# Uradni list C 293/18.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 293 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6618. avgust 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 293

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6618. avgust 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023 |
| 2023/C 293/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ustanavljanje evropskega sveta za prehransko politiko kot novega modela upravljanja v prihodnjem okviru EU za trajnostne prehranske sisteme (mnenje na lastno pobudo) | 1 |
| 2023/C 293/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vpliv energetske krize na evropsko gospodarstvo (mnenje na lastno pobudo) | 8 |
| 2023/C 293/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Druga košarica novih virov lastnih sredstev (raziskovalno mnenje) | 13 |
| 2023/C 293/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Politika EU na področju kibernetske obrambe (mnenje na lastno pobudo) | 21 |
| 2023/C 293/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Zelena kolektivna pogajanja: dobra praksa in obeti za prihodnost (raziskovalno mnenje) | 27 |
| 2023/C 293/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi za boj proti stigmatizaciji oseb, okuženih z virusom HIV (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva) | 34 |
| 2023/C 293/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremljanje izrednih ukrepov in odpornosti EU na področju energije (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva) | 42 |
| 2023/C 293/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enaka obravnava mladih na trgu dela (mnenje na lastno pobudo) | 48 |
| 2023/C 293/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Protokol o socialnem napredku [raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva] | 58 |
| 2023/C 293/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sodelovanje na področju mladine (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva) | 68 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023

2023/C 293/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ustanavljanje evropskega sveta za prehransko politiko kot novega modela upravljanja v prihodnjem okviru EU za trajnostne prehranske sisteme (mnenje na lastno pobudo)

1

2023/C 293/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vpliv energetske krize na evropsko gospodarstvo (mnenje na lastno pobudo)

8

2023/C 293/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Druga košarica novih virov lastnih sredstev (raziskovalno mnenje)

13

2023/C 293/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Politika EU na področju kibernetske obrambe (mnenje na lastno pobudo)

21

2023/C 293/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Zelena kolektivna pogajanja: dobra praksa in obeti za prihodnost (raziskovalno mnenje)

27

2023/C 293/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi za boj proti stigmatizaciji oseb, okuženih z virusom HIV (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

34

2023/C 293/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremljanje izrednih ukrepov in odpornosti EU na področju energije (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

42

2023/C 293/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enaka obravnava mladih na trgu dela (mnenje na lastno pobudo)

48

2023/C 293/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Protokol o socialnem napredku [raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva]

58

2023/C 293/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sodelovanje na področju mladine (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

68

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023 |
| 2023/C 293/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za spodbujanje popravila blaga in o spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 ter direktiv (EU) 2019/771 in (EU) 2020/1828 (COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD)) | 77 |
| 2023/C 293/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD)) | 82 |
| 2023/C 293/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o utemeljitvi in sporočanju izrecnih okoljskih trditev (direktiva o zelenih trditvah) (COM(2023) 166 final — 2023/0085 (COD)) | 86 |
| 2023/C 293/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju makroregionalnih strategij EU (COM(2022) 705 final) | 91 |
| 2023/C 293/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah (COM(2023) 32 final) | 100 |
| 2023/C 293/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/1009 glede digitalnega označevanja sredstev za gnojenje EU (COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD)) | 108 |
| 2023/C 293/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/943 in (EU) 2019/942 ter direktiv (EU) 2018/2001 in (EU) 2019/944 za izboljšanje zasnove trga električne energije v Uniji (COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD)) | 112 |
| 2023/C 293/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski vodikovi banki (COM(2023) 156 final) | 127 |
| 2023/C 293/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih, spremembi Direktive (EU) 2022/2561 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Komisije (EU) št. 383/2012 (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinku določenih prepovedi vožnje po vsej Uniji (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD)) | 133 |
| 2023/C 293/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1227/2011 in (EU) 2019/942 za izboljšanje zaščite Unije pred tržno manipulacijo na veleprodajnem energetskem trgu (COM(2023) 147 final) | 138 |
| 2023/C 293/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in nadzoru trga necestne mobilne mehanizacije, ki vozi po javnih cestah, ter spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD)) | 142 |
| 2023/C 293/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aktu v podporo proizvodnji streliva (COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD)) | 143 |
| 2023/C 293/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD)) | 144 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023

2023/C 293/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za spodbujanje popravila blaga in o spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 ter direktiv (EU) 2019/771 in (EU) 2020/1828 (COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD))

77

2023/C 293/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD))

82

2023/C 293/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o utemeljitvi in sporočanju izrecnih okoljskih trditev (direktiva o zelenih trditvah) (COM(2023) 166 final — 2023/0085 (COD))

86

2023/C 293/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju makroregionalnih strategij EU (COM(2022) 705 final)

91

2023/C 293/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah (COM(2023) 32 final)

100

2023/C 293/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/1009 glede digitalnega označevanja sredstev za gnojenje EU (COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD))

108

2023/C 293/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/943 in (EU) 2019/942 ter direktiv (EU) 2018/2001 in (EU) 2019/944 za izboljšanje zasnove trga električne energije v Uniji (COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD))

112

2023/C 293/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski vodikovi banki (COM(2023) 156 final)

127

2023/C 293/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih, spremembi Direktive (EU) 2022/2561 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Komisije (EU) št. 383/2012 (COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD) Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinku določenih prepovedi vožnje po vsej Uniji (COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

133

2023/C 293/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1227/2011 in (EU) 2019/942 za izboljšanje zaščite Unije pred tržno manipulacijo na veleprodajnem energetskem trgu (COM(2023) 147 final)

138

2023/C 293/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in nadzoru trga necestne mobilne mehanizacije, ki vozi po javnih cestah, ter spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD))

142

2023/C 293/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aktu v podporo proizvodnji streliva (COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD))

143

2023/C 293/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD))

144

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ustanavljanje evropskega sveta za prehransko politiko kot novega modela upravljanja v prihodnjem okviru EU za trajnostne prehranske sisteme

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 293/01)

| Poročevalka: | Piroska KÁLLAY |
| --- | --- |

Poročevalka:

Piroska KÁLLAY

Piroska KÁLLAY

| Sklep plenarne skupščine | 25. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 6. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/1/2 |

Sklep plenarne skupščine

25. 1. 2023

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 6. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/1/2

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Prehranski sistem EU je na razpotju in se sooča z večplastno krizo, ki obsega različne medsebojno povezane okoljske, podnebne, zdravstvene in socialne izzive. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je ob resni krizi prehranskega sistema in potrebi po hitri spremembi vedenja prepričan, da je njegov poziv k ustanovitvi „evropskega sveta za prehransko politiko“ bolj aktualen kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

1.1

Prehranski sistem EU je na razpotju in se sooča z večplastno krizo, ki obsega različne medsebojno povezane okoljske, podnebne, zdravstvene in socialne izzive. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je ob resni krizi prehranskega sistema in potrebi po hitri spremembi vedenja prepričan, da je njegov poziv k ustanovitvi „evropskega sveta za prehransko politiko“ bolj aktualen kot kdaj koli prej.

| 1.2 | EESO meni, da bi evropski svet za prehransko politiko pripomogel k bolj celostnemu in participativnemu pristopu k oblikovanju prehranske politike, pospešil usklajevanje politik na ravni EU ter nacionalni in lokalni ravni ter, kar je najpomembneje, povečal kakovost in legitimnost prehranske politike EU. To bi prispevalo tudi k spodbujanju bolj trajnostnega in uravnoteženega razvoja podeželja in mest. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da bi evropski svet za prehransko politiko pripomogel k bolj celostnemu in participativnemu pristopu k oblikovanju prehranske politike, pospešil usklajevanje politik na ravni EU ter nacionalni in lokalni ravni ter, kar je najpomembneje, povečal kakovost in legitimnost prehranske politike EU. To bi prispevalo tudi k spodbujanju bolj trajnostnega in uravnoteženega razvoja podeželja in mest.

| 1.3 | EESO pozdravlja napovedani okvir EU za trajnostne prehranske sisteme kot temelj za sistemske spremembe, ki jih morajo izvesti vsi deležniki v celotni vrednostni verigi; poudarja, da bi morala Komisija ta okvir predlagati čim prej, še v sedanjem mandatu, da bi bilo mogoče pravočasno rešiti izzive, ki so povezani s prehranskimi sistemi. Vsakršna zamuda bi namreč ogrozila uspešnost strategije „od vil do vilic“. Komisijo poziva, naj se zaveže strukturiranemu sodelovanju deležnikov in civilne družbe pri novem upravljanju okvira za trajnostne prehranske sisteme, ter poudarja, da bi bilo vanj mogoče ustrezno umestiti zamisel o evropskem svetu za prehransko politiko. |
| --- | --- |

1.3

EESO pozdravlja napovedani okvir EU za trajnostne prehranske sisteme kot temelj za sistemske spremembe, ki jih morajo izvesti vsi deležniki v celotni vrednostni verigi; poudarja, da bi morala Komisija ta okvir predlagati čim prej, še v sedanjem mandatu, da bi bilo mogoče pravočasno rešiti izzive, ki so povezani s prehranskimi sistemi. Vsakršna zamuda bi namreč ogrozila uspešnost strategije „od vil do vilic“. Komisijo poziva, naj se zaveže strukturiranemu sodelovanju deležnikov in civilne družbe pri novem upravljanju okvira za trajnostne prehranske sisteme, ter poudarja, da bi bilo vanj mogoče ustrezno umestiti zamisel o evropskem svetu za prehransko politiko.

| 1.4 | EESO ugotavlja, da na lokalni, regionalni in nacionalni ravni obstajajo platforme, povezane s hrano, vendar meni, da ti forumi ne zadostujejo za učinkovito doseganje trajnostnega in pravičnega prehranskega sistema ter pripravljenost, da bi na tem področju dosegli odpornost na ravni EU. Zato je treba po njegovem mnenju dodatno okrepiti demokracijo na področju hrane in jo vključiti v proces oblikovanja prehranske politike. |
| --- | --- |

1.4

EESO ugotavlja, da na lokalni, regionalni in nacionalni ravni obstajajo platforme, povezane s hrano, vendar meni, da ti forumi ne zadostujejo za učinkovito doseganje trajnostnega in pravičnega prehranskega sistema ter pripravljenost, da bi na tem področju dosegli odpornost na ravni EU. Zato je treba po njegovem mnenju dodatno okrepiti demokracijo na področju hrane in jo vključiti v proces oblikovanja prehranske politike.

| 1.5 | EESO meni, da bi moral biti evropski svet za prehransko politiko znanstveno utemeljena platforma več deležnikov in ravni ter institucionalna in neodvisna struktura, ki bi jo lahko sestavljali:






  — | strokovnjaki iz akademskih krogov in znanstveniki; |
| --- | --- | --- |

1.5

EESO meni, da bi moral biti evropski svet za prehransko politiko znanstveno utemeljena platforma več deležnikov in ravni ter institucionalna in neodvisna struktura, ki bi jo lahko sestavljali:

—

strokovnjaki iz akademskih krogov in znanstveniki;

| — | akterji v verigi preskrbe s hrano (kmetje, živilska podjetja in predelovalci, trgovci na drobno, sindikati itd.), akterji v izobraževalnem sistemu in organizacije civilne družbe (mreže za boj proti revščini, banke hrane, socialne platforme, okoljske in razvojne nevladne organizacije) ter predstavniki mladih. Zelo priporočljivo bi bilo tudi sodelovanje socialnih partnerjev, in sicer zaradi razmisleka o potrebnih spremembah na trgu dela; |
| --- | --- |

—

akterji v verigi preskrbe s hrano (kmetje, živilska podjetja in predelovalci, trgovci na drobno, sindikati itd.), akterji v izobraževalnem sistemu in organizacije civilne družbe (mreže za boj proti revščini, banke hrane, socialne platforme, okoljske in razvojne nevladne organizacije) ter predstavniki mladih. Zelo priporočljivo bi bilo tudi sodelovanje socialnih partnerjev, in sicer zaradi razmisleka o potrebnih spremembah na trgu dela;

| — | predstavniki institucij (Parlamenta, Sveta, Komisije, EESO, Evropski odbor regij (OR)). |
| --- | --- |

—

predstavniki institucij (Parlamenta, Sveta, Komisije, EESO, Evropski odbor regij (OR)).

Po začetni fazi bi morali biti v evropski svet za prehransko politiko vključeni tudi predstavniki lokalne, regionalne in nacionalne ravni ter svetov za prehransko politiko, da bi zagotovili organizirano povezovanje med ustreznimi ravnmi in pravico do enakopravnega sodelovanja predstavnikov držav članic na ravni EU. Nacionalni sveti za prehransko politiko trenutno niso dovolj razširjeni, da bi bile vse države enako zastopane.

| 1.6 | Evropski svet za prehransko politiko bi moral biti zaupanja vredna in pregledna struktura ter prispevati k vprašanjem v zvezi s hrano, ki so opredeljena kot izzivi v ciljih trajnostnega razvoja iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. Zlasti bi moral: |
| --- | --- |

1.6

Evropski svet za prehransko politiko bi moral biti zaupanja vredna in pregledna struktura ter prispevati k vprašanjem v zvezi s hrano, ki so opredeljena kot izzivi v ciljih trajnostnega razvoja iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. Zlasti bi moral:

| 1.6.1 | biti institucionalni organ, ki bi mu morale biti institucije EU zavezane in mu zagotavljati politično podporo; |
| --- | --- |

1.6.1

biti institucionalni organ, ki bi mu morale biti institucije EU zavezane in mu zagotavljati politično podporo;

| 1.6.2 | stalno nuditi ustrezne nasvete in možnosti politike, ki temeljijo na dokazih, ter priporočila glede usmeritve prehranskega sistema EU, na katere bi morale institucije EU dajati povratne informacije in utemeljene odgovore; |
| --- | --- |

1.6.2

stalno nuditi ustrezne nasvete in možnosti politike, ki temeljijo na dokazih, ter priporočila glede usmeritve prehranskega sistema EU, na katere bi morale institucije EU dajati povratne informacije in utemeljene odgovore;

| 1.6.3 | izboljševati skladnost med področji politike (kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika, pravica do hrane, zakonodaja, povezana z zdravimi načini prehrane, javna naročila, izobraževalne politike itd.) in spodbujati socialne inovacije v smeri blaginje vseh akterjev v prehranski verigi, ob upoštevanju potrebe po generacijski pomladitvi kmetov. Po mnenju EESO je zlasti pomembno, da se v izobraževalnem sistemu določijo prednostne vsebine o hrani, ki bodo vključevale tako agroživilski sektor kot ustrezne izobraževalne organe; |
| --- | --- |

1.6.3

izboljševati skladnost med področji politike (kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika, pravica do hrane, zakonodaja, povezana z zdravimi načini prehrane, javna naročila, izobraževalne politike itd.) in spodbujati socialne inovacije v smeri blaginje vseh akterjev v prehranski verigi, ob upoštevanju potrebe po generacijski pomladitvi kmetov. Po mnenju EESO je zlasti pomembno, da se v izobraževalnem sistemu določijo prednostne vsebine o hrani, ki bodo vključevale tako agroživilski sektor kot ustrezne izobraževalne organe;

| 1.6.4 | sčasoma ustvariti pogoje za mrežo svetov za prehransko politiko na ravni EU kot platformo za izmenjavo primerov dobre prakse in spoznanj, ki bodo podlaga za oblikovanje politike EU in vplivanje nanjo. |
| --- | --- |

1.6.4

sčasoma ustvariti pogoje za mrežo svetov za prehransko politiko na ravni EU kot platformo za izmenjavo primerov dobre prakse in spoznanj, ki bodo podlaga za oblikovanje politike EU in vplivanje nanjo.

| 1.7 | EESO je pripravljen nuditi prostor za sestajanje evropskega sveta za prehransko politiko. Uspešen primer je že evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo, ki je skupna pobuda EESO in Komisije. |
| --- | --- |

1.7

EESO je pripravljen nuditi prostor za sestajanje evropskega sveta za prehransko politiko. Uspešen primer je že evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo, ki je skupna pobuda EESO in Komisije.

2.   Ozadje mnenja

Ozadje mnenja

| 2.1 | Naši prehranski sistemi se soočajo z večplastno krizo, ki obsega različne medsebojno povezane izzive (1), kot so okoljski (emisije toplogrednih plinov, povezane z načinom pridelave, predelave in uživanja hrane, izguba biotske raznovrstnosti, izčrpavanje ribjih staležev, izguba organske snovi v tleh, erozija tal ipd.) in zdravstveni (več bolezni, povezanih s hrano), izginjanje kmetij, nedostopnost trajnostne in zdrave hrane ter slabi delovni pogoji. Hkrati so že pod pritiskom zaradi številnih podnebnih pretresov, spreminjajočih se vremenskih vzorcev, propada ekosistemov ter degradacije zemlje, tal in vodnih poti. V razpravah o prehranskih sistemih se poleg tega vse pogosteje pojavljajo zavajajoče informacije in komunikacija. |
| --- | --- |

2.1

Naši prehranski sistemi se soočajo z večplastno krizo, ki obsega različne medsebojno povezane izzive (1

| 2.2 | Evropska komisija pripravlja nov okvir EU za trajnostne prehranske sisteme, ki je bil predviden v strategiji „od vil do vilic“ in naj bi bil objavljen do konca leta 2023. Ta bo postavil temelje za sistemske spremembe, ki jih morajo izvesti vsi akterji prehranskega sistema, vključno z oblikovalci politik, nosilci poslovnih dejavnosti in potrošniki, da bi lahko pospešili prehod na trajnostni prehranski sistem EU. Okvir, ki bo tudi podlaga za prihodnji model upravljanja prehranskih sistemov, bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, za kar so potrebne skupne in celovite rešitve, ki vključujejo različne službe, ministrstva, sektorje in celotno verigo preskrbe s hrano. EESO poziva, naj se nujno sprejme okvir za trajnostne prehranske sisteme, da bi bilo mogoče pravočasno rešiti izzive, ki so povezani s prehranskimi sistemi, saj bi vsakršna zamuda ogrozila uspešnost strategije „od vil do vilic“. Okvir bi moral vključevati časovno opredeljene cilje, kazalnike za merjenje napredka in korektivne mehanizme za primere nedoseganja ciljev. |
| --- | --- |

2.2

Evropska komisija pripravlja nov okvir EU za trajnostne prehranske sisteme, ki je bil predviden v strategiji „od vil do vilic“ in naj bi bil objavljen do konca leta 2023. Ta bo postavil temelje za sistemske spremembe, ki jih morajo izvesti vsi akterji prehranskega sistema, vključno z oblikovalci politik, nosilci poslovnih dejavnosti in potrošniki, da bi lahko pospešili prehod na trajnostni prehranski sistem EU. Okvir, ki bo tudi podlaga za prihodnji model upravljanja prehranskih sistemov, bo prispeval k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, za kar so potrebne skupne in celovite rešitve, ki vključujejo različne službe, ministrstva, sektorje in celotno verigo preskrbe s hrano. EESO poziva, naj se nujno sprejme okvir za trajnostne prehranske sisteme, da bi bilo mogoče pravočasno rešiti izzive, ki so povezani s prehranskimi sistemi, saj bi vsakršna zamuda ogrozila uspešnost strategije „od vil do vilic“. Okvir bi moral vključevati časovno opredeljene cilje, kazalnike za merjenje napredka in korektivne mehanizme za primere nedoseganja ciljev.

| 2.3 | Da bi spodbudili prehod prehranskega sistema k večji trajnostnosti, je bila v prejšnjih mnenjih EESO (2) vse bolj poudarjana potreba po krepitvi demokracije na področju hrane, nanjo pa opozarjajo tudi drugi strokovnjaki in organizacije civilne družbe. Glede na resnost krize prehranskega sistema (3), ki jo je nedvomno povzročila tudi vojna v Ukrajini, in potrebo po hitri spremembi vedenja se čas za spodbujanje učinkovitejših in legitimnejših ureditev upravljanja počasi izteka. Domneva se, da bodo demokratične inovacije, kot so sveti za prehransko politiko, s povečanjem udeležbe splošne javnosti in deležnikov v prehranskem sistemu spodbujale kakovost in legitimnost oblikovanja prehranske politike (4). |
| --- | --- |

2.3

Da bi spodbudili prehod prehranskega sistema k večji trajnostnosti, je bila v prejšnjih mnenjih EESO (2

3

4

| 2.4 | Sveti za prehransko politiko so opredeljeni kot skupnostne koalicije raznolikih deležnikov, ki sodelujejo pri reševanju vprašanj, povezanih s hrano, v posameznih geografskih regijah (5). Izraženih je bilo nekaj dvomov glede primernosti kvalifikatorja „politika“, saj nekateri od teh svetov, koalicij za hrano ali odborov ne želijo, da se dojemajo kot politični, medtem ko so drugi osredotočeni tako na programe kot na politiko. Te organizacije, ki si prizadevajo za vključenost in demokratična načela, vključujejo deležnike iz celotnega prehranskega sistema ter združujejo posameznike, lokalne oblasti, neprofitne organizacije in predstavnike različnih gospodarskih sektorjev – kmetijstva, zdravstva in izobraževanja –, da bi sodelovali pri pobudah prehranske politike, ki spodbujajo dostop do zdrave, cenovno dostopne in trajnostne hrane za vse člane skupnosti, v kateri so ustanovljene. |
| --- | --- |

2.4

Sveti za prehransko politiko so opredeljeni kot skupnostne koalicije raznolikih deležnikov, ki sodelujejo pri reševanju vprašanj, povezanih s hrano, v posameznih geografskih regijah (5

| 2.5 | Prvi sveti za prehransko politiko so se pojavili v Združenih državah Amerike v osemdesetih letih prejšnjega stoletja (6), od takrat pa se njihovo število in raznolikost povečujeta. Čeprav se je Evropa gibanju svetov za prehransko politiko pridružila pozno, se ti sveti v zadnjem desetletju hitro pojavljajo po vsej Evropi (7). Kot je razvidno iz strokovne literature, se je ustanavljanje svetov za prehransko politiko v Evropi resnično razmahnilo leta 2015 z ratifikacijo Milanskega pakta mest o prehranski politiki, mednarodnega sporazuma o urbani prehranski politiki, ki ga je podpisalo več kot 260 mest po vsem svetu in s katerim se je podprla ustanovitev svetov za prehransko politiko v več evropskih mestih/regijah. Sveti za prehransko politiko so nastali tudi v podeželskih ali primestnih regijah, ne da bi bili neposredno povezani s posameznimi mesti (8). |
| --- | --- |

2.5

Prvi sveti za prehransko politiko so se pojavili v Združenih državah Amerike v osemdesetih letih prejšnjega stoletja (6

7

8

| 2.6 | Sveti za prehransko politiko običajno delujejo na regionalni in/ali lokalni ravni, nekateri pa tudi na ravni zvezne države/province in nacionalni ravni. Pogosto so način za ponovno povezovanje mest s proizvodnjo hrane v okoliških regijah ter učinkovito upravljanje lokalnih in regionalnih prehranskih politik, lahko pa so pomembni tudi za skupnosti zunaj mest. Mogoče jih je šteti za mreže, ki cilj trajnostnosti povezujejo s ciljema demokracije in dobrega upravljanja, tako da vzpostavijo participativne, sodelovalne in posvetovalne postopke med kmeti, podjetniki, ki se ukvarjajo s hrano, potrošniki in drugimi. Med pomembnejšimi primeri v Evropski uniji sta katalonski svet za prehransko politiko (9) (ustanovljen leta 2017), katerega upravljalni organ sestavlja 33 članov (lokalne in regionalne oblasti, ključni akterji prehranske verige, ljudje s podeželja itd., vendar se proučuje možnost razširitve s petimi novimi člani, ki bi med drugim zastopali ministrstva za izobraževanje, kulturo ter enakost in feminizem) in ki sodeluje z 42 mesti, ter mreža svetov za prehransko politiko (2016), ki združuje 30 lokalnih svetov za prehransko politiko na podlagi pristopa od spodaj navzgor (predvsem iz Nemčije) in 40 drugih pobud s tega področja. |
| --- | --- |

