanud.

g)   Objektiivsete põhjenduste andmiseks taotletud täiendavad vastuväited

Vastuväidetele esitatud vastuses (9) asus Intel seisukohale, et objektiivsete põhjenduste andmiseks tuleb esitada täiendavad vastuväited. Samas leiti, et pelgalt objektiivsete põhjenduste andmise eesmärgil ei ole täiendavate vastuväidete koostamine siiski vajalik. Kuigi objektiivse põhjenduse puudumine on rikkumise tuvastamise puhul negatiivne tingimus, (10) on tõendamiskohustus selle poole ülesanne, kes objektiivset põhjendust nõuavad. Sisuliste objektiivsete põhjendustega, mille Intel on andnud vastuväidetes kirjeldatud eri liiki tegevuse kohta, on tegelenud komisjon. Õigust olla ära kuulatud on sellega seoses kasutatud.

II.   SUULINE MENETLUS

1.   Suuline ärakuulamine vastuväidete kohta

Vastuväiteid käsitlev suuline ärakuulamine toimus 11. ja 12. märtsil 2008. Lisaks Intelile ja AMDle osalesid ärakuulamisel ja tegid ettekande kolm huvitatud kolmandat isikut: HP, UFC Que Choisir ja BEUC. Lisaks liikmesriikide esindajatele osales 1999. aasta halduskorralduse alusel menetluses vaatlejana föderaalse kaubanduskomisjoni esindaja. Vastavalt Ameerika Ühendriikidega kokkulepitud korrale lubas ärakuulamise eest vastutav ametnik menetluses vaatlejana osaleda ka New Yorgi osariigi kohtuministril (11). Intel oli nende osalemisega selgelt nõus. Enne menetlusele lubamist võttis kohtuminister konkreetsed kohustused seoses konfidentsiaalsuse ja teabe kasutamisega.

Suuline ärakuulamine, mille raames peeti õiguspäraste konfidentsiaalstaotluste tõttu arvukalt ka kinniseid arutelusid, oli Intelile väga kasulik, kes sai väidete kohta esitada oma seisukohad, põhjendused (12) ja majandusliku hinnangu. Sellega seoses tuleb märkida, et ärakuulamise ajal selgitas komisjon Intelile, et majanduslik hinnang ei ole rikkumise tuvastamise tingimus, millest Intel sai ka aru.

Seepärast ei pea ärakuulamise eest vastutav ametnik esitama seisukohta majandusliku hinnangu ja järelduse kohta, mille kohaselt Inteli maksed võivad põhjustada konkurentsivastast turulepääsu sulgemist või selle tõenäosust (13).

2.   Suuline ärakuulamine, mida taotleti seoses täiendavate vastuväidete ja asjaolusid käsitleva kirjaga

Intel taotles suulist ärakuulamist seoses a) asjaolusid käsitleva kirja teatavate osade ja b) täiendavate vastuväidetega.

| a) | Asjaolusid käsitleva kirja põhjal taotles Intel 20. jaanuari 2009. aasta kirjas suulist ärakuulamist seoses teatavate AMD dokumentidega, mis edastati komisjonile 28. mail 2008 („AMD Delaware’i dokumendid”). Ärakuulamise eest vastutav ametnik tuletas 22. jaanuaril 2009 meelde, et Intelil ei ole õigust nõuda suulist ärakuulamist ega komisjonil ei ole kohustust seda korraldada selleks, et tagada Inteli kaitseõigus seoses asjaolusid käsitleva kirjaga.
  Lisaks ei saa suulist ärakuulamist korraldada vaid ühel ainsal AMD Delaware’i dokumentide teemal, sest nimetatud dokumendid olid juba kättesaadavad toimikule juurdepääsu osana pärast täiendavate vastuväidete edastamist, millele Intelile anti juba võimalus vastata ja taotleda suulist ärakuulamist. Samuti ei saa ärakuulamist korraldada põhjusel, et suulise ärakuulamise teema on kindlaks määratud vastuväidetes ja/või täiendavates vastuväidetes esitatud asjaoludega, mitte aga Inteli enda poolt. Suulist ärakuulamist, mis piirduks vaid valitud dokumentide kohta seisukohtade esitamisega, ei korraldataks. |
| --- | --- |

a)

Asjaolusid käsitleva kirja põhjal taotles Intel 20. jaanuari 2009. aasta kirjas suulist ärakuulamist seoses teatavate AMD dokumentidega, mis edastati komisjonile 28. mail 2008 („AMD Delaware’i dokumendid”). Ärakuulamise eest vastutav ametnik tuletas 22. jaanuaril 2009 meelde, et Intelil ei ole õigust nõuda suulist ärakuulamist ega komisjonil ei ole kohustust seda korraldada selleks, et tagada Inteli kaitseõigus seoses asjaolusid käsitleva kirjaga.

Lisaks ei saa suulist ärakuulamist korraldada vaid ühel ainsal AMD Delaware’i dokumentide teemal, sest nimetatud dokumendid olid juba kättesaadavad toimikule juurdepääsu osana pärast täiendavate vastuväidete edastamist, millele Intelile anti juba võimalus vastata ja taotleda suulist ärakuulamist. Samuti ei saa ärakuulamist korraldada põhjusel, et suulise ärakuulamise teema on kindlaks määratud vastuväidetes ja/või täiendavates vastuväidetes esitatud asjaoludega, mitte aga Inteli enda poolt. Suulist ärakuulamist, mis piirduks vaid valitud dokumentide kohta seisukohtade esitamisega, ei korraldataks.

| b) | 5. veebruari 2009. aasta dokumentides ja 10. veebruari 2009. aasta kirjas taotles Intel suulist ärakuulamist seoses täiendavate vastuväidetega.
  Suuliste ärakuulamistega seonduvad otsused, sealhulgas otsused selliste suulise ärakuulamise taotluste rahuldamise või tagasilükkamise kohta, mis on esitatud pärast vastuväidetele vastamise tähtaja möödumist, kuuluvad volituste kohaselt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusse. |
| --- | --- |

b)

5. veebruari 2009. aasta dokumentides ja 10. veebruari 2009. aasta kirjas taotles Intel suulist ärakuulamist seoses täiendavate vastuväidetega.

Suuliste ärakuulamistega seonduvad otsused, sealhulgas otsused selliste suulise ärakuulamise taotluste rahuldamise või tagasilükkamise kohta, mis on esitatud pärast vastuväidetele vastamise tähtaja möödumist, kuuluvad volituste kohaselt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusse.

Seega vastas ärakuulamise eest vastutav ametnik Intelile 17. veebruari 2009. aasta kirjaga, et subjektiivne õigus suulisele ärakuulamisele esineb vaid kuni vastuväidetele vastamise tähtaja lõpuni. Kui suulise ärakuulamise taotlust tähtajaks esitada ei õnnestu, ei tähenda see siiski seda, et ärakuulamine oleks täiesti välistatud. Määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõige 2 koos artikliga 12 siiski ei välista poole õigust taotleda suulist ärakuulamist. Pigem tähendab ettenähtud tähtajast mittekinnipidamine seda, et komisjon ei ole kohustatud suulist ärakuulamist korraldama. Kui ärakuulamise eest vastutavale ametnikule esitatakse hilinenud, kuid hästi põhjendatud ärakuulamise korraldamise taotlus, on tal õigus ja kohustus see küsimus oma äranägemisel lahendada.

Täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaega ei ole pikendatud. Ärakuulamise eest vastutav ametnik rõhutas komisjoni talituste poolt Intelile saadetud 2. veebruari 2009. aasta kirjas avaldatud seisukohta, (14) mille kohaselt menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks ei ole suulise ärakuulamise korraldamine vajalik. Samuti võttis ta arvesse kõiki väiteid, mis Intel esitas ärakuulamise korraldamise poolt, rõhutades eeskätt oma piiramatut õigust suulisele ärakuulamisele.

Otsustusõiguse kasutamisel on ärakuulamise eest vastutav ametnik kohustatud võtma muu hulgas arvesse vajadust konkurentsieeskirjade tõhusa kohaldamise järele, mille puhul on oluline ülesanne komisjonil, kes peaks otsused vastu võtma mõistliku aja jooksul. Konkurentsimenetlusele omased ajalised piirangud ei saa kuidagi õigustada põhiõiguse – olla ära kuulatud – rikkumist; sellist vastuolu käesoleva juhtumi puhul siiski ei tekkinud. Käesoleval juhul ei takistatud Intelit kuidagi talle kättesaadava teabe põhjal koostada täiendavatele vastuväidetele õigeaegne vastus või see edastada; enamgi veel, ärakuulamise eest vastutav ametnik pikendas vastamise tähtaega. Intelile anti suulise ärakuulamise taotlemiseks aega alates täiendavate vastuväidete esitamisest juulis 2008 kuni pikendatud tähtaja lõpuni, milleks oli oktoober 2008. Suulise ärakuulamise korraldamine oleks olnud võimalik ka pärast osutatud tähtaega, kui Intel oleks seda taotlenud, mida ta aga ei teinud. Miski ei oleks ärakuulamise eest vastutavat ametnikku takistanud määramast ärakuulamise kuupäevi selliselt, mis oleks arvestanud esitatud taotlust ajutiste meetmete kohta, võttes seega kohtumenetlust täielikult arvesse. Kuna Intel oli kogu menetluse jooksul kuni kaebuse esitamiseni esimese astme kohtule tegutsenud üldjuhul operatiivselt ja ettenähtud tähtaegade piires, kasutades täielikult ära oma kaitseõigusi, oleks Intelile suulise ärakuulamise võimaldamine 17. veebruari 2009. aasta tingimuste kohaselt tõsiselt kahjustanud menetluse õigeaegset kulgu. Arvestades seda ja muid juhtumiga seonduvaid asjaolusid, tuli taotlus tagasi lükata.

Intel ei ole ärakuulamise eest vastutava ametniku poole seoses 5. veebruari 2009. aasta kirjalike märkustega pöördunud.

III.   KOKKUVÕTE

Eelneva valguses arvan, et kõnealuses juhtumis on järgitud õigust olla ära kuulatud.

Otsuse eelnõus käsitletakse ainult neid vastuväiteid, mille kohta Intelile on antud võimalus oma seisukohti väljendada.

Karen WILLIAMS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21), edaspidi „volitused”.

1

(2)  Vt otsuse eelnõu kõnealust analüüsi käsitlevad punktid 1045–1156, samuti Inteli poolt kohaldatud regressioonanalüüsi käsitlev punkt 1066 ja sellele järgnevad punktid.

2

(3)  Selgelt viidatud otsuse eelnõu punktis 925, märgitud vastuväidete punktis 337 ja mainitud täiendavate vastuväidete punktis 260.

3

(4)  Täiendavate üksikasjade saamiseks vt otsuse eelnõu punktid 18 ja 22 ja esimese astme kohtu presidendi 27. jaanuari 2009. aasta korraldus kohtuasja T-457/08 Intel Corp. vs. komisjon kohta, seni veel avaldamata.

4

Intel Corp. vs. komisjon

(5)  EÜT L 123, 27.4.2004, lk 18.

5

(6)  Üksikasjade leidmiseks vt otsuse eelnõu punkt 39 ja sellele järgnevad punktid.

6

(7)  Punkt 71 ja sellele järgnevad punktid.

7

(8)  EKL, kohtuasi 53/85, AKZO Chemie BV ja AKZO Chemie UK Ltd vs. komisjon, EKL 1986, lk 1965.

8

AKZO Chemie BV ja AKZO Chemie UK Ltd vs. komisjon

(9)  Punkt 823.

9

(10)  EKL, kohtuasi C-95/04 P British Airways v. komisjon, (2007), EKL I-2331, punkt 69; ühendatud kohtuasjad C-468/06 ja C-478/06 Sot. Lélos kai Sia and Others (2008), seni veel avaldamata, punkt 39, ja kõige uuem kohtuasi 52/07 Kanal 5 Ltd. (2008), seni veel avaldamata, 11. detsembri 2009. aasta otsus, punkt 47.

10

British Airways v. komisjon

Sot. Lélos kai Sia and Others

Kanal 5 Ltd

(11)  Vt otsuse eelnõu punkt 35.

11

(12)  Vt nt otsuse eelnõu punkt 281 ja sellele järgnevad punktid.

12

(13)  Vt otsuse eelnõu punktid 1002–1578.

13

(14)  Vt otsuse eelnõu punkt 24.

14

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/13

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

13. mai 2009,

EÜ asutamislepingu artiklis 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/C-3/37.990 – Intel)

2009/C 227/07

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | 13. mail 2009 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust ja mis on adresseeritud ettevõtjale Intel Corporation. Komisjon avaldab otsuse kokkuvõtte, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon tehakse kättesaadavaks konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil. |
| --- | --- |

(1)

13. mail 2009 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 alusel algatatud menetlust ja mis on adresseeritud ettevõtjale Intel Corporation. Komisjon avaldab otsuse kokkuvõtte, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladust. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon tehakse kättesaadavaks konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil.

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (2) | 18. oktoobril 2000 esitas ettevõtja Advanced Micro Devices (edaspidi „AMD”) komisjonile määruse nr 17/62 artikli 3 alusel ametliku kaebuse, mida täiendati uute asjaolude ja väidetega eelkõige 2003. aasta novembris. |
| --- | --- |

(2)

18. oktoobril 2000 esitas ettevõtja Advanced Micro Devices (edaspidi „AMD”) komisjonile määruse nr 17/62 artikli 3 alusel ametliku kaebuse, mida täiendati uute asjaolude ja väidetega eelkõige 2003. aasta novembris.

| (3) | 2004. aasta mais algatas komisjon mitu uurimist seoses täiendatud kaebuse teatavate osadega. Kõnealuste uurimiste raames teostas komisjon 2005. aasta juulis koostöös mitme riikliku konkurentsiasutusega kohapealseid kontrolle vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõikele 4 neljas ettevõtja Intel valduses Ühendkuningriigis, Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias ning mitme Inteli kliendi valduses Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(3)

2004. aasta mais algatas komisjon mitu uurimist seoses täiendatud kaebuse teatavate osadega. Kõnealuste uurimiste raames teostas komisjon 2005. aasta juulis koostöös mitme riikliku konkurentsiasutusega kohapealseid kontrolle vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 20 lõikele 4 neljas ettevõtja Intel valduses Ühendkuningriigis, Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias ning mitme Inteli kliendi valduses Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.

| (4) | 26. juulil 2007 esitas komisjon vastuväited seoses Inteli käitumisega viie peamise originaalseadmete tootja suhtes: Dell, HP, Acer, NEC ja IBM. Intel vastas 26. juuli 2007. aasta vastuväidetele 8. jaanuaril 2008 ja suuline ärakuulamine toimus 11. ja 12. märtsil 2008. |
| --- | --- |

(4)

26. juulil 2007 esitas komisjon vastuväited seoses Inteli käitumisega viie peamise originaalseadmete tootja suhtes: Dell, HP, Acer, NEC ja IBM. Intel vastas 26. juuli 2007. aasta vastuväidetele 8. jaanuaril 2008 ja suuline ärakuulamine toimus 11. ja 12. märtsil 2008.

| (5) | 17. juulil 2006 esitas AMD kaebuse Saksamaa konkurentsiasutusele. AMD väitis, et Intel on sõlminud Euroopa mikroelektrooniliste seadmete jaemüüjaga Media-Saturn-Holding GmbH (edaspidi „MSH”) ainuõiguslikud turustuskokkulepped ja muud kokkulepped. Saksamaa konkurentsiasutus vahetas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 12 alusel komisjoniga sel teemal teavet. |
| --- | --- |

(5)

17. juulil 2006 esitas AMD kaebuse Saksamaa konkurentsiasutusele. AMD väitis, et Intel on sõlminud Euroopa mikroelektrooniliste seadmete jaemüüjaga Media-Saturn-Holding GmbH (edaspidi „MSH”) ainuõiguslikud turustuskokkulepped ja muud kokkulepped. Saksamaa konkurentsiasutus vahetas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 12 alusel komisjoniga sel teemal teavet.