2.6

Sveti za prehransko politiko običajno delujejo na regionalni in/ali lokalni ravni, nekateri pa tudi na ravni zvezne države/province in nacionalni ravni. Pogosto so način za ponovno povezovanje mest s proizvodnjo hrane v okoliških regijah ter učinkovito upravljanje lokalnih in regionalnih prehranskih politik, lahko pa so pomembni tudi za skupnosti zunaj mest. Mogoče jih je šteti za mreže, ki cilj trajnostnosti povezujejo s ciljema demokracije in dobrega upravljanja, tako da vzpostavijo participativne, sodelovalne in posvetovalne postopke med kmeti, podjetniki, ki se ukvarjajo s hrano, potrošniki in drugimi. Med pomembnejšimi primeri v Evropski uniji sta katalonski svet za prehransko politiko (9

| 2.7 | Primerov nacionalnih svetov za prehransko politiko v EU je manj. V Franciji je Nacionalni svet za prehrano (CNA (10)) neodvisno svetovalno telo, s katerim se ministri posvetujejo o razvoju prehranske politike. Izdaja mnenja, ki so podlaga za sprejemanje javnih odločitev in obveščanje različnih deležnikov v prehranski verigi o temah, kot so kakovost hrane, obveščanje potrošnikov, prehrana, zdravstvena varnost, dostop do hrane in preprečevanje kriz. Terres en ville, francoska mreža deležnikov na področju mestne kmetijske in prehranske politike (11), ustanovljena leta 2000, združuje francoska mesta in kmetijske zbornice (12) s skupnimi cilji pri sooblikovanju metropolitanskih kmetijskih in prehranskih politik skupaj z lokalnimi izvoljenimi uradniki in strokovnjaki. Te teritorialne projekte na področju hrane financirajo in vodijo javni organi, kar včasih povzroči napetosti v odnosih z drugimi institucionalnimi ravnmi. Izkušnje kažejo, da državljani niso dovolj vključeni v oblikovanje prehranskih politik (na lokalni in nacionalni ravni). Na Portugalskem je bil leta 2018 ustanovljen nacionalni svet za prehransko varnost in prehrano (CONSANP) (13). V Luksemburgu je bila ustanovitev večdeležniške organizacije, imenovane Nacionalni svet za prehransko politiko, načrtovana v luksemburškem koalicijskem sporazumu za obdobje 2018–2023 (14), vendar uradni dogovor v zvezi s tem še ni bil dosežen. Na Nizozemskem je v pripravi državljanski vrh o prihodnosti kmetijstva, vendar doslej ni dobil podpore nosilcev političnega odločanja/finančnih sredstev od njih (15). |
| --- | --- |

2.7

Primerov nacionalnih svetov za prehransko politiko v EU je manj. V Franciji je Nacionalni svet za prehrano (CNA (10

Terres en ville

11

12

13

14

15

| 2.8 | Omeniti je treba tudi nordijski inštitut za prehransko politiko (Nordic Food Policy Lab), ki ga je za svoje potrebe ustanovil Nordijski svet ministrov (16), da bi pomagal pri reševanju vprašanj v zvezi s hrano, ki so bila opredeljena kot izzivi pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030. |
| --- | --- |

2.8

Omeniti je treba tudi nordijski inštitut za prehransko politiko (Nordic Food Policy Lab), ki ga je za svoje potrebe ustanovil Nordijski svet ministrov (16

| 2.9 | EESO je v svojih mnenjih (17) pozval k ustanovitvi evropskega sveta za prehransko politiko, ki bi pripomogel k bolj celostnemu in participativnemu pristopu k oblikovanju prehranske politike, pospešil usklajevanje politik na ravni EU ter nacionalni in lokalni ravni, nudil platformo, na kateri bi se deležniki učili drug od drugega z izmenjavo primerov dobre prakse, in skrbel, da se upoštevajo vsa stališča iz raznih sektorjev. |
| --- | --- |

2.9

EESO je v svojih mnenjih (17

| 2.10 | Namen tega mnenja na lastno pobudo je predstaviti konkretne zamisli za upravljanje prehranskih sistemov ter smiselno in strukturirano sodelovanje civilne družbe, tudi mladih, pri razvoju, spremljanju in izvajanju prehranskih politik. V mnenju je poleg tega obravnavano, kako vključiti organe, pristojne za izobraževanje, ter civilnodružbene predstavnike šol in staršev učencev, da bi spodbudili zgodnje izobraževanje prihodnjih generacij o trajnostni in zdravi hrani na podlagi nedavnega dela v zvezi z izobraževanjem mladih (18) in šolsko shemo EU (19). |
| --- | --- |

2.10

Namen tega mnenja na lastno pobudo je predstaviti konkretne zamisli za upravljanje prehranskih sistemov ter smiselno in strukturirano sodelovanje civilne družbe, tudi mladih, pri razvoju, spremljanju in izvajanju prehranskih politik. V mnenju je poleg tega obravnavano, kako vključiti organe, pristojne za izobraževanje, ter civilnodružbene predstavnike šol in staršev učencev, da bi spodbudili zgodnje izobraževanje prihodnjih generacij o trajnostni in zdravi hrani na podlagi nedavnega dela v zvezi z izobraževanjem mladih (18

19

3.   Izkušnje obstoječih svetov za prehransko politiko na lokalni in nacionalni ravni

Izkušnje obstoječih svetov za prehransko politiko na lokalni in nacionalni ravni

| 3.1 | Obstoječi sveti za prehransko politiko so mozaik organizacij z najrazličnejšimi pravnimi in organizacijskimi oblikami in strukturami, poslanstvi, cilji in dejavnostmi, ki so prilagojene potrebam in prednostnim nalogam mestne skupnosti, ki ji služijo, od neprofitnih organizacij prek hibridnih oblik do (lokalnih) organov upravljanja. Imajo različne participativne pristope in metodologije za razvoj in preoblikovanje mestnih prehranskih sistemov. |
| --- | --- |

3.1

Obstoječi sveti za prehransko politiko so mozaik organizacij z najrazličnejšimi pravnimi in organizacijskimi oblikami in strukturami, poslanstvi, cilji in dejavnostmi, ki so prilagojene potrebam in prednostnim nalogam mestne skupnosti, ki ji služijo, od neprofitnih organizacij prek hibridnih oblik do (lokalnih) organov upravljanja. Imajo različne participativne pristope in metodologije za razvoj in preoblikovanje mestnih prehranskih sistemov.

| 3.2 | Zdi se, da v vseh teh organizacijah prevladuje skupni cilj, in sicer vzpostavitev trajnostnega, bolj zdravega, preglednega in pravičnejšega prehranskega sistema za vse. Med drugimi cilji regionalnih in lokalnih svetov za prehransko politiko so doseganje prehranske suverenosti, razvoj krajših in lokalnih verig preskrbe s hrano, zmanjševanje razmetavanja s hrano, uvajanje skupnostnih vrtov, povezovanje mest in podeželja, razvoj lokalnih živilskih trgov, spodbujanje mestnega kmetijstva in pospeševanje živahne prehranske kulture. |
| --- | --- |

3.2

Zdi se, da v vseh teh organizacijah prevladuje skupni cilj, in sicer vzpostavitev trajnostnega, bolj zdravega, preglednega in pravičnejšega prehranskega sistema za vse. Med drugimi cilji regionalnih in lokalnih svetov za prehransko politiko so doseganje prehranske suverenosti, razvoj krajših in lokalnih verig preskrbe s hrano, zmanjševanje razmetavanja s hrano, uvajanje skupnostnih vrtov, povezovanje mest in podeželja, razvoj lokalnih živilskih trgov, spodbujanje mestnega kmetijstva in pospeševanje živahne prehranske kulture.

| 3.3 | Za dosego tega cilja se te organizacije ukvarjajo s številnimi dejavnostmi, ki ne vključujejo vedno razvoja politik, svetovanja o njih ali njihovega spreminjanja. Večina svetov za prehransko politiko, ki nastanejo na podlagi pristopov od spodaj navzgor, podpira mreženje, zagovorništvo, izobraževanje, ozaveščanje in razvoj projektov. Drugi so usmerjeni v politiko, kot na primer v Franciji. |
| --- | --- |

3.3

Za dosego tega cilja se te organizacije ukvarjajo s številnimi dejavnostmi, ki ne vključujejo vedno razvoja politik, svetovanja o njih ali njihovega spreminjanja. Večina svetov za prehransko politiko, ki nastanejo na podlagi pristopov od spodaj navzgor, podpira mreženje, zagovorništvo, izobraževanje, ozaveščanje in razvoj projektov. Drugi so usmerjeni v politiko, kot na primer v Franciji.

| 3.4 | Cilj skupnostnih svetov za prehransko politiko je, da „demokracija na področju hrane“ postane vodilno načelo pri postopkih. Organizacijske strukture za usklajevanje, svetovanje itd. različnim deležnikom omogočajo, da sodelujejo pri vodenju, nudenju pomoči, partnerstvih in drugih samoupravnih vlogah. Članstvo v svetih za prehransko politiko je običajno odprto za vse, ki jih zanimajo vprašanja trajnostnih prehranskih sistemov in so pripravljeni spoštovati demokratična načela. Ti sveti poleg rednega članstva pogosto vzpostavljajo institucionalna partnerstva z vladnimi agencijami, podjetji in organizacijami civilne družbe, ki so dejavne pri preoblikovanju sedanjih prehranskih sistemov v trajnostne; tudi ta partnerstva temeljijo na demokratičnih praksah, vključno s skupnim nadzorom in odločanjem. Nenazadnje se sveti za prehransko politiko povezujejo tudi z (lokalno) upravo, kar je pomemben izraz demokratičnega upravljanja. |
| --- | --- |

3.4

Cilj skupnostnih svetov za prehransko politiko je, da „demokracija na področju hrane“ postane vodilno načelo pri postopkih. Organizacijske strukture za usklajevanje, svetovanje itd. različnim deležnikom omogočajo, da sodelujejo pri vodenju, nudenju pomoči, partnerstvih in drugih samoupravnih vlogah. Članstvo v svetih za prehransko politiko je običajno odprto za vse, ki jih zanimajo vprašanja trajnostnih prehranskih sistemov in so pripravljeni spoštovati demokratična načela. Ti sveti poleg rednega članstva pogosto vzpostavljajo institucionalna partnerstva z vladnimi agencijami, podjetji in organizacijami civilne družbe, ki so dejavne pri preoblikovanju sedanjih prehranskih sistemov v trajnostne; tudi ta partnerstva temeljijo na demokratičnih praksah, vključno s skupnim nadzorom in odločanjem. Nenazadnje se sveti za prehransko politiko povezujejo tudi z (lokalno) upravo, kar je pomemben izraz demokratičnega upravljanja.

| 3.5 | Z vidika svetov za prehransko politiko je trajnostnost prehranskega sistema krovni cilj, ki prispeva k strateškim (splošnim) ciljem, kot so podpiranje odpornih prehranskih sistemov, povečanje dostopa do zdrave in trajnostne prehrane ter okrepitev njenega poznavanja, boj proti živilskim odpadkom v okviru krožnega gospodarstva, podpiranje gospodarskega razvoja, spodbujanje enakosti v prehranskem sistemu, spodbujanje okoljske trajnostnosti ter izboljšanje znanja o zdravi hrani in povečanje povpraševanja po njej. |
| --- | --- |

3.5

Z vidika svetov za prehransko politiko je trajnostnost prehranskega sistema krovni cilj, ki prispeva k strateškim (splošnim) ciljem, kot so podpiranje odpornih prehranskih sistemov, povečanje dostopa do zdrave in trajnostne prehrane ter okrepitev njenega poznavanja, boj proti živilskim odpadkom v okviru krožnega gospodarstva, podpiranje gospodarskega razvoja, spodbujanje enakosti v prehranskem sistemu, spodbujanje okoljske trajnostnosti ter izboljšanje znanja o zdravi hrani in povečanje povpraševanja po njej.

| 3.6 | Med evropskimi sveti za prehransko politiko prevladujeta dve pravni obliki: združenja in neprofitne organizacije, tj. strukture od spodaj navzgor, ki jih oblikuje civilna družba, in strukture od zgoraj navzdol, ki jih ustanovijo lokalni občinski organi. Večina svetov za prehransko politiko poleg državljanov združuje najrazličnejše člane, vključno z zasebnimi podjetji, javnimi upravami ter deležniki iz živilskega, zdravstvenega in izobraževalnega sektorja. V njih so široko zastopane tudi družbene skupine iz lokalnih skupnosti. |
| --- | --- |

3.6

Med evropskimi sveti za prehransko politiko prevladujeta dve pravni obliki: združenja in neprofitne organizacije, tj. strukture od spodaj navzgor, ki jih oblikuje civilna družba, in strukture od zgoraj navzdol, ki jih ustanovijo lokalni občinski organi. Večina svetov za prehransko politiko poleg državljanov združuje najrazličnejše člane, vključno z zasebnimi podjetji, javnimi upravami ter deležniki iz živilskega, zdravstvenega in izobraževalnega sektorja. V njih so široko zastopane tudi družbene skupine iz lokalnih skupnosti.

| 3.7 | Financiranje svetov za prehransko politiko je zelo različno. Nekateri imajo plačano osebje in/ali (obsežno) financirane programe in projekte, drugi so v celoti odvisni od prispevkov in prostovoljcev. Viri financiranja so različni, od letne vladne podpore do članarin, nepovratnih sredstev za raziskave ali drugih nepovratnih sredstev, podpore zasebnih ustanov in donacij. Zbiranje sredstev, prispevki članov, donacije in javne subvencije/nepovratna sredstva so glavni viri financiranja za svete za prehransko politiko, ustanovljene kot neprofitne organizacije ali združenja, medtem ko so tovrstni sveti, ki jih ustanovijo občinski organi, večinoma odvisni od mestnega sveta, ki jim zagotovi letna proračunska sredstva. |
| --- | --- |

3.7

Financiranje svetov za prehransko politiko je zelo različno. Nekateri imajo plačano osebje in/ali (obsežno) financirane programe in projekte, drugi so v celoti odvisni od prispevkov in prostovoljcev. Viri financiranja so različni, od letne vladne podpore do članarin, nepovratnih sredstev za raziskave ali drugih nepovratnih sredstev, podpore zasebnih ustanov in donacij. Zbiranje sredstev, prispevki članov, donacije in javne subvencije/nepovratna sredstva so glavni viri financiranja za svete za prehransko politiko, ustanovljene kot neprofitne organizacije ali združenja, medtem ko so tovrstni sveti, ki jih ustanovijo občinski organi, večinoma odvisni od mestnega sveta, ki jim zagotovi letna proračunska sredstva.

| 3.8 | Obstajajo lahko tudi pomanjkljivosti: raziskave kažejo, da imajo lahko sveti za prehransko politiko tudi slabosti in/ali ne delujejo vedno optimalno (20), npr. če so najbolj ranljive skupine premalo zastopane ali če imajo velik vpliv osebni interesi. Še en pomemben izziv je, da je kakovost posvetovanja odvisna od enakopravne udeležbe, dobrega omogočanja procesa in osredotočenosti na znanje/vrednote, ne pa na interese. EESO zato poudarja, da je treba v svetih za prehransko politiko poskrbeti za resnično vključenost in kakovostne razprave, za kar je potrebno več kot le odprto članstvo. Poskrbeti je treba tudi za resnično zastopanost, zlasti tradicionalno nezadostno zastopanih družbenih skupin. |
| --- | --- |

3.8

Obstajajo lahko tudi pomanjkljivosti: raziskave kažejo, da imajo lahko sveti za prehransko politiko tudi slabosti in/ali ne delujejo vedno optimalno (20

| 3.9 | EESO poleg tega meni, da bi morali sveti za prehransko politiko sodelovati z mlajšimi generacijami, med drugim v okviru izobraževanja. Izobraževanje o trajnostnih prehranskih sistemih bi moralo biti prednostna naloga prihodnjih generacij, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti na znanje o trajnostni in zdravi prehrani ter o proizvodni verigi od začetka do konca, da bi ugotovili, kdo hrano proizvaja in kako, ter pojasnili, kakšna je distribucija, ki poteka v našem prehranskem sistemu, od kmeta ali živinorejca do končnega izdelka, ki ga zaužije državljan. EESO zato priporoča, da se v svete za prehransko politiko vključijo pristojni izobraževalni organi, ki lahko v sodelovanju z agroživilskim sektorjem določijo prednostne prehranske vsebine za izobraževalni sistem. Izobraževanje otrok je treba dopolnjevati z vseživljenjskim učenjem staršev in izobraževanjem državljanov (21). |
| --- | --- |

3.9

EESO poleg tega meni, da bi morali sveti za prehransko politiko sodelovati z mlajšimi generacijami, med drugim v okviru izobraževanja. Izobraževanje o trajnostnih prehranskih sistemih bi moralo biti prednostna naloga prihodnjih generacij, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti na znanje o trajnostni in zdravi prehrani ter o proizvodni verigi od začetka do konca, da bi ugotovili, kdo hrano proizvaja in kako, ter pojasnili, kakšna je distribucija, ki poteka v našem prehranskem sistemu, od kmeta ali živinorejca do končnega izdelka, ki ga zaužije državljan. EESO zato priporoča, da se v svete za prehransko politiko vključijo pristojni izobraževalni organi, ki lahko v sodelovanju z agroživilskim sektorjem določijo prednostne prehranske vsebine za izobraževalni sistem. Izobraževanje otrok je treba dopolnjevati z vseživljenjskim učenjem staršev in izobraževanjem državljanov (21

4.   Poziv k ustanovitvi evropskega sveta za prehransko politiko

Poziv k ustanovitvi evropskega sveta za prehransko politiko

| 4.1 | Tradicija svetov za prehransko politiko od spodaj navzgor je bogata, vendar ni mogla vplivati na napredek in odpornost na evropski ravni. Reforma upravljanja prehranskih sistemov je neizogibna in jo je treba izvesti tako, da se v prehranskih sistemih ponovno vzpostavita demokracija in odgovornost. V zvezi s prihodnjim okvirom za trajnostne prehranske sisteme bo potrebno skrbno usmerjanje, ki bo vodilo v usklajene spremembe v vseh sektorjih. S povečanjem odgovornosti in udeležbe je mogoče najučinkoviteje zaobiti nasprotovanje uveljavljenih akterjev, ki niso zainteresirani za spremembe, ter redno ocenjevati, pregledovati in izboljševati učinke resnično celovite prehranske politike. Zato EESO meni, da bo ustanovitev evropskega sveta za prehransko politiko ključni korak k uresničitvi vizije celostne prehranske politike (22). |
| --- | --- |

4.1

Tradicija svetov za prehransko politiko od spodaj navzgor je bogata, vendar ni mogla vplivati na napredek in odpornost na evropski ravni. Reforma upravljanja prehranskih sistemov je neizogibna in jo je treba izvesti tako, da se v prehranskih sistemih ponovno vzpostavita demokracija in odgovornost. V zvezi s prihodnjim okvirom za trajnostne prehranske sisteme bo potrebno skrbno usmerjanje, ki bo vodilo v usklajene spremembe v vseh sektorjih. S povečanjem odgovornosti in udeležbe je mogoče najučinkoviteje zaobiti nasprotovanje uveljavljenih akterjev, ki niso zainteresirani za spremembe, ter redno ocenjevati, pregledovati in izboljševati učinke resnično celovite prehranske politike. Zato EESO meni, da bo ustanovitev evropskega sveta za prehransko politiko ključni korak k uresničitvi vizije celostne prehranske politike (22

| 4.2 | Za evropski svet za prehransko politiko bi moralo veljati naslednje: |
| --- | --- |

4.2

Za evropski svet za prehransko politiko bi moralo veljati naslednje:

| 4.2.1 | Biti mora znanstveno utemeljen in omogočati mehanizem znanstvenega posvetovanja; nuditi mora zanesljive in zaupanja vredne nasvete s področja znanosti in raziskav. |
| --- | --- |

4.2.1

Biti mora znanstveno utemeljen in omogočati mehanizem znanstvenega posvetovanja; nuditi mora zanesljive in zaupanja vredne nasvete s področja znanosti in raziskav.

| 4.2.2 | Imeti mora naslednjo sestavo:






  — | strokovnjaki iz akademskih krogov in znanstveniki (v okviru samega sveta ali kot svetovalni odbor), |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Imeti mora naslednjo sestavo:

—

strokovnjaki iz akademskih krogov in znanstveniki (v okviru samega sveta ali kot svetovalni odbor),

| — | akterji v verigi preskrbe s hrano (kmetje, živilska podjetja in predelovalci, trgovci na drobno, sindikati itd.), akterji v izobraževalnem sistemu in organizacije civilne družbe (mreže za boj proti revščini, banke hrane, socialne platforme, okoljske in razvojne nevladne organizacije) ter predstavniki mladih in socialni partnerji, |
| --- | --- |

—

akterji v verigi preskrbe s hrano (kmetje, živilska podjetja in predelovalci, trgovci na drobno, sindikati itd.), akterji v izobraževalnem sistemu in organizacije civilne družbe (mreže za boj proti revščini, banke hrane, socialne platforme, okoljske in razvojne nevladne organizacije) ter predstavniki mladih in socialni partnerji,

| — | predstavniki institucij (Parlamenta, Sveta, Komisije, EESO, OR). |
| --- | --- |

—

predstavniki institucij (Parlamenta, Sveta, Komisije, EESO, OR).

| 4.2.3 | Po začetni fazi bi morali biti v evropski svet za prehransko politiko vključeni tudi predstavniki z lokalne, regionalne in nacionalne ravni ter sveti za prehransko politiko, s čimer bi zagotovili organizirano povezovanje med ustreznimi ravnmi. Nacionalni sveti za prehransko politiko trenutno niso dovolj razširjeni, da bi bile vse države enako zastopane. |
| --- | --- |

4.2.3

Po začetni fazi bi morali biti v evropski svet za prehransko politiko vključeni tudi predstavniki z lokalne, regionalne in nacionalne ravni ter sveti za prehransko politiko, s čimer bi zagotovili organizirano povezovanje med ustreznimi ravnmi. Nacionalni sveti za prehransko politiko trenutno niso dovolj razširjeni, da bi bile vse države enako zastopane.

| 4.2.4 | Biti mora institucionalni organ, ki bi mu morale biti institucije EU zavezane in mu zagotavljati politično podporo: neodvisen, verodostojen organ za dolgoročno načrtovanje, nevladni organ, ki bi bil zaupanja vreden (vodilni organ), katerega cilj bi bil pomagati pri usmerjanju prehranske prihodnosti v trajnostne prehranske sisteme in delovati kot vzvod. |
| --- | --- |

4.2.4

Biti mora institucionalni organ, ki bi mu morale biti institucije EU zavezane in mu zagotavljati politično podporo: neodvisen, verodostojen organ za dolgoročno načrtovanje, nevladni organ, ki bi bil zaupanja vreden (vodilni organ), katerega cilj bi bil pomagati pri usmerjanju prehranske prihodnosti v trajnostne prehranske sisteme in delovati kot vzvod.

| 4.2.5 | Stalno mora nuditi ustrezne nasvete in možnosti politike, ki temeljijo na dokazih, ter priporočila glede usmeritve prehranskega sistema EU, na katere bi morale institucije EU zagotavljati povratne informacije in utemeljene odgovore. Proučevati bi moral možnosti, kako izpolniti in spremljati obstoječe zaveze EU, vključno z ocenjevanjem nacionalnih načrtov za prehransko politiko, in jih pretvoriti v pogoje, ki bi zagotavljali socialni napredek prek hrane. Poleg tega bi moral sodelovati v razpravi o delovanju svetovnih prehranskih sistemov. |
| --- | --- |

4.2.5

Stalno mora nuditi ustrezne nasvete in možnosti politike, ki temeljijo na dokazih, ter priporočila glede usmeritve prehranskega sistema EU, na katere bi morale institucije EU zagotavljati povratne informacije in utemeljene odgovore. Proučevati bi moral možnosti, kako izpolniti in spremljati obstoječe zaveze EU, vključno z ocenjevanjem nacionalnih načrtov za prehransko politiko, in jih pretvoriti v pogoje, ki bi zagotavljali socialni napredek prek hrane. Poleg tega bi moral sodelovati v razpravi o delovanju svetovnih prehranskih sistemov.

| 4.2.6 | Izboljšati mora skladnost med področji politike (kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika, pravica do hrane, zakonodaja, povezana z zdravimi načini prehrane, javna naročila, izobraževalne politike itd.) in spodbujati socialne inovacije v smeri blaginje vseh akterjev v prehranski verigi, ob upoštevanju potrebe po generacijski pomladitvi kmetov. |
| --- | --- |

4.2.6

Izboljšati mora skladnost med področji politike (kot so skupna kmetijska politika, skupna ribiška politika, pravica do hrane, zakonodaja, povezana z zdravimi načini prehrane, javna naročila, izobraževalne politike itd.) in spodbujati socialne inovacije v smeri blaginje vseh akterjev v prehranski verigi, ob upoštevanju potrebe po generacijski pomladitvi kmetov.

| 4.2.7 | V zvezi s sveti za prehransko politiko mora podpirati (finančno in strukturno) in spodbujati pristope od spodaj navzgor k trajnostnim lokalnim/regionalnim/nacionalnim prehranskim sistemom, se boriti proti razlikam med podeželjem in mesti ter polarizaciji med proizvajalci in potrošniki s podpiranjem civilnega dialoga (vključno s predstavniki mladih, ranljivih in marginaliziranih družbenih skupin, podeželskimi akterji, socialnimi partnerji), omogočati sistematičen razvoj svetov za prehransko politiko ter spodbujati sinergije med lokalnimi organi in civilno družbo. |
| --- | --- |

4.2.7

V zvezi s sveti za prehransko politiko mora podpirati (finančno in strukturno) in spodbujati pristope od spodaj navzgor k trajnostnim lokalnim/regionalnim/nacionalnim prehranskim sistemom, se boriti proti razlikam med podeželjem in mesti ter polarizaciji med proizvajalci in potrošniki s podpiranjem civilnega dialoga (vključno s predstavniki mladih, ranljivih in marginaliziranih družbenih skupin, podeželskimi akterji, socialnimi partnerji), omogočati sistematičen razvoj svetov za prehransko politiko ter spodbujati sinergije med lokalnimi organi in civilno družbo.

| 4.2.8 | Sčasoma mora ustvariti pogoje za mrežo svetov za prehransko politiko na ravni EU kot platformo za izmenjavo primerov dobre prakse in spoznanj, ki bodo podlaga za oblikovanje politike EU in vplivanje nanjo. |
| --- | --- |

4.2.8

Sčasoma mora ustvariti pogoje za mrežo svetov za prehransko politiko na ravni EU kot platformo za izmenjavo primerov dobre prakse in spoznanj, ki bodo podlaga za oblikovanje politike EU in vplivanje nanjo.

| 4.2.9 | Omogočati mora sinergije z drugimi obstoječimi platformami EU, kot so koalicija EU za prehransko politiko (23), platforma o živilskih odpadkih (24), evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo (25) in pakt EU za podeželje (26). |
| --- | --- |

4.2.9

Omogočati mora sinergije z drugimi obstoječimi platformami EU, kot so koalicija EU za prehransko politiko (23

24

25

26

| 4.3 | EESO je pripravljen nuditi prostor za sestajanje evropskega sveta za prehransko politiko. Uspešen primer je že evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo, ki je skupna pobuda EESO in Komisije (27). |
| --- | --- |

4.3

EESO je pripravljen nuditi prostor za sestajanje evropskega sveta za prehransko politiko. Uspešen primer je že evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo, ki je skupna pobuda EESO in Komisije (27

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  Transforming Europe's food system – Assessing the EU policy mix (Preobrazba evropskega prehranskega sistema – ocena kombinacije politik EU), Evropska agencija za okolje, in predstavitev prof. de Schutterja 14. aprila 2023 v EESO.

1

Transforming Europe's food system – Assessing the EU policy mix

(2)  Med drugim: Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prispevek civilne družbe k oblikovanju celostne prehranske politike v EU (mnenje na lastno pobudo) (UL C 129, 11.4.2018, str. 18) in Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020) 381) (UL C 429, 11.12.2020, str. 268).

2

(3)  Glej poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC): https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/.

3

(4)  
  Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods (Moč ljudem? Prispevek pobud za demokracijo na področju hrane k demokratičnim dobrinam), Jeroen J. L. Candel, maj 2022.

4

Power to the people? Food democracy initiatives’ contributions to democratic goods

(5)  Glej opredelitve v naslednjih akademskih člankih: Opportunities and challenges of food policy councils in pursuit of food system sustainability and food democracy–a comparative case study from the Upper-Rhine region (Priložnosti in izzivi svetov za prehransko politiko pri prizadevanjih za trajnostnost prehranskega sistema in prehransko demokracijo – primerjalna študija primera regije Zgornje Porenje) (Mooney, 2022) in Food Policy Councils: Lessons learned (Sveti za prehransko politiko: pridobljene izkušnje) (Harper in drugi, 2009).

5

Food Policy Councils: Lessons learned

(6)  Prvi svet za prehransko politiko v ZDA je bil ustanovljen leta 1982 v Knoxvillu v zvezni državi Tennessee.

6

(7)  Primeri evropskih svetov za prehransko politiko ali podobnih mestnih pobud na področju hrane so v projektih Obzorje 2020 in Obzorje Evropa, ki so osredotočeni na agroživilske politike in orodja za izboljšanje prehranskih sistemov, kot so Cities2030, FoodSHIFT 2030, FoodCLIC, FEAST in FOOD TRAILS.

7

(8)  Franzen-Castle, L., in drugi, Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers (Vzpostavitev sodelovanja članov podeželskih skupnosti s sveti za prehransko politiko za izboljšanje dostopa do hrane: spodbujevalci in ovire), Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17, str. 207–223 (2022).

8

Engaging Rural Community Members with Food Policy Councils to Improve Food Access: Facilitators and Barriers

Journal of Hunger & Environmental Nutrition 17

(9)  
  Consell Català de l'Alimentació

9

Consell Català de l'Alimentació

(10)  CNA: www.cna-alimentation.fr/.

10

(11)  
  Terres en villes: www.terresenvilles.org/.

11

Terres en villes

(12)  Montpellier, Rouen, Voiron, Le Havre, Artois (Béthune, Bruay-en-Artois), Douai, Angers, Rennes, Saint-Nazaire, Nantes, Lorient, Toulouse, Grenoble, Saint-Étienne, Lyon, Besançon, Dijon, Nancy, Metz, Amiens, Lille, Auxerre, Poitiers (2022).

12

(13)  Conselho Nacional de Segurança Alimentar e Nutricional entra em funcionamento.

13

(14)  Svet za prehransko politiko: https://food.uni.lu/projects/research-projects/food-policy-council/.

14

(15)  https://g1000landbouw.nl/

15

(16)  Nordic Food Policy Lab: www.norden.org/en/nordic-food-policy-lab.

16

(17)  Med drugim: UL C 129, 11.4.2018, str. 18, in UL C 429, 11.12.2020, str. 268.

17

(18)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Opolnomočenje mladih, da bi z izobraževanjem dosegli trajnostni razvoj (mnenje na lastno pobudo) (UL C 100, 16.3.2023, str. 38).

18

(19)  Informativno poročilo EESO Ocena šolske sheme EU.

19

(20)  
  Power to the people? Food democracy initiatives' contributions to democratic goods (Moč ljudem? Prispevek pobud za demokracijo na področju hrane k demokratičnim dobrinam).

20

Power to the people? Food democracy initiatives' contributions to democratic goods

(21)  
  UL C 100, 16.3.2023, str. 38.

21

(22)  Poročilo odbora IPES o hrani: CFP_FullReport.pdf ter De Schutter, O., Jacobs, N., in Clément, C., 2020, A „Common Food Policy“ for Europe: How governance reforms can spark a shift to healthy diets and sustainable food systems (Skupna prehranska politika za Evropo: kako lahko reforme upravljanja spodbudijo prehod k zdravi prehrani in trajnostnim prehranskim sistemom), Food Policy 96.

22

A „Common Food Policy“ for Europe: How governance reforms can spark a shift to healthy diets and sustainable food systems

Food Policy 96

(23)  Koalicija EU za prehransko politiko.

23

(24)  Platforma EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih.

24

(25)  Evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo.

25

(26)  Pakt za podeželje: htps://rural-vision.europa.eu/rural-pact_sl.

26

(27)  Evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo.

27

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/8

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vpliv energetske krize na evropsko gospodarstvo

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 293/02)

| Poročevalka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

| Sklep plenarne skupščine | 25. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/4/10 |

Sklep plenarne skupščine

25. 1. 2023

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/4/10

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Največji posledici energetske krize sta inflacija in pritisk na javne finance. Visoke cene energije, ki jih je povzročilo višanje cen plina in nafte, so spodbudile inflacijo in močno prizadele gospodinjstva z nizkimi in srednjimi dohodki ter energetsko intenzivna podjetja. Visoka inflacija, ki se je odražala tudi pri drugih elementih potrošniške košarice in močno vplivala na potrošnjo in vedenje, je bila najvidnejši pojav, kar zadeva gospodarsko uspešnost v letu 2022. Kako resne so razmere, je razvidno tudi iz zelo visoke stopnje razglašenih stečajev v EU. |
| --- | --- |

1.1

Največji posledici energetske krize sta inflacija in pritisk na javne finance. Visoke cene energije, ki jih je povzročilo višanje cen plina in nafte, so spodbudile inflacijo in močno prizadele gospodinjstva z nizkimi in srednjimi dohodki ter energetsko intenzivna podjetja. Visoka inflacija, ki se je odražala tudi pri drugih elementih potrošniške košarice in močno vplivala na potrošnjo in vedenje, je bila najvidnejši pojav, kar zadeva gospodarsko uspešnost v letu 2022. Kako resne so razmere, je razvidno tudi iz zelo visoke stopnje razglašenih stečajev v EU.

| 1.2 | K vplivu energetske krize so dodatno prispevale predhodne negativne posledice pandemije COVID-19, ki je po največjem padcu rasti BDP v zadnjih desetletjih znatno oslabila gospodarsko uspešnost EU. Nekatere sektorje je ta kumulativni učinek morda bolj prizadel kot druge. Ker se še vedno čutijo nekatere posledice pandemije COVID-19, je otežen tudi celovit pregled nad vplivom energetske krize na gospodarstvo. Statistični podatki na nekaterih področjih, kot je zaposlovanje, so trenutno do neke mere pozitivni, kar pa nikakor ne pomeni, da so razmere odlične. Jasno analizo gospodarskega vpliva bo mogoče izvesti šele po koncu krize, ko bodo na voljo vsi podrobni podatki. |
| --- | --- |

1.2

K vplivu energetske krize so dodatno prispevale predhodne negativne posledice pandemije COVID-19, ki je po največjem padcu rasti BDP v zadnjih desetletjih znatno oslabila gospodarsko uspešnost EU. Nekatere sektorje je ta kumulativni učinek morda bolj prizadel kot druge. Ker se še vedno čutijo nekatere posledice pandemije COVID-19, je otežen tudi celovit pregled nad vplivom energetske krize na gospodarstvo. Statistični podatki na nekaterih področjih, kot je zaposlovanje, so trenutno do neke mere pozitivni, kar pa nikakor ne pomeni, da so razmere odlične. Jasno analizo gospodarskega vpliva bo mogoče izvesti šele po koncu krize, ko bodo na voljo vsi podrobni podatki.

| 1.3 | Energetska kriza je vplivala na gospodarstvo z visoko inflacijo, šibko gospodarsko rastjo, močnim pritiskom na javne finance ter kupno moč gospodinjstev in podjetij pa tudi z izgubo zunanje gospodarske konkurenčnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) na podlagi priporočil Evropske centralne banke (ECB) predlaga oblikovanje merila „zelenega trojčka“, da bi bili prihodnji ukrepi prilagojeni, usmerjeni in odporni na prehod. Neusmerjeni cenovni ukrepi bi dolgoročno samo podaljšali obdobje visoke inflacije. |
| --- | --- |

1.3

Energetska kriza je vplivala na gospodarstvo z visoko inflacijo, šibko gospodarsko rastjo, močnim pritiskom na javne finance ter kupno moč gospodinjstev in podjetij pa tudi z izgubo zunanje gospodarske konkurenčnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) na podlagi priporočil Evropske centralne banke (ECB) predlaga oblikovanje merila „zelenega trojčka“, da bi bili prihodnji ukrepi prilagojeni, usmerjeni in odporni na prehod. Neusmerjeni cenovni ukrepi bi dolgoročno samo podaljšali obdobje visoke inflacije.

| 1.4 | EESO je prepričan, da je treba v naslednjih ukrepih politike upoštevati spoznanja, pridobljena zaradi negativnega vpliva energetske krize na gospodarsko uspešnost EU. Energetska kriza, ki jo je sprožila predvsem ruska invazija na Ukrajino, je razkrila in pokazala nekatere precejšnje pomanjkljivosti in motnje v gospodarskem sistemu EU, ki ga je treba strukturno izboljšati in prilagoditi, predvsem v smislu odpornosti, učinkovitosti in strateške avtonomije, da se bo lahko učinkoviteje spoprijemal s podobnimi zunanjimi pretresi. |
| --- | --- |

1.4

EESO je prepričan, da je treba v naslednjih ukrepih politike upoštevati spoznanja, pridobljena zaradi negativnega vpliva energetske krize na gospodarsko uspešnost EU. Energetska kriza, ki jo je sprožila predvsem ruska invazija na Ukrajino, je razkrila in pokazala nekatere precejšnje pomanjkljivosti in motnje v gospodarskem sistemu EU, ki ga je treba strukturno izboljšati in prilagoditi, predvsem v smislu odpornosti, učinkovitosti in strateške avtonomije, da se bo lahko učinkoviteje spoprijemal s podobnimi zunanjimi pretresi.

| 1.5 | EESO meni, da mora EU preseči nujne fiskalne odzive in se osredotočiti na strukturne spremembe, ki ji bodo omogočile hitrejšo opustitev fosilnih goriv. Za nemoten in konkurenčen gospodarski razvoj EU potrebuje zanesljivo in varno dobavo cenovno dostopne energije na povezanem energetskem trgu z velikim deležem čiste energije, ki bo odporen ter se bo lahko spoprijemal z motnjami in pretresi. |
| --- | --- |

1.5

EESO meni, da mora EU preseči nujne fiskalne odzive in se osredotočiti na strukturne spremembe, ki ji bodo omogočile hitrejšo opustitev fosilnih goriv. Za nemoten in konkurenčen gospodarski razvoj EU potrebuje zanesljivo in varno dobavo cenovno dostopne energije na povezanem energetskem trgu z velikim deležem čiste energije, ki bo odporen ter se bo lahko spoprijemal z motnjami in pretresi.

| 1.6 | EESO odločno podpira vse ukrepe politike za trajnostno znižanje inflacije v tem letu ter se zavzema za gospodarsko okrevanje na podlagi naložb v zelene, digitalne in strateško pomembne sektorje in gospodarske panoge, ki podpirajo industrijsko bazo in svetovno konkurenčnost EU, pri čemer bi bilo treba izkoristiti vse prednosti enotnega trga. Nujno je, da proizvodnja čistih tehnologij v Evropi postane poslovni model. Socialni partnerji želijo za vsako ceno doseči, da znanje, spretnosti in proizvodna baza ne bi zapustili Evrope. Da bi zagotovili pametno neodvisnost, mora industrija – skupaj z delovnimi mesti, ki jih ustvarja – ostati v Evropi. Konkurenčnost in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest morata zato postati način življenja ter imeti osrednje mesto pri oblikovanju in izvajanju naših politik. |
| --- | --- |

1.6

EESO odločno podpira vse ukrepe politike za trajnostno znižanje inflacije v tem letu ter se zavzema za gospodarsko okrevanje na podlagi naložb v zelene, digitalne in strateško pomembne sektorje in gospodarske panoge, ki podpirajo industrijsko bazo in svetovno konkurenčnost EU, pri čemer bi bilo treba izkoristiti vse prednosti enotnega trga. Nujno je, da proizvodnja čistih tehnologij v Evropi postane poslovni model. Socialni partnerji želijo za vsako ceno doseči, da znanje, spretnosti in proizvodna baza ne bi zapustili Evrope. Da bi zagotovili pametno neodvisnost, mora industrija – skupaj z delovnimi mesti, ki jih ustvarja – ostati v Evropi. Konkurenčnost in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest morata zato postati način življenja ter imeti osrednje mesto pri oblikovanju in izvajanju naših politik.

| 1.7 | Za izvajanje zelenega dogovora, vključno s prehodom na ogljično nevtralno gospodarstvo in ohranjanjem konkurenčnosti industrije EU, so potrebne obsežne naložbe iz javnih in zasebnih virov. Vendar EU nima dolgoročnega okvira za zanesljivo financiranje izvajanja zelenega dogovora. EESO zato poziva k oblikovanju ustreznega okvira za preprosto in učinkovito podporo ukrepom za financiranje prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.7

Za izvajanje zelenega dogovora, vključno s prehodom na ogljično nevtralno gospodarstvo in ohranjanjem konkurenčnosti industrije EU, so potrebne obsežne naložbe iz javnih in zasebnih virov. Vendar EU nima dolgoročnega okvira za zanesljivo financiranje izvajanja zelenega dogovora. EESO zato poziva k oblikovanju ustreznega okvira za preprosto in učinkovito podporo ukrepom za financiranje prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo.

| 1.8 | V času krize in negotovosti so ključnega pomena objektivne informacije in močno politično vodstvo. EESO zato priporoča, da se še naprej zagotavlja ustrezno komuniciranje, tudi v obdobju, ko se odpravljajo posledice krize. Reforma energetskega trga in sistema bo vplivala na vse gospodarske panoge in potrošnike, zato je nadvse pomembno, da so deležniki vključeni v zakonodajni proces ter ustrezno obveščeni o tem temeljnem prehodu. |
| --- | --- |

1.8

V času krize in negotovosti so ključnega pomena objektivne informacije in močno politično vodstvo. EESO zato priporoča, da se še naprej zagotavlja ustrezno komuniciranje, tudi v obdobju, ko se odpravljajo posledice krize. Reforma energetskega trga in sistema bo vplivala na vse gospodarske panoge in potrošnike, zato je nadvse pomembno, da so deležniki vključeni v zakonodajni proces ter ustrezno obveščeni o tem temeljnem prehodu.

2.   Osnovna dejstva in kontekst

Osnovna dejstva in kontekst

| 2.1 | Energetske krize in njenega vpliva na življenje ljudi in uspešnost podjetij še ni konec, zato je težko izmeriti končni splošni vpliv, ki ga bo imela na gospodarstvo. Z gotovostjo pa lahko trdimo, da se njen vpliv najbolj odraža v inflaciji (ki je najvišja v zadnjih desetletjih) in javnih financah (ki so imele pomembno vlogo pri blaženju učinkov visokih cen in stroškov ter so močno podpirale naložbe, da bi bile te manj ranljive). Vzrok za visoke cene energije so bile cene plina, ki so se strmo zviševale (1). |
| --- | --- |

2.1

Energetske krize in njenega vpliva na življenje ljudi in uspešnost podjetij še ni konec, zato je težko izmeriti končni splošni vpliv, ki ga bo imela na gospodarstvo. Z gotovostjo pa lahko trdimo, da se njen vpliv najbolj odraža v inflaciji (ki je najvišja v zadnjih desetletjih) in javnih financah (ki so imele pomembno vlogo pri blaženju učinkov visokih cen in stroškov ter so močno podpirale naložbe, da bi bile te manj ranljive). Vzrok za visoke cene energije so bile cene plina, ki so se strmo zviševale (1

| 2.2 | Primerno je spomniti na ključne mejnike energetske unije, s katerimi je bil izrecno določen potek prihodnjega razvoja energetskega sistema. Nekateri njeni stebri, zlasti tisti, ki se nanašajo na energetsko varnost, so bili v zadnjem času podcenjeni, predvsem zaradi močne osredotočenosti na poceni ruski plin in dajanja prednosti temu energentu, ki je tedaj veljal za začasen vir med zelenim gospodarskim prehodom, in zaradi izključno politično motiviranega hitrega opuščanja stabilnih čistih virov. |
| --- | --- |

2.2

Primerno je spomniti na ključne mejnike energetske unije, s katerimi je bil izrecno določen potek prihodnjega razvoja energetskega sistema. Nekateri njeni stebri, zlasti tisti, ki se nanašajo na energetsko varnost, so bili v zadnjem času podcenjeni, predvsem zaradi močne osredotočenosti na poceni ruski plin in dajanja prednosti temu energentu, ki je tedaj veljal za začasen vir med zelenim gospodarskim prehodom, in zaradi izključno politično motiviranega hitrega opuščanja stabilnih čistih virov.

| 2.3 | Glede na razlike v mešanici virov energije v državah članicah EU, ki med drugim izraža njihove geomorfološke razmere, na doseganje ciljev energetske unije močno vplivajo nacionalne okoliščine. Ta dejavnik se jasno odraža v hitrosti zelenega prehoda EU. Nekaj pa ostaja jasno: ključna prednostna naloga energetske unije med krizo je bila zanesljiva oskrba z energijo, kar je bilo včasih v nasprotju s cilji zelenega prehoda. |
| --- | --- |

2.3

Glede na razlike v mešanici virov energije v državah članicah EU, ki med drugim izraža njihove geomorfološke razmere, na doseganje ciljev energetske unije močno vplivajo nacionalne okoliščine. Ta dejavnik se jasno odraža v hitrosti zelenega prehoda EU. Nekaj pa ostaja jasno: ključna prednostna naloga energetske unije med krizo je bila zanesljiva oskrba z energijo, kar je bilo včasih v nasprotju s cilji zelenega prehoda.

| 2.4 | Sedanja energetska kriza je razkrila, kako velika je ranljivost energetskega sistema EU in kako pomembno si je prizadevati za odprto strateško energetsko avtonomijo celotne energetske verige. Hkrati pa je sistem tudi dokazal, da se je sposoben spoprijeti z močnimi zunanjimi pretresi in njihovimi posledicami ter jih prenesti. Energetsko krizo je sprožila kombinacija gospodarskih, političnih in tehničnih elementov. Kriza se je začela z gospodarskimi pretresi po pandemiji COVID-19, zaradi katerih se je povečalo povpraševanje po energiji na svetovni ravni, vmešavanje tretjih držav in nizka raven uskladiščenega plina v nekaterih evropskih državah v zimski sezoni 2021/2022 pa sta ob večjem povpraševanju podkrepila resnost razmer. Že tako težke razmere so se nato poslabšale z rusko invazijo na Ukrajino februarja 2022 ter se še stopnjevale zaradi odvisnosti EU od fosilnih virov energije, kar je močno neposredno vplivalo na cene energije in zanesljivost oskrbe. |
| --- | --- |