| (6) | Komisjon võttis hulga uurimismeetmeid seoses asjaomaste AMD väidetega, sealhulgas kohapealsed kontrollid mitme Euroopa personaaliarvuti jaemüüja ja Inteli valduses 2008. aasta veebruaris. Lisaks sellele saadeti mitu kirjalikku teabenõuet mitmele peamisele originaalseadmete tootjatele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis hulga uurimismeetmeid seoses asjaomaste AMD väidetega, sealhulgas kohapealsed kontrollid mitme Euroopa personaaliarvuti jaemüüja ja Inteli valduses 2008. aasta veebruaris. Lisaks sellele saadeti mitu kirjalikku teabenõuet mitmele peamisele originaalseadmete tootjatele.

| (7) | 17. juulil 2008 esitas komisjon täiendavad vastuväited seoses Inteli käitumisega MSH suhtes. 17. juuli 2008. aasta täiendavad vastuväited hõlmasid ka Inteli käitumist Lenovo suhtes. Need sisaldasid ka uusi tõendeid Inteli käitumise kohta mõnede nende originaalseadmete tootjate suhtes, keda käsitleti 26. juuli 2007. aasta vastuväidetes. Komisjon sai teada kõnealustest tõenditest pärast 26. juuli 2007. aasta vastuväidete esitamist. |
| --- | --- |

(7)

17. juulil 2008 esitas komisjon täiendavad vastuväited seoses Inteli käitumisega MSH suhtes. 17. juuli 2008. aasta täiendavad vastuväited hõlmasid ka Inteli käitumist Lenovo suhtes. Need sisaldasid ka uusi tõendeid Inteli käitumise kohta mõnede nende originaalseadmete tootjate suhtes, keda käsitleti 26. juuli 2007. aasta vastuväidetes. Komisjon sai teada kõnealustest tõenditest pärast 26. juuli 2007. aasta vastuväidete esitamist.

| (8) | Intel ei vastanud 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele. Selle asemel esitas Intel Esimese Astme Kohtule taotluse, milles taotles muu hulgas, et Esimese Astme Kohus nõuaks komisjonilt hankida hulga täiendavaid dokumente, muu hulgas ka Ameerika Ühendriikide Delaware’i osariigis toimunud Inteli ja AMD vaheliste eravaidluste toimikust. Lisaks sellele taotles Intel ajutiste meetmete kohaldamist komisjoni menetluse peatamiseks, et oodata ära Esimese Astme Kohtu otsus asjaomastes faktiküsimustes ja anda Intelile 30 päeva kõnealuse kohtuotsuse kuupäevast, et vastata 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele. |
| --- | --- |

(8)

Intel ei vastanud 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele. Selle asemel esitas Intel Esimese Astme Kohtule taotluse, milles taotles muu hulgas, et Esimese Astme Kohus nõuaks komisjonilt hankida hulga täiendavaid dokumente, muu hulgas ka Ameerika Ühendriikide Delaware’i osariigis toimunud Inteli ja AMD vaheliste eravaidluste toimikust. Lisaks sellele taotles Intel ajutiste meetmete kohaldamist komisjoni menetluse peatamiseks, et oodata ära Esimese Astme Kohtu otsus asjaomastes faktiküsimustes ja anda Intelile 30 päeva kõnealuse kohtuotsuse kuupäevast, et vastata 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele.

| (9) | 19. detsembril 2008 saatis komisjon Intelile kirja, milles juhiti ettevõtja tähelepanu mitmele konkreetsele tõendile, mida komisjon kavatses kasutada võimalikus lõppotsuses. Intel ei vastanud kõnealusele kirjale pikendatud tähtaja (kuni 23. jaanuarini 2009) jooksul. |
| --- | --- |

(9)

19. detsembril 2008 saatis komisjon Intelile kirja, milles juhiti ettevõtja tähelepanu mitmele konkreetsele tõendile, mida komisjon kavatses kasutada võimalikus lõppotsuses. Intel ei vastanud kõnealusele kirjale pikendatud tähtaja (kuni 23. jaanuarini 2009) jooksul.

| (10) | 27. jaanuaril 2009 lükkas Esimese Astme Kohtu president tagasi Inteli taotluse ajutiste meetmete kohaldamise ja 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamise kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. jaanuaril 2009 lükkas Esimese Astme Kohtu president tagasi Inteli taotluse ajutiste meetmete kohaldamise ja 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele vastamise tähtaja pikendamise kohta.

| (11) | Esimese Astme Kohtu presidendi otsuse järel esitas Intel olulise kirjaliku teabe, sealhulgas 5. veebruari 2009. aasta märkused 17. juuli 2008. aasta täiendavate vastuväidete kohta. Komisjoni talitused analüüsisid asjaomaseid väiteid, mida Intel oli hilinenult esitanud, hoolimata sellest, et Intelil oli olnud piisavalt võimalusi esitada oma vastus 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele algseks tähtajaks (17. oktoober 2008). |
| --- | --- |

(11)

Esimese Astme Kohtu presidendi otsuse järel esitas Intel olulise kirjaliku teabe, sealhulgas 5. veebruari 2009. aasta märkused 17. juuli 2008. aasta täiendavate vastuväidete kohta. Komisjoni talitused analüüsisid asjaomaseid väiteid, mida Intel oli hilinenult esitanud, hoolimata sellest, et Intelil oli olnud piisavalt võimalusi esitada oma vastus 17. juuli 2008. aasta täiendavatele vastuväidetele algseks tähtajaks (17. oktoober 2008).

| (12) | 10. veebruaril 2009 kirjutas Intel ärakuulamise eest vastutavale ametnikule ja taotles suulist ärakuulamist seoses 17. juuli 2008. aasta täiendavate vastuväidetega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vastas kirjale 17. veebruaril 2009, lükates Inteli taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(12)

10. veebruaril 2009 kirjutas Intel ärakuulamise eest vastutavale ametnikule ja taotles suulist ärakuulamist seoses 17. juuli 2008. aasta täiendavate vastuväidetega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vastas kirjale 17. veebruaril 2009, lükates Inteli taotluse tagasi.

| (13) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma ühehäälse heakskiitva arvamuse 28. aprillil 2009 ja 8. mail 2009. |
| --- | --- |

(13)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma ühehäälse heakskiitva arvamuse 28. aprillil 2009 ja 8. mail 2009.

2.2.   Asjaomane toode ja turg

| (14) | Otsuses käsitletavad tooted on x86-põhised keskprotsessorid. Keskprotsessor on arvuti põhikomponent nii üldise jõudluse kui ka süsteemi kulu seisukohast. Keskprotsessorit peetakse tihti arvuti ajuks. Keskprotsessorite tootmiseks on vaja kõrgtehnoloogilisi ja kulukaid vahendeid. |
| --- | --- |

(14)

Otsuses käsitletavad tooted on x86-põhised keskprotsessorid. Keskprotsessor on arvuti põhikomponent nii üldise jõudluse kui ka süsteemi kulu seisukohast. Keskprotsessorit peetakse tihti arvuti ajuks. Keskprotsessorite tootmiseks on vaja kõrgtehnoloogilisi ja kulukaid vahendeid.

| (15) | Arvutites kasutatavaid keskprotsessoreid saab omakorda jagada kahte rühma: x86-põhised keskprotsessorid ja muud keskprotsessorid. x86 on standardne, Inteli poolt oma keskprotsessorite jaoks väljatöötanud arhitektuur. Nii Windowsi kui ka Linuxi operatsioonisüsteemid töötavad selles arhitektuuris. x86 käsustikuga on peamiselt seotud Windows. Enne 2000. aastat oli x86-põhisel keskprotsessoril mitu tootjat. Kuid enamik kõnealustest tootjatest on turult lahkunud. Alates 2000. aastast on Intel ja AMD põhimõtteliselt kaks ainukest ettevõtjat, kes toodavad veel x86-põhiseid keskprotsessoreid. |
| --- | --- |

(15)

Arvutites kasutatavaid keskprotsessoreid saab omakorda jagada kahte rühma: x86-põhised keskprotsessorid ja muud keskprotsessorid. x86 on standardne, Inteli poolt oma keskprotsessorite jaoks väljatöötanud arhitektuur. Nii Windowsi kui ka Linuxi operatsioonisüsteemid töötavad selles arhitektuuris. x86 käsustikuga on peamiselt seotud Windows. Enne 2000. aastat oli x86-põhisel keskprotsessoril mitu tootjat. Kuid enamik kõnealustest tootjatest on turult lahkunud. Alates 2000. aastast on Intel ja AMD põhimõtteliselt kaks ainukest ettevõtjat, kes toodavad veel x86-põhiseid keskprotsessoreid.

| (16) | Komisjoni uurimise põhjal jõuti järeldusele, et asjaomane tooteturg piirdub x86-põhiste keskprotsessorite turuga. Otsuses jäetakse lahtiseks küsimus, kas asjaomase tooteturu määratluses on võimalik eristada veel lauaarvutitele, sülearvutitele ja serveritele mõeldud x86-põhiseid keskprotsessoreid, sest Inteli turuosa kõnealuste määratluste puhul ei muuda järeldust valitseva mõju kohta. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni uurimise põhjal jõuti järeldusele, et asjaomane tooteturg piirdub x86-põhiste keskprotsessorite turuga. Otsuses jäetakse lahtiseks küsimus, kas asjaomase tooteturu määratluses on võimalik eristada veel lauaarvutitele, sülearvutitele ja serveritele mõeldud x86-põhiseid keskprotsessoreid, sest Inteli turuosa kõnealuste määratluste puhul ei muuda järeldust valitseva mõju kohta.

| (17) | Geograafiline turg on üleilmne. |
| --- | --- |

(17)

Geograafiline turg on üleilmne.

| (18) | Otsusega hõlmatud 10-aastase ajavahemiku jooksul (1997–2007) oli Inteli turuosa pidevalt väga suur, ületades 70 % või jäädes selle piirimaile. |
| --- | --- |

(18)

Otsusega hõlmatud 10-aastase ajavahemiku jooksul (1997–2007) oli Inteli turuosa pidevalt väga suur, ületades 70 % või jäädes selle piirimaile.

| (19) | Lisaks sellele on x86-põhiste keskprotsessorite turul märkimisväärsed takistused turule sisenemiseks või tegevuse laiendamiseks. Need tulenevad pöördumatutest investeeringutest teadus- ja arengutegevusse, intellektuaalomandisse ja tootmisrajatistesse, mida on vaja x86põhiste keskprotsessorite tootmiseks. Inteli tugev kaubamärk (kohustuslik laoartikkel) ja sellest tulenev toodete eristumine takistavad samuti turule sisenemist. Tuvastatud takistused turule sisenemisele ja tegevuse laiendamisele ühtivad täheldatud turustruktuuriga, mille kohaselt on kõik Inteli konkurendid, välja arvatud AMD, turult lahkunud või on nende turuosa tähtsusetu. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks sellele on x86-põhiste keskprotsessorite turul märkimisväärsed takistused turule sisenemiseks või tegevuse laiendamiseks. Need tulenevad pöördumatutest investeeringutest teadus- ja arengutegevusse, intellektuaalomandisse ja tootmisrajatistesse, mida on vaja x86põhiste keskprotsessorite tootmiseks. Inteli tugev kaubamärk (kohustuslik laoartikkel) ja sellest tulenev toodete eristumine takistavad samuti turule sisenemist. Tuvastatud takistused turule sisenemisele ja tegevuse laiendamisele ühtivad täheldatud turustruktuuriga, mille kohaselt on kõik Inteli konkurendid, välja arvatud AMD, turult lahkunud või on nende turuosa tähtsusetu.

| (20) | Inteli turuosa ning turule sisenemise ja tegevuse laiendamise takistuste alusel jõutakse otsuses järeldusele, et vähemalt otsusega hõlmatud ajavahemikul (2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini) oli Intelil turul valitsev seisund. |
| --- | --- |

(20)

Inteli turuosa ning turule sisenemise ja tegevuse laiendamise takistuste alusel jõutakse otsuses järeldusele, et vähemalt otsusega hõlmatud ajavahemikul (2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini) oli Intelil turul valitsev seisund.

2.3.   Rikkumise kokkuvõte

| (21) | Otsuses kirjeldatakse Inteli kahte tüüpi käitumist kaubanduspartnerite suhtes: tingimuslikud mahahindlused ja ilmselged konkurentsipiirangud. |
| --- | --- |

(21)

Otsuses kirjeldatakse Inteli kahte tüüpi käitumist kaubanduspartnerite suhtes: tingimuslikud mahahindlused ja ilmselged konkurentsipiirangud.

2.3.1.   Tingimuslikud mahahindlused

2.3.1.1.   Mahahindluste laad ja toimimine

| (22) | Intel kohaldas peamiste originaalseadmete tootjate suhtes mahahindlusi, seades tingimuseks, et kõnealused originaalseadmete tootjad rahuldavad kogu või peaaegu kogu oma tarnevajaduse. See kehtib järgmistel juhtudel:






  — | Intel kohaldas Delli suhtes mahahindlust ajavahemikul 2002. aasta detsembrist 2005. aasta detsembrini, seades tingimuseks, et Dell ostab ainult Inteli keskprotsessoreid; |
| --- | --- | --- |

(22)

Intel kohaldas peamiste originaalseadmete tootjate suhtes mahahindlusi, seades tingimuseks, et kõnealused originaalseadmete tootjad rahuldavad kogu või peaaegu kogu oma tarnevajaduse. See kehtib järgmistel juhtudel:

—

Intel kohaldas Delli suhtes mahahindlust ajavahemikul 2002. aasta detsembrist 2005. aasta detsembrini, seades tingimuseks, et Dell ostab ainult Inteli keskprotsessoreid;

| — | Intel kohaldas HP suhtes mahahindlust ajavahemikul 2002. aasta novembrist 2005. aasta maini, seades eelkõige tingimuseks, et HP ostab vähemalt 95 % oma äriklientide lauaarvutitele vajatavatest keskprotsessoritest Intelilt (ülejäänud 5 % suhtes, mida HP võis osta AMD-lt, kohaldati täiendavaid piiravaid tingimusi, mida käsitletakse jaos 2.3.2); |
| --- | --- |

—

Intel kohaldas HP suhtes mahahindlust ajavahemikul 2002. aasta novembrist 2005. aasta maini, seades eelkõige tingimuseks, et HP ostab vähemalt 95 % oma äriklientide lauaarvutitele vajatavatest keskprotsessoritest Intelilt (ülejäänud 5 % suhtes, mida HP võis osta AMD-lt, kohaldati täiendavaid piiravaid tingimusi, mida käsitletakse jaos 2.3.2);

| — | Intel kohaldas NEC suhtes mahahindlusi ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 2005. aasta novembrini, seades tingimuseks, et NEC ostab vähemalt 80 % oma lauaarvutitele ja sülearvutitele vajatavatest keskprotsessoritest Intelilt; |
| --- | --- |

—

Intel kohaldas NEC suhtes mahahindlusi ajavahemikul 2002. aasta oktoobrist 2005. aasta novembrini, seades tingimuseks, et NEC ostab vähemalt 80 % oma lauaarvutitele ja sülearvutitele vajatavatest keskprotsessoritest Intelilt;

| — | Intel kohaldas Lenovo suhtes mahahindlusi 2007. aasta jooksul, seades tingimuseks, et Lenovo ostab kõik oma sülearvutitele vajatavatest keskprotsessoritest ainult Intelilt. |
| --- | --- |

—

Intel kohaldas Lenovo suhtes mahahindlusi 2007. aasta jooksul, seades tingimuseks, et Lenovo ostab kõik oma sülearvutitele vajatavatest keskprotsessoritest ainult Intelilt.

| (23) | Sarnaselt tegi Intel Euroopa suurimale personaalarvutite jaemüüjale MSH makseid, seades tingimuseks, et MSH müüb ainult Intelil põhinevaid personaalarvuteid. Kõnealuste makse mõju on samaväärne originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahahindluste mõjuga. |
| --- | --- |

(23)

Sarnaselt tegi Intel Euroopa suurimale personaalarvutite jaemüüjale MSH makseid, seades tingimuseks, et MSH müüb ainult Intelil põhinevaid personaalarvuteid. Kõnealuste makse mõju on samaväärne originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahahindluste mõjuga.