2.4

Sedanja energetska kriza je razkrila, kako velika je ranljivost energetskega sistema EU in kako pomembno si je prizadevati za odprto strateško energetsko avtonomijo celotne energetske verige. Hkrati pa je sistem tudi dokazal, da se je sposoben spoprijeti z močnimi zunanjimi pretresi in njihovimi posledicami ter jih prenesti. Energetsko krizo je sprožila kombinacija gospodarskih, političnih in tehničnih elementov. Kriza se je začela z gospodarskimi pretresi po pandemiji COVID-19, zaradi katerih se je povečalo povpraševanje po energiji na svetovni ravni, vmešavanje tretjih držav in nizka raven uskladiščenega plina v nekaterih evropskih državah v zimski sezoni 2021/2022 pa sta ob večjem povpraševanju podkrepila resnost razmer. Že tako težke razmere so se nato poslabšale z rusko invazijo na Ukrajino februarja 2022 ter se še stopnjevale zaradi odvisnosti EU od fosilnih virov energije, kar je močno neposredno vplivalo na cene energije in zanesljivost oskrbe.

| 2.5 | Energetska kriza je škodila gospodarstvu EU. Leta 2022 je neposredno prispevala k rekordni inflaciji v novejši zgodovini povezovanja EU, saj je povprečna inflacija v EU znašala 9,2 % (2), pri čemer naj bi se leta 2023 znižala na 6,7 % (in bila še vedno zelo visoka), leto pozneje pa na 3,1 % (3). Visoka inflacija, ki se je odražala tudi pri drugih elementih potrošniške košarice in močno vplivala na potrošnjo in vedenje, je bila najvidnejši pojav, kar zadeva gospodarsko uspešnost v letu 2022. To je imelo zelo močan vpliv na gospodinjstva in podjetja. Dvig cen pa ni prizadel le najranljivejših, močno prizadeta so tudi gospodinjstva z nizkimi in srednjimi dohodki, zaradi česar se utegnejo zvišati stopnje energijske revščine. Vse to je močno okrnilo osebne finance in zaupanje potrošnikov v EU; večina potrošnikov je spremenila svoje navade, da bi lahko prebrodili energetsko krizo. Razpoloženje potrošnikov je bilo septembra 2022 na rekordno nizki ravni, nato pa se je nekoliko izboljšalo. |
| --- | --- |

2.5

Energetska kriza je škodila gospodarstvu EU. Leta 2022 je neposredno prispevala k rekordni inflaciji v novejši zgodovini povezovanja EU, saj je povprečna inflacija v EU znašala 9,2 % (2

3

| 2.6 | Te razmere so negativno vplivale tudi na položaj podjetij. Z znatnim, 26,8-odstotnim povečanjem v primerjavi s prejšnjim četrtletjem, je število stečajev v EU doseglo indeks 113,1, kar je doslej najvišja zabeležena raven indeksa, ki ga Eurostat uporablja za merjenje stopnje stečajev v EU, v primerjavi z referenčno vrednostjo 100 iz leta 2015. Podatki kažejo, da se je indeks začel povečevati v drugem četrtletju leta 2020, znatno pa se je povečal v letu 2022. Vrednost v zadnjem četrtletju leta 2022 odraža poslabšanje razmer, v katerih so se podjetja, zlasti MSP, soočala z upadanjem povpraševanja, strožjimi kreditnimi standardi (4) ter temačno in negotovo prihodnostjo. |
| --- | --- |

2.6

Te razmere so negativno vplivale tudi na položaj podjetij. Z znatnim, 26,8-odstotnim povečanjem v primerjavi s prejšnjim četrtletjem, je število stečajev v EU doseglo indeks 113,1, kar je doslej najvišja zabeležena raven indeksa, ki ga Eurostat uporablja za merjenje stopnje stečajev v EU, v primerjavi z referenčno vrednostjo 100 iz leta 2015. Podatki kažejo, da se je indeks začel povečevati v drugem četrtletju leta 2020, znatno pa se je povečal v letu 2022. Vrednost v zadnjem četrtletju leta 2022 odraža poslabšanje razmer, v katerih so se podjetja, zlasti MSP, soočala z upadanjem povpraševanja, strožjimi kreditnimi standardi (4

| 2.7 | Energetska kriza je negativno vplivala tudi na gospodarsko uspešnost EU, predvsem v smislu zasebne potrošnje (njeno zmanjšanje naj bi bilo glavni razlog za stagnacijo BDP), vlaganja (kljub velikemu potencialu naložbene dejavnosti se naložbena vrzel od leta 2021 dejansko povečuje) in zunanje konkurenčnosti (z znatnim poslabšanjem v primerjavi z obdobjem pred letom 2020). Skupni BDP EU naj bi se po solidni 3,5-odstotni rasti v letu 2022 leta 2023 zgolj rahlo povečal (za 1,0 %), v letu 2024 pa naj bi se njegova rast nekoliko pospešila (1,7 %). |
| --- | --- |

2.7

Energetska kriza je negativno vplivala tudi na gospodarsko uspešnost EU, predvsem v smislu zasebne potrošnje (njeno zmanjšanje naj bi bilo glavni razlog za stagnacijo BDP), vlaganja (kljub velikemu potencialu naložbene dejavnosti se naložbena vrzel od leta 2021 dejansko povečuje) in zunanje konkurenčnosti (z znatnim poslabšanjem v primerjavi z obdobjem pred letom 2020). Skupni BDP EU naj bi se po solidni 3,5-odstotni rasti v letu 2022 leta 2023 zgolj rahlo povečal (za 1,0 %), v letu 2024 pa naj bi se njegova rast nekoliko pospešila (1,7 %).

| 2.8 | Dodatno breme, ki izhaja neposredno iz energetske krize, je uspešnost javnih financ. Leta 2022 je povprečni proračunski primanjkljaj znašal 3,4 % BDP (5), precej podobne številke (ki presegajo zahteve Pakta za stabilnost in rast) pa se napovedujejo tudi za naslednji dve leti. Energetska kriza skupaj z zelenim prehodom močno obremenjuje javno porabo, za ohranitev javnofinančnega ravnotežja pa je potreben preudaren pristop. Širša uporaba učinka vzvoda, ki ga imajo zasebne naložbe, na podlagi jamstvenih shem (kot je EFSI) bi morala biti model za dodeljevanje zadostnih sredstev na fiskalno preudaren način. |
| --- | --- |

2.8

Dodatno breme, ki izhaja neposredno iz energetske krize, je uspešnost javnih financ. Leta 2022 je povprečni proračunski primanjkljaj znašal 3,4 % BDP (5

| 2.9 | Zbirni statistični podatki o vplivu energetske krize na trg dela doslej niso bili negativni. Decembra 2022 je bila stopnja brezposelnosti v EU 6,1-odstotna (nespremenjena od aprila), kar je najnižja vrednost od leta 2000. Vendar bo upočasnitev gospodarske dejavnosti, ki je bila ocenjena ob koncu lanskega leta in napovedana v začetku leta 2023, omejila hitrost rasti zaposlovanja. Kriza je močno prizadela energetsko intenzivna podjetja, zato lahko na trgu dela v prihodnosti pričakujemo velike izzive. |
| --- | --- |

2.9

Zbirni statistični podatki o vplivu energetske krize na trg dela doslej niso bili negativni. Decembra 2022 je bila stopnja brezposelnosti v EU 6,1-odstotna (nespremenjena od aprila), kar je najnižja vrednost od leta 2000. Vendar bo upočasnitev gospodarske dejavnosti, ki je bila ocenjena ob koncu lanskega leta in napovedana v začetku leta 2023, omejila hitrost rasti zaposlovanja. Kriza je močno prizadela energetsko intenzivna podjetja, zato lahko na trgu dela v prihodnosti pričakujemo velike izzive.

| 2.10 | Leta 2022 se je poraba električne energije zaradi energetske krize ter blage zime, prihrankov in ustavitev poslovanja zmanjšala (-4,6 %). Po podatkih Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) se je povpraševanje med letom hitro zmanjšalo, pri čemer je bilo v zadnjem četrtletju 2022 petkrat večje kot v prvem četrtletju. V primerjavi z enakimi obdobji v letu 2021 se je upad povpraševanja povečal z -1,8 % v prvem četrtletju na -9,5 % v zadnjem četrtletju. |
| --- | --- |

2.10

Leta 2022 se je poraba električne energije zaradi energetske krize ter blage zime, prihrankov in ustavitev poslovanja zmanjšala (-4,6 %). Po podatkih Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) se je povpraševanje med letom hitro zmanjšalo, pri čemer je bilo v zadnjem četrtletju 2022 petkrat večje kot v prvem četrtletju. V primerjavi z enakimi obdobji v letu 2021 se je upad povpraševanja povečal z -1,8 % v prvem četrtletju na -9,5 % v zadnjem četrtletju.

| 2.11 | Hkrati je imela kriza tudi nekaj pozitivnih vidikov. Prvič, v smislu novih rešitev, ki pomenijo prodor na področju večje energijske učinkovitosti ter spodbudo (in v nekaterih primerih „preporod“) čistih tehnologij. Nekatera podjetja so na trg prinesla inovativne rešitve. Drugič, poudarila je potrebo po boljši medsebojni povezanosti energetskih trgov in solidarnosti med državami članicami. Institucije in države članice EU so lahko sprejele ukrepe ter se dokaj hitro in zelo prožno odzvale na nove razmere. |
| --- | --- |

2.11

Hkrati je imela kriza tudi nekaj pozitivnih vidikov. Prvič, v smislu novih rešitev, ki pomenijo prodor na področju večje energijske učinkovitosti ter spodbudo (in v nekaterih primerih „preporod“) čistih tehnologij. Nekatera podjetja so na trg prinesla inovativne rešitve. Drugič, poudarila je potrebo po boljši medsebojni povezanosti energetskih trgov in solidarnosti med državami članicami. Institucije in države članice EU so lahko sprejele ukrepe ter se dokaj hitro in zelo prožno odzvale na nove razmere.

| 2.12 | Zaradi krize je bilo treba prilagoditi in na novo opredeliti tudi glavne stebre energetske politike EU: energetsko unijo, zeleni dogovor in njegove posebne elemente (zlasti sveženj „Pripravljeni na 55“) ter okvir taksonomije EU. Odzivi na resne razmere v letu 2022 vključujejo dolgoročna strukturna orodja, kot sta REPowerEU in industrijska politika v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo, ter takojšnje/kratkoročne ukrepe, da najbolj boleče posledice krize ne bi prizadele gospodinjstev in podjetij. |
| --- | --- |

2.12

Zaradi krize je bilo treba prilagoditi in na novo opredeliti tudi glavne stebre energetske politike EU: energetsko unijo, zeleni dogovor in njegove posebne elemente (zlasti sveženj „Pripravljeni na 55“) ter okvir taksonomije EU. Odzivi na resne razmere v letu 2022 vključujejo dolgoročna strukturna orodja, kot sta REPowerEU in industrijska politika v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo, ter takojšnje/kratkoročne ukrepe, da najbolj boleče posledice krize ne bi prizadele gospodinjstev in podjetij.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poudarja, da je bila glavni vzrok krize velika odvisnost EU od ruske oskrbe s plinom, in predlaga oblikovanje dolgoročne vizije, na podlagi katere se bo zmanjšala energetska odvisnost EU od tretjih držav, kar vključuje tudi neodvisnost na področju čistih tehnologij. Hkrati morajo po prepričanju EESO vsi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni spodbujati ta strateški premik, da bi zagotovili strateško avtonomijo Evrope. |
| --- | --- |

3.1

EESO poudarja, da je bila glavni vzrok krize velika odvisnost EU od ruske oskrbe s plinom, in predlaga oblikovanje dolgoročne vizije, na podlagi katere se bo zmanjšala energetska odvisnost EU od tretjih držav, kar vključuje tudi neodvisnost na področju čistih tehnologij. Hkrati morajo po prepričanju EESO vsi ukrepi na ravni EU in na nacionalni ravni spodbujati ta strateški premik, da bi zagotovili strateško avtonomijo Evrope.

| 3.2 | EESO se dobro zaveda, da je glavna prednostna naloga obravnavati ne le posledice, temveč predvsem razloge in vzroke krize, ter je pripravljen razpravljati in predlagati rešitve. Za to je potreben postopen prehod od nujnih ukrepov k tržno skladnim in z dokazi podprtim reformam in naložbam, ki temeljijo na trajnostnih in izvedljivih strateških konceptih. Ti strateški koncepti, s katerimi je treba vzpostaviti ravnovesje med prednostnimi nalogami, finančnimi viri (javnimi in zasebnimi) ter institucionalnim okoljem in upravnimi pogoji (dovoljenja, skladnost z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo), morajo temeljiti na ustrezni javni podpori. |
| --- | --- |

3.2

EESO se dobro zaveda, da je glavna prednostna naloga obravnavati ne le posledice, temveč predvsem razloge in vzroke krize, ter je pripravljen razpravljati in predlagati rešitve. Za to je potreben postopen prehod od nujnih ukrepov k tržno skladnim in z dokazi podprtim reformam in naložbam, ki temeljijo na trajnostnih in izvedljivih strateških konceptih. Ti strateški koncepti, s katerimi je treba vzpostaviti ravnovesje med prednostnimi nalogami, finančnimi viri (javnimi in zasebnimi) ter institucionalnim okoljem in upravnimi pogoji (dovoljenja, skladnost z zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo), morajo temeljiti na ustrezni javni podpori.

| 3.3 | Ukrepi gospodinjstev in podjetij za varčevanje z energijo so pomagali preprečiti morebitno resno tveganje pomanjkanja energije. Vendar ne sme ostati neopaženo, da so bili nekateri prihranki zgolj posledica zaustavitve poslovnih dejavnosti. Med najranljivejšimi gospodarskimi panogami v krizi so bile logično tiste, ki so najbolj energetsko intenzivne (kemična industrija, proizvodnja gnojil, jeklarska industrija in železarne). Tem panogam bi bilo treba pri energetskem prehodu nameniti posebno pozornost, tudi zaradi tveganja deindustrializacije EU (selitev virov CO2). |
| --- | --- |

3.3

Ukrepi gospodinjstev in podjetij za varčevanje z energijo so pomagali preprečiti morebitno resno tveganje pomanjkanja energije. Vendar ne sme ostati neopaženo, da so bili nekateri prihranki zgolj posledica zaustavitve poslovnih dejavnosti. Med najranljivejšimi gospodarskimi panogami v krizi so bile logično tiste, ki so najbolj energetsko intenzivne (kemična industrija, proizvodnja gnojil, jeklarska industrija in železarne). Tem panogam bi bilo treba pri energetskem prehodu nameniti posebno pozornost, tudi zaradi tveganja deindustrializacije EU (selitev virov CO2

| 3.4 | Temelj zelenega prehoda je močna in medsebojno povezana energetska infrastruktura, v katero se je v zadnjih letih bistveno premalo vlagalo. V prihodnjih letih bodo imele ključno vlogo naložbe v infrastrukturo in njena nadgradnja. Zato je pomembno, da se z novimi pravili pošlje vlagateljem jasen dolgoročen signal. Vendar je sposobnost MSP, da vlagajo v energetski prehod, od izbruha prvotne krize (COVID-19) zelo omejena. Pri reformah je treba upoštevati cilje energetske politike EU v smislu zelenega prehoda, odpornosti in socialne blaginje ter velike razlike v strukturi mešanice virov energije posameznih držav članic. Kriza močno vpliva na naložbeno gotovost. |
| --- | --- |

3.4

Temelj zelenega prehoda je močna in medsebojno povezana energetska infrastruktura, v katero se je v zadnjih letih bistveno premalo vlagalo. V prihodnjih letih bodo imele ključno vlogo naložbe v infrastrukturo in njena nadgradnja. Zato je pomembno, da se z novimi pravili pošlje vlagateljem jasen dolgoročen signal. Vendar je sposobnost MSP, da vlagajo v energetski prehod, od izbruha prvotne krize (COVID-19) zelo omejena. Pri reformah je treba upoštevati cilje energetske politike EU v smislu zelenega prehoda, odpornosti in socialne blaginje ter velike razlike v strukturi mešanice virov energije posameznih držav članic. Kriza močno vpliva na naložbeno gotovost.

| 3.5 | EESO je prepričan, da je med ključnimi reformnimi zahtevami predvsem posodobitev zasnove energetskega trga, da se omogoči trajnostni zeleni prehod. Sozakonodajalca poziva, naj dosežeta soglasje o glavnih kategorijah zasnove trga, ki neposredno vplivajo na prihodnjo pripravljenost za naložbe v ta sektor, vključno z dolgoročnimi pogodbami, podpornimi in spodbujevalnimi instrumenti za obnovljive vire energije, modelom, ki je podlaga za oblikovanje cen energije, ter vprašanjem splošne prožnosti. |
| --- | --- |

3.5

EESO je prepričan, da je med ključnimi reformnimi zahtevami predvsem posodobitev zasnove energetskega trga, da se omogoči trajnostni zeleni prehod. Sozakonodajalca poziva, naj dosežeta soglasje o glavnih kategorijah zasnove trga, ki neposredno vplivajo na prihodnjo pripravljenost za naložbe v ta sektor, vključno z dolgoročnimi pogodbami, podpornimi in spodbujevalnimi instrumenti za obnovljive vire energije, modelom, ki je podlaga za oblikovanje cen energije, ter vprašanjem splošne prožnosti.

| 3.6 | Zeleni dogovor EU, ki ga dopolnjuje pobuda REPowerEU, lahko do konca tega desetletja omogoči letne naložbe v višini približno 350 milijard EUR (več kot 2 % letnega BDP EU). Kratkoročna napoved glede naložb EU ostaja precej slabša. Zato je treba mobilizirati dodatna finančna sredstva, da bi zadovoljili potrebe po prednostnih naložbah. Te vrste naložb bi lahko spodbudile močnejše gospodarsko okrevanje EU in dodatne naložbe v infrastrukturo, digitalizacijo energetskih omrežij, medsebojno povezovanje in zmogljivosti za shranjevanje. |
| --- | --- |

3.6

Zeleni dogovor EU, ki ga dopolnjuje pobuda REPowerEU, lahko do konca tega desetletja omogoči letne naložbe v višini približno 350 milijard EUR (več kot 2 % letnega BDP EU). Kratkoročna napoved glede naložb EU ostaja precej slabša. Zato je treba mobilizirati dodatna finančna sredstva, da bi zadovoljili potrebe po prednostnih naložbah. Te vrste naložb bi lahko spodbudile močnejše gospodarsko okrevanje EU in dodatne naložbe v infrastrukturo, digitalizacijo energetskih omrežij, medsebojno povezovanje in zmogljivosti za shranjevanje.

| 3.7 | EESO se dobro zaveda, da so za ta proces potrebni zelo veliki finančni viri. Zeleni prehod ne bo mogoč brez naložb v raziskave, inovacije, infrastrukturo in ljudi, ki bi jih bilo treba ustrezno pripraviti z izobraževanjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem. Kljub velikim zneskom v okviru novih programov financiranja EU, predlaganih v ta namen, so za uresničitev tega cilja nujno potrebni nacionalni javni in zasebni viri. EESO poudarja potrebo po enostavnem, učinkovitem in lahko dostopnem financiranju ter se zavzema za inovativne metode za pritegnitev zasebnega kapitala s finančnimi instrumenti. Upošteva tudi razširjeno vlogo podpore v obliki državne pomoči in financiranja za ciljno usmerjen namen, vendar priporoča, da se v EU zagotovijo enaki konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

3.7

EESO se dobro zaveda, da so za ta proces potrebni zelo veliki finančni viri. Zeleni prehod ne bo mogoč brez naložb v raziskave, inovacije, infrastrukturo in ljudi, ki bi jih bilo treba ustrezno pripraviti z izobraževanjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem. Kljub velikim zneskom v okviru novih programov financiranja EU, predlaganih v ta namen, so za uresničitev tega cilja nujno potrebni nacionalni javni in zasebni viri. EESO poudarja potrebo po enostavnem, učinkovitem in lahko dostopnem financiranju ter se zavzema za inovativne metode za pritegnitev zasebnega kapitala s finančnimi instrumenti. Upošteva tudi razširjeno vlogo podpore v obliki državne pomoči in financiranja za ciljno usmerjen namen, vendar priporoča, da se v EU zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

| 3.8 | Vlade držav članic EU so za zaščito gospodinjstev in podjetij med septembrom 2021 in januarjem 2023 namenile in dodelile 758 milijard EUR. Le tretjina fiskalnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, je bila namenjena ranljivim kategorijam. EESO priporoča nadgradnjo priporočil ECB, in sicer bi bilo treba oblikovati merilo „zelenega trojčka“, da bi bili prihodnji ukrepi prilagojeni, usmerjeni in odporni na prehod. Tudi Mednarodni denarni sklad je ugotovil, da neusmerjeni cenovni ukrepi dolgoročno ustvarjajo pogoje za daljše obdobje višje inflacije. Odlašanje z njihovo postopno odpravo bi lahko ogrozilo sposobnost ECB, da uresniči svoje srednjeročne cilje, zaradi česar bi se denarna politika zaostrovala dlje, kot je sicer zaželeno. |
| --- | --- |

3.8

Vlade držav članic EU so za zaščito gospodinjstev in podjetij med septembrom 2021 in januarjem 2023 namenile in dodelile 758 milijard EUR. Le tretjina fiskalnih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, je bila namenjena ranljivim kategorijam. EESO priporoča nadgradnjo priporočil ECB, in sicer bi bilo treba oblikovati merilo „zelenega trojčka“, da bi bili prihodnji ukrepi prilagojeni, usmerjeni in odporni na prehod. Tudi Mednarodni denarni sklad je ugotovil, da neusmerjeni cenovni ukrepi dolgoročno ustvarjajo pogoje za daljše obdobje višje inflacije. Odlašanje z njihovo postopno odpravo bi lahko ogrozilo sposobnost ECB, da uresniči svoje srednjeročne cilje, zaradi česar bi se denarna politika zaostrovala dlje, kot je sicer zaželeno.

| 3.9 | EESO je prepričan, da bi lahko gospodarsko okrevanje zato vodilo k ustvarjanju novih delovnih mest in izboljšanju zunanje konkurenčnosti gospodarstva EU, in sicer z ustvarjanjem novih gospodarskih panog in poslovnih projektov, potrebnih za uspešen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Kakovostno izpopolnjevanje in preusposabljanje bosta odločilno prispevala k upravljanju procesa prehoda. Nujno je, da proizvodnja čistih tehnologij v Evropi postane poslovni model. Socialni partnerji želijo za vsako ceno doseči, da znanje, spretnosti in proizvodna baza ne bi zapustili Evrope. Da bi zagotovili pametno neodvisnost, mora industrija – skupaj z delovnimi mesti, ki jih ustvarja – ostati v Evropi. Nujno je treba ponovno napredovati in prehod na zeleno gospodarstvo nam ponuja priložnost za to, če ga bomo dobro upravljali. Konkurenčnost in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest morata zato postati način življenja ter imeti osrednje mesto pri oblikovanju in izvajanju naših politik. |
| --- | --- |

3.9

EESO je prepričan, da bi lahko gospodarsko okrevanje zato vodilo k ustvarjanju novih delovnih mest in izboljšanju zunanje konkurenčnosti gospodarstva EU, in sicer z ustvarjanjem novih gospodarskih panog in poslovnih projektov, potrebnih za uspešen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Kakovostno izpopolnjevanje in preusposabljanje bosta odločilno prispevala k upravljanju procesa prehoda. Nujno je, da proizvodnja čistih tehnologij v Evropi postane poslovni model. Socialni partnerji želijo za vsako ceno doseči, da znanje, spretnosti in proizvodna baza ne bi zapustili Evrope. Da bi zagotovili pametno neodvisnost, mora industrija – skupaj z delovnimi mesti, ki jih ustvarja – ostati v Evropi. Nujno je treba ponovno napredovati in prehod na zeleno gospodarstvo nam ponuja priložnost za to, če ga bomo dobro upravljali. Konkurenčnost in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest morata zato postati način življenja ter imeti osrednje mesto pri oblikovanju in izvajanju naših politik.

| 3.10 | Poleg novih reformnih ukrepov se mora EU najprej osredotočiti na izvajanje in uveljavljanje zakonodaje, sprejete v okviru zelenega dogovora. Postavlja se tudi vprašanje, zakaj države članice teh ukrepov še niso izvedle. Eden od razlogov je, da je zmogljivost držav članic za prevzem zakonodajnega svežnja zelo majhna. Enako velja za podjetja, predvsem za MSP. |
| --- | --- |

3.10

Poleg novih reformnih ukrepov se mora EU najprej osredotočiti na izvajanje in uveljavljanje zakonodaje, sprejete v okviru zelenega dogovora. Postavlja se tudi vprašanje, zakaj države članice teh ukrepov še niso izvedle. Eden od razlogov je, da je zmogljivost držav članic za prevzem zakonodajnega svežnja zelo majhna. Enako velja za podjetja, predvsem za MSP.