| (24) | Euroopa Kohus on järjekindlalt otsustanud, et „ettevõtja, kes omab turgu valitsevat seisundit ning seob ostjaid, isegi kui ta teeb seda viimaste nõudel, kohustuse või lubadusega saada kogu või enamus nende vajadustest rahuldatud turgu valitseva ettevõtja poolt, kuritarvitab oma turgu valitsevat seisundit EÜ asutamislepingu artikli 82 tähenduses, sõltumata sellest, kas vastav kohustus kehtib ilma täiendava tingimuseta või kas ostja on endale vastava kohustuse võtnud vastutasuna allahindluse saamise eest. See kehtib ka juhul, kui kõnealune ettevõtja kohaldab ostjatega sõlmitud kokkulepetes sisalduvate tingimuste alusel või ühepoolselt ilma nimetatud ostjaid ametliku kohustusega sidumata püsikliendisoodustuste süsteemi, mis on tegelikult mahahindlus või allahindlus, mida antakse kliendile, kes ostab kogu oma vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitseva seisundiga ettevõtjalt, olenemata sellest, kas tema ostetud kogused on suured või väikesed.” (1) |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Kohus on järjekindlalt otsustanud, et „ettevõtja, kes omab turgu valitsevat seisundit ning seob ostjaid, isegi kui ta teeb seda viimaste nõudel, kohustuse või lubadusega saada kogu või enamus nende vajadustest rahuldatud turgu valitseva ettevõtja poolt, kuritarvitab oma turgu valitsevat seisundit EÜ asutamislepingu artikli 82 tähenduses, sõltumata sellest, kas vastav kohustus kehtib ilma täiendava tingimuseta või kas ostja on endale vastava kohustuse võtnud vastutasuna allahindluse saamise eest. See kehtib ka juhul, kui kõnealune ettevõtja kohaldab ostjatega sõlmitud kokkulepetes sisalduvate tingimuste alusel või ühepoolselt ilma nimetatud ostjaid ametliku kohustusega sidumata püsikliendisoodustuste süsteemi, mis on tegelikult mahahindlus või allahindlus, mida antakse kliendile, kes ostab kogu oma vajamineva kauba või suurema osa sellest turgu valitseva seisundiga ettevõtjalt, olenemata sellest, kas tema ostetud kogused on suured või väikesed.” (1)

| (25) | Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli kohaldatud tingimuslikud mahahindlused kujutavad endast püsikliendisoodustusi, mis vastavad Hoffmann-La Roche kohtuasja tingimustele. MSHile Inteli poolt tingimuslike maksete tegemise küsimuse kohta sätestatakse otsuses, et kõnealuste maksete majanduslik mehhanism on samaväärne originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahaarvamiste mehhanismiga. Seetõttu jõutakse otsuses järeldusele, et needki vastavad Hoffmann-La Roche kohtuasja tingimustele. |
| --- | --- |

(25)

Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli kohaldatud tingimuslikud mahahindlused kujutavad endast püsikliendisoodustusi, mis vastavad Hoffmann-La Roche kohtuasja tingimustele. MSHile Inteli poolt tingimuslike maksete tegemise küsimuse kohta sätestatakse otsuses, et kõnealuste maksete majanduslik mehhanism on samaväärne originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahaarvamiste mehhanismiga. Seetõttu jõutakse otsuses järeldusele, et needki vastavad Hoffmann-La Roche kohtuasja tingimustele.

| (26) | Lisaks sellele tuleb märkida, et valitses üldine ebakindlus küsimuses, kui suures ulatuses kaotaksid ettevõtjad mahahindluse või makseid juhul, kui nad ostaksid (rohkem) tooteid Inteli konkurendilt AMDlt. Eeldati, et ulatus oleks märkimisväärne ja ebaproportsionaalne AMDlt ostetud ühikute arvuga. Lisaks sellele oli võimalus, et Intel kohaldaks tagasivõetud mahahindlusi konkureerivate originaalseadmete tootjate suhtes. Seega oli mahahindluste tõttu kõnealuste originaalseadmete tootjate ja MSHi vabadus osta keskprotsessoreid AMDlt piiratud. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks sellele tuleb märkida, et valitses üldine ebakindlus küsimuses, kui suures ulatuses kaotaksid ettevõtjad mahahindluse või makseid juhul, kui nad ostaksid (rohkem) tooteid Inteli konkurendilt AMDlt. Eeldati, et ulatus oleks märkimisväärne ja ebaproportsionaalne AMDlt ostetud ühikute arvuga. Lisaks sellele oli võimalus, et Intel kohaldaks tagasivõetud mahahindlusi konkureerivate originaalseadmete tootjate suhtes. Seega oli mahahindluste tõttu kõnealuste originaalseadmete tootjate ja MSHi vabadus osta keskprotsessoreid AMDlt piiratud.

| (27) | Seoses mahahindluste ja maksetega, mida Intel kohaldas peamiste originaalseadmete tootjate ja MSHi suhtes, tuleks arvesse võtta ka suurenevat konkurentsi AMDi poolt. Otsuses näidatakse, et originaalseadmete tootjad, IT-juhid ja Intel olid arvamusel, et AMD toodetel on hulk positiivseid uuenduslikke omadusi ja et need on arvestatavad alternatiivid Inteli toodetele. Kuigi otsuses ei hinnata Inteli ja AMD kõnealuste toodete tehnilist jõudlust, näitavad originaalseadmete tootjate esitatud teave ja samaaegselt esitatud dokumendid, et originaalseadmete tootjate arvates olid AMD x86-põhised keskprotsessorid sobilikud vähemalt osaliselt nende vastavate tarnevajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Seoses mahahindluste ja maksetega, mida Intel kohaldas peamiste originaalseadmete tootjate ja MSHi suhtes, tuleks arvesse võtta ka suurenevat konkurentsi AMDi poolt. Otsuses näidatakse, et originaalseadmete tootjad, IT-juhid ja Intel olid arvamusel, et AMD toodetel on hulk positiivseid uuenduslikke omadusi ja et need on arvestatavad alternatiivid Inteli toodetele. Kuigi otsuses ei hinnata Inteli ja AMD kõnealuste toodete tehnilist jõudlust, näitavad originaalseadmete tootjate esitatud teave ja samaaegselt esitatud dokumendid, et originaalseadmete tootjate arvates olid AMD x86-põhised keskprotsessorid sobilikud vähemalt osaliselt nende vastavate tarnevajaduste rahuldamiseks.

2.3.1.2.   Tõhusa konkurendi analüüs

| (28) | Lisaks selle tõendamisele, et kohtupraktika tingimused rikkumise tuvastamiseks on täidetud, koostatakse otsuses ka majandusanalüüs selgitamaks, kas mahahindlused suudavad kõrvaldada konkurendi, kes oleks muidu sama tõhus kui Intel, kuigi ei omaks sarnast valitsevat seisundit. Põhimõtteliselt tuvastatakse analüüsiga hind, millega Inteliga „sama tõhus” konkurent peaks pakkuma oma keskprotsessoreid, et hüvitada originaalseadmete tootjatele Inteli mahahindluse kaotamine. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks selle tõendamisele, et kohtupraktika tingimused rikkumise tuvastamiseks on täidetud, koostatakse otsuses ka majandusanalüüs selgitamaks, kas mahahindlused suudavad kõrvaldada konkurendi, kes oleks muidu sama tõhus kui Intel, kuigi ei omaks sarnast valitsevat seisundit. Põhimõtteliselt tuvastatakse analüüsiga hind, millega Inteliga „sama tõhus” konkurent peaks pakkuma oma keskprotsessoreid, et hüvitada originaalseadmete tootjatele Inteli mahahindluse kaotamine.

| (29) | Tõhusa konkurendi analüüs on hüpoteetiline, sest selles analüüsitakse, kas konkurendil, kes on sama tõhus kui Intel, kuid kes soovib pakkuda toodet, mille müügimaht ei ole sama ulatuslik kui Inteli tootel, takistatakse turule sisenemist. See analüüs ei sõltu sellest, kas AMDil oli tegelikult võimalik turule siseneda või mitte. |
| --- | --- |

(29)

Tõhusa konkurendi analüüs on hüpoteetiline, sest selles analüüsitakse, kas konkurendil, kes on sama tõhus kui Intel, kuid kes soovib pakkuda toodet, mille müügimaht ei ole sama ulatuslik kui Inteli tootel, takistatakse turule sisenemist. See analüüs ei sõltu sellest, kas AMDil oli tegelikult võimalik turule siseneda või mitte.

| (30) | Analüüsis võetakse arvesse kolme tegurit: vaidlustatav osa (osa kliendi ostunõuetest, mida saab reaalselt viia üle konkurendile ükskõik mis ajahetkel), asjaomane ajavahemik (maksimaalselt üks aasta) ja rakendatava kulu asjaomane mõõt (keskmised välditavad kulud). Juhul kui Inteli mahahindluskava toob endaga kaasa olukorra, kus vaidlustatavat osa arvestades peab muidu sama tõhus konkurent selleks, et hüvitada originaalseadmete tootjatele Inteli mahahindluse kaotamine, pakkuma oma tooteid hinnaga, mis on madalam Inteli arvestuslikest otstarbekatest kuludest, tähendab see, et mahahindlusega on võimalik turult välja tõrjuda muidu sama tõhus konkurent. See aga võtab lõpptarbijatelt võimaluse valida eri toodete vahel, mida originaalseadmete tootja oleks muidu otsustanud pakkuda, kui ta peaks tegema otsuse ainult toodete asjaomaste omaduste ning Inteli ja tema konkurentide poolt pakutava ühikuhinna põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Analüüsis võetakse arvesse kolme tegurit: vaidlustatav osa (osa kliendi ostunõuetest, mida saab reaalselt viia üle konkurendile ükskõik mis ajahetkel), asjaomane ajavahemik (maksimaalselt üks aasta) ja rakendatava kulu asjaomane mõõt (keskmised välditavad kulud). Juhul kui Inteli mahahindluskava toob endaga kaasa olukorra, kus vaidlustatavat osa arvestades peab muidu sama tõhus konkurent selleks, et hüvitada originaalseadmete tootjatele Inteli mahahindluse kaotamine, pakkuma oma tooteid hinnaga, mis on madalam Inteli arvestuslikest otstarbekatest kuludest, tähendab see, et mahahindlusega on võimalik turult välja tõrjuda muidu sama tõhus konkurent. See aga võtab lõpptarbijatelt võimaluse valida eri toodete vahel, mida originaalseadmete tootja oleks muidu otsustanud pakkuda, kui ta peaks tegema otsuse ainult toodete asjaomaste omaduste ning Inteli ja tema konkurentide poolt pakutava ühikuhinna põhjal.

| (31) | Sarnane analüüs koostati ka Inteli maksete kohta MSHle. Analüüsis selle kohta, kas kõnealuste maksetega saab välja tõrjuda sama tõhusa konkurendi, võetakse arvesse ka asjaolu, et kõnealused maksed tehti muul tarneahela tasemel ja et nende mõju täiendab originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahahindluste mõju. |
| --- | --- |

(31)

Sarnane analüüs koostati ka Inteli maksete kohta MSHle. Analüüsis selle kohta, kas kõnealuste maksetega saab välja tõrjuda sama tõhusa konkurendi, võetakse arvesse ka asjaolu, et kõnealused maksed tehti muul tarneahela tasemel ja et nende mõju täiendab originaalseadmete tootjate suhtes kohaldatavate tingimuslike mahahindluste mõju.

2.3.1.3.   Peamiste originaalseadmete tootjate strateegiline tähtsus

| (32) | Otsuses ollakse ka seisukohal, et teatavad originaalseadmete tootjad, eelkõige Dell ja HP, on strateegiliselt tähtsamad kui muud originaalseadmete tootjad oma suutlikkuse seisukohast pakkuda keskprotsessorite tootjatele juurdepääsu turule. Neid võib muudest originaalseadmete tootjatest eristada kolme peamise teguri põhjal: i) turuosa; ii) tugev seisund turu tasuvamas segmendis ja iii) suutlikkus juurutada turul uus keskprotsessor. Sellest tulenevalt ei suuda väiksemad originaalseadmete tootjad juurutada uusi keskprotsessoreid sarnaselt HP ja Delliga, eelkõige äriklientide segmendis, mis on turu kõige tasuvam segment. |
| --- | --- |

(32)

Otsuses ollakse ka seisukohal, et teatavad originaalseadmete tootjad, eelkõige Dell ja HP, on strateegiliselt tähtsamad kui muud originaalseadmete tootjad oma suutlikkuse seisukohast pakkuda keskprotsessorite tootjatele juurdepääsu turule. Neid võib muudest originaalseadmete tootjatest eristada kolme peamise teguri põhjal: i) turuosa; ii) tugev seisund turu tasuvamas segmendis ja iii) suutlikkus juurutada turul uus keskprotsessor. Sellest tulenevalt ei suuda väiksemad originaalseadmete tootjad juurutada uusi keskprotsessoreid sarnaselt HP ja Delliga, eelkõige äriklientide segmendis, mis on turu kõige tasuvam segment.

2.3.1.4.   Konkurentsile ja tarbijatele tekitatud kahju

| (33) | Komisjoni kogutud tõendite põhjal järeldati, et Inteli tingimuslikud mahahindlused ja maksed mõjutasid peamiste originaalseadmete tootjate ja suuremate jaemüüjate lojaalsust. Nende mõju oli üksteist täiendav, sest need vähendasid märkimisväärselt konkurentide suutlikust konkureerida oma x86-põhiste keskprotsessoritega. Inteli konkurentsivastane käitumine tõi seega endaga kaasa tarbijatele väiksema valikuvabaduse ja vähendas innovatsiooniga tegelemise stiimulit. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni kogutud tõendite põhjal järeldati, et Inteli tingimuslikud mahahindlused ja maksed mõjutasid peamiste originaalseadmete tootjate ja suuremate jaemüüjate lojaalsust. Nende mõju oli üksteist täiendav, sest need vähendasid märkimisväärselt konkurentide suutlikust konkureerida oma x86-põhiste keskprotsessoritega. Inteli konkurentsivastane käitumine tõi seega endaga kaasa tarbijatele väiksema valikuvabaduse ja vähendas innovatsiooniga tegelemise stiimulit.

2.3.1.5.   Objektiivse õigustuse puudumine

| (34) | Intel esitas kaks eri väidete kogumit, et õigustada oma mahahindlussüsteemi: i) mahahindluste kasutamisega reageeris Intel vaid konkurentide hinnakonkurentsile ja seega kohandas oma käitumist konkurentsiga; ii) mahahindlussüsteem, mida kasutati konkreetse originaalseadmete tootja suhtes, oli vajalik selleks, et saavutada keskprotsessorite tööstusele omast olulist tõhusust. Viimati nimetatu puhul väitis Intel, et mahahindluste ainuõiguslikkusnõuetega saavutati nelja tüüpi tõhusust: madalamad hinnad, mastaabisääst, muu kulude kokkuhoid ja tootmise tõhusus ning riskijaotus ja turustamissääst. Lisaks sellele väitis Intel, et mahahindlusega seotud tingimused olid hädavajalikud kõnealuste tõhususte saavutamiseks ja et nende mõju konkurentsile oli väike, sest uurimisajavahemiku jooksul AMD laienes. |
| --- | --- |

(34)

Intel esitas kaks eri väidete kogumit, et õigustada oma mahahindlussüsteemi: i) mahahindluste kasutamisega reageeris Intel vaid konkurentide hinnakonkurentsile ja seega kohandas oma käitumist konkurentsiga; ii) mahahindlussüsteem, mida kasutati konkreetse originaalseadmete tootja suhtes, oli vajalik selleks, et saavutada keskprotsessorite tööstusele omast olulist tõhusust. Viimati nimetatu puhul väitis Intel, et mahahindluste ainuõiguslikkusnõuetega saavutati nelja tüüpi tõhusust: madalamad hinnad, mastaabisääst, muu kulude kokkuhoid ja tootmise tõhusus ning riskijaotus ja turustamissääst. Lisaks sellele väitis Intel, et mahahindlusega seotud tingimused olid hädavajalikud kõnealuste tõhususte saavutamiseks ja et nende mõju konkurentsile oli väike, sest uurimisajavahemiku jooksul AMD laienes.

| (35) | Komisjon vaatas kõnealused väited läbi ja analüüsis, kui suures ulatuses võib Inteli käitumist pidada sobivaks Inteli väidetud tõhususte saavutamiseks proportsionaalsel moel. Komisjon leidis siiski, et Inteli väited objektiivse õigustuse kohta ei ole korrektsed, sest need on pigem seotud käitumisega, mille vastu komisjon ei olnud (s.t allahindlus ja mahahindluste tegemine) ja mitte käitumisega, mille vastu komisjon oli (s.t allahindluse ja mahahindlusega seotud tingimused), ning ükski tõhususe kaitse ei ole asjaomane õigustus kõnealusele käitumisele. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon vaatas kõnealused väited läbi ja analüüsis, kui suures ulatuses võib Inteli käitumist pidada sobivaks Inteli väidetud tõhususte saavutamiseks proportsionaalsel moel. Komisjon leidis siiski, et Inteli väited objektiivse õigustuse kohta ei ole korrektsed, sest need on pigem seotud käitumisega, mille vastu komisjon ei olnud (s.t allahindlus ja mahahindluste tegemine) ja mitte käitumisega, mille vastu komisjon oli (s.t allahindluse ja mahahindlusega seotud tingimused), ning ükski tõhususe kaitse ei ole asjaomane õigustus kõnealusele käitumisele.

2.3.1.6.   Järeldus

| (36) | Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli poolt ettevõtjate Dell, HP, NEC ja MSH suhtes kohaldatud tingimuslikud mahahindlused kujutavad endast valitseva seisundi kuritarvitamist vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 82 ja EMP lepingu artiklile 54. |
| --- | --- |

(36)

Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli poolt ettevõtjate Dell, HP, NEC ja MSH suhtes kohaldatud tingimuslikud mahahindlused kujutavad endast valitseva seisundi kuritarvitamist vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 82 ja EMP lepingu artiklile 54.

2.3.2.   Ilmselged konkurentsipiirangud

| (37) | Intel tegi peamistele originaalseadmete tootjatele makseid, seades tingimuseks, et originaalseadmete tootjad lükkavad edasi või tühistavad AMDpõhiste toodete turuletoomise ja/või piiravad AMDpõhiste toodete turustamist. See kehtib järgmistel juhtudel:






  — | Inteli maksed HPle tingimusega, et HP müüb AMDpõhiseid äriklientide lauaarvuteid ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ja seda ainult otseseid turustuskanaleid kasutades (erinevalt turustajate kaudu) ja et HP lükkab Euroopas edasi oma esimese AMDpõhise äriklientide lauaarvuti turuletoomise 6 kuu võrra; kõnealune rikkumine kestis 2002. aasta novembrist 2005. aasta maini; |
| --- | --- | --- |

(37)

Intel tegi peamistele originaalseadmete tootjatele makseid, seades tingimuseks, et originaalseadmete tootjad lükkavad edasi või tühistavad AMDpõhiste toodete turuletoomise ja/või piiravad AMDpõhiste toodete turustamist. See kehtib järgmistel juhtudel:

—

Inteli maksed HPle tingimusega, et HP müüb AMDpõhiseid äriklientide lauaarvuteid ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ja seda ainult otseseid turustuskanaleid kasutades (erinevalt turustajate kaudu) ja et HP lükkab Euroopas edasi oma esimese AMDpõhise äriklientide lauaarvuti turuletoomise 6 kuu võrra; kõnealune rikkumine kestis 2002. aasta novembrist 2005. aasta maini;

| — | Inteli maksed Acerile tingimusega, et Acer lükkab edasi AMDpõhise sülearvuti turuletoomise 2003. aasta septembrist 2004. aasta jaanuarisse; |
| --- | --- |

—

Inteli maksed Acerile tingimusega, et Acer lükkab edasi AMDpõhise sülearvuti turuletoomise 2003. aasta septembrist 2004. aasta jaanuarisse;

| — | Inteli maksed Lenovole tingimusega, et Lenovo lükkab edasi AMDpõhise sülearvuti turuletoomise 2006. aasta juunist 2006. aasta lõppu. |
| --- | --- |

—

Inteli maksed Lenovole tingimusega, et Lenovo lükkab edasi AMDpõhise sülearvuti turuletoomise 2006. aasta juunist 2006. aasta lõppu.

| (38) | Esimese Astme Kohus otsustas kohtuasjas Irish Sugar, et valitsevas seisundis ettevõtja, leppides kokku „ühe hulgimüüjaga ja ühe jaemüüjaga vahetada konkureerivaid suhkrutooteid (nt 1 kilogrammine suhkrupakk Eurolux ettevõtjalt Compagnie française de sucrerie) enda toote vastu”, kuritarvitab oma seisundit (2). Kõnealuse vahetuslepingu kaudu takistas valitsevas seisundis olev ettevõtja konkurentide kaubamärkidel turul püsimist, sest jaemüüjatel ei olnud laos enam kaubamärgi Eurolux suhkrut ja nad asendasid kõnealused kogused valitsevas seisundis oleva ettevõtja suhkruga. Selles küsimuses jõudis Esimese Astme Kohus järeldusele, et „avalduse esitaja kahjustas Iirimaal suhkruturu konkurentsi, mis oleks võinud kujuneda uue toote (suhkur kaubamärgiga Eurolux) turule sisenemisega, vahetades tooteid eespool nimetatud tingimustel turul, kus tema müügimaht moodustas rohkem kui 80 % (3).” |
| --- | --- |

(38)

Esimese Astme Kohus otsustas kohtuasjas Irish Sugar, et valitsevas seisundis ettevõtja, leppides kokku „ühe hulgimüüjaga ja ühe jaemüüjaga vahetada konkureerivaid suhkrutooteid (nt 1 kilogrammine suhkrupakk Eurolux ettevõtjalt Compagnie française de sucrerie) enda toote vastu”, kuritarvitab oma seisundit (2). Kõnealuse vahetuslepingu kaudu takistas valitsevas seisundis olev ettevõtja konkurentide kaubamärkidel turul püsimist, sest jaemüüjatel ei olnud laos enam kaubamärgi Eurolux suhkrut ja nad asendasid kõnealused kogused valitsevas seisundis oleva ettevõtja suhkruga. Selles küsimuses jõudis Esimese Astme Kohus järeldusele, et „avalduse esitaja kahjustas Iirimaal suhkruturu konkurentsi, mis oleks võinud kujuneda uue toote (suhkur kaubamärgiga Eurolux) turule sisenemisega, vahetades tooteid eespool nimetatud tingimustel turul, kus tema müügimaht moodustas rohkem kui 80 % (3).”

| (39) | Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli käitumine kahjustas otseselt konkurentsi. Viivitati või takistati toote, mille turuletoomist tarnija oli aktiivselt kavandanud, turule jõudmist. Seeläbi oli tarbijatel väiksem valikuvõimalus, mis neil muidu oleks võinud olla. Inteli käitumine ei kujuta endast tavapärast konkureerimist võrdsetel tingimustel. Lisaks sellele ei olnud Inteli maksed originaalseadmete tootjatele, et viivitada, tühistada või muul moel piirata AMDpõhiste toodete turule viimist või piirata nende turustamist, põhjendatavad ühegi õiguspärase õigustuse ega tõhususega. |
| --- | --- |

(39)

Otsuses jõutakse järeldusele, et Inteli käitumine kahjustas otseselt konkurentsi. Viivitati või takistati toote, mille turuletoomist tarnija oli aktiivselt kavandanud, turule jõudmist. Seeläbi oli tarbijatel väiksem valikuvõimalus, mis neil muidu oleks võinud olla. Inteli käitumine ei kujuta endast tavapärast konkureerimist võrdsetel tingimustel. Lisaks sellele ei olnud Inteli maksed originaalseadmete tootjatele, et viivitada, tühistada või muul moel piirata AMDpõhiste toodete turule viimist või piirata nende turustamist, põhjendatavad ühegi õiguspärase õigustuse ega tõhususega.

2.3.3.   Üks strateegia

| (40) | Otsuses sätestatakse, et Inteli käitumine iga üksiku kõnealuse originaalseadme tootja ja MSHi suhtes kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumist, kuid et kõnealused üksikud rikkumised moodustavad osa ühest strateegiast, mille eesmärk oli kõrvaldada x86põhiste keskprotsessorite turult Inteli ainuke märkimisväärne konkurent AMD. Seetõttu on üksikud rikkumised osa ühest EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumisest. |
| --- | --- |

(40)

Otsuses sätestatakse, et Inteli käitumine iga üksiku kõnealuse originaalseadme tootja ja MSHi suhtes kujutab endast EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumist, kuid et kõnealused üksikud rikkumised moodustavad osa ühest strateegiast, mille eesmärk oli kõrvaldada x86põhiste keskprotsessorite turult Inteli ainuke märkimisväärne konkurent AMD. Seetõttu on üksikud rikkumised osa ühest EÜ asutamislepingu artikli 82 rikkumisest.

| (41) | Otsuses lisatakse, et analüüsides praktikat, mida Inteli kasutas koos turustusahela kahel tasandil (peamised originaalseadmete tootjad ja peamised jaemüüjad), tuleb arvesse võtta ka suurenevat konkurentsi AMDi poolt. Inteli käitumisel oli täiendav mõju, sest see piiras konkurentide juurdepääsu turule ja vähendas seega märkimisväärselt nende suutlikust konkureerida oma keskprotsessoritega. Selle tulemusel takistati lõpptarbijatel kunstlikult valimast arvuteid, mis ei põhinenud Intelil, nende arvutite omaduste põhjal (keskprotsessorite hind ja kvaliteet). |
| --- | --- |

(41)

Otsuses lisatakse, et analüüsides praktikat, mida Inteli kasutas koos turustusahela kahel tasandil (peamised originaalseadmete tootjad ja peamised jaemüüjad), tuleb arvesse võtta ka suurenevat konkurentsi AMDi poolt. Inteli käitumisel oli täiendav mõju, sest see piiras konkurentide juurdepääsu turule ja vähendas seega märkimisväärselt nende suutlikust konkureerida oma keskprotsessoritega. Selle tulemusel takistati lõpptarbijatel kunstlikult valimast arvuteid, mis ei põhinenud Intelil, nende arvutite omaduste põhjal (keskprotsessorite hind ja kvaliteet).

| (42) | Selles küsimuses tuletab komisjon ka meelde kohtupraktikat, mille kohaselt juhul, kui „valitsevas seisundis ettevõtja kasutab tegelikkuses praktikat, mille eesmärk on konkurendi kõrvaldamine, ei ole asjaolu, et soovitud eesmärki ei täidetud, piisav, vältimaks, et kõnealust käitumist loetaks valitseva seisundi kuritarvitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 86 (nüüd artikkel 82) tähenduses” (4). |
| --- | --- |

(42)

Selles küsimuses tuletab komisjon ka meelde kohtupraktikat, mille kohaselt juhul, kui „valitsevas seisundis ettevõtja kasutab tegelikkuses praktikat, mille eesmärk on konkurendi kõrvaldamine, ei ole asjaolu, et soovitud eesmärki ei täidetud, piisav, vältimaks, et kõnealust käitumist loetaks valitseva seisundi kuritarvitamiseks EÜ asutamislepingu artikli 86 (nüüd artikkel 82) tähenduses” (4).

3.   OTSUS

| (43) | Otsuses sätestatakse, et Intel on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 ja EMP lepingu artiklit 54, osaledes ühes ja järjepidevas EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 rikkumises ajavahemikus 2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini, kohaldades strateegiat, mille eesmärk on tõrjuda konkurendid x86-põhiste keskprotsessorite turult välja. |
| --- | --- |

(43)

Otsuses sätestatakse, et Intel on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 82 ja EMP lepingu artiklit 54, osaledes ühes ja järjepidevas EÜ asutamislepingu artikli 82 ja EMP lepingu artikli 54 rikkumises ajavahemikus 2002. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta detsembrini, kohaldades strateegiat, mille eesmärk on tõrjuda konkurendid x86-põhiste keskprotsessorite turult välja.

| (44) | Rikkumise eest on ettevõtjale Intel Corporation määratud trahv 1 060 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(44)

Rikkumise eest on ettevõtjale Intel Corporation määratud trahv 1 060 000 000 EUR.

| (45) | Juhul kui ta ei ole seda veel teinud, peab Intel Corporation rikkumise kohe lõpetama, ja peab hoiduma igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju. |
| --- | --- |

(45)

Juhul kui ta ei ole seda veel teinud, peab Intel Corporation rikkumise kohe lõpetama, ja peab hoiduma igasugusest tegevusest või käitumisest, millel on sama või sarnane eesmärk või mõju.

---

(1)  Kohtuasi 85/76: Hoffmann-La Roche (EKL 1979, lk 461, punkt 89).

(2)  Kohtuasi T-228/97: Irish Sugar (EKL 1999, lk II-2969, punkt 226).

(3)  Idem, punkt 233.

(4)  Kohtuasi T-24/93, T-25/93, T-26/93 ja T-28/93: Compagnie Maritime Belge vs. komisjon (EKL 1996, lk II1201, punkt); vt ka kohtuasi C-202/07 P: France Telecom vs. komisjon (veel avaldamata, punktid 107113).

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/18

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2009/C 227/08

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A8:2009
  Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused | 30.4.2009 | EN 71-1:2005+A6:2008
  Märkus 2.1 | 31.10.2009 |
| Märkus: „Viskekehadega mänguasjade puhul, mille kokkupõrkepinnaks on iminapad, ei hõlma punkti 4.17.1 alapunktis b sätestatud nõue, mille kohaselt pingetest tehakse kooskõlas punktiga 8.4.2.3, nende mänguasjade põhjustatud lämbumisohtu.” – komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/224/EÜ (ELT L 96, 11.4.2007, lk 18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-7:2002
  Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Mänguasjade ohutus. Osa 8: Kiiged, liumäed ja teised perekondlikus sise- ja välistegevuses kasutatavad sarnased mänguvahendid | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2006) |
| CENELEC | EN 62115:2005
  Elektrimänguasjad. Ohutus
  IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996
  - A1:1996
  - A2:1997
  - A3:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1

CEN

EN 71-1:2005+A8:2009

Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

30.4.2009

EN 71-1:2005+A6:2008

Märkus 2.1

31.10.2009

Märkus: „Viskekehadega mänguasjade puhul, mille kokkupõrkepinnaks on iminapad, ei hõlma punkti 4.17.1 alapunktis b sätestatud nõue, mille kohaselt pingetest tehakse kooskõlas punktiga 8.4.2.3, nende mänguasjade põhjustatud lämbumisohtu.” – komisjoni 4. aprilli 2007. aasta otsus 2007/224/EÜ (ELT L 96, 11.4.2007, lk 18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus

16.9.2008

EN 71-2:2006

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon

12.10.1995

EN 71-3:1988

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2006)

CEN

EN 71-7:2002

Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Mänguasjade ohutus. Osa 8: Kiiged, liumäed ja teised perekondlikus sise- ja välistegevuses kasutatavad sarnased mänguvahendid

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2006)

CENELEC

EN 62115:2005

Elektrimänguasjad. Ohutus

IEC 62115:2003 (Muudetud) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996

- A1:1996

- A2:1997

- A3:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.1.2008)

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25500811. Faks +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Brussels, BELGIUM. Tel. +32 25196871. Faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200. Faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/20

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. detsembri 2008. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb juhtumit COMP/M.5153 – Arsenal/DSP