4.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poziva Evropsko komisijo in sozakonodajalca, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi dosegli soglasje o ključnih parametrih in kategorijah zasnove trga. V primeru pogodb o nakupu električne energije bi bilo na primer dobro opredeliti skupna pravila EU o javnih razpisih v zvezi z njimi, zahteve za povezana državna jamstva ali okvir spodbud za podjetja, da izkoristijo ves potencial navedenih pogodb. EESO si želi, da bi bili rezultati kmalu doseženi. V nasprotnem primeru bodo vlagatelji zaradi premajhne preglednosti in dolgoročne predvidljivosti odložili naložbene odločitve ali zapustili trg, naložbe pa ne bodo izvedene, dokler jim okvir ne bo popolnoma jasen. |
| --- | --- |

4.1

EESO poziva Evropsko komisijo in sozakonodajalca, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi dosegli soglasje o ključnih parametrih in kategorijah zasnove trga. V primeru pogodb o nakupu električne energije bi bilo na primer dobro opredeliti skupna pravila EU o javnih razpisih v zvezi z njimi, zahteve za povezana državna jamstva ali okvir spodbud za podjetja, da izkoristijo ves potencial navedenih pogodb. EESO si želi, da bi bili rezultati kmalu doseženi. V nasprotnem primeru bodo vlagatelji zaradi premajhne preglednosti in dolgoročne predvidljivosti odložili naložbene odločitve ali zapustili trg, naložbe pa ne bodo izvedene, dokler jim okvir ne bo popolnoma jasen.

| 4.2 | EESO je zelo zaskrbljen glede makroekonomske uspešnosti EU v zadnjih desetletjih in se dobro zaveda resnosti tega vprašanja. Zaveda pa se tudi, da krize še ni konec in da je treba ukrepati, da bi se razmere izboljšale. Upa, da je največja nevarnost, tj. inflacija, skoraj pod nadzorom, in da se bo lahko – če ne bo drugih zunanjih pretresov – kmalu začelo obdobje novega energetskega sistema, ki bo čist, pravičen in odporen. |
| --- | --- |

4.2

EESO je zelo zaskrbljen glede makroekonomske uspešnosti EU v zadnjih desetletjih in se dobro zaveda resnosti tega vprašanja. Zaveda pa se tudi, da krize še ni konec in da je treba ukrepati, da bi se razmere izboljšale. Upa, da je največja nevarnost, tj. inflacija, skoraj pod nadzorom, in da se bo lahko – če ne bo drugih zunanjih pretresov – kmalu začelo obdobje novega energetskega sistema, ki bo čist, pravičen in odporen.

| 4.3 | EESO odločno priporoča, naj bodo izredni ukrepi v zvezi s prihodki izključno začasni. Njihova uporaba za dlje časa, kot je potrebno, bi lahko povzročila nekatere spremembe ravnanja, socialne učinke in nepotrebno izkrivljanje trga ter vlagatelje iz zadevnih gospodarskih panog odvrnila od naložb. Politika omejevanja, uporabljena začasno, bi morala prožno upoštevati gospodarsko stvarnost in se prilagajati dogajanju na trgu, sicer bi lahko v primeru padca cen električne energije škodovala odjemalcem. |
| --- | --- |

4.3

EESO odločno priporoča, naj bodo izredni ukrepi v zvezi s prihodki izključno začasni. Njihova uporaba za dlje časa, kot je potrebno, bi lahko povzročila nekatere spremembe ravnanja, socialne učinke in nepotrebno izkrivljanje trga ter vlagatelje iz zadevnih gospodarskih panog odvrnila od naložb. Politika omejevanja, uporabljena začasno, bi morala prožno upoštevati gospodarsko stvarnost in se prilagajati dogajanju na trgu, sicer bi lahko v primeru padca cen električne energije škodovala odjemalcem.

| 4.4 | EESO odločno podpira okrepljen sistem varstva potrošnikov, saj so nas izučile posledice sedanje energetske krize na odjemalce. To pomeni celovito storitev, ki vključuje pravno varstvo, informacijske in svetovalne storitve, podrobna navodila, izmenjavo primerov dobre prakse itd. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tistim, ki jim grozi energijska revščina. |
| --- | --- |

4.4

EESO odločno podpira okrepljen sistem varstva potrošnikov, saj so nas izučile posledice sedanje energetske krize na odjemalce. To pomeni celovito storitev, ki vključuje pravno varstvo, informacijske in svetovalne storitve, podrobna navodila, izmenjavo primerov dobre prakse itd. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tistim, ki jim grozi energijska revščina.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Cene električne energije so se močno zvišale, pri čemer je bil vpliv različen glede na delež plina v lokalnem portfelju proizvodnje, in so leta 2022 dosegle 150–300 EUR/MWh.

1

(2)  Iz usklajenega indeksa potrošniških cen energije za leto 2023, ki ga pripravlja Evropska komisija, je razvidno, da je leta 2022 letna stopnja v povprečju dosegla 20 %. Stanje v državah članicah pa je bilo različno, pri čemer je bila najvišja stopnja zabeležena v Italiji, 65 %.

2

(3)  Pomladanska gospodarska napoved 2023, Eurostat.

3

(4)  Glede na raziskavo ECB iz januarja 2023 o posojilni dejavnosti bank so se posojilni standardi za podjetja in gospodinjstva močno zaostrovali tudi v zadnjem četrtletju leta 2022. Za podjetja so se kreditni standardi neto najbolj zaostrili od krize državnega dolga v euroobmočju v letu 2011.

4

(5)  Pomladanska gospodarska napoved 2023, Eurostat.

5

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/13

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Druga košarica novih virov lastnih sredstev

(raziskovalno mnenje)

(2023/C 293/03)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

Philip VON BROCKDORFF

| Zaprosilo | 20. 1. 2023, dopis Maroša ŠEFČOVIČA, podpredsednika Evropske komisije za medinstitucionalne odnose in predvidevanje |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 140/67/12 |

Zaprosilo

20. 1. 2023, dopis Maroša ŠEFČOVIČA, podpredsednika Evropske komisije za medinstitucionalne odnose in predvidevanje

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

140/67/12

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je že v prejšnjem mnenju na to temo (1) izpostavil potrebo po dogovoru držav članic, da se za odplačilo dolgov, ki so nastali zaradi najemanja posojil v okviru evropskega načrta za okrevanje NextGenerationEU, poiščejo novi viri lastnih sredstev, da ne bi ogrozili proračunov programov EU oziroma da ne bi bilo treba bistveno povečati prispevka iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je že v prejšnjem mnenju na to temo (1

| 1.2 | EESO poudarja, da bi bilo treba pri oblikovanju predlogov za nove vire lastnih prihodkov upoštevati proračunske pritiske, s katerimi se soočajo države članice zaradi pandemije, in trenutne napetosti v mednarodnem okolju. To je postalo še toliko bolj pomembno v sedanjih razmerah višjih obrestnih mer, saj se lahko zgodi, da novi viri lastnih sredstev, ki jih je predlagala Komisija v svežnju iz leta 2021, ne bodo zadostovali za kritje stroškov odplačevanja instrumenta NextGenerationEU. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da bi bilo treba pri oblikovanju predlogov za nove vire lastnih prihodkov upoštevati proračunske pritiske, s katerimi se soočajo države članice zaradi pandemije, in trenutne napetosti v mednarodnem okolju. To je postalo še toliko bolj pomembno v sedanjih razmerah višjih obrestnih mer, saj se lahko zgodi, da novi viri lastnih sredstev, ki jih je predlagala Komisija v svežnju iz leta 2021, ne bodo zadostovali za kritje stroškov odplačevanja instrumenta NextGenerationEU.

| 1.3 | EESO ugotavlja, da je v veljavi vir lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira. Poudarja, kako pomembno je, da se novi zakonodajni predlog o embalaži in odpadni embalaži, ki se nanaša na nereciklirano odpadno plastično embalažo, sprejme in usklajeno prenese v nacionalno zakonodajo. Meni tudi, da je vir lastnih sredstev, izračunanih na podlagi količine komunalnih odpadkov, še ena možnost (ob predpostavki, da je tehnično in okoljsko izvedljiva), ki bi podpirala tudi krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.3

EESO ugotavlja, da je v veljavi vir lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira. Poudarja, kako pomembno je, da se novi zakonodajni predlog o embalaži in odpadni embalaži, ki se nanaša na nereciklirano odpadno plastično embalažo, sprejme in usklajeno prenese v nacionalno zakonodajo. Meni tudi, da je vir lastnih sredstev, izračunanih na podlagi količine komunalnih odpadkov, še ena možnost (ob predpostavki, da je tehnično in okoljsko izvedljiva), ki bi podpirala tudi krožno gospodarstvo.

| 1.4 | EESO poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge v zvezi z okvirom Poslovanje v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov (BEFIT). V zvezi s tem poziva Komisijo, naj določi jasne cilje glede poenostavitve davčnega okvira in zagotavljanja konkurenčnosti obstoječih in novih direktiv o davkih. Zlasti poudarja, da morajo pravila BEFIT temeljiti na usklajenih opredelitvah in standardih ter natančnejši oceni morebitnih dodatnih prihodkov, povezanih z njihovim izvajanjem. |
| --- | --- |

1.4

EESO poziva Komisijo, naj čim prej pripravi predloge v zvezi z okvirom Poslovanje v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov (BEFIT). V zvezi s tem poziva Komisijo, naj določi jasne cilje glede poenostavitve davčnega okvira in zagotavljanja konkurenčnosti obstoječih in novih direktiv o davkih. Zlasti poudarja, da morajo pravila BEFIT temeljiti na usklajenih opredelitvah in standardih ter natančnejši oceni morebitnih dodatnih prihodkov, povezanih z njihovim izvajanjem.

| 1.5 | Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament, obenem pa oceniti učinke predloga. |
| --- | --- |

1.5

Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament, obenem pa oceniti učinke predloga.

| 1.6 | EESO pozdravlja dogovor med Svetom in Evropskim parlamentom o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah. Komisija bi za večjo usklajenost delovnih pogojev lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev, pod pogojem, da to omogočajo pravila Svetovne trgovinske organizacije in da so merila glede uporabe jasna. Hkrati ponovno poudarja, da je treba podjetjem iz EU zagotoviti nekaj olajšav pri izvozu, da bodo konkurenčna na tretjih trgih. |
| --- | --- |

1.6

EESO pozdravlja dogovor med Svetom in Evropskim parlamentom o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah. Komisija bi za večjo usklajenost delovnih pogojev lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev, pod pogojem, da to omogočajo pravila Svetovne trgovinske organizacije in da so merila glede uporabe jasna. Hkrati ponovno poudarja, da je treba podjetjem iz EU zagotoviti nekaj olajšav pri izvozu, da bodo konkurenčna na tretjih trgih.

| 1.7 | EESO ugotavlja, da sta bila v skladu z vključujočim okvirom OECD/G20 dogovorjena obdobje mirovanja in rok za odstop v zvezi z digitalnimi davki. Vendar bi lahko za povečanje lastnih sredstev morda razmislili o davku na digitalne transakcije na ravni EU, ki bi se uporabljal, če drugi večji trgovinski partnerji ne bi spoštovali dogovorjenih pravil iz vključujočega okvira OECD/G20. |
| --- | --- |

1.7

EESO ugotavlja, da sta bila v skladu z vključujočim okvirom OECD/G20 dogovorjena obdobje mirovanja in rok za odstop v zvezi z digitalnimi davki. Vendar bi lahko za povečanje lastnih sredstev morda razmislili o davku na digitalne transakcije na ravni EU, ki bi se uporabljal, če drugi večji trgovinski partnerji ne bi spoštovali dogovorjenih pravil iz vključujočega okvira OECD/G20.

| 1.8 | EESO poudarja tudi, da bi moral biti drugi sklop ukrepov za vire lastnih sredstev v skladu z načeloma sorazmernosti in socialne pravičnosti. Poleg tega znova poudarja, da bi bilo treba vse predloge v zvezi z viri lastnih sredstev podpreti z oceno učinka. |
| --- | --- |

1.8

EESO poudarja tudi, da bi moral biti drugi sklop ukrepov za vire lastnih sredstev v skladu z načeloma sorazmernosti in socialne pravičnosti. Poleg tega znova poudarja, da bi bilo treba vse predloge v zvezi z viri lastnih sredstev podpreti z oceno učinka.

2.   Ozadje mnenja

Ozadje mnenja

| 2.1 | Člen 311 PDEU določa, da se brez vpliva na druge prihodke proračun EU v celoti financira iz lastnih sredstev Unije. Te vire je mogoče opredeliti kot neposredne vire prihodkov EU, ne da bi bile za to potrebne dodatne odločitve držav članic. Vendar v praksi večino prihodkov EU ustvarjajo prispevki držav članic (2). |
| --- | --- |

2.1

Člen 311 PDEU določa, da se brez vpliva na druge prihodke proračun EU v celoti financira iz lastnih sredstev Unije. Te vire je mogoče opredeliti kot neposredne vire prihodkov EU, ne da bi bile za to potrebne dodatne odločitve držav članic. Vendar v praksi večino prihodkov EU ustvarjajo prispevki držav članic (2

| 2.2 | Evropska komisija je ob predstavitvi svojega delovnega programa za leto 2023 napovedala predlog za drugo košarico novih virov lastnih sredstev, ki je trenutno načrtovan za tretje četrtletje leta 2023 in med drugim temelji na napovedanem zakonodajnem predlogu o enotnih davčnih pravilih za poslovanje v Evropi (BEFIT). S tem se za eno leto skrajša časovni razpored iz medinstitucionalnega sporazuma (3), ki je bil predstavljen decembra 2020. |
| --- | --- |

2.2

Evropska komisija je ob predstavitvi svojega delovnega programa za leto 2023 napovedala predlog za drugo košarico novih virov lastnih sredstev, ki je trenutno načrtovan za tretje četrtletje leta 2023 in med drugim temelji na napovedanem zakonodajnem predlogu o enotnih davčnih pravilih za poslovanje v Evropi (BEFIT). S tem se za eno leto skrajša časovni razpored iz medinstitucionalnega sporazuma (3

| 2.3 | Druga košarica novih virov lastnih sredstev sledi prvi, ki je bila predstavljena decembra 2021 (4) in je temeljila na treh novih virih prihodkov. Prvi vir temelji na prihodkih iz sistema za trgovanje z emisijami, drugi na prihodkih, ki bodo ustvarjeni z mehanizmom EU za ogljično prilagoditev na mejah, tretji pa na deležu preostalega dobička mednarodnih družb, ki se prerazporedi državam članicam EU v skladu s sporazumom OECD/G20 o prerazporeditvi pravic do obdavčitve („prvi steber“). |
| --- | --- |

2.3

Druga košarica novih virov lastnih sredstev sledi prvi, ki je bila predstavljena decembra 2021 (4

| 2.4 | Cilj novega predloga o virih lastnih sredstev je zagotoviti odporen in diverzificiran tok prihodkov za EU ter se izogniti krčenju programov EU in pretiranemu povečanju prispevkov v proračun EU na podlagi bruto nacionalnega dohodka držav članic. |
| --- | --- |

2.4

Cilj novega predloga o virih lastnih sredstev je zagotoviti odporen in diverzificiran tok prihodkov za EU ter se izogniti krčenju programov EU in pretiranemu povečanju prispevkov v proračun EU na podlagi bruto nacionalnega dohodka držav članic.

| 2.5 | Dolgoročni vpliv instrumenta za okrevanje NextGenerationEU, ki se izvaja za obvladovanje gospodarskih in socialnih motenj zaradi pandemije, na proračun EU bo obravnavan v novem okviru, ki je zasnovan tako, da bo ustrezno uporabil nove vire lastnih sredstev za postopno vračilo sredstev, ki si jih je Komisija izposodila na kapitalskih trgih za nepovratna sredstva instrumenta NextGenerationEU, najpozneje do leta 2058. Poudariti je treba, da je treba odplačevanje glavnice in obresti financirati iz proračuna EU v skladu z večletnim finančnim okvirom. |
| --- | --- |

2.5

Dolgoročni vpliv instrumenta za okrevanje NextGenerationEU, ki se izvaja za obvladovanje gospodarskih in socialnih motenj zaradi pandemije, na proračun EU bo obravnavan v novem okviru, ki je zasnovan tako, da bo ustrezno uporabil nove vire lastnih sredstev za postopno vračilo sredstev, ki si jih je Komisija izposodila na kapitalskih trgih za nepovratna sredstva instrumenta NextGenerationEU, najpozneje do leta 2058. Poudariti je treba, da je treba odplačevanje glavnice in obresti financirati iz proračuna EU v skladu z večletnim finančnim okvirom.

| 2.6 | Komisija je pred pripravo predloga o drugi košarici novih virov lastnih sredstev pozvala Evropski ekonomsko-socialni odbor, naj predstavi svoje stališče in priporočila, da bi jih vključila v svoj predlog. |
| --- | --- |

2.6

Komisija je pred pripravo predloga o drugi košarici novih virov lastnih sredstev pozvala Evropski ekonomsko-socialni odbor, naj predstavi svoje stališče in priporočila, da bi jih vključila v svoj predlog.

| 2.7 | To mnenje EESO dopolnjuje njegovo prejšnje mnenje o isti temi (5), z nekaterimi prilagoditvami, ki upoštevajo sedanjo institucionalno razpravo in najnovejši razvoj dogodkov. |
| --- | --- |

2.7

To mnenje EESO dopolnjuje njegovo prejšnje mnenje o isti temi (5

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja možnost, da lahko ponovno izrazi svoje stališče o ključnem in strateškem vprašanju za prihodnost povezovanja EU. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja možnost, da lahko ponovno izrazi svoje stališče o ključnem in strateškem vprašanju za prihodnost povezovanja EU.

| 3.2 | Ob tem želi poudariti, da razprava o izvoru virov lastnih sredstev in njihovi uporabi za proračun EU ob upoštevanju načela univerzalnosti ne bi smela potekati le med evropskimi institucijami, temveč bi morala na splošno vključevati tudi poslovno skupnost, druge socialne partnerje in civilno družbo, vključno s predstavniki čim več skupin državljanov EU, da bi zajeli tudi starejše in ranljive skupine. |
| --- | --- |

3.2

Ob tem želi poudariti, da razprava o izvoru virov lastnih sredstev in njihovi uporabi za proračun EU ob upoštevanju načela univerzalnosti ne bi smela potekati le med evropskimi institucijami, temveč bi morala na splošno vključevati tudi poslovno skupnost, druge socialne partnerje in civilno družbo, vključno s predstavniki čim več skupin državljanov EU, da bi zajeli tudi starejše in ranljive skupine.

| 3.3 | Kot je poudaril v svojem mnenju o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev, se EESO strinja, da je treba zagotoviti nove vire lastnih sredstev, s katerimi bi lahko še naprej ustrezno uresničevali agendo in cilje EU, ne da bi načenjali proračune programov EU iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in bistveno povečali prispevek na podlagi BND. |
| --- | --- |

3.3

Kot je poudaril v svojem mnenju o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev, se EESO strinja, da je treba zagotoviti nove vire lastnih sredstev, s katerimi bi lahko še naprej ustrezno uresničevali agendo in cilje EU, ne da bi načenjali proračune programov EU iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in bistveno povečali prispevek na podlagi BND.

| 3.4 | EESO hkrati ugotavlja, da se je z uvedbo vira lastnih sredstev, ki temelji na nereciklirani odpadni plastični embalaži, zmanjšal visok delež prispevkov držav članic iz naslova BND. V zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da se novi zakonodajni predlog o embalaži in odpadni embalaži sprejme in usklajeno prenese v nacionalno zakonodajo, da bi zmanjšali breme zagotavljanja skladnosti. |
| --- | --- |

3.4

EESO hkrati ugotavlja, da se je z uvedbo vira lastnih sredstev, ki temelji na nereciklirani odpadni plastični embalaži, zmanjšal visok delež prispevkov držav članic iz naslova BND. V zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da se novi zakonodajni predlog o embalaži in odpadni embalaži sprejme in usklajeno prenese v nacionalno zakonodajo, da bi zmanjšali breme zagotavljanja skladnosti.

| 3.5 | EESO upa, da bo napovedani drugi sklop ukrepov za vire lastnih sredstev v skladu z načeloma sorazmernosti in socialne pravičnosti ter da bo zagotavljal ustrezno ravnovesje med potrebo po močnem finančnem proračunu, ki bo omogočal uresničevanje ciljev EU, ter socialno kohezijo in podjetjem prijaznim okoljem. |
| --- | --- |

3.5

EESO upa, da bo napovedani drugi sklop ukrepov za vire lastnih sredstev v skladu z načeloma sorazmernosti in socialne pravičnosti ter da bo zagotavljal ustrezno ravnovesje med potrebo po močnem finančnem proračunu, ki bo omogočal uresničevanje ciljev EU, ter socialno kohezijo in podjetjem prijaznim okoljem.

| 3.6 | EESO poudarja, da je pomembno razlikovati med viri lastnih sredstev EU in davčnimi politikami EU: medtem ko se pri prvih za ustrezne prihodkovne tokove za financiranje proračuna EU uporabljajo davčna orodja, bi morale biti davčne politike EU namenjene spodbujanju gospodarskega povezovanja ter krepitvi in nadaljnjemu razvoju enotnega trga, ne pa povečevanju davčnih bremen in spodkopavanju socialnega in gospodarskega povezovanja. |
| --- | --- |

3.6

EESO poudarja, da je pomembno razlikovati med viri lastnih sredstev EU in davčnimi politikami EU: medtem ko se pri prvih za ustrezne prihodkovne tokove za financiranje proračuna EU uporabljajo davčna orodja, bi morale biti davčne politike EU namenjene spodbujanju gospodarskega povezovanja ter krepitvi in nadaljnjemu razvoju enotnega trga, ne pa povečevanju davčnih bremen in spodkopavanju socialnega in gospodarskega povezovanja.

| 3.7 | EESO želi poudariti, da bo treba v predlogu Komisije skrbno preučiti negativne posledice ruskega napada na Ukrajino, ki traja že dlje časa, in s tem povezane posledice v smislu svetovne gospodarske recesije, vpliva na dobavne verige in mednarodnih napetosti, kar ustvarja zapletene okoliščine, s katerimi se je treba spoprijeti. Med slednje med drugim sodita visoka trajna inflacija in dvigovanje obrestnih mer za njeno ublažitev. Vse to ustvarja zelo zahtevne gospodarske razmere za predlog Komisije. |
| --- | --- |

3.7

EESO želi poudariti, da bo treba v predlogu Komisije skrbno preučiti negativne posledice ruskega napada na Ukrajino, ki traja že dlje časa, in s tem povezane posledice v smislu svetovne gospodarske recesije, vpliva na dobavne verige in mednarodnih napetosti, kar ustvarja zapletene okoliščine, s katerimi se je treba spoprijeti. Med slednje med drugim sodita visoka trajna inflacija in dvigovanje obrestnih mer za njeno ublažitev. Vse to ustvarja zelo zahtevne gospodarske razmere za predlog Komisije.

| 3.8 | Glede na zgoraj navedene okoliščine EESO ugotavlja, da bi bilo treba pri pripravi predlogov o novih virih prihodkov za proračun EU ustrezno upoštevati proračunske pritiske, s katerimi se soočajo države članice po pandemiji in v času sedanjih mednarodnih napetosti. EESO ugotavlja, da pobiranje prihodkov na ravni EU dodatno obremenjuje nacionalne proračune. Poleg tega je odplačilo posojil za instrument NextGenerationEU iz proračuna EU sprejeta zaveza, ki lahko privede do višjih prispevkov držav članic, če ne bo novih virov lastnih sredstev. |
| --- | --- |

3.8

Glede na zgoraj navedene okoliščine EESO ugotavlja, da bi bilo treba pri pripravi predlogov o novih virih prihodkov za proračun EU ustrezno upoštevati proračunske pritiske, s katerimi se soočajo države članice po pandemiji in v času sedanjih mednarodnih napetosti. EESO ugotavlja, da pobiranje prihodkov na ravni EU dodatno obremenjuje nacionalne proračune. Poleg tega je odplačilo posojil za instrument NextGenerationEU iz proračuna EU sprejeta zaveza, ki lahko privede do višjih prispevkov držav članic, če ne bo novih virov lastnih sredstev.

| 3.9 | EESO hkrati opozarja, da novi viri lastnih sredstev, predlagani v prvem svežnju Komisije z dne 14. decembra 2021, verjetno ne bodo zadostovali za kritje vseh sedanjih obveznosti EU, tudi zaradi višjih obrestnih mer. |
| --- | --- |

3.9

EESO hkrati opozarja, da novi viri lastnih sredstev, predlagani v prvem svežnju Komisije z dne 14. decembra 2021, verjetno ne bodo zadostovali za kritje vseh sedanjih obveznosti EU, tudi zaradi višjih obrestnih mer.

| 3.10 | EESO meni, da je pomembno imeti močan in trden proračun EU, s katerim bo mogoče ne le zagotoviti strateško avtonomijo Evropske unije, temveč tudi ustrezno podpreti dvojni zeleni in digitalni prehod z vsemi izzivi in prilagoditvami, ki jih bo to prineslo državam članicam, regijam in lokalnim skupnostim, pa tudi podjetjem po vsej Evropi. |
| --- | --- |

3.10

EESO meni, da je pomembno imeti močan in trden proračun EU, s katerim bo mogoče ne le zagotoviti strateško avtonomijo Evropske unije, temveč tudi ustrezno podpreti dvojni zeleni in digitalni prehod z vsemi izzivi in prilagoditvami, ki jih bo to prineslo državam članicam, regijam in lokalnim skupnostim, pa tudi podjetjem po vsej Evropi.

| 3.11 | EESO ugotavlja, da bo treba za učinkovito okrepitev proračuna EU in večletnega finančnega okvira nepovratna sredstva instrumenta NGEU vrniti v določenem obdobju brez nadaljnjega podaljšanja, da bi se izognili tveganju previsokih stroškov izposojanja zaradi predolge ročnosti, ki bi škodili gospodarski rasti in socialni blaginji prihodnjih generacij. To še zlasti velja v sedanjem obdobju rastočih obrestnih mer, zaradi katerih je zadolževanje na dolgi rok manj vzdržno, stroški financiranja pa so precej nepredvidljivi. |
| --- | --- |

3.11

EESO ugotavlja, da bo treba za učinkovito okrepitev proračuna EU in večletnega finančnega okvira nepovratna sredstva instrumenta NGEU vrniti v določenem obdobju brez nadaljnjega podaljšanja, da bi se izognili tveganju previsokih stroškov izposojanja zaradi predolge ročnosti, ki bi škodili gospodarski rasti in socialni blaginji prihodnjih generacij. To še zlasti velja v sedanjem obdobju rastočih obrestnih mer, zaradi katerih je zadolževanje na dolgi rok manj vzdržno, stroški financiranja pa so precej nepredvidljivi.

| 3.12 | EESO poziva Komisijo, naj kar najhitreje nadalje razvije predlog o sklopu enotnih pravil za oceno davčne osnove pravnih oseb s sedežem v EU, ki so del skupine s svetovnimi konsolidiranimi prihodki nad določenim pragom, saj je to predpogoj za predlog vira lastnih sredstev iz naslova obdavčitve pravnih oseb. Okvir BEFIT bo vključeval tudi določbe za razporeditev dobička med države članice na podlagi porazdelitvene formule. Ko bodo dobički razporejeni, bo zanje veljala stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

3.12

EESO poziva Komisijo, naj kar najhitreje nadalje razvije predlog o sklopu enotnih pravil za oceno davčne osnove pravnih oseb s sedežem v EU, ki so del skupine s svetovnimi konsolidiranimi prihodki nad določenim pragom, saj je to predpogoj za predlog vira lastnih sredstev iz naslova obdavčitve pravnih oseb. Okvir BEFIT bo vključeval tudi določbe za razporeditev dobička med države članice na podlagi porazdelitvene formule. Ko bodo dobički razporejeni, bo zanje veljala stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v zadevnih državah članicah.

| 3.13 | EESO je seznanjen z napovedjo Komisije, da si bo na podlagi predloga BEFIT prizadevala oblikovati dodaten tok virov lastnih sredstev EU. Vendar bi lahko bilo precej težko doseči politično soglasje o takšnem predlogu, kot sta v preteklosti pokazala predloga o CCCTB (6) iz let 2011 in 2016. |
| --- | --- |

3.13

EESO je seznanjen z napovedjo Komisije, da si bo na podlagi predloga BEFIT prizadevala oblikovati dodaten tok virov lastnih sredstev EU. Vendar bi lahko bilo precej težko doseči politično soglasje o takšnem predlogu, kot sta v preteklosti pokazala predloga o CCCTB (6

| 3.14 | EESO poziva k razpravi o okviru BEFIT, v kateri bi sodelovali vsi deležniki, saj bi s tem zagotovili preglednost njenega učinka. Poleg tega poudarja, da je za okvir BEFIT treba določiti jasne cilje in ključna načela, da bi poenostavili davčni okvir ter zagotovili konkurenčnost obstoječih in novih direktiv o davkih. |
| --- | --- |

3.14

EESO poziva k razpravi o okviru BEFIT, v kateri bi sodelovali vsi deležniki, saj bi s tem zagotovili preglednost njenega učinka. Poleg tega poudarja, da je za okvir BEFIT treba določiti jasne cilje in ključna načela, da bi poenostavili davčni okvir ter zagotovili konkurenčnost obstoječih in novih direktiv o davkih.

| 3.15 | EESO poudarja, da bi morala morebitna pravila o okviru BEFIT temeljiti na usklajenih opredelitvah in standardih, da se omogoči pravilno izvajanje predloga na celotnem notranjem trgu, ter na natančnejši oceni morebitnih dodatnih prihodkov, povezanih z izvajanjem okvira BEFIT, če bodo ti prihodki dejansko ustvarjeni (7). |
| --- | --- |

3.15

EESO poudarja, da bi morala morebitna pravila o okviru BEFIT temeljiti na usklajenih opredelitvah in standardih, da se omogoči pravilno izvajanje predloga na celotnem notranjem trgu, ter na natančnejši oceni morebitnih dodatnih prihodkov, povezanih z izvajanjem okvira BEFIT, če bodo ti prihodki dejansko ustvarjeni (7

| 3.16 | EESO opozarja, da so prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb v vsakem primeru nestanovitni, kar otežuje natančno oceno prihodnjih davčnih prihodkov, ki jih je treba nameniti za vire lastnih sredstev. To še zlasti velja v trenutnih gospodarskih razmerah z visoko inflacijo in višanjem obrestnih mer. V zvezi s tem EESO spodbuja Komisijo, naj izvede namenske študije in simulacije ocen učinka, da bi določila zanesljiv nabor virov lastnih sredstev, ki bi jih lahko pobirali v okviru pobude BEFIT. Vendar opozarja na morebitne dodatne stroške podjetij v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. |
| --- | --- |

3.16

EESO opozarja, da so prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb v vsakem primeru nestanovitni, kar otežuje natančno oceno prihodnjih davčnih prihodkov, ki jih je treba nameniti za vire lastnih sredstev. To še zlasti velja v trenutnih gospodarskih razmerah z visoko inflacijo in višanjem obrestnih mer. V zvezi s tem EESO spodbuja Komisijo, naj izvede namenske študije in simulacije ocen učinka, da bi določila zanesljiv nabor virov lastnih sredstev, ki bi jih lahko pobirali v okviru pobude BEFIT. Vendar opozarja na morebitne dodatne stroške podjetij v zvezi z zagotavljanjem skladnosti.

| 3.17 | Ker bo predlog Komisije o okviru BEFIT temeljil na dvostebrnem pristopu iz vključujočega okvira, ki sta ga sprejela OECD in skupina G20 v zvezi z razporejanjem dobička (prvi steber) in dopolnilnimi pravili (drugi steber), EESO spodbuja Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje v mednarodnih pobudah za pripravo predloga BEFIT. |
| --- | --- |

3.17

Ker bo predlog Komisije o okviru BEFIT temeljil na dvostebrnem pristopu iz vključujočega okvira, ki sta ga sprejela OECD in skupina G20 v zvezi z razporejanjem dobička (prvi steber) in dopolnilnimi pravili (drugi steber), EESO spodbuja Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje v mednarodnih pobudah za pripravo predloga BEFIT.

| 3.18 | Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko pri ocenjevanju možnih učinkov preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. |
| --- | --- |

3.18

Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko pri ocenjevanju možnih učinkov preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU.

| 3.19 | EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju. Poleg tega bi Komisija lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev. Ta možnost bi bila upoštevana le, če je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in so merila glede uporabe jasna. Ta dajatev bi lahko nekoliko zaščitila delavce v tretjih državah in postopoma olajšala doseganje enakovrednih delovnih pogojev med EU in drugimi trgovinskimi bloki. Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah. |
| --- | --- |

3.19

EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju. Poleg tega bi Komisija lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev. Ta možnost bi bila upoštevana le, če je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in so merila glede uporabe jasna. Ta dajatev bi lahko nekoliko zaščitila delavce v tretjih državah in postopoma olajšala doseganje enakovrednih delovnih pogojev med EU in drugimi trgovinskimi bloki. Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah.

| 3.20 | EESO meni, da bi v skladu z vključujočim okvirom OECD/G20, v katerem sta bila v zvezi z digitalnimi davki dogovorjena obdobje mirovanja in rok za odstop, lahko za povečanje lastnih sredstev morda razmislili o davku na digitalne transakcije na ravni EU. Vendar bi se ta uporabljal le, če drugi večji trgovinski partnerji ne bi spoštovali dogovorjenih pravil iz vključujočega okvira OECD/G20. |
| --- | --- |

3.20

EESO meni, da bi v skladu z vključujočim okvirom OECD/G20, v katerem sta bila v zvezi z digitalnimi davki dogovorjena obdobje mirovanja in rok za odstop, lahko za povečanje lastnih sredstev morda razmislili o davku na digitalne transakcije na ravni EU. Vendar bi se ta uporabljal le, če drugi večji trgovinski partnerji ne bi spoštovali dogovorjenih pravil iz vključujočega okvira OECD/G20.

| 3.21 | Kjer je recikliranje komunalnih odpadkov tehnično in okoljsko izvedljivo, je statistično podprt vir lastnih sredstev, ki temelji na količini komunalnih odpadkov, še ena možnost, s katero bi odlaganje in sežiganje postala dražja v primerjavi z recikliranjem, kar bi podprlo krožno gospodarstvo na celotnem notranjem trgu. |
| --- | --- |

3.21

Kjer je recikliranje komunalnih odpadkov tehnično in okoljsko izvedljivo, je statistično podprt vir lastnih sredstev, ki temelji na količini komunalnih odpadkov, še ena možnost, s katero bi odlaganje in sežiganje postala dražja v primerjavi z recikliranjem, kar bi podprlo krožno gospodarstvo na celotnem notranjem trgu.

| 3.22 | Kot je EESO poudaril že v prejšnjem mnenju o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev, meni, da sta učinkovitost in uspešnost pri zbiranju, upravljanju in nato tudi pri porabi lastnih sredstev ključni v vseh fazah in strateški za zagotavljanje ustreznega in produktivnega izkoriščanja virov lastnih sredstev za doseganje ambicioznih ciljev, določenih v agendi Komisije. |
| --- | --- |

3.22

Kot je EESO poudaril že v prejšnjem mnenju o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev, meni, da sta učinkovitost in uspešnost pri zbiranju, upravljanju in nato tudi pri porabi lastnih sredstev ključni v vseh fazah in strateški za zagotavljanje ustreznega in produktivnega izkoriščanja virov lastnih sredstev za doseganje ambicioznih ciljev, določenih v agendi Komisije.

| 3.23 | EESO v skladu s prejšnjim mnenjem o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev na koncu tudi ponovno poudarja, kako pomembno je, da so vsi predlogi v zvezi z viri lastnih sredstev podprti z oceno učinka predlaganih ukrepov in zlasti prihodkov, ki naj bi jih ti ukrepi ustvarili. |
| --- | --- |

3.23

EESO v skladu s prejšnjim mnenjem o predlogu sklepa o virih lastnih sredstev na koncu tudi ponovno poudarja, kako pomembno je, da so vsi predlogi v zvezi z viri lastnih sredstev podprti z oceno učinka predlaganih ukrepov in zlasti prihodkov, ki naj bi jih ti ukrepi ustvarili.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU (COM(2021) 566 final) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) – Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) (UL C 323, 26.8.2022, str. 48).

1

(2)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave.

2

(3)  Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (L433I/28).

3

(4)  COM(2021) 566 final.

4

(5)  Mnenje EESO z naslovom Predlog sklepa o virih lastnih sredstev (UL C 323, 26.8.2022, str. 48).

5

(6)  Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb.

6

(7)  Namen okvira BEFIT je poenostavitev in učinkovita konsolidacija dobičkov in izgub, ne pa nujno ustvarjanje več prihodkov.

7

---

PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov (člen 74(3) Poslovnika):

AMANDMA 3

ECO/617 — Druga košarica novih virov lastnih sredstev

Odstavek 3.18

Spremeni se tako

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance. | Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije (9). Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance.

Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije (9). Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance.

Obrazložitev

To je zelo pomembno ozadje, ki ga je treba dodati v pojasnilo bralcu mnenja. Uvedba davka na finančne transakcije je v državah članicah EU namreč še vedno politično zelo zapletena, čeprav je bila zakonodajna pobuda Komisije predlagana že pred skoraj 12 leti. To zgolj dokazuje, da so koristi uvedbe davka na finančne transakcije samo v EU ali samo med nekaterimi državami članicami EU zelo vprašljive.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 122 |
| Vzdržani: | 14 |

Za:

80

Proti:

122

Vzdržani:

14

AMANDMA 4

ECO/617 — Druga košarica novih virov lastnih sredstev

Odstavek 3.19

Spremeni se tako

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju.
  Poleg tega bi Komisija lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev. Ta možnost bi bila upoštevana le, če je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in so merila glede uporabe jasna. Ta dajatev bi lahko nekoliko zaščitila delavce v tretjih državah in postopoma olajšala doseganje enakovrednih delovnih pogojev med EU in drugimi trgovinskimi bloki.
  Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah. | EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju. Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju.
  Poleg tega bi Komisija lahko razmislila o dodatni dajatvi za podjetja iz EU, ki uvažajo izdelke proizvajalcev iz tretjih držav, ki ne zagotavljajo primerne zaščite delavcev. Ta možnost bi bila upoštevana le, če je v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije in so merila glede uporabe jasna. Ta dajatev bi lahko nekoliko zaščitila delavce v tretjih državah in postopoma olajšala doseganje enakovrednih delovnih pogojev med EU in drugimi trgovinskimi bloki.
  Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah.

EESO želi spomniti, da se je z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, o katerem sta se dogovorila Svet in Evropski parlament, izključno želelo spodbuditi trgovinske partnerje EU, da skupaj z EU razogljičijo svojo proizvodnjo. To je bilo predlagano kot vir lastnih sredstev v prvem svežnju. Hkrati EESO poziva k določenim olajšavam pri izvozu, da bodo lahko podjetja iz EU konkurenčna na tretjih trgih. To je bilo poudarjeno v enem od prejšnjih mnenj EESO o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah.

Obrazložitev

Enako besedilo kot v odstavku 1.6.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 78 |
| --- | --- |
| Proti: | 129 |
| Vzdržani: | 11 |

Za:

78

Proti:

129

Vzdržani:

11

Naslednji amandmaji so bili med razpravo sprejeti, vendar je bila vsaj četrtina oddanih glasov za ohranitev prvotnega besedila (člen 74(4) Poslovnika):

AMANDMA 1

ECO/617 — Druga košarica novih virov lastnih sredstev

Odstavek 3.18

Spremeni se tako

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU
  . Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance. | Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko
  pri ocenjevanju možnih učinkov
  preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU. |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU
  . Vendar se EESO zaveda, da bi davek na finančne transakcije utegnil zmanjšati konkurenčnost EU, zlasti če bi se uporabljal le v EU. Poleg tega široko zastavljen davek na finančne transakcije verjetno ne bo prinesel veliko prihodkov, lahko pa bi negativno vplival na evropska podjetja in gospodinjstva, kar bi lahko zmanjšalo rast in dodatno obremenilo javne finance.

Kot je predlagal tudi Evropski parlament, bi lahko
  pri ocenjevanju možnih učinkov
  preučili možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije. Nove davčne določbe bi bilo treba nato združiti s ciljno usmerjenimi pravili, katerih namen je del pričakovanih dodatnih davčnih prihodkov nameniti virom lastnih sredstev EU.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 96 |
| --- | --- |
| Proti: | 91 |
| Vzdržani: | 15 |

Za:

96

Proti:

91

Vzdržani:

15

AMANDMA 2

ECO/617 — Druga košarica novih virov lastnih sredstev

Odstavek 1.5

Spremeni se tako

| Mnenje strokovne skupine | Amandma |
| --- | --- |
| Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament
  . Vendar se EESO zaveda, da bi takšen davek utegnil vplivati na konkurenčnost in verjetno ne bi prinesel veliko dodatnih prihodkov. | Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament
  , obenem pa oceniti učinke predloga
  . |

Mnenje strokovne skupine

Amandma

Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament
  . Vendar se EESO zaveda, da bi takšen davek utegnil vplivati na konkurenčnost in verjetno ne bi prinesel veliko dodatnih prihodkov.

Po mnenju EESO je smiselno preučiti možnost vključitve finančnih storitev v okvir BEFIT ali uvedbe globalnega davka na finančne transakcije, kot je predlagal Evropski parlament
  , obenem pa oceniti učinke predloga
  .

Rezultat glasovanja:

| Za: | 126 |
| --- | --- |
| Proti: | 79 |
| Vzdržani: | 8 |

Za:

126

Proti:

79

Vzdržani:

8

---

(9)  

  Komisija je 28. septembra 2011 predložila predlog direktive Sveta o skupnem sistemu davka na finančne transakcije in spremembi Direktive 2008/7/ES. V Svetu ni bil dosežen dogovor in Komisija je 14. februarja 2013 predložila predlog, da se v enajstih državah članicah uvede davek na finančne transakcije z instrumentom okrepljenega sodelovanja. Do zaostanka pri tem prihaja tudi med temi državami članicami, čeprav Svet ECOFIN o tem dosjeju redno razpravlja.

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/21

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Politika EU na področju kibernetske obrambe

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 293/04)

| Poročevalec: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Alberto MAZZOLA |

Poročevalec:

Anastasis YIAPANIS

Anastasis YIAPANIS

Soporočevalec:

Alberto MAZZOLA

Alberto MAZZOLA

| Sklep plenarne skupščine | 20. 9. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 3. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 208/1/2 |

Sklep plenarne skupščine

20. 9. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 3. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

208/1/2

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlagano politiko EU za kibernetsko obrambo, vendar bi pričakoval, da bo imela organizirana civilna družba pomembnejšo vlogo pri pripravi teh predlogov. Trenutno EESO težko oceni, ali bodo prihodnje pobude, opisane v skupnem sporočilu, izvedene in ali bodo z njimi doseženi želeni rezultati. Institucije EU in države članice poziva, naj napovedane pobude obravnavajo prednostno, da bi dosegle hiter napredek. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlagano politiko EU za kibernetsko obrambo, vendar bi pričakoval, da bo imela organizirana civilna družba pomembnejšo vlogo pri pripravi teh predlogov. Trenutno EESO težko oceni, ali bodo prihodnje pobude, opisane v skupnem sporočilu, izvedene in ali bodo z njimi doseženi želeni rezultati. Institucije EU in države članice poziva, naj napovedane pobude obravnavajo prednostno, da bi dosegle hiter napredek.

| 1.2 | EESO poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje zmožnosti EU za odkrivanje kibernetskih groženj, ter poziva, naj se financiranje raziskav in razvoja usmeri v razvoj vrhunskih zmogljivosti EU. Bistveno je sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem, ki ne sme biti enosmerno. EESO meni, da je potrebno usklajevanje na ravni EU, da bi odpravili razdrobljenost in zagotovili sodelovanje med državami članicami in njihove skupne naložbe. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da so potrebni dodatni ukrepi za izboljšanje zmožnosti EU za odkrivanje kibernetskih groženj, ter poziva, naj se financiranje raziskav in razvoja usmeri v razvoj vrhunskih zmogljivosti EU. Bistveno je sodelovanje med zasebnim in javnim sektorjem, ki ne sme biti enosmerno. EESO meni, da je potrebno usklajevanje na ravni EU, da bi odpravili razdrobljenost in zagotovili sodelovanje med državami članicami in njihove skupne naložbe.

| 1.3 | EESO podpira ustanovitev centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe in priporoča, naj se države članice zavežejo k stalni pripravljenosti za hitro odzivanje, ocenijo kibernetsko pripravljenost in učinkovitost mehanizmov EU za odzivanje na kibernetske krize s poudarkom na vojaških zmogljivostih in kritičnih sektorjih, kot so opredeljeni v Direktiva (EU) 2022/2555 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (direktiva NIS 2). EESO podpira razširitev pristojnosti Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega kompetenčnega centra za kibernetsko varnost (ECCC), da bi pripomogel k delu centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe. |
| --- | --- |

1.3

EESO podpira ustanovitev centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe in priporoča, naj se države članice zavežejo k stalni pripravljenosti za hitro odzivanje, ocenijo kibernetsko pripravljenost in učinkovitost mehanizmov EU za odzivanje na kibernetske krize s poudarkom na vojaških zmogljivostih in kritičnih sektorjih, kot so opredeljeni v Direktiva (EU) 2022/2555 Evropskega parlamenta in Sveta (1

| 1.4 | EESO meni, da bi bilo treba za povečanje strateške avtonomije in suverenosti Unije razviti dinamično platformo za preizkušanje in izmenjavo informacij v realnem času ali jo prevzeti iz realnega sektorja, da bi opredelili sedanje vrzeli v obstoječih zmogljivostih. Uporabljala bi se lahko tudi za izmenjavo dobrih praks, poročanje o kibernetskih incidentih in sestavo seznama EU vseh storilcev kibernetskih kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da bi bilo treba za povečanje strateške avtonomije in suverenosti Unije razviti dinamično platformo za preizkušanje in izmenjavo informacij v realnem času ali jo prevzeti iz realnega sektorja, da bi opredelili sedanje vrzeli v obstoječih zmogljivostih. Uporabljala bi se lahko tudi za izmenjavo dobrih praks, poročanje o kibernetskih incidentih in sestavo seznama EU vseh storilcev kibernetskih kaznivih dejanj.