Raportöör: Tšehhi

2009/C 227/09

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, edaspidi „ühinemismäärus”) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ettevõtjate koondumine nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, edaspidi „ühinemismäärus”) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 16. mail 2008 artikli 22 lõike 3 alusel tehtud otsusega on määratud kindlaks komisjoni pädevus. Otsus tehti pärast seda, kui Hispaania ja Saksamaa konkurentsiasutused olid vastavalt ühinemismääruse artikli 22 lõikele 1 taotlenud juhtumi üleandmist. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 16. mail 2008 artikli 22 lõike 3 alusel tehtud otsusega on määratud kindlaks komisjoni pädevus. Otsus tehti pärast seda, kui Hispaania ja Saksamaa konkurentsiasutused olid vastavalt ühinemismääruse artikli 22 lõikele 1 taotlenud juhtumi üleandmist.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse koondumise hindamise seisukohalt on asjaomased kaubaturud:






  a) | tahke tehniliselt puhas bensoehape; |
| --- | --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse koondumise hindamise seisukohalt on asjaomased kaubaturud:

a)

tahke tehniliselt puhas bensoehape;

| b) | naatriumbensoaat, mis moodustab sorbaatidest eraldi seisva kaubaturu. Ei ole selge, kas samasse kaubaturgu kuuluvad kaalium- ja kaltsiumbensoaat; |
| --- | --- |

b)

naatriumbensoaat, mis moodustab sorbaatidest eraldi seisva kaubaturu. Ei ole selge, kas samasse kaubaturgu kuuluvad kaalium- ja kaltsiumbensoaat;

| c) | dibensoaatplastifikaatorid. |
| --- | --- |

c)

dibensoaatplastifikaatorid.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse koondumise hindamiseks:






  a) | hõlmab tahke tehniliselt puhta bensoehappe asjaomane geograafiline turg kogu EMPd; |
| --- | --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kõnealuse koondumise hindamiseks:

a)

hõlmab tahke tehniliselt puhta bensoehappe asjaomane geograafiline turg kogu EMPd;

| b) | võib kaaliumbensoaadi asjaomane geograafiline turg jääda määratlemata; |
| --- | --- |

b)

võib kaaliumbensoaadi asjaomane geograafiline turg jääda määratlemata;

| c) | hõlmab dibensoaatplastifikaatorite asjaomane geograafiline turg kogu EMPd. |
| --- | --- |

c)

hõlmab dibensoaatplastifikaatorite asjaomane geograafiline turg kogu EMPd.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena tekib kogu EMPd hõlmaval tahke tehniliselt puhta bensoehappe turul ühepoolne mõju, mis takistab märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena tekib kogu EMPd hõlmaval tahke tehniliselt puhta bensoehappe turul ühepoolne mõju, mis takistab märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena ei teki kogu EMPd hõlmaval naatriumbensoaadi turul, olenemata selle geograafilisest ulatusest, ühepoolset mõju, mis takistaks märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena ei teki kogu EMPd hõlmaval naatriumbensoaadi turul, olenemata selle geograafilisest ulatusest, ühepoolset mõju, mis takistaks märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena ei teki kogu EMPd hõlmaval naatriumbensoaadi turul kooskõlastatud mõju, mis takistaks märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatava koondumise tulemusena ei teki kogu EMPd hõlmaval naatriumbensoaadi turul kooskõlastatud mõju, mis takistaks märkimisväärselt konkurentsi ühisturul või selle olulises osas.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja võime takistada pärast koondumist konkurentsi kogu EMPd hõlmaval dibensoaatplastifikaatorite turule järgneval turul on piiratud. Samuti puudub ettevõtjal selleks stiimul. Seetõttu ei ole kavandataval koondumisel kahjulikku mõju nimetatud järgnevale turule. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja võime takistada pärast koondumist konkurentsi kogu EMPd hõlmaval dibensoaatplastifikaatorite turule järgneval turul on piiratud. Samuti puudub ettevõtjal selleks stiimul. Seetõttu ei ole kavandataval koondumisel kahjulikku mõju nimetatud järgnevale turule.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et poolte võetud kohustus loovutada kogu vedela bensoehappe tootmine ning bensoehappele ja naatriumbensoaadile järgnevasse tootmisetappi kuuluva kahe toote tootmine on piisav, et kõrvaldada oht, mida koondumine oleks tekitanud konkurentsile kogu EMPd hõlmava tahke tehniliselt puhta bensoehappe turul.
  Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et poolte võetud kohustus loovutada kogu vedela bensoehappe tootmine ning bensoehappele ja naatriumbensoaadile järgnevasse tootmisetappi kuuluva kahe toote tootmine on piisav, et kõrvaldada oht, mida koondumine oleks tekitanud konkurentsile kogu EMPd hõlmava tahke tehniliselt puhta bensoehappe turul.

Vähemus jääb erapooletuks.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kui pooled täidavad kõik võetud kohustused, ei takista kõnealune tehing märkimisväärselt konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kaudu ühinemismääruse artikli 2 lõike 2, artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 tähenduses, ning kavandatav koondumine tuleb seega kuulutada ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks.
  Vähemus jääb erapooletuks. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kui pooled täidavad kõik võetud kohustused, ei takista kõnealune tehing märkimisväärselt konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kaudu ühinemismääruse artikli 2 lõike 2, artikli 8 lõike 2 ja artikli 10 lõike 2 tähenduses, ning kavandatav koondumine tuleb seega kuulutada ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks.

Vähemus jääb erapooletuks.

| 11. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

11.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/22

---

Lõpparuanne (1) juhtumi COMP/M.5153 kohta – Arsenal/DSP

2009/C 227/10

Otsuse eelnõu põhjal võib teha järgmised tähelepanekud:

SISSEJUHATUS

Pärast seda kui Hispaania ja Saksamaa andsid juhtumi ühinemismääruse (2) artikli 22 lõike 1 alusel üle, sai komisjon 17. juunil 2008 teatise kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt Arsenal Capital Partners (edaspidi „Arsenal”) omandab aktsiate ostu teel ainukontrolli ettevõtja DSM Special Products B.V. (edaspidi „DSP”) üle.

Komisjon algatas 6. augustil 2008 menetluse, kuna koondumise kokkusobivus ühisturuga tekitas tõsiseid kahtlusi (3).

Järgnevalt esitati Arsenalile 7. oktoobril 2008 vastuväited, milles komisjon teatas, et koondumine tekitab horisontaalse konkurentsiga seotud probleeme tahke bensoehappe ning naatriumbensoaadi turul ning vertikaalse konkurentsiga seotud probleeme bensoehappest valmistatud bensoaatplastifikaatorite turul.

Arsenal vastas vastuväidetele 21. oktoobril 2008. aastal.

Juurdepääs toimikule

Teatise esitajale võimaldati 8. ja 9. oktoobril 2008 juurdepääs komisjoni uurimistoimikule, mis olid olemas kuupäeval, kui vastuväited esitati. Hiljem võimaldati juurdepääs ka toimiku ülejäänud osale ja pärast vastuväidetest teatamist saadud mittekonfidentsiaalsele teabele. See toimus 22. oktoobril ning 4. ja 5. novembril 2008.

Suuline ärakuulamine

Teatise esitaja taotlusel toimus 27. oktoobril 2008 suuline ärakuulamine, millel osalesid nii Arsenal kui ka DSP.

Ärakuulamisele järgnenud menetlus

Võttes arvesse teatise esitaja kirjalikke ja suulisi märkusi, hindas komisjon ümber teatavad vastuväidetes esitatud esialgsed seisukohad ning piiras bensoaatplastifikaatorite asjaomase kaubaturu ulatust nii, et see hõlmab ainult dibensoaatplastifikaatoreid, ning sellest tulenevalt muutis vertikaalset turgude sulgemist käsitlevat vastuväidet.

4. novembril 2008 saadeti teatise esitajale asjaolusid käsitlev kiri, milles selgitati muudetud vastuväidet. Teatise esitajale anti võimalus esitada märkusi nimetatud kirjas sisalduvate uute asjaolude ja järelduste kohta. 4. ja 5. novembril 2008 võimaldati juurdepääs komisjoni muudetud vastuväite aluseks olevatele andmetele.

Minu arvates oli asjaolusid käsitlev kiri vajalik ning piisavalt selgitav, et tagada teatise esitaja õigus olla ära kuulatud ning anda talle võimalus teha ettepanekuid pädevate meetmete kohta, millega kõrvaldada muudetud konkurentsiprobleemid.

Kohustused

Muutmaks koondumise ühisturuga kokkusobivaks, esitas teatise esitaja 6. novembril 2008 ettepaneku parandusmeetmete kohta. Komisjon korraldas parandusmeetmete turutestid.

Teatise esitajale võimaldati 21. novembril 2008 juurdepääs turutestide mittekonfidentsiaalsetele vastustele.

Turutesti järel jõudis komisjon seisukohale, et parandusmeetmed ei ole tuvastatud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks piisavad ning sellest tulenevalt esitas Arsenal 3. detsembril 2008 tõhustatud parandusmeetmete ettepaneku.

OTSUSE EELNÕU

Komisjon loobus otsuse eelnõus naatriumbensoaadi ja bensoaatplastifikaatorite turuga seotud vastuväidetest. Komisjon järeldab ka, et tõhustatud parandusmeetmed on tahke bensoehappe turuga seoses tuvastatud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks piisavad. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et parandusmeetmete vastavuse korral on teatatud koondumine ühisturuga kokkusobiv vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2.

Teatise esitaja ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud päringuid ega taotlusi. Sellest tulenevalt ja võttes arvesse eespool nimetatud tähelepanekuid olen ma arvamusel, et juhtum ei nõua ärakuulamist käsitleva õigusega seoses lisamärkusi.

Brüssel, 12. detsember 2008

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004 20. jaanuar 2004 (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

2

(3)  Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt c).

3

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/24

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

9. jaanuar 2009,

millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga

(Juhtum COMP/M.5153 – Arsenal/DSP)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8439 (lõplik) all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 227/11

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, eriti selle artikli 8 lõikele 2, võttis komisjon 9. jaanuaril 2009 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne täielik versioon on kättesaadav juhtumi autentses keeles ja komisjoni töökeeltes konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PÄDEVUS

| (1) | Käesolev juhtum käsitleb teatist kavandatava koondumise kohta, mille komisjon sai 17. juunil 2008 pärast juhtumi üleandmist ühinemismääruse artikli 22 lõike 1 alusel. Koondumise raames omandab ettevõtja Arsenal Capital Partners („Arsenal” Ameerika Ühendriigid) täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjale Royal DSM N.V. („DSM”, Madalmaad) kuuluva tütarettevõtja DSM Special Products B.V. („DSP”, Madalmaad) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev juhtum käsitleb teatist kavandatava koondumise kohta, mille komisjon sai 17. juunil 2008 pärast juhtumi üleandmist ühinemismääruse artikli 22 lõike 1 alusel. Koondumise raames omandab ettevõtja Arsenal Capital Partners („Arsenal” Ameerika Ühendriigid) täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjale Royal DSM N.V. („DSM”, Madalmaad) kuuluva tütarettevõtja DSM Special Products B.V. („DSP”, Madalmaad) üle aktsiate ostu teel.

| (2) | Komisjoni pädevus selle juhtumi puhul tugineb 2. aprilli 2008. aasta üleandmistaotlusele, mille Hispaania konkurentsiasutus esitas ühinemismääruse artikli 22 lõike 1 alusel. Saksamaa konkurentsiasutus ühines selle taotlusega 28. aprillil 2008. 16. mai 2008. aasta otsusega nõustus komisjon kõnealuse üleandmisega ning teatise esitanud poolt teavitati sellest otsusest 29. mail 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni pädevus selle juhtumi puhul tugineb 2. aprilli 2008. aasta üleandmistaotlusele, mille Hispaania konkurentsiasutus esitas ühinemismääruse artikli 22 lõike 1 alusel. Saksamaa konkurentsiasutus ühines selle taotlusega 28. aprillil 2008. 16. mai 2008. aasta otsusega nõustus komisjon kõnealuse üleandmisega ning teatise esitanud poolt teavitati sellest otsusest 29. mail 2008.

II.   POOLED

| (3) | Arsenal on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes oma fondi Arsenal Capital Partners QP kaudu kontrollib ettevõtjat Velsicol Chemical Corporation („Velsicol”, Eesti). Velsicol toodab plastifikaatoreid, toidu lisaaineid ja tööstuslikke vaheaineid. Tehing mõjutab vaid Arsenali kõnealuse sektori äritegevust. |
| --- | --- |

(3)

Arsenal on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes oma fondi Arsenal Capital Partners QP kaudu kontrollib ettevõtjat Velsicol Chemical Corporation („Velsicol”, Eesti). Velsicol toodab plastifikaatoreid, toidu lisaaineid ja tööstuslikke vaheaineid. Tehing mõjutab vaid Arsenali kõnealuse sektori äritegevust.

| (4) | DSMi tütarettevõtja DSP toodab toidu lisaaineid ja tööstuslikke vaheaineid. |
| --- | --- |

(4)

DSMi tütarettevõtja DSP toodab toidu lisaaineid ja tööstuslikke vaheaineid.

| (5) | Nii Velsicol kui ka DSP tegelevad bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmise ja tarnimisega. Lisaks toodab Velsicol EMPs (Eesti), Ameerika Ühendriikides ja Hiinas bensoaadi plastifikaatoreid, mis on bensoehappe tootmisahela järgmise etapi toode. Hiinas toodab Velsicol kõnealust toodet koostöös ühisettevõtjaga Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan”, Hiina), kes on poolte suurim bensoehappe tootmise konkurent Hiinas. Ameerika Ühendriikides ostab Velsicol plastifikaatorite tootmiseks vajalikku bensoehapet ettevõtjalt Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald”, Ameerika Ühendriigid), kes on bensoehappe, naatriumbensoaadi ja bensoaadi plastifikaatorite tootmisel poolte ainukonkurent Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

(5)

Nii Velsicol kui ka DSP tegelevad bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmise ja tarnimisega. Lisaks toodab Velsicol EMPs (Eesti), Ameerika Ühendriikides ja Hiinas bensoaadi plastifikaatoreid, mis on bensoehappe tootmisahela järgmise etapi toode. Hiinas toodab Velsicol kõnealust toodet koostöös ühisettevõtjaga Wuhan Youji Industries Company Limited („Wuhan”, Hiina), kes on poolte suurim bensoehappe tootmise konkurent Hiinas. Ameerika Ühendriikides ostab Velsicol plastifikaatorite tootmiseks vajalikku bensoehapet ettevõtjalt Emerald Kalama Chemical LLC („Emerald”, Ameerika Ühendriigid), kes on bensoehappe, naatriumbensoaadi ja bensoaadi plastifikaatorite tootmisel poolte ainukonkurent Ameerika Ühendriikides.

III.   TEHING

| (6) | Tehingu tulemusena omandab Arsenal kontrolli DSP üle. DSP on DSMi tütarettevõtja, mis kuulub täielikult müüjale. Tehingu raames, mis hõlmab põhikemikaalide tootmist, omandab Arsenal 100 % DSP aktsiatest. |
| --- | --- |

(6)

Tehingu tulemusena omandab Arsenal kontrolli DSP üle. DSP on DSMi tütarettevõtja, mis kuulub täielikult müüjale. Tehingu raames, mis hõlmab põhikemikaalide tootmist, omandab Arsenal 100 % DSP aktsiatest.

| (7) | Samas jääb VevoVitalli kaubamärgi omanikuks DSM Nutritional Products („DNP”, Madalmaad), mis on DSM kontserni tütarettevõtja. 5. veebruaril 2008 sõlmitud DNP ja DSP vahelise tarnekokkuleppe kohaselt jätkab DSP VevoVitalli tootmist ja selle müüki DNP-le. VevoVitall on kaubamärk, mis on antud loomatoidus kasutatava kõrge puhtusastmega bensoehappele. Kaubamärk on kaitstud DSP-le kuuluva patendiga. |
| --- | --- |

(7)

Samas jääb VevoVitalli kaubamärgi omanikuks DSM Nutritional Products („DNP”, Madalmaad), mis on DSM kontserni tütarettevõtja. 5. veebruaril 2008 sõlmitud DNP ja DSP vahelise tarnekokkuleppe kohaselt jätkab DSP VevoVitalli tootmist ja selle müüki DNP-le. VevoVitall on kaubamärk, mis on antud loomatoidus kasutatava kõrge puhtusastmega bensoehappele. Kaubamärk on kaitstud DSP-le kuuluva patendiga.

| (8) | Kuna Arsenal saavutab tehingu tulemusena ainukontrolli ettevõtja DSP üle kogu selle emiteeritud aktsiakapitali omandamise kaudu, on tehing käsitletav koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Kuna Arsenal saavutab tehingu tulemusena ainukontrolli ettevõtja DSP üle kogu selle emiteeritud aktsiakapitali omandamise kaudu, on tehing käsitletav koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

IV.   SELETUSKIRI

1.   Asjaomased turud

| (9) | Tehing hõlmab tahke tehniliselt puhta bensoehappe, naatriumbensoaadi ja bensoaadi plastifikaatorite tootmist. Nende toodete puhul kasutatakse lähteainena vedelat bensoehapet. Tehingupooled on ainsad vedela tehniliselt puhta bensoehappe, tahke tehniliselt puhta bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootjad EMPs. Lisaks toodab Velsicol EMPs bensoaadi plastifikaatoreid. |
| --- | --- |

(9)

Tehing hõlmab tahke tehniliselt puhta bensoehappe, naatriumbensoaadi ja bensoaadi plastifikaatorite tootmist. Nende toodete puhul kasutatakse lähteainena vedelat bensoehapet. Tehingupooled on ainsad vedela tehniliselt puhta bensoehappe, tahke tehniliselt puhta bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootjad EMPs. Lisaks toodab Velsicol EMPs bensoaadi plastifikaatoreid.

| (10) | Kuna DSP ja Velsicol toodavad vedelat tehniliselt puhast bensoehapet, tahket tehniliselt puhast bensoehapet ja naatriumbensoaati Rotterdami ja Eesti tehastes, kattub tehingupoolte tegevus vaid tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi puhul, sest Velsicol toodab vedelat bensoehapet vaid enda tarbeks. |
| --- | --- |

(10)

Kuna DSP ja Velsicol toodavad vedelat tehniliselt puhast bensoehapet, tahket tehniliselt puhast bensoehapet ja naatriumbensoaati Rotterdami ja Eesti tehastes, kattub tehingupoolte tegevus vaid tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi puhul, sest Velsicol toodab vedelat bensoehapet vaid enda tarbeks.