| 1.5 | EESO poudarja, da se je treba bolje pripraviti na kibernetske napade, kakršni so ruski v Ukrajini, zlasti tiste, ki so usmerjeni v kritično infrastrukturo. Za učinkovito obvladovanje kriz, interoperabilnost in preprečevanje podvajanja prizadevanj in naložb je bistveno sodelovanje med civilnimi in vojaškimi ekosistemi, tudi s simuliranimi preizkusnimi kibernetskimi napadi. |
| --- | --- |

1.5

EESO poudarja, da se je treba bolje pripraviti na kibernetske napade, kakršni so ruski v Ukrajini, zlasti tiste, ki so usmerjeni v kritično infrastrukturo. Za učinkovito obvladovanje kriz, interoperabilnost in preprečevanje podvajanja prizadevanj in naložb je bistveno sodelovanje med civilnimi in vojaškimi ekosistemi, tudi s simuliranimi preizkusnimi kibernetskimi napadi.

| 1.6 | EESO meni, da bi bilo treba pri naložbah v kibernetsko obrambo dati prednost zaščiti državljanov EU in kritične infrastrukture tudi z uporabo zaupanja vrednih ponudnikov strojne in programske opreme. Vztraja pri pravočasnih posodobitvah prednostnih nalog in naložb, o katerih se morajo dogovoriti EU in države članice ob sodelovanju ustreznih zasebnih deležnikov. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da bi bilo treba pri naložbah v kibernetsko obrambo dati prednost zaščiti državljanov EU in kritične infrastrukture tudi z uporabo zaupanja vrednih ponudnikov strojne in programske opreme. Vztraja pri pravočasnih posodobitvah prednostnih nalog in naložb, o katerih se morajo dogovoriti EU in države članice ob sodelovanju ustreznih zasebnih deležnikov.

| 1.7 | EU mora ohraniti in razviti zmogljivosti, ki so potrebne za zaščito njenega digitalnega gospodarstva, družbe, demokracije in kritičnih tehnologij, ter zagotavljati ključne storitve kibernetske varnosti. Za zagotovitev strateške avtonomije EU je bistveno, da se zmanjša odvisnost od tretjih držav. EESO meni, da je za EU bistvenega pomena, da sprejme srednjeročni pristop k avtonomiji, kar zadeva ključne tehnologije, in odločno zagovarja, naj raziskovalne in proizvodne zmogljivosti vzpostavijo podjetja s sedežem v EU, pri čemer naj se ustrezna evropska industrijska politika osredotoča na avtonomen kibernetski ekosistem. |
| --- | --- |

1.7

EU mora ohraniti in razviti zmogljivosti, ki so potrebne za zaščito njenega digitalnega gospodarstva, družbe, demokracije in kritičnih tehnologij, ter zagotavljati ključne storitve kibernetske varnosti. Za zagotovitev strateške avtonomije EU je bistveno, da se zmanjša odvisnost od tretjih držav. EESO meni, da je za EU bistvenega pomena, da sprejme srednjeročni pristop k avtonomiji, kar zadeva ključne tehnologije, in odločno zagovarja, naj raziskovalne in proizvodne zmogljivosti vzpostavijo podjetja s sedežem v EU, pri čemer naj se ustrezna evropska industrijska politika osredotoča na avtonomen kibernetski ekosistem.

| 1.8 | Mala in srednja podjetja bi morala biti deležna ciljno usmerjene podpore in imeti dostop do financiranja programov, s katerimi bi se povečala njihova odpornost na kibernetske napade, pa tudi do pomoči, usposabljanja in priložnosti za izobraževanje o kibernetskih tveganjih in zaščiti pred njimi. EU bi morala zagotoviti mehanizem spodbud za postopno seznanjanje, namenjen malim in srednjim podjetjem, in za razvoj inovativnih malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

1.8

Mala in srednja podjetja bi morala biti deležna ciljno usmerjene podpore in imeti dostop do financiranja programov, s katerimi bi se povečala njihova odpornost na kibernetske napade, pa tudi do pomoči, usposabljanja in priložnosti za izobraževanje o kibernetskih tveganjih in zaščiti pred njimi. EU bi morala zagotoviti mehanizem spodbud za postopno seznanjanje, namenjen malim in srednjim podjetjem, in za razvoj inovativnih malih in srednjih podjetij.

| 1.9 | EESO podpira načrt za ustanovitev akademije za kibernetske veščine in poziva Evropsko komisijo, naj uskladi in financira obsežne programe usposabljanja ter poklicnega in strokovnega izobraževanja, ki bodo vključevali vse države članice in katerih namen bo usposobiti delovno silo za vse agencije in organizacije, ki bodo sodelovale pri kibernetski obrambi, pa tudi za zasebna civilna omrežja. |
| --- | --- |

1.9

EESO podpira načrt za ustanovitev akademije za kibernetske veščine in poziva Evropsko komisijo, naj uskladi in financira obsežne programe usposabljanja ter poklicnega in strokovnega izobraževanja, ki bodo vključevali vse države članice in katerih namen bo usposobiti delovno silo za vse agencije in organizacije, ki bodo sodelovale pri kibernetski obrambi, pa tudi za zasebna civilna omrežja.

| 1.10 | EESO meni, da je ozaveščanje državljanov o kibernetski varnosti bistveno za zmanjšanje izpostavljenosti kibernetskim napadom, ter poziva k učnim načrtom in programom vseživljenjskega učenja za izobraževanje o kibernetski varnosti, usmerjenim v izboljšanje kibernetskih veščin in znanja. Podpira vključevanje kibernetske varnosti v vse prihodnje javne politike EU in obveščanje splošne javnosti o kibernetskih grožnjah. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da je ozaveščanje državljanov o kibernetski varnosti bistveno za zmanjšanje izpostavljenosti kibernetskim napadom, ter poziva k učnim načrtom in programom vseživljenjskega učenja za izobraževanje o kibernetski varnosti, usmerjenim v izboljšanje kibernetskih veščin in znanja. Podpira vključevanje kibernetske varnosti v vse prihodnje javne politike EU in obveščanje splošne javnosti o kibernetskih grožnjah.

| 1.11 | EESO meni, da se mora tesno sodelovanje z zaveznicami Nata na vojaških področjih osredotočati na polno usklajevanje in vzajemnost, skupne projekte za raziskave, razvoj in inovacije, izmenjavo dobrih praks, obsežne programe usposabljanja in simulacije kibernetskih napadov, katerih glavni cilj je povečati skupno zmogljivost za odzivanje. |
| --- | --- |

1.11

EESO meni, da se mora tesno sodelovanje z zaveznicami Nata na vojaških področjih osredotočati na polno usklajevanje in vzajemnost, skupne projekte za raziskave, razvoj in inovacije, izmenjavo dobrih praks, obsežne programe usposabljanja in simulacije kibernetskih napadov, katerih glavni cilj je povečati skupno zmogljivost za odzivanje.

| 1.12 | EESO poziva visokega predstavnika, naj pregleda dvostranske dialoge o kibernetiki, ki potekajo, in sodeluje v dodatnih razpravah z drugimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da se vzpostavi svetovni okvir za spoštovanje mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, z velikim poudarkom na vzajemnosti. EESO meni, da lahko EU prevzame vodilno vlogo v mednarodnih razpravah o prihodnosti kibernetske varnosti, zlasti v Organizaciji združenih narodov, saj ima trdne temelje v temeljnih demokratičnih svoboščinah. |
| --- | --- |

1.12

EESO poziva visokega predstavnika, naj pregleda dvostranske dialoge o kibernetiki, ki potekajo, in sodeluje v dodatnih razpravah z drugimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da se vzpostavi svetovni okvir za spoštovanje mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, z velikim poudarkom na vzajemnosti. EESO meni, da lahko EU prevzame vodilno vlogo v mednarodnih razpravah o prihodnosti kibernetske varnosti, zlasti v Organizaciji združenih narodov, saj ima trdne temelje v temeljnih demokratičnih svoboščinah.

| 1.13 | EU bi se morala odločno zavzemati proti kakršnemu koli sistemu družbenega točkovanja državljanov. EESO poudarja, da ni prave demokracije brez pravega varstva osebnih podatkov, in meni, da je odgovorno in učinkovito ravnanje s podatki bistveno, da bi hiperpovezljivost postala konkurenčna prednost. |
| --- | --- |

1.13

EU bi se morala odločno zavzemati proti kakršnemu koli sistemu družbenega točkovanja državljanov. EESO poudarja, da ni prave demokracije brez pravega varstva osebnih podatkov, in meni, da je odgovorno in učinkovito ravnanje s podatki bistveno, da bi hiperpovezljivost postala konkurenčna prednost.

2.   Uvod in splošne ugotovitve

Uvod in splošne ugotovitve

| 2.1 | Digitalizacija družb prinaša številne grožnje za kibernetsko varnost, ki jih povzročajo tehnološke posodobitve. V zadnjih letih sta se močno povečala število in izpopolnjenost kibernetskih napadov, ki ogrožajo varnost javnih in zasebnih subjektov. Naj gre za izsiljevalsko programje, zlonamerno programsko opremo, napade prek elektronskih naslovov, kršitve varstva podatkov, dezinformacije, porazdeljene napade za zavrnitev storitve ali druge oblike napadov, vsi pomenijo stalno in nenehno grožnjo za varnost EU kot celote. |
| --- | --- |

2.1

Digitalizacija družb prinaša številne grožnje za kibernetsko varnost, ki jih povzročajo tehnološke posodobitve. V zadnjih letih sta se močno povečala število in izpopolnjenost kibernetskih napadov, ki ogrožajo varnost javnih in zasebnih subjektov. Naj gre za izsiljevalsko programje, zlonamerno programsko opremo, napade prek elektronskih naslovov, kršitve varstva podatkov, dezinformacije, porazdeljene napade za zavrnitev storitve ali druge oblike napadov, vsi pomenijo stalno in nenehno grožnjo za varnost EU kot celote.

| 2.2 | EESO pozdravlja skupno sporočilo Politika EU za kibernetsko obrambo (2) in meni, da je treba ukrepati zdaj, nujno in usklajeno na ravni EU, pri tem pa vključiti civilne in vojaške ekosisteme kibernetskega prostora ter zagotoviti ustrezen naložbeni okvir za zmogljivosti kibernetske obrambe. Vendar ugotavlja, da je sporočilo zgolj izjava o odločenosti za ukrepanje in seznam prihodnjih pobud EU, ki bi jih bilo treba izpeljati, ter meni, da ni mogoče oceniti, ali bodo te prihodnje zaveze dejansko uresničene, saj bodo na končni izid akcijskega načrta EU za kibernetsko varnost seveda vplivala pogajanja med sozakonodajalcema. |
| --- | --- |

2.2

EESO pozdravlja skupno sporočilo Politika EU za kibernetsko obrambo (2

| 2.3 | Po ruskem napadu na satelitsko omrežje KA-SAT, zaradi katerega je bila motena komunikacija med ukrajinskimi vojaškimi silami, in nedavnem škandalu v zvezi z Éricom Léandrijem, ki so ga nekatera obrambna podjetja najela za kibernetsko vohunjenje v njihovem imenu, je kibernetska varnost na vrhu seznama varnostnih groženj v EU. Čeprav je splošna uredba o varstvu podatkov trden zakonodajni akt EU in je v veljavi že več let, je jasno, da so razpoložljivi podatki, katerih količina narašča, ranljivi in je tveganje, da bi tretje strani prešle mejo zakonitosti, vsak dan večje. |
| --- | --- |

2.3

Po ruskem napadu na satelitsko omrežje KA-SAT, zaradi katerega je bila motena komunikacija med ukrajinskimi vojaškimi silami, in nedavnem škandalu v zvezi z Éricom Léandrijem, ki so ga nekatera obrambna podjetja najela za kibernetsko vohunjenje v njihovem imenu, je kibernetska varnost na vrhu seznama varnostnih groženj v EU. Čeprav je splošna uredba o varstvu podatkov trden zakonodajni akt EU in je v veljavi že več let, je jasno, da so razpoložljivi podatki, katerih količina narašča, ranljivi in je tveganje, da bi tretje strani prešle mejo zakonitosti, vsak dan večje.

| 2.4 | Glede na nadnacionalno naravo kibernetskih napadov je potrebno usklajevanje EU, da bi zmanjšali sedanjo razdrobljenost in zagotovili, da bodo države članice pripravljene na sodelovanje in skupne naložbe. To je zlasti pomembno za prihodnje primere, v katerih bi bila lahko tarča ena država članica, vse druge pa bi morale imeti možnost, da ji nemudoma zagotovijo podporo. |
| --- | --- |

2.4

Glede na nadnacionalno naravo kibernetskih napadov je potrebno usklajevanje EU, da bi zmanjšali sedanjo razdrobljenost in zagotovili, da bodo države članice pripravljene na sodelovanje in skupne naložbe. To je zlasti pomembno za prihodnje primere, v katerih bi bila lahko tarča ena država članica, vse druge pa bi morale imeti možnost, da ji nemudoma zagotovijo podporo.

3.   Skupno ukrepanje za močnejšo kibernetsko obrambo

Skupno ukrepanje za močnejšo kibernetsko obrambo

| 3.1 | EESO je seznanjen z napovedanimi ambicioznimi pobudami za ustanovitev centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe, razvoj projekta CyDEf-X, ustanovitev skupin za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, pripravo pobude EU za kibernetsko solidarnost ter preučitev razvoja sistemov certificiranja kibernetske varnosti za proizvode, storitve in procese IKT. EESO priporoča, naj se vse države članice zavežejo, da bodo stalno pripravljene na hiter odziv, pri čemer bo center EU za koordinacijo vključen v ocenjevanje in pripravo rednih poročil o kibernetski pripravljenosti držav članic in učinkovitosti evropskega mehanizma za odzivanje na kibernetske krize, osredotočal pa se bo na vojaške zmogljivosti in kritične sektorje, kakor so opredeljeni v direktivi o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji. Vsaka država članica bi morala imeti strokovnjake, posebej usposobljene za posredovanje v primeru kibernetskih incidentov, in redno preizkušati svojo zmogljivost za posredovanje v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

3.1

EESO je seznanjen z napovedanimi ambicioznimi pobudami za ustanovitev centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe, razvoj projekta CyDEf-X, ustanovitev skupin za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, pripravo pobude EU za kibernetsko solidarnost ter preučitev razvoja sistemov certificiranja kibernetske varnosti za proizvode, storitve in procese IKT. EESO priporoča, naj se vse države članice zavežejo, da bodo stalno pripravljene na hiter odziv, pri čemer bo center EU za koordinacijo vključen v ocenjevanje in pripravo rednih poročil o kibernetski pripravljenosti držav članic in učinkovitosti evropskega mehanizma za odzivanje na kibernetske krize, osredotočal pa se bo na vojaške zmogljivosti in kritične sektorje, kakor so opredeljeni v direktivi o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji. Vsaka država članica bi morala imeti strokovnjake, posebej usposobljene za posredovanje v primeru kibernetskih incidentov, in redno preizkušati svojo zmogljivost za posredovanje v drugih državah članicah.

| 3.2 | V sporočilu je naveden dolg seznam postopnih izboljšav, medtem ko bi EESO želel izrecen časovni načrt za izvajanje teh pobud z jasnim upravljanjem ter roki za predložitev in sprejetje. Poleg tega je EESO pričakoval, da bo imela organizirana civilna družba pomembnejšo vlogo pri pripravi teh predlogov. |
| --- | --- |

3.2

V sporočilu je naveden dolg seznam postopnih izboljšav, medtem ko bi EESO želel izrecen časovni načrt za izvajanje teh pobud z jasnim upravljanjem ter roki za predložitev in sprejetje. Poleg tega je EESO pričakoval, da bo imela organizirana civilna družba pomembnejšo vlogo pri pripravi teh predlogov.

| 3.3 | EESO meni, da morajo države članice povečati svojo notranjo zmogljivost za boj proti kibernetskim grožnjam, obenem pa sodelovati v projektih za koordinacijo in izmenjavo informacij in dobrih praks z ustreznimi organi v drugih državah članicah. V vseh državah članicah so potrebne hitre naložbe v zmogljivosti kibernetske obrambe in pospešeno uvajanje tehnologije (3) ter skupno pripravljenost za odkrivanje kibernetskih napadov, okrevanje po njih in obrambo pred njimi. EESO meni, da bi bilo treba za podporo strateški avtonomiji Unije razviti ali iz zasebnega sektorja prevzeti dinamično platformo za preizkušanje in izmenjavo informacij v realnem času, ki bi se osredotočala na ugotavljanje, katerih zmogljivosti zdaj primanjkuje. |
| --- | --- |

3.3

EESO meni, da morajo države članice povečati svojo notranjo zmogljivost za boj proti kibernetskim grožnjam, obenem pa sodelovati v projektih za koordinacijo in izmenjavo informacij in dobrih praks z ustreznimi organi v drugih državah članicah. V vseh državah članicah so potrebne hitre naložbe v zmogljivosti kibernetske obrambe in pospešeno uvajanje tehnologije (3

| 3.4 | EESO se strinja, da bi morale v tej fazi vojaške operacije v kibernetskem prostoru ostati v izključni pristojnosti držav članic, ter podpira napovedano sodelovanje med vojaškimi skupinami za odzivanje na izredne računalniške razmere (milCERT), skupinami za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT) in skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU). |
| --- | --- |

3.4

EESO se strinja, da bi morale v tej fazi vojaške operacije v kibernetskem prostoru ostati v izključni pristojnosti držav članic, ter podpira napovedano sodelovanje med vojaškimi skupinami za odzivanje na izredne računalniške razmere (milCERT), skupinami za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (CSIRT) in skupino za odzivanje na računalniške grožnje za evropske institucije, organe in agencije (CERT-EU).

| 3.5 | V nedavno sprejeti direktivi o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in direktivi o odpornosti kritičnih subjektov (4) so že določene specifične nacionalne in sektorske obveznosti za okvir EU za kibernetsko obrambo. Potrebni so dodatni ukrepi za izboljšanje kolektivne zmogljivosti odkrivanja EU, zato EESO poziva k naložbam v raziskave in razvoj, da se razvijejo vrhunske zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.5

V nedavno sprejeti direktivi o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in direktivi o odpornosti kritičnih subjektov (4

4.   Zaščita obrambnega ekosistema EU

Zaščita obrambnega ekosistema EU

| 4.1 | EESO meni, da se je obrambni ekosistem spremenil zaradi zapletenosti in hitro razvijajočih se tehnoloških izzivov in da je kibernetska varnost postala skupna tema za vojaški in civilni sektor, pa tudi državljane EU. Sodelovanje med civilnimi in vojaškimi ekosistemi je zdaj pomembnejše kot kadar koli prej in bi moralo prinesti koristi v smislu učinkovitejšega obvladovanja kriz, pa tudi nenehnega napredka in interoperabilnosti, s čimer bi preprečili podvajanje in multipliciranje istih prizadevanj in naložb. Države članice bi morale biti pripravljene za izvajanje nacionalnih stresnih testov kritične infrastrukture, da bi ocenile in povečale odpornost na prihodnje kibernetske napade. |
| --- | --- |

4.1

EESO meni, da se je obrambni ekosistem spremenil zaradi zapletenosti in hitro razvijajočih se tehnoloških izzivov in da je kibernetska varnost postala skupna tema za vojaški in civilni sektor, pa tudi državljane EU. Sodelovanje med civilnimi in vojaškimi ekosistemi je zdaj pomembnejše kot kadar koli prej in bi moralo prinesti koristi v smislu učinkovitejšega obvladovanja kriz, pa tudi nenehnega napredka in interoperabilnosti, s čimer bi preprečili podvajanje in multipliciranje istih prizadevanj in naložb. Države članice bi morale biti pripravljene za izvajanje nacionalnih stresnih testov kritične infrastrukture, da bi ocenile in povečale odpornost na prihodnje kibernetske napade.

| 4.2 | EESO meni, da bi morale biti naložbe v kibernetsko obrambo prednostno usmerjene v zaščito državljanov EU in kritične infrastrukture. Glede na hitrost digitalne preobrazbe in hitri razvoj področja groženj odločno poziva, da bi se morale EU in države članice dogovoriti o pravočasnem posodabljanju prednostnih nalog in naložb, pri tem pa se temeljito posvetovati z ustreznimi zasebnimi deležniki. Naprave, povezane v internet stvari, pogosto niso tako dobro zaščitene kot tradicionalne naprave in EESO poziva, naj se zagotovi minimalna raven varnosti prek platform za upravljanje identitete in dostopa. Ker je certificiranje ključna metoda za zagotavljanje višje ravni varnosti, EESO poziva tudi k novemu pristopu EU k certificiranju, ki bi bolj poudarjal varnost interneta stvari. |
| --- | --- |

4.2

EESO meni, da bi morale biti naložbe v kibernetsko obrambo prednostno usmerjene v zaščito državljanov EU in kritične infrastrukture. Glede na hitrost digitalne preobrazbe in hitri razvoj področja groženj odločno poziva, da bi se morale EU in države članice dogovoriti o pravočasnem posodabljanju prednostnih nalog in naložb, pri tem pa se temeljito posvetovati z ustreznimi zasebnimi deležniki. Naprave, povezane v internet stvari, pogosto niso tako dobro zaščitene kot tradicionalne naprave in EESO poziva, naj se zagotovi minimalna raven varnosti prek platform za upravljanje identitete in dostopa. Ker je certificiranje ključna metoda za zagotavljanje višje ravni varnosti, EESO poziva tudi k novemu pristopu EU k certificiranju, ki bi bolj poudarjal varnost interneta stvari.

| 4.3 | EU mora povečati svojo odpornost na kibernetske napade in jih učinkovito odvračati. Kritično infrastrukturo je treba tudi z obrambnimi sistemi EU zaščititi pred kibernetskimi napadi vseh vrst. EESO meni, da je za EU strateško pomembno, da ohrani in razvije bistvene zmogljivosti za zaščito svojega digitalnega gospodarstva, družbe in demokracije ter doseže polno digitalno suverenost, ki je edini način za zaščito kritičnih tehnologij in zagotavljanje učinkovitih ključnih storitev kibernetske varnosti. Za strateško avtonomijo EU je bistveno tudi zmanjšanje odvisnosti od tretjih držav. EESO meni, da bi bilo treba v proces vključiti sektorske agencije EU (ENISA, EASA, ERA, EMA, EBA, ESA, HADEA itd.), ki bi pripravljale smernice za razvoj shem kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

4.3

EU mora povečati svojo odpornost na kibernetske napade in jih učinkovito odvračati. Kritično infrastrukturo je treba tudi z obrambnimi sistemi EU zaščititi pred kibernetskimi napadi vseh vrst. EESO meni, da je za EU strateško pomembno, da ohrani in razvije bistvene zmogljivosti za zaščito svojega digitalnega gospodarstva, družbe in demokracije ter doseže polno digitalno suverenost, ki je edini način za zaščito kritičnih tehnologij in zagotavljanje učinkovitih ključnih storitev kibernetske varnosti. Za strateško avtonomijo EU je bistveno tudi zmanjšanje odvisnosti od tretjih držav. EESO meni, da bi bilo treba v proces vključiti sektorske agencije EU (ENISA, EASA, ERA, EMA, EBA, ESA, HADEA itd.), ki bi pripravljale smernice za razvoj shem kibernetske varnosti.

| 4.4 | Pandemija COVID-19 je pospešila digitalni prehod in tradicionalno delo preoblikovala v hibridno in/ali delo na daljavo, s tem pa ustvarila nove odnose med delodajalci in delojemalci ter nova pričakovanja, pa tudi nov pojav digitalnih nomadov, katerih število narašča. EESO je seznanjen s hitrimi spremembami na trgu dela, ki so povzročile sprejetje strukture ničelnega zaupanja v podjetjih z uporabo rešitev za upravljanje identitete in dostopa ter upravljanje privilegiranih dostopov. EESO meni, da tako upravljanje z viri podjetja prinaša nove rešitve, povezane s kibernetskimi grožnjami, in da je treba zasebni sektor podpreti pri krepitvi stopnje varnosti njihovih inovativnih digitalnih rešitev. |
| --- | --- |

4.4

Pandemija COVID-19 je pospešila digitalni prehod in tradicionalno delo preoblikovala v hibridno in/ali delo na daljavo, s tem pa ustvarila nove odnose med delodajalci in delojemalci ter nova pričakovanja, pa tudi nov pojav digitalnih nomadov, katerih število narašča. EESO je seznanjen s hitrimi spremembami na trgu dela, ki so povzročile sprejetje strukture ničelnega zaupanja v podjetjih z uporabo rešitev za upravljanje identitete in dostopa ter upravljanje privilegiranih dostopov. EESO meni, da tako upravljanje z viri podjetja prinaša nove rešitve, povezane s kibernetskimi grožnjami, in da je treba zasebni sektor podpreti pri krepitvi stopnje varnosti njihovih inovativnih digitalnih rešitev.

| 4.5 | EESO izraža razočaranje v zvezi z navedbo Komisije, da bi se „[v] sodelovanju z državami članicami [...] lahko pripravil izvedbeni načrt“, in meni, da je tak izvedbeni načrt nujen. Meni, da bi ga bilo treba pripraviti skupaj z državami članicami in čim prej izvesti. Zaskrbljen je, ker Komisija to jemlje zlahka, in poziva institucije EU in države članice, naj olajšajo hiter napredek v zvezi z napovedanimi pobudami. |
| --- | --- |

4.5

EESO izraža razočaranje v zvezi z navedbo Komisije, da bi se „[v] sodelovanju z državami članicami [...] lahko pripravil izvedbeni načrt“, in meni, da je tak izvedbeni načrt nujen. Meni, da bi ga bilo treba pripraviti skupaj z državami članicami in čim prej izvesti. Zaskrbljen je, ker Komisija to jemlje zlahka, in poziva institucije EU in države članice, naj olajšajo hiter napredek v zvezi z napovedanimi pobudami.