1.1.   Tahke tehniliselt puhta bensoehappe turg

1.1.1.   Kaubaturg

| (11) | Kooskõlas teatise esitanud poole avaldusega leidis komisjon, et tahke tehniliselt puhta bensoehappe turg erineb kõrgema puhtusastmega bensoehapete (ultrapuhas bensoehape ja loomatoidus kasutatav bensoehape) turust, võttes arvesse nõudluse ja tarnimise piiratud asendatavust. Lisaks ei kattu poolte tegevus kõrgema puhtusastmega bensoehapete puhul, sest seda toodet valmistab vaid DSP. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas teatise esitanud poole avaldusega leidis komisjon, et tahke tehniliselt puhta bensoehappe turg erineb kõrgema puhtusastmega bensoehapete (ultrapuhas bensoehape ja loomatoidus kasutatav bensoehape) turust, võttes arvesse nõudluse ja tarnimise piiratud asendatavust. Lisaks ei kattu poolte tegevus kõrgema puhtusastmega bensoehapete puhul, sest seda toodet valmistab vaid DSP.

| (12) | Samuti kinnitas komisjon teatise esitanud poole seisukohta, mille kohaselt tuleks tehniliselt puhta bensoehappe puhul omakorda vahet teha vedela ja tahke bensoehappe vahel, võttes arvesse nõudluse ja tarnimise piiratud asendatavust. Lisaks on võimalik vedelat tehniliselt puhast bensoehapet transportida vaid piiratud määral, sest selle omaduste säilitamiseks on vaja spetsiaalset transporditehnoloogiat. Tahket tehniliselt puhast bensoehapet toodetakse nn helvestaja abil, milles vedel bensoehape tahkestatakse ja pakitakse. Tehniliselt puhta bensoehappe eri vormid (vedel ja tahke) viitavad sellele, et tarbijatel on nende kohapealseks käitlemiseks ja töötlemiseks vaja erinevaid seadmeid ning seega üleminek ühelt tootelt teisele ei saaks olla hetkeline ning nõuaks protsessi kohandamist ja investeeringuid seadmetesse (1). |
| --- | --- |

(12)

Samuti kinnitas komisjon teatise esitanud poole seisukohta, mille kohaselt tuleks tehniliselt puhta bensoehappe puhul omakorda vahet teha vedela ja tahke bensoehappe vahel, võttes arvesse nõudluse ja tarnimise piiratud asendatavust. Lisaks on võimalik vedelat tehniliselt puhast bensoehapet transportida vaid piiratud määral, sest selle omaduste säilitamiseks on vaja spetsiaalset transporditehnoloogiat. Tahket tehniliselt puhast bensoehapet toodetakse nn helvestaja abil, milles vedel bensoehape tahkestatakse ja pakitakse. Tehniliselt puhta bensoehappe eri vormid (vedel ja tahke) viitavad sellele, et tarbijatel on nende kohapealseks käitlemiseks ja töötlemiseks vaja erinevaid seadmeid ning seega üleminek ühelt tootelt teisele ei saaks olla hetkeline ning nõuaks protsessi kohandamist ja investeeringuid seadmetesse (1).

| (13) | Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et tahke tehniliselt puhas bensoehape (edaspidi: „tahke bensoehape”) moodustab eraldi kaubaturu. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatut arvesse võttes leidis komisjon, et tahke tehniliselt puhas bensoehape (edaspidi: „tahke bensoehape”) moodustab eraldi kaubaturu.

1.1.2.   Geograafiline turg

| (14) | Teatise esitanud pool väitis, et tahke bensoehappe asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt EMPd, Ameerika Ühendriike ja Aasiat, mis kokku annavad peaaegu kogu ülemaailmse toodangu. See väide põhineb muu hulgas asjaolul, et maailma eri piirkondade vahel liiguvad olulised kaubavood. |
| --- | --- |

(14)

Teatise esitanud pool väitis, et tahke bensoehappe asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt EMPd, Ameerika Ühendriike ja Aasiat, mis kokku annavad peaaegu kogu ülemaailmse toodangu. See väide põhineb muu hulgas asjaolul, et maailma eri piirkondade vahel liiguvad olulised kaubavood.

| (15) | Vastupidi taotluse esitanud poole väidetele leidis komisjon, et tahke bensoehappe turg hõlmab vaid EMPd järgmistel põhjustel: i) tehniliselt puhta bensoehappe turgu EMPs domineerivad suurel määral EMPs asuvad tootjad; import Hiinast ja Ameerika Ühendriikidest on väga marginaalne ja see trend on püsinud muutumatuna vähemalt viimased üheksa aastat, ii) transpordikulud ja 6,5 %line tollimaks on olulised tõkked tootjatele väljastpoolt Euroopat, iii) Hiinast pärit bensoehappe kvaliteeti peavad tarbijad EMPs toodetud bensoehappe kvaliteedist kehvemaks ja iv) hinnad eri regioonides, näiteks EMPs, Aasias ja Põhja-Ameerikas ei lähene üksteisele, mida võiks laiema globaalse turu puhul eeldada. Seega jõudis komisjon järeldusele, et tahke bensoehappe geograafiline turg hõlmab kogu EMPd. |
| --- | --- |

(15)

Vastupidi taotluse esitanud poole väidetele leidis komisjon, et tahke bensoehappe turg hõlmab vaid EMPd järgmistel põhjustel: i) tehniliselt puhta bensoehappe turgu EMPs domineerivad suurel määral EMPs asuvad tootjad; import Hiinast ja Ameerika Ühendriikidest on väga marginaalne ja see trend on püsinud muutumatuna vähemalt viimased üheksa aastat, ii) transpordikulud ja 6,5 %line tollimaks on olulised tõkked tootjatele väljastpoolt Euroopat, iii) Hiinast pärit bensoehappe kvaliteeti peavad tarbijad EMPs toodetud bensoehappe kvaliteedist kehvemaks ja iv) hinnad eri regioonides, näiteks EMPs, Aasias ja Põhja-Ameerikas ei lähene üksteisele, mida võiks laiema globaalse turu puhul eeldada. Seega jõudis komisjon järeldusele, et tahke bensoehappe geograafiline turg hõlmab kogu EMPd.

1.2.   Naatriumbensoaadi turg

1.2.1.   Kaubaturg

| (16) | Teatise esitanud pool väitis, et naatriumbensoaadi asjaomane kaubaturg peaks hõlmama ka kaaliumbensoaati, kaltsiumbensoaati ja sorbaate. Uurimise käigus ilmnes, et tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme naatriumbensoaadi kõige kitsamal turul. Seepärast jätab komisjon lahtiseks selle küsimuse, kas kaltsiumbensoaat ja kaaliumbensoaat kuuluvad naatriumbensoaadiga samale kaubaturule. Seoses sorbaatidega leiab komisjon uurimise tulemuste põhjal, et naatriumbensoaat moodustab sorbaatidest eraldi kaubaturu. |
| --- | --- |

(16)

Teatise esitanud pool väitis, et naatriumbensoaadi asjaomane kaubaturg peaks hõlmama ka kaaliumbensoaati, kaltsiumbensoaati ja sorbaate. Uurimise käigus ilmnes, et tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme naatriumbensoaadi kõige kitsamal turul. Seepärast jätab komisjon lahtiseks selle küsimuse, kas kaltsiumbensoaat ja kaaliumbensoaat kuuluvad naatriumbensoaadiga samale kaubaturule. Seoses sorbaatidega leiab komisjon uurimise tulemuste põhjal, et naatriumbensoaat moodustab sorbaatidest eraldi kaubaturu.

1.2.2.   Geograafiline turg

| (17) | Teatise esitanud pool leidis, et naatriumbensoaadi asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt EMPd, Ameerika Ühendriike ja Aasiat, mis kokku annavad peaaegu kogu ülemaailmse toodangu. |
| --- | --- |

(17)

Teatise esitanud pool leidis, et naatriumbensoaadi asjaomane geograafiline turg hõlmab vähemalt EMPd, Ameerika Ühendriike ja Aasiat, mis kokku annavad peaaegu kogu ülemaailmse toodangu.

| (18) | Komisjoni turu-uuringu tulemused ei ole lõplikud, sest mõned asjaolud räägivad kogu EMPd hõlmava turu, mõned aga EMP turust laiema turu kasuks. Kuna tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme isegi kõige kitsamal kogu EMPd hõlmaval turul, jätab komisjon lahtiseks küsimuse, kas geograafiline turg on laiem kui EMP turg. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni turu-uuringu tulemused ei ole lõplikud, sest mõned asjaolud räägivad kogu EMPd hõlmava turu, mõned aga EMP turust laiema turu kasuks. Kuna tehing ei põhjusta konkurentsiprobleeme isegi kõige kitsamal kogu EMPd hõlmaval turul, jätab komisjon lahtiseks küsimuse, kas geograafiline turg on laiem kui EMP turg.

1.3.   Bensoaadi plastifikaatorite turg

1.3.1.   Kaubaturg

| (19) | Teatise eitanud pool väitis, et kõik plastifikaatorid (sealhulgas näiteks ftalaadid, polümeersed, trikarboksülaadi, epoksü- või bensoaadi plastifikaatorid) moodustavad ühtse tooteturu, sest enamikke plastifikaatoreid on võimalik asendada teise kategooriasse kuuluva plastifikaatoriga. Kuna teatise esitanud pool toodab bensoaadi plastifikaatoreid, hindas komisjon seda, kas bensoaadi plastifikaatorid on laiema plastifikaatorite turu osa või nad moodustavad iseseisva kaubaturu. |
| --- | --- |

(19)

Teatise eitanud pool väitis, et kõik plastifikaatorid (sealhulgas näiteks ftalaadid, polümeersed, trikarboksülaadi, epoksü- või bensoaadi plastifikaatorid) moodustavad ühtse tooteturu, sest enamikke plastifikaatoreid on võimalik asendada teise kategooriasse kuuluva plastifikaatoriga. Kuna teatise esitanud pool toodab bensoaadi plastifikaatoreid, hindas komisjon seda, kas bensoaadi plastifikaatorid on laiema plastifikaatorite turu osa või nad moodustavad iseseisva kaubaturu.

| (20) | Komisjoni uurimise tulemused näitasid, et bensoaadi plastifikaatorid ei ole tehniliselt asendatavad kõigi teiste plastifikaatoritega, vaid ainult teatavat liiki plastifikaatoritega (nn ftalaadi plastifikaatoritega). Võttes arvesse aga seda, et ftalaatide suhtes tuleb nende toksilisuse tõttu kohaldada uusi ELi õigusakte, esinevad nende puhul vaid mõned kasutusvaldkonnad (nt PVC põrandakatted), kus ftalaadid ja bensoaadi plastifikaatorid on asendatavad. Seega järeldab komisjon, et bensoaadi plastifikaatorid moodustavad iseseisva kaubaturu. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni uurimise tulemused näitasid, et bensoaadi plastifikaatorid ei ole tehniliselt asendatavad kõigi teiste plastifikaatoritega, vaid ainult teatavat liiki plastifikaatoritega (nn ftalaadi plastifikaatoritega). Võttes arvesse aga seda, et ftalaatide suhtes tuleb nende toksilisuse tõttu kohaldada uusi ELi õigusakte, esinevad nende puhul vaid mõned kasutusvaldkonnad (nt PVC põrandakatted), kus ftalaadid ja bensoaadi plastifikaatorid on asendatavad. Seega järeldab komisjon, et bensoaadi plastifikaatorid moodustavad iseseisva kaubaturu.

| (21) | Bensoaadi plastifikaatoritel on palju eri liike, näiteks monobensoaadid, dibensoaadid, tribensoaadid, tetrabensoaadid ja palju erinevaid bensoaatide segusid. Enamik Velsicolis toodetavaid plastifikaatoreid kuulub dibensoaadi plastifikaatorite kategooriasse. |
| --- | --- |

(21)

Bensoaadi plastifikaatoritel on palju eri liike, näiteks monobensoaadid, dibensoaadid, tribensoaadid, tetrabensoaadid ja palju erinevaid bensoaatide segusid. Enamik Velsicolis toodetavaid plastifikaatoreid kuulub dibensoaadi plastifikaatorite kategooriasse.

1.3.2.   Geograafiline turg

| (22) | Dibensoaadi plastifikaatorite geograafilise turul esinevad samad piirangud kui bensoehappe ja naatriumbensoaadi turul, milleks on transpordikulud ja tollimaksud. Ameerika Ühendriikide ja Euroopa vahelise kaubaveo kulud moodustavad toote maksumusest ligikaudu 8–10 %. Nagu bensoehappe ja naatriumbensoaadi puhul, kohaldatakse EMPsse veetavate dibensoaadi plastifikaatorite suhtes 6,5 %list tollimaksu. |
| --- | --- |

(22)

Dibensoaadi plastifikaatorite geograafilise turul esinevad samad piirangud kui bensoehappe ja naatriumbensoaadi turul, milleks on transpordikulud ja tollimaksud. Ameerika Ühendriikide ja Euroopa vahelise kaubaveo kulud moodustavad toote maksumusest ligikaudu 8–10 %. Nagu bensoehappe ja naatriumbensoaadi puhul, kohaldatakse EMPsse veetavate dibensoaadi plastifikaatorite suhtes 6,5 %list tollimaksu.

| (23) | Lisaks on Velsicoli ainus konkurent väljaspool EMPd Ameerika Ühendriikides tegutsev tootja Emerald, kes ekspordib dibensoaadi plastifikaatoreid EMPsse ja kelle turuosa on (5–10) % (2). Kõnealust toodet Hiinast EMPsse ei ekspordita. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks on Velsicoli ainus konkurent väljaspool EMPd Ameerika Ühendriikides tegutsev tootja Emerald, kes ekspordib dibensoaadi plastifikaatoreid EMPsse ja kelle turuosa on (5–10) % (2). Kõnealust toodet Hiinast EMPsse ei ekspordita.

| (24) | Seega järeldas komisjon, et dibensoaadi plastifikaatorite turg hõlmab kogu EMPd ja et Ameerika Ühendriikide tootja Emerald poolt avaldatav konkurentsisurve on väga väike. |
| --- | --- |

(24)

Seega järeldas komisjon, et dibensoaadi plastifikaatorite turg hõlmab kogu EMPd ja et Ameerika Ühendriikide tootja Emerald poolt avaldatav konkurentsisurve on väga väike.

2.   Konkurentsimõju hindamine

2.1.   Tahke tehniliselt puhta bensoehappe turg

| (25) | Tahke tehniliselt puhta bensoehappe peamised tootjad maailmas on Velsicol, DSP, Emerald (Ameerika Ühendriigid) ja Wuhan (Hiina). Lisaks on selles valdkonnas mitu väiksemat Hiinas tegutsevat tootjat. Nagu allpool esitatud tabelist näha, on vaid Velsicol ja DSP bensoehapppe arvestatavad tarnijad EMPs. Tehingupoolte ja nende peamiste konkurentide turuosad EMP tahke bensoehappe turul olid 2007. aastal järgmised:

  Bensoehape – turuosad EMPs 2007. aastal (kaubaturg) | DSP | Velsicol | DSP + Velsicol | Emerald (Ameerika Ühendriigid) | Wuhan (Hiina) | Muud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tahke bensoehape | (45–55) % | (40–50) % | (90–100) % | (2–4) % | (0–3) % | (1–4) % |
| Allikad: CO vorm ja komisjoni analüüs. |

(25)

Tahke tehniliselt puhta bensoehappe peamised tootjad maailmas on Velsicol, DSP, Emerald (Ameerika Ühendriigid) ja Wuhan (Hiina). Lisaks on selles valdkonnas mitu väiksemat Hiinas tegutsevat tootjat. Nagu allpool esitatud tabelist näha, on vaid Velsicol ja DSP bensoehapppe arvestatavad tarnijad EMPs. Tehingupoolte ja nende peamiste konkurentide turuosad EMP tahke bensoehappe turul olid 2007. aastal järgmised:

Bensoehape – turuosad EMPs 2007. aastal (kaubaturg)

DSP

Velsicol

DSP + Velsicol

Emerald (Ameerika Ühendriigid)

Wuhan (Hiina)

Muud

Tahke bensoehape

(45–55) %

(40–50) %

(90–100) %

(2–4) %

(0–3) %

(1–4) %

Allikad: CO vorm ja komisjoni analüüs.

| (26) | Enne tehingu toimumist on DSP ja Velsicol EMPs tahke bensoehappe ainutootjad, kellele juba kuulub väga suur turuosa. Väljaspool EMPd asuvad tootjad ekspordivad bensoehapet EMPsse vaid väga väikestes kogustes, mis on püsinud muutumatuna viimase üheksa aasta jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Enne tehingu toimumist on DSP ja Velsicol EMPs tahke bensoehappe ainutootjad, kellele juba kuulub väga suur turuosa. Väljaspool EMPd asuvad tootjad ekspordivad bensoehapet EMPsse vaid väga väikestes kogustes, mis on püsinud muutumatuna viimase üheksa aasta jooksul.

| (27) | Pärast tehingut saavutab uus üksus peaaegu monopoolse seisundi ja tema ühine turuosa EMPs jääb vahemikku 90–100 %, kusjuures teiste tootjate, nagu Emerald (Ameerika Ühendriigid) ja Wuhan (Hiina) esindatus turul ei ole märkimisväärne. |
| --- | --- |

(27)

Pärast tehingut saavutab uus üksus peaaegu monopoolse seisundi ja tema ühine turuosa EMPs jääb vahemikku 90–100 %, kusjuures teiste tootjate, nagu Emerald (Ameerika Ühendriigid) ja Wuhan (Hiina) esindatus turul ei ole märkimisväärne.

| (28) | Turu-uuringu käigus leidis kinnitust asjaolu, et tehingupooled on omavahel lähimad konkurendid, võttes arvesse tarbijate tõstatatud probleeme seoses Hiinast pärit toodetega ning Hiina ja Ameerika Ühendriikide tootjate väga väikest esindatust EMPs. Tehingu tulemusena kaob seega oluline konkurentsisurve, mida tehingupooled olid varem üksteisele avaldanud. |
| --- | --- |

(28)

Turu-uuringu käigus leidis kinnitust asjaolu, et tehingupooled on omavahel lähimad konkurendid, võttes arvesse tarbijate tõstatatud probleeme seoses Hiinast pärit toodetega ning Hiina ja Ameerika Ühendriikide tootjate väga väikest esindatust EMPs. Tehingu tulemusena kaob seega oluline konkurentsisurve, mida tehingupooled olid varem üksteisele avaldanud.

| (29) | Lisaks väga suurele turuosale näitas komisjoni uuring seda, et EMP tootjad on kaitstud selliste turule sisenemise oluliste tõketega nagu tollimaksud ja transpordikulud, mis piiravad Hiina ja Ameerika Ühendriikide konkurentide sisenemist või laienemist EMP turule. Ameerika Ühendriikide ja Hiina toodete hinnale lisatakse täiendavad transpordikulud ja tollimaksud, mis moodustavad ligikaudu 10–15 % tahke bensoehappe hinnast. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks väga suurele turuosale näitas komisjoni uuring seda, et EMP tootjad on kaitstud selliste turule sisenemise oluliste tõketega nagu tollimaksud ja transpordikulud, mis piiravad Hiina ja Ameerika Ühendriikide konkurentide sisenemist või laienemist EMP turule. Ameerika Ühendriikide ja Hiina toodete hinnale lisatakse täiendavad transpordikulud ja tollimaksud, mis moodustavad ligikaudu 10–15 % tahke bensoehappe hinnast.

| (30) | Seega ei pidanud komisjon tõenäoliseks, et Ameerika Ühendriikide või Hiina bensoehappe tootjad suurendaksid oluliselt oma müüki EMPs, kui ühinemisel tekkiv üksus otsustaks tõsta hindasid või piiraks tootmismahtu EMPs. |
| --- | --- |

(30)

Seega ei pidanud komisjon tõenäoliseks, et Ameerika Ühendriikide või Hiina bensoehappe tootjad suurendaksid oluliselt oma müüki EMPs, kui ühinemisel tekkiv üksus otsustaks tõsta hindasid või piiraks tootmismahtu EMPs.

| (31) | EMP tootjatele Wuhani ja Emeraldi konkurentsisurve puudumise parimaks näiteks on asjaolu, et kumbki tootja ei suurendanud müüki EMPsse ei 2007. aastal, kui bensoehappe turul valitses keeruline olukord ega 2008. aasta alguses, kui kahe EMP tootja tehased pandi üheaegselt ja ebatavaliselt pikaks ajaks hooldustöödeks kinni. Selle asemel Wuhan hoopis suurendas bensoehappe hindasid. Sellepärast oleks tehingujärgne konkurentsisurve teiste konkurentide poolt väga piiratud ja seega on ebatõenäoline, et ühinemisel tekkiva üksuse konkurendid takistaksid hinna tõstmisi EMPs. |
| --- | --- |

(31)

EMP tootjatele Wuhani ja Emeraldi konkurentsisurve puudumise parimaks näiteks on asjaolu, et kumbki tootja ei suurendanud müüki EMPsse ei 2007. aastal, kui bensoehappe turul valitses keeruline olukord ega 2008. aasta alguses, kui kahe EMP tootja tehased pandi üheaegselt ja ebatavaliselt pikaks ajaks hooldustöödeks kinni. Selle asemel Wuhan hoopis suurendas bensoehappe hindasid. Sellepärast oleks tehingujärgne konkurentsisurve teiste konkurentide poolt väga piiratud ja seega on ebatõenäoline, et ühinemisel tekkiva üksuse konkurendid takistaksid hinna tõstmisi EMPs.

| (32) | Eespool esitatut arvestades leidis komisjon, et kavandatav tehing takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi tahke bensoehappe EMP turul. |
| --- | --- |

(32)

Eespool esitatut arvestades leidis komisjon, et kavandatav tehing takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi tahke bensoehappe EMP turul.

2.2.   Naatriumbensoaadi turg

| (33) | Poolte tegevuse horisontaalne kattuvus naatriumbensoaadi tootmisel ja tarnimisel toob endaga kaasa selle, et ühinemisel tekkiv üksus saavutab EMPs naatriumbensoaadi ainutootja staatuse, kelle turuosa moodustab (60–70) %; ülejäänud (30–40) % turuosa jääks Hiina tootjate kätte. |
| --- | --- |

(33)

Poolte tegevuse horisontaalne kattuvus naatriumbensoaadi tootmisel ja tarnimisel toob endaga kaasa selle, et ühinemisel tekkiv üksus saavutab EMPs naatriumbensoaadi ainutootja staatuse, kelle turuosa moodustab (60–70) %; ülejäänud (30–40) % turuosa jääks Hiina tootjate kätte.

| (34) | Hiina tootjatele kuuluv turuosa kujutab endast märkimisväärset konkurentsisurvet, mis distsiplineerib ühinemisel tekkivat üksust tehingujärgselt, kui ta peaks soovima tõsta hindasid üle konkurentsivõimelise taseme. Seda näitab kõige paremini mõlema tehingupoole brutomarginaalide muutumine EMPs (mida võib pidada konkurentsitaseme näitajaks), mis on aja jooksul pidevalt vähenenud, samas kui kaaliumbensoaadi eksport Hiinast on suurenenud. |
| --- | --- |

(34)

Hiina tootjatele kuuluv turuosa kujutab endast märkimisväärset konkurentsisurvet, mis distsiplineerib ühinemisel tekkivat üksust tehingujärgselt, kui ta peaks soovima tõsta hindasid üle konkurentsivõimelise taseme. Seda näitab kõige paremini mõlema tehingupoole brutomarginaalide muutumine EMPs (mida võib pidada konkurentsitaseme näitajaks), mis on aja jooksul pidevalt vähenenud, samas kui kaaliumbensoaadi eksport Hiinast on suurenenud.

| (35) | Hiina tootjate ja eriti Wuhani vabad tootmisvõimsused näitavad seda, et Wuhan suudaks tarneid EMPsse suurendada, kui ühinemisel tekkiv üksus tõstaks naatriumbensoaadi hindasid üle konkurentsivõimelise taseme. |
| --- | --- |

(35)

Hiina tootjate ja eriti Wuhani vabad tootmisvõimsused näitavad seda, et Wuhan suudaks tarneid EMPsse suurendada, kui ühinemisel tekkiv üksus tõstaks naatriumbensoaadi hindasid üle konkurentsivõimelise taseme.

| (36) | Eespool esitatu põhjal leidis komisjon, et ühinemisel tekkiva üksuse suutlikkust ja stiimulit tõsta ühepoolselt pärast ühinemist hindasid EMPs üle konkurentsivõimelise taseme mõjutab oluliselt naatriumbensoaadi import Hiinast ja samuti impordi suurenemise oht Hiinast. Seega järeldas komisjon, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi naatriumbensoaadi turul olenemata sellest, kas kõnealune turg hõlmab geograafiliselt kogu EMPd või maailma. |
| --- | --- |

(36)

Eespool esitatu põhjal leidis komisjon, et ühinemisel tekkiva üksuse suutlikkust ja stiimulit tõsta ühepoolselt pärast ühinemist hindasid EMPs üle konkurentsivõimelise taseme mõjutab oluliselt naatriumbensoaadi import Hiinast ja samuti impordi suurenemise oht Hiinast. Seega järeldas komisjon, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi naatriumbensoaadi turul olenemata sellest, kas kõnealune turg hõlmab geograafiliselt kogu EMPd või maailma.

| (37) | Lisaks uuris komisjon seda, kas kavandatav tehing viiks kollektiivse turgu valitseva seisundi tugevnemise või tekkimiseni naatriumbensoaadi turul. Komisjon leidis, et selline tulemus oleks tehingu tulemusena ebatõenäoline, sest Hiina tootjad on ajavahemikul 1999–2007 suurendanud müüki EMPs üle 400 %, mis moodustab praegu (25–45) % EMPsisesest müügist. Kooskõlastamisskeem nõuaks seega Hiina tootjate osalemist, sest kui kooskõlastamisskeemis osaleksid vaid ühinemisel tekkiv uus üksus ja Ameerika Ühendriigid, suurendaks see tõenäoliselt Hiina eksporti EMPsse veelgi, võttes arvesse seda, et Hiina eksportijad suutsid viimase üheksa aasta jooksul tõsta turuosa 35 %le. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks uuris komisjon seda, kas kavandatav tehing viiks kollektiivse turgu valitseva seisundi tugevnemise või tekkimiseni naatriumbensoaadi turul. Komisjon leidis, et selline tulemus oleks tehingu tulemusena ebatõenäoline, sest Hiina tootjad on ajavahemikul 1999–2007 suurendanud müüki EMPs üle 400 %, mis moodustab praegu (25–45) % EMPsisesest müügist. Kooskõlastamisskeem nõuaks seega Hiina tootjate osalemist, sest kui kooskõlastamisskeemis osaleksid vaid ühinemisel tekkiv uus üksus ja Ameerika Ühendriigid, suurendaks see tõenäoliselt Hiina eksporti EMPsse veelgi, võttes arvesse seda, et Hiina eksportijad suutsid viimase üheksa aasta jooksul tõsta turuosa 35 %le.

| (38) | Seega jääb küsimus, kas Hiina tootjad peaksid kooskõlastamisskeemiga ühinemist kasulikuks. Kuna Hiina tootjad suutsid viimase üheksa aasta jooksul eksporti EMPsse 400 % võrra suurendada, on ebatõenäoline, et nende käitumine tehingujärgselt muutuks. Lisaks tuleb märkida, et Hiina tootjaid on neli ja seega nõuaks kooskõlastamisskeem enamiku (või isegi kõigi) nende osalemist, sest Hiinas tundub olevat palju vaba tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(38)

Seega jääb küsimus, kas Hiina tootjad peaksid kooskõlastamisskeemiga ühinemist kasulikuks. Kuna Hiina tootjad suutsid viimase üheksa aasta jooksul eksporti EMPsse 400 % võrra suurendada, on ebatõenäoline, et nende käitumine tehingujärgselt muutuks. Lisaks tuleb märkida, et Hiina tootjaid on neli ja seega nõuaks kooskõlastamisskeem enamiku (või isegi kõigi) nende osalemist, sest Hiinas tundub olevat palju vaba tootmisvõimsust.

| (39) | Seega järeldas komisjon, et DSP omandamine Velsicoli poolt ei looks naatriumbensoaadi tootjatele tegevuse kooskõlastamiseks stiimulit ega suurendaks seda. |
| --- | --- |

(39)

Seega järeldas komisjon, et DSP omandamine Velsicoli poolt ei looks naatriumbensoaadi tootjatele tegevuse kooskõlastamiseks stiimulit ega suurendaks seda.

2.3.   Bensoaadi plastifikaatorite turg

2.3.1.   Turulepääsu piiramise võimalus

| (40) | Bensoehape on peamine dibensoaadi plastifikaatorite tootmisel kasutatav komponent. Ühe tonni dibensoaadi plastifikaatorite tootmiseks on vaja 0,75 tonni bensoehapet. Bensoehapet ei ole võimalik asendada ja ühinemisel tekkiv uus üksus oleks vedela bensoehappe ainutootja EMPs ja saavutaks (90–100) % tahke bensoehappe turust. Praegu on kõik plastifikaatorite tootjad sõlminud pikaajalised vedela bensoehappe tarnelepingud, kusjuures neljast tootjast ühele (Ferro) pakuti just hiljuti uut pikaajalist vedela bensoehappe tarnelepingut. |
| --- | --- |

(40)

Bensoehape on peamine dibensoaadi plastifikaatorite tootmisel kasutatav komponent. Ühe tonni dibensoaadi plastifikaatorite tootmiseks on vaja 0,75 tonni bensoehapet. Bensoehapet ei ole võimalik asendada ja ühinemisel tekkiv uus üksus oleks vedela bensoehappe ainutootja EMPs ja saavutaks (90–100) % tahke bensoehappe turust. Praegu on kõik plastifikaatorite tootjad sõlminud pikaajalised vedela bensoehappe tarnelepingud, kusjuures neljast tootjast ühele (Ferro) pakuti just hiljuti uut pikaajalist vedela bensoehappe tarnelepingut.

| (41) | Komisjon leidis, et ühinemisel tekkival üksusel oleks järgnevate turgude konkurentide suhtes turuvõim bensoehappe tarnimise puhul, kuid tema võimalus järgnevate turgude konkurentide turulepääsu takistada on piiratud pikaajaliste lepingute olemasolu tõttu. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon leidis, et ühinemisel tekkival üksusel oleks järgnevate turgude konkurentide suhtes turuvõim bensoehappe tarnimise puhul, kuid tema võimalus järgnevate turgude konkurentide turulepääsu takistada on piiratud pikaajaliste lepingute olemasolu tõttu.

2.3.2.   Turulepääsu piiramise stiimul

| (42) | Enne tehingu toimumist ei konkureeri DSP bensoaadi plastifikaatorite tootjatega ja tal on stiimul nendele tootjatele tarnida bensoehapet hinnaga, mis on piisavalt konkurentsivõimeline ja tagab neile kasumi. DSP omandamine Velsicoli poolt muudab DSP stiimulit, sest sel juhul muutuks ta vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks, kes tarnib nii bensoehapet kui ka tegeleb dibensoaadi plastifikaatorite tootmisega. DSP/Velsicoli stiimul järgnevate turgude konkurentide turulepääsu piiramiseks sõltuks seega turulepääsu piiramise strateegia kasumlikkusest. |
| --- | --- |

(42)

Enne tehingu toimumist ei konkureeri DSP bensoaadi plastifikaatorite tootjatega ja tal on stiimul nendele tootjatele tarnida bensoehapet hinnaga, mis on piisavalt konkurentsivõimeline ja tagab neile kasumi. DSP omandamine Velsicoli poolt muudab DSP stiimulit, sest sel juhul muutuks ta vertikaalselt integreeritud ettevõtja osaks, kes tarnib nii bensoehapet kui ka tegeleb dibensoaadi plastifikaatorite tootmisega. DSP/Velsicoli stiimul järgnevate turgude konkurentide turulepääsu piiramiseks sõltuks seega turulepääsu piiramise strateegia kasumlikkusest.

| (43) | Komisjoni analüüs näitas, et ühinemisel tekkival üksusel ei ole stiimulit piirata bensoaadi plastifikaatoreid tootva nelja ettevõtja (Caffaro, Ferro, Evonik ja Exxon Mobil) turulepääsu, sest bensoaadi plastifikaatorite järgnevatel turgudel saadav kasu ei kaalu üles vedela bensoehappe eelnevatel turgudel tekkiva kahju. |
| --- | --- |

(43)

Komisjoni analüüs näitas, et ühinemisel tekkival üksusel ei ole stiimulit piirata bensoaadi plastifikaatoreid tootva nelja ettevõtja (Caffaro, Ferro, Evonik ja Exxon Mobil) turulepääsu, sest bensoaadi plastifikaatorite järgnevatel turgudel saadav kasu ei kaalu üles vedela bensoehappe eelnevatel turgudel tekkiva kahju.

2.3.3.   Mõju tarbijatele

| (44) | Kuna ettevõtjatel Velsicol/DSP on turulepääsu piiramise võimalus piiratud ja neil puudub stiimul konkurentide turulepääsu EMPs piirata, ei mõjuta tehing järgnevaid turge. |
| --- | --- |

(44)

Kuna ettevõtjatel Velsicol/DSP on turulepääsu piiramise võimalus piiratud ja neil puudub stiimul konkurentide turulepääsu EMPs piirata, ei mõjuta tehing järgnevaid turge.

3.   Parandusmeetmed

3.1.   Parandusmeetmete esimene pakett

| (45) | 6. novembril 2008 pakkus teatise esitanud pool välja parandusmeetmed, et lahendada tahke bensoehappe turul esinevaid probleeme, millele komisjon oli tähelepanu juhtinud. Teatise esitanud pool pakkus parandusmeetmena Eesti tehase kogu tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisvõimsuse ning bensoehappe ja naatriumbensoaadi üleilmsete klientide loovutamise. Vedela bensoehappe puhul, mis on tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisel kasutatav peamine lähteaine, tegi teatise esitanud pool ettepaneku luua kõnealuses Eesti tehases ühisettevõtja. Ühisettevõtja kumbki pool saaks vedela bensoehappe tootmisvõimsusest 50 %. Kuigi ühisettevõtjat kontrolliks kaks poolt ühiselt, kuuluks teatise esitanud poolele 51 % kõnealuse ühisettevõtte aktsiatest ja ülejäänud osa aktsiatest kuuluks ostjale. |
| --- | --- |

(45)

6. novembril 2008 pakkus teatise esitanud pool välja parandusmeetmed, et lahendada tahke bensoehappe turul esinevaid probleeme, millele komisjon oli tähelepanu juhtinud. Teatise esitanud pool pakkus parandusmeetmena Eesti tehase kogu tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisvõimsuse ning bensoehappe ja naatriumbensoaadi üleilmsete klientide loovutamise. Vedela bensoehappe puhul, mis on tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisel kasutatav peamine lähteaine, tegi teatise esitanud pool ettepaneku luua kõnealuses Eesti tehases ühisettevõtja. Ühisettevõtja kumbki pool saaks vedela bensoehappe tootmisvõimsusest 50 %. Kuigi ühisettevõtjat kontrolliks kaks poolt ühiselt, kuuluks teatise esitanud poolele 51 % kõnealuse ühisettevõtte aktsiatest ja ülejäänud osa aktsiatest kuuluks ostjale.

| (46) | Valdav osa vastanutest (12 vastanut 15st), kes osalesid komisjoni turu-uuringus parandusmeetmete kohta, leidis, et need ei taga loovutatud äritegevuse elujõulisust ega taasta konkurentsi tahke bensoehappe turul. |
| --- | --- |

(46)

Valdav osa vastanutest (12 vastanut 15st), kes osalesid komisjoni turu-uuringus parandusmeetmete kohta, leidis, et need ei taga loovutatud äritegevuse elujõulisust ega taasta konkurentsi tahke bensoehappe turul.

| (47) | Ühisettevõtja kohustustega seonduv peamine probleem oli bensoehape. Eriti rõhutasid vastanud, et teatise esitanud pool, saavutades ühiskontrolli vedela bensoehappe tootmise üle, mis on tahke bensoehappe tootmisel kasutatav peamine lähteaine, mõjutab ka edaspidi tahke bensoehappe tootmist. Duopoli tingimustes võib selline struktuurne seos loovutatud äritegevuse ostja ja ühinemisel tekkiva üksuse vahel, kes on kaks tahke bensoehappe ainutootjat EMPs, tõhusat konkurentsi takistada. Mõned vastanutest olid mures järgmiste asjaolude pärast: i) ühise otsustamise põhimõte ohustab ettevõtte igapäevast juhtimist ja ii) ühisettevõtja suurendaks läbipaistvust tahke bensoehappe turul, sest teatise esitanud pool saaks teada oma ainsa EMP turu konkurendi kulude struktuuri. |
| --- | --- |

(47)

Ühisettevõtja kohustustega seonduv peamine probleem oli bensoehape. Eriti rõhutasid vastanud, et teatise esitanud pool, saavutades ühiskontrolli vedela bensoehappe tootmise üle, mis on tahke bensoehappe tootmisel kasutatav peamine lähteaine, mõjutab ka edaspidi tahke bensoehappe tootmist. Duopoli tingimustes võib selline struktuurne seos loovutatud äritegevuse ostja ja ühinemisel tekkiva üksuse vahel, kes on kaks tahke bensoehappe ainutootjat EMPs, tõhusat konkurentsi takistada. Mõned vastanutest olid mures järgmiste asjaolude pärast: i) ühise otsustamise põhimõte ohustab ettevõtte igapäevast juhtimist ja ii) ühisettevõtja suurendaks läbipaistvust tahke bensoehappe turul, sest teatise esitanud pool saaks teada oma ainsa EMP turu konkurendi kulude struktuuri.

| (48) | Lisaks väitsid mõned vastanutest, et teatise esitanud poolel puuduks huvi (ostjaga ühiselt) Eesti tehase tootmisvõimsust suurendada; pigem ollakse selleks valmis Rotterdami tehases. Seega peaks Eesti tehase tootmisvõimsuse suurendamisse investeerima ostja üksi ja kandma ka kõik tootmisvõimsuse suurendamisest tulenevad kulud, mis vastavalt teatise esitanud poolele peaks olema vähemalt 20 kilotonni aastas. Vastanud leidsid, et ostja teeks sellise investeeringu vaid juhul, kui ta saaks vastutasuks ühisettevõtjas enamusosaluse ja kontrolli selle üle. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks väitsid mõned vastanutest, et teatise esitanud poolel puuduks huvi (ostjaga ühiselt) Eesti tehase tootmisvõimsust suurendada; pigem ollakse selleks valmis Rotterdami tehases. Seega peaks Eesti tehase tootmisvõimsuse suurendamisse investeerima ostja üksi ja kandma ka kõik tootmisvõimsuse suurendamisest tulenevad kulud, mis vastavalt teatise esitanud poolele peaks olema vähemalt 20 kilotonni aastas. Vastanud leidsid, et ostja teeks sellise investeeringu vaid juhul, kui ta saaks vastutasuks ühisettevõtjas enamusosaluse ja kontrolli selle üle.

| (49) | Sellega seoses järeldati, et teatise esitanud poole väljapakutud esimese parandusmeetmete paketi lükkas turg tagasi. Ühisettevõtja struktuuri ei peetud selliseks, mis tagaks loovutatud äritegevuse elujõulisuse; samuti valitses turul üksmeel selles, et teatise esitanud pool säilitaks tegeliku kontrolli tahke bensoehappe tootmise üle. Esimene parandusmeetmete ettepanek ei kõrvaldanud kõiki konkurentsiprobleeme, kuid teatavad neist leidsid siiski lahenduse. Seepärast leidis komisjon, et esimene parandusmeetmete pakett ei ole vastuvõetav. |
| --- | --- |

(49)

Sellega seoses järeldati, et teatise esitanud poole väljapakutud esimese parandusmeetmete paketi lükkas turg tagasi. Ühisettevõtja struktuuri ei peetud selliseks, mis tagaks loovutatud äritegevuse elujõulisuse; samuti valitses turul üksmeel selles, et teatise esitanud pool säilitaks tegeliku kontrolli tahke bensoehappe tootmise üle. Esimene parandusmeetmete ettepanek ei kõrvaldanud kõiki konkurentsiprobleeme, kuid teatavad neist leidsid siiski lahenduse. Seepärast leidis komisjon, et esimene parandusmeetmete pakett ei ole vastuvõetav.

3.2.   Parandusmeetmete teine pakett

| (50) | 3. detsembril 2008 esitas Arsenal parandusmeetmete muudatused, mis hõlmasid vedela bensoehappe tootmisele eelneva tegevuse loovutamist Eesti tehases, samuti tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisele järgneva tegevuse loovutamist kahes Eesti tehase tootmisüksuses ning Arsenali tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi üleilmsete klientide üleandmist. |
| --- | --- |

(50)

3. detsembril 2008 esitas Arsenal parandusmeetmete muudatused, mis hõlmasid vedela bensoehappe tootmisele eelneva tegevuse loovutamist Eesti tehases, samuti tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi tootmisele järgneva tegevuse loovutamist kahes Eesti tehase tootmisüksuses ning Arsenali tahke bensoehappe ja naatriumbensoaadi üleilmsete klientide üleandmist.

| (51) | Kolmas, allesjääv järgneval turul tegutsev Eesti tehase tootmisüksus, mis tegeleb bensoaadi plastifikaatorite tootmisega, jääb Arsenali omandisse, ning selle tehase vedela bensoehappe vajadused kaetakse loovutatud äritegevuse ostjaga sõlmitava pikaajalise lepinguga. Kõnealuse pikaajalise tarnelepingu kaudu on Arsenalil õigus saada 50 % tehase vedela bensoehappe tootmisvõimsusest. Tarnekokkuleppe kohaselt määratakse vedela bensoehappe hind jooksevkulude ja hinnakujundusindeksi alusel. |
| --- | --- |

(51)

Kolmas, allesjääv järgneval turul tegutsev Eesti tehase tootmisüksus, mis tegeleb bensoaadi plastifikaatorite tootmisega, jääb Arsenali omandisse, ning selle tehase vedela bensoehappe vajadused kaetakse loovutatud äritegevuse ostjaga sõlmitava pikaajalise lepinguga. Kõnealuse pikaajalise tarnelepingu kaudu on Arsenalil õigus saada 50 % tehase vedela bensoehappe tootmisvõimsusest. Tarnekokkuleppe kohaselt määratakse vedela bensoehappe hind jooksevkulude ja hinnakujundusindeksi alusel.

| (52) | Parandusmeetmete teine pakett lahendab probleemid, millele osutati asjaomases turu-uuringus. Eelkõige leiab lahendust kõige olulisem probleem, milleks on parandusmeetmete esimeses paketis pakutud ühisettevõtja loomine ostja ja Arsenali poolt. Parandusmeetmete uue paketi kohaselt kaob loovutatud äritegevuse ja Arsenali vaheline struktuurne seos (vedela bensoehappe ühisettevõtja loomise kaudu). Uued parandusmeetmed lahendavad ka turu-uuringu käigus tuvastatud probleemi, mille kohaselt loovutatud varade ostja ei oleks valmis Eesti tehases tootmisvõimsust suurendama ühisettevõtja raames, milles tal oleks vähemusosalus. |
| --- | --- |

(52)

Parandusmeetmete teine pakett lahendab probleemid, millele osutati asjaomases turu-uuringus. Eelkõige leiab lahendust kõige olulisem probleem, milleks on parandusmeetmete esimeses paketis pakutud ühisettevõtja loomine ostja ja Arsenali poolt. Parandusmeetmete uue paketi kohaselt kaob loovutatud äritegevuse ja Arsenali vaheline struktuurne seos (vedela bensoehappe ühisettevõtja loomise kaudu). Uued parandusmeetmed lahendavad ka turu-uuringu käigus tuvastatud probleemi, mille kohaselt loovutatud varade ostja ei oleks valmis Eesti tehases tootmisvõimsust suurendama ühisettevõtja raames, milles tal oleks vähemusosalus.

V.   KOKKUVÕTE

| (53) | Võttes arvesse Arsenali pakutud kohustuste teist paketti, jõuti otsuses järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas juhul, kui täidetakse võetud kohustused. |
| --- | --- |

(53)

Võttes arvesse Arsenali pakutud kohustuste teist paketti, jõuti otsuses järeldusele, et kavandatav koondumine ei kahjusta märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul ega selle olulises osas juhul, kui täidetakse võetud kohustused.

| (54) | Sellest tulenevalt kuulutatakse otsusega koondumine ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(54)

Sellest tulenevalt kuulutatakse otsusega koondumine ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks vastavalt EÜ ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

(1)  Näiteks tahket bensoehapet kasutav klient vajab sulatamisseadmeid, mis sulatakse bensoehappe enne selle edasist kasutamist tootmisprotsessis.

(2)  2007. aastal oli Velsicoli bensoaadi plastifikaatorite ülemaailmne turuosa (60 %–70 %) ja Emeraldi asjaomane turuosa oli (10 %–20 %). Allikad: CO vorm.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/30

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 227/12

| 1. | 15. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtja SNCF-Participations, mis kuulub kontserni SNCF, ja Québeci ettevõtja Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (edaspidi „CDPQ”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Keolis ja Effia üle. |
| --- | --- |

1.

15. septembril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtja SNCF-Participations, mis kuulub kontserni SNCF, ja Québeci ettevõtja Caisse de Dépôt et de Placement du Québec (edaspidi „CDPQ”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Keolis ja Effia üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | kontsern SNCF: reisijate raudteevedu ning tarnimine, turustamine ja sellega seotud teenused peamiselt Prantsusmaal, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

kontsern SNCF: reisijate raudteevedu ning tarnimine, turustamine ja sellega seotud teenused peamiselt Prantsusmaal,

| — | CDPQ: pensioni- ja kindlustusfondide haldamine peamiselt Québecis, |
| --- | --- |

—

CDPQ: pensioni- ja kindlustusfondide haldamine peamiselt Québecis,

| — | Keolis: ühistranspordi ja muudes transpordiga seotud valdkondades tegutsev eraettevõtja, |
| --- | --- |

—

Keolis: ühistranspordi ja muudes transpordiga seotud valdkondades tegutsev eraettevõtja,

| — | Effia: reisijate liikuvust hõlbustavad ja ühendvedudel põhinevat ühistransporti edendavad teenused. |
| --- | --- |

—

Effia: reisijate liikuvust hõlbustavad ja ühendvedudel põhinevat ühistransporti edendavad teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5557 – SNCF-P/CDPQ/Keolis/Effia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 22.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 227/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 227/31

---

Koondumise teatise tühistamine

(Juhtum COMP/M.5601 – RREEF FUND, UFG/SAGGAS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 227/13

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004)

26. augustil 2009 sai Euroopa Ühenduste Komisjon teatise RREEF FUND, UFG ja SAGGAS kavandatavast koondumisest. 16. septembril 2009 informeerisid teatise esitajad komisjoni teatise tühistamisest.

---