5.   Vlaganje v zmogljivosti kibernetske obrambe

Vlaganje v zmogljivosti kibernetske obrambe

| 5.1 | Ker je tehnološki razvoj hiter, je postal kibernetski prostor najnovejša domena vojskovanja za vojskovanjem na kopnem, morju, v zraku in vesolju. Omogoča tudi veliko priložnosti za kazniva dejanja zlonamernih kibernetskih akterjev, od neodvisnih hekerjev do poklicnih zločincev in celo državnih akterjev. |
| --- | --- |

5.1

Ker je tehnološki razvoj hiter, je postal kibernetski prostor najnovejša domena vojskovanja za vojskovanjem na kopnem, morju, v zraku in vesolju. Omogoča tudi veliko priložnosti za kazniva dejanja zlonamernih kibernetskih akterjev, od neodvisnih hekerjev do poklicnih zločincev in celo državnih akterjev.

| 5.2 | Naložbe v raziskave in razvoj so ključne in EESO pozdravlja obstoječa namenska sredstva v okviru programa Digitalna Evropa, Evropskega obrambnega sklada, programa Obzorje Evropa in nacionalnih programov za okrevanje, vendar bi si želel več nadnacionalnih projektov, ki bi se osredotočali na sodelovanje in interoperabilnost med sistemi kibernetske obrambe v vseh državah članicah, ter več sinergij med instrumenti financiranja, zlasti za inovativna mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

5.2

Naložbe v raziskave in razvoj so ključne in EESO pozdravlja obstoječa namenska sredstva v okviru programa Digitalna Evropa, Evropskega obrambnega sklada, programa Obzorje Evropa in nacionalnih programov za okrevanje, vendar bi si želel več nadnacionalnih projektov, ki bi se osredotočali na sodelovanje in interoperabilnost med sistemi kibernetske obrambe v vseh državah članicah, ter več sinergij med instrumenti financiranja, zlasti za inovativna mala in srednja podjetja.

| 5.3 | EESO ugotavlja, da je v skladu z napovedjo v strategiji EU za kibernetsko varnost iz leta 2020 rok za ustanovitev skupne kibernetske enote v letošnjem letu, in čaka novice o dokončanju tega procesa in pripravljenosti EU za odzivanje na obsežne kibernetske incidente. Pričakuje, da se bosta z njo izboljšali ozaveščenost glede položaja EU in splošna zmogljivost za odzivanje in okrevanje. |
| --- | --- |

5.3

EESO ugotavlja, da je v skladu z napovedjo v strategiji EU za kibernetsko varnost iz leta 2020 rok za ustanovitev skupne kibernetske enote v letošnjem letu, in čaka novice o dokončanju tega procesa in pripravljenosti EU za odzivanje na obsežne kibernetske incidente. Pričakuje, da se bosta z njo izboljšali ozaveščenost glede položaja EU in splošna zmogljivost za odzivanje in okrevanje.

| 5.4 | EESO podpira razširitev pristojnosti ECCC, da bi pripomogel k dejavnosti centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe. Poleg tega bi lahko ta mreža podpirala evropsko digitalno suverenost z razvojem konkurenčne evropske industrijske baze za ključne tehnološke zmogljivosti, ki bi deloma temeljila na delu pogodbenih javno-zasebnih partnerstev. Javno-zasebna partnerstva so se izkazala kot najučinkovitejši pristop k izboljšanju kibernetske varnosti celotnega digitalnega ekosistema, vendar ne smejo biti enosmerna: tudi javne institucije morajo svoje podatke deliti z zasebnim sektorjem. |
| --- | --- |

5.4

EESO podpira razširitev pristojnosti ECCC, da bi pripomogel k dejavnosti centra EU za koordinacijo kibernetske obrambe. Poleg tega bi lahko ta mreža podpirala evropsko digitalno suverenost z razvojem konkurenčne evropske industrijske baze za ključne tehnološke zmogljivosti, ki bi deloma temeljila na delu pogodbenih javno-zasebnih partnerstev. Javno-zasebna partnerstva so se izkazala kot najučinkovitejši pristop k izboljšanju kibernetske varnosti celotnega digitalnega ekosistema, vendar ne smejo biti enosmerna: tudi javne institucije morajo svoje podatke deliti z zasebnim sektorjem.

| 5.5 | EESO ugotavlja, da mora EU za obravnavanje prihodnjih poskusov hekerskih napadov s kvantnih računalnikov nemudoma začeti vlagati v vrhunske tehnologije, kot je postkvantna kriptografija. Meni, da si mora Evropa srednjeročno prizadevati za avtonomijo, ter odločno poziva, naj raziskave in proizvodne zmogljivosti razvijajo podjetja s sedežem v EU. Po mnenju EESO bi bilo treba povečati vire EU za digitalne raziskave in inovacije ter podpreti naložbe izvajalcev in dobaviteljev v nove tehnične varnostne funkcije, tudi v povezavi z novimi trendi, kot sta razširjena resničnost in metaverzum. Zlasti je bistveno zgraditi evropsko porazdeljeno infrastrukturo oblaka, ki bo temeljila na evropskih pravilih s področij, kot sta shranjevanje in obdelava podatkov (5). |
| --- | --- |

5.5

EESO ugotavlja, da mora EU za obravnavanje prihodnjih poskusov hekerskih napadov s kvantnih računalnikov nemudoma začeti vlagati v vrhunske tehnologije, kot je postkvantna kriptografija. Meni, da si mora Evropa srednjeročno prizadevati za avtonomijo, ter odločno poziva, naj raziskave in proizvodne zmogljivosti razvijajo podjetja s sedežem v EU. Po mnenju EESO bi bilo treba povečati vire EU za digitalne raziskave in inovacije ter podpreti naložbe izvajalcev in dobaviteljev v nove tehnične varnostne funkcije, tudi v povezavi z novimi trendi, kot sta razširjena resničnost in metaverzum. Zlasti je bistveno zgraditi evropsko porazdeljeno infrastrukturo oblaka, ki bo temeljila na evropskih pravilih s področij, kot sta shranjevanje in obdelava podatkov (5

| 5.6 | Mala in srednja podjetja bi morala biti deležna posebne pozornosti in imeti dostop do financiranja programov, s katerimi bi se povečala njihova odpornost na kibernetske napade, pa tudi do pomoči ter programov usposabljanja in izobraževanja, ki bi pripomogli k njihovemu razumevanju kibernetskih tveganj in načinih zaščite pred njimi. EU bi morala zagotoviti mehanizem spodbud za postopno seznanjanje, namenjen malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

5.6

Mala in srednja podjetja bi morala biti deležna posebne pozornosti in imeti dostop do financiranja programov, s katerimi bi se povečala njihova odpornost na kibernetske napade, pa tudi do pomoči ter programov usposabljanja in izobraževanja, ki bi pripomogli k njihovemu razumevanju kibernetskih tveganj in načinih zaščite pred njimi. EU bi morala zagotoviti mehanizem spodbud za postopno seznanjanje, namenjen malim in srednjim podjetjem.

| 5.7 | Komisija ocenjuje, da obstoječe pomanjkanje veščin na področju kibernetske varnosti zadeva pol milijona ljudi, in EESO pozdravlja predlog o ustanovitvi akademije za kibernetske veščine. Jasno je, da prizadevanja na ravni držav članic ne zadostujejo za zmanjšanje vrzeli v spretnostih, zato EESO predlaga, naj ob ustanovitvi te akademije Komisija izkoristi evropsko leto spretnosti ter usklajuje in financira obsežne programe usposabljanja ter poklicnega in strokovnega izobraževanja na ravni EU, ki bodo vključevali vse države članice ter bodo osredotočeni na usposabljanje delovne sile za vse agencije in organe, ki sodelujejo v kibernetski obrambi, pa tudi za zasebna civilna omrežja. Usposabljanje delovne sile je treba posebej poudariti, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. |
| --- | --- |

5.7

Komisija ocenjuje, da obstoječe pomanjkanje veščin na področju kibernetske varnosti zadeva pol milijona ljudi, in EESO pozdravlja predlog o ustanovitvi akademije za kibernetske veščine. Jasno je, da prizadevanja na ravni držav članic ne zadostujejo za zmanjšanje vrzeli v spretnostih, zato EESO predlaga, naj ob ustanovitvi te akademije Komisija izkoristi evropsko leto spretnosti ter usklajuje in financira obsežne programe usposabljanja ter poklicnega in strokovnega izobraževanja na ravni EU, ki bodo vključevali vse države članice ter bodo osredotočeni na usposabljanje delovne sile za vse agencije in organe, ki sodelujejo v kibernetski obrambi, pa tudi za zasebna civilna omrežja. Usposabljanje delovne sile je treba posebej poudariti, zlasti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike.

| 5.8 | Nadalje EESO meni, da je bistveno ozaveščati državljane o kibernetski varnosti, da bi se zmanjšala izpostavljenost kibernetskim napadom, zlasti osnovnim kibernetskim kaznivim dejanjem, katerih tarča je splošna javnost. Poziva k učnim načrtom za izobraževanje o kibernetski varnosti ter programom vseživljenjskega učenja o kibernetski varnosti, ki bodo osredotočeni na izboljšanje kibernetskih veščin ter seznanjanje državljanov, zlasti mlajše generacije, s kibernetsko varnostjo, da bi to področje zanje postalo privlačnejše. EESO podpira vključevanje premislekov o kibernetski varnosti v vse prihodnje javne politike EU in obveščanje splošne javnosti o kibernetskih grožnjah, vključno z brezplačnimi usposabljanji za vse, brezplačnimi informativnimi aplikacijami za mobilne telefone in komuniciranjem v času največje gledanosti televizije. Vzporedno s temi ukrepi je treba spodbujati širok kulturni napredek na vseh ravneh družbe k pristopu, usmerjenem v kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

5.8

Nadalje EESO meni, da je bistveno ozaveščati državljane o kibernetski varnosti, da bi se zmanjšala izpostavljenost kibernetskim napadom, zlasti osnovnim kibernetskim kaznivim dejanjem, katerih tarča je splošna javnost. Poziva k učnim načrtom za izobraževanje o kibernetski varnosti ter programom vseživljenjskega učenja o kibernetski varnosti, ki bodo osredotočeni na izboljšanje kibernetskih veščin ter seznanjanje državljanov, zlasti mlajše generacije, s kibernetsko varnostjo, da bi to področje zanje postalo privlačnejše. EESO podpira vključevanje premislekov o kibernetski varnosti v vse prihodnje javne politike EU in obveščanje splošne javnosti o kibernetskih grožnjah, vključno z brezplačnimi usposabljanji za vse, brezplačnimi informativnimi aplikacijami za mobilne telefone in komuniciranjem v času največje gledanosti televizije. Vzporedno s temi ukrepi je treba spodbujati širok kulturni napredek na vseh ravneh družbe k pristopu, usmerjenem v kibernetsko varnost.

| 5.9 | EESO meni, da je nujno treba oceniti profile tveganja posameznih dobaviteljev in nato uvesti ustrezne omejitve za dobavitelje, ki štejejo za visoko tvegane, vključno s potrebnimi prepovedmi za ključna sredstva in aplikacije, ki so opredeljeni kot kritični in občutljivi v usklajeni oceni tveganja v EU, ter certificiranjem zaupanja vrednih ponudnikov strojne in programske opreme. |
| --- | --- |

5.9

EESO meni, da je nujno treba oceniti profile tveganja posameznih dobaviteljev in nato uvesti ustrezne omejitve za dobavitelje, ki štejejo za visoko tvegane, vključno s potrebnimi prepovedmi za ključna sredstva in aplikacije, ki so opredeljeni kot kritični in občutljivi v usklajeni oceni tveganja v EU, ter certificiranjem zaupanja vrednih ponudnikov strojne in programske opreme.

6.   Partnersko povezovanje za reševanje skupnih izzivov

Partnersko povezovanje za reševanje skupnih izzivov

| 6.1 | Stopnja pripravljenosti na prihodnje kibernetske napade se med državami članicami močno razlikuje. EESO meni, da bi moral biti takojšnji prvi korak vzpostavitev platforme za komuniciranje o dobrih praksah v EU, na kateri bi lahko najbolj kibernetsko napredne države članice svoje znanje delile z drugimi državami in jim olajšale takojšnjo uveljavitev teh praks. To bi pripomoglo k izboljšanju vzajemnega zaupanja med nacionalnimi subjekti. Drugič, EESO meni, da je potrebno tesnejše sodelovanje med državnimi in nedržavnimi akterji po vsej EU, da bi izboljšali kibernetsko varnost proizvodov in storitev na notranjem trgu. Predlaga tudi vzpostavitev skupne platforme EU za poročanje o kibernetskih incidentih, vključno s črnim seznamom vseh povzročiteljev kibernetske kriminalitete v EU. |
| --- | --- |

6.1

Stopnja pripravljenosti na prihodnje kibernetske napade se med državami članicami močno razlikuje. EESO meni, da bi moral biti takojšnji prvi korak vzpostavitev platforme za komuniciranje o dobrih praksah v EU, na kateri bi lahko najbolj kibernetsko napredne države članice svoje znanje delile z drugimi državami in jim olajšale takojšnjo uveljavitev teh praks. To bi pripomoglo k izboljšanju vzajemnega zaupanja med nacionalnimi subjekti. Drugič, EESO meni, da je potrebno tesnejše sodelovanje med državnimi in nedržavnimi akterji po vsej EU, da bi izboljšali kibernetsko varnost proizvodov in storitev na notranjem trgu. Predlaga tudi vzpostavitev skupne platforme EU za poročanje o kibernetskih incidentih, vključno s črnim seznamom vseh povzročiteljev kibernetske kriminalitete v EU.

| 6.2 | EESO meni, da se je treba pri tesnem sodelovanju z zaveznicami Nata na vojaškem področju osredotočati ne le na krepitev zmogljivosti in zgodnje odkrivanje, temveč tudi na skupne projekte raziskav, razvoja in inovacij, izmenjavo dobrih praks in izmenjave med strokovnjaki, velike programe usposabljanja in simulacije kibernetskih napadov. Glavni cilj bi moral biti, da se poveča skupna zmogljivost za odzivanje in ustvarijo sinergije za boj proti prihodnjim hibridnim grožnjam v skladu s skupnimi izjavami iz Varšave iz leta 2016 in iz Bruslja iz leta 2018. Pri sodelovanju med EU in Natom je na voljo še veliko poti, ki jih je mogoče izkoristiti, takojšen napredek pa lahko pomeni bistveno razliko pri zagotavljanju varnosti za evropske državljane in družbo. |
| --- | --- |

6.2

EESO meni, da se je treba pri tesnem sodelovanju z zaveznicami Nata na vojaškem področju osredotočati ne le na krepitev zmogljivosti in zgodnje odkrivanje, temveč tudi na skupne projekte raziskav, razvoja in inovacij, izmenjavo dobrih praks in izmenjave med strokovnjaki, velike programe usposabljanja in simulacije kibernetskih napadov. Glavni cilj bi moral biti, da se poveča skupna zmogljivost za odzivanje in ustvarijo sinergije za boj proti prihodnjim hibridnim grožnjam v skladu s skupnimi izjavami iz Varšave iz leta 2016 in iz Bruslja iz leta 2018. Pri sodelovanju med EU in Natom je na voljo še veliko poti, ki jih je mogoče izkoristiti, takojšen napredek pa lahko pomeni bistveno razliko pri zagotavljanju varnosti za evropske državljane in družbo.

| 6.3 | EESO meni, da bi morale razprave na svetovni ravni in z mednarodnimi partnerji postati temelj za spodbujanje svetovnega in odprtega kibernetskega prostora, ki varuje človekove pravice, temeljne svoboščine in pravno državo, ter se osredotoča na pripravo zavezujočih mednarodnih standardov v sektorjih s hitrim digitalnim razvojem. Visokemu predstavniku predlaga, naj pregleda obstoječe dvostranske dialoge o kibernetiki in sodeluje v nadaljnjih pogajanjih z drugimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da bi spodbudil svetovni okvir za uporabo mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, ki bi temeljil na strogih pogojih vzajemnosti. |
| --- | --- |

6.3

EESO meni, da bi morale razprave na svetovni ravni in z mednarodnimi partnerji postati temelj za spodbujanje svetovnega in odprtega kibernetskega prostora, ki varuje človekove pravice, temeljne svoboščine in pravno državo, ter se osredotoča na pripravo zavezujočih mednarodnih standardov v sektorjih s hitrim digitalnim razvojem. Visokemu predstavniku predlaga, naj pregleda obstoječe dvostranske dialoge o kibernetiki in sodeluje v nadaljnjih pogajanjih z drugimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da bi spodbudil svetovni okvir za uporabo mednarodnega prava v kibernetskem prostoru, ki bi temeljil na strogih pogojih vzajemnosti.

| 6.4 | Nazadnje EESO meni, da je EU najprimernejša za vodenje mednarodnih razprav o prihodnosti kibernetske varnosti, zlasti v okviru razprav v OZN, ker ima trdne temelje v osrednjih demokratičnih svoboščinah. EU mora sodelovati tudi v boju proti totalitarnim režimom, ki izvajajo spremljanje državljanov in kršijo njihove pravice in svoboščine, ter odločno nasprotovati kakršnemu koli sistemu družbenega točkovanja državljanov. EESO poudarja, da ni prave demokracije brez pravega varstva osebnih podatkov, in meni, da je odgovorno in učinkovito ravnanje s podatki bistveno, da bi hiperpovezljivost postala prednost. |
| --- | --- |

6.4

Nazadnje EESO meni, da je EU najprimernejša za vodenje mednarodnih razprav o prihodnosti kibernetske varnosti, zlasti v okviru razprav v OZN, ker ima trdne temelje v osrednjih demokratičnih svoboščinah. EU mora sodelovati tudi v boju proti totalitarnim režimom, ki izvajajo spremljanje državljanov in kršijo njihove pravice in svoboščine, ter odločno nasprotovati kakršnemu koli sistemu družbenega točkovanja državljanov. EESO poudarja, da ni prave demokracije brez pravega varstva osebnih podatkov, in meni, da je odgovorno in učinkovito ravnanje s podatki bistveno, da bi hiperpovezljivost postala prednost.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Direktiva (EU) 2022/2555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 in Direktive (EU) 2018/1972 ter razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (direktiva NIS 2) (UL L 333,27.12.2022, str. 80).

1

(2)  Sporočilo Komisije o politiki EU za kibernetsko obrambo.

2

(3)  Kot je pospeševalnik obrambnih inovacij za severnoatlantsko območje (DIANA) v okviru NATO.

3

(4)  Direktiva o odpornosti kritičnih subjektov.

4

(5)  Kot je francosko-nemška pobuda Gaia-X.

5

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Zelena kolektivna pogajanja: dobra praksa in obeti za prihodnost

(raziskovalno mnenje)

(2023/C 293/05)

Poročevalka:
  María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Poročevalka:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Soporočevalec:
  Marinel Dănuț MUREŞAN

Soporočevalec:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Zaprosilo | dopis španskega predsedstva Sveta z dne 27. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 31. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 196/2/11 |

Zaprosilo

dopis španskega predsedstva Sveta z dne 27. 7. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

31. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

196/2/11

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan, da morajo imeti podjetja in delavci na voljo ustrezne načine za sodelovanje v prizadevanjih za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam. Meni, da bi se bilo treba v kolektivnih pogajanjih na ustreznih ravneh bolj osredotočati na vprašanja, povezana z zelenim prehodom, pri čemer bi bilo treba upoštevati pomen nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter neodvisnost socialnih partnerjev. Po njegovem mnenju je to eden od ustreznih načinov za to spodbujanje zelenih kolektivnih pogajanj na vseh ravneh. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan, da morajo imeti podjetja in delavci na voljo ustrezne načine za sodelovanje v prizadevanjih za varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam. Meni, da bi se bilo treba v kolektivnih pogajanjih na ustreznih ravneh bolj osredotočati na vprašanja, povezana z zelenim prehodom, pri čemer bi bilo treba upoštevati pomen nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter neodvisnost socialnih partnerjev. Po njegovem mnenju je to eden od ustreznih načinov za to spodbujanje zelenih kolektivnih pogajanj na vseh ravneh.

| 1.2 | EESO meni, da se razprava o zelenih vprašanjih v kolektivnih pogajanjih nanaša na klavzule, o katerih se lahko pogajajo socialni partnerji v okviru kolektivnih pogodb, ki imajo neposreden in posreden vpliv na okolje. Te klavzule lahko med drugim zajemajo:






  (a) | vpliv dejavnosti podjetij na okolje; |
| --- | --- | --- |

1.2

EESO meni, da se razprava o zelenih vprašanjih v kolektivnih pogajanjih nanaša na klavzule, o katerih se lahko pogajajo socialni partnerji v okviru kolektivnih pogodb, ki imajo neposreden in posreden vpliv na okolje. Te klavzule lahko med drugim zajemajo:

(a)

vpliv dejavnosti podjetij na okolje;

| (b) | varstvo delavcev pred vplivi okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(b)

varstvo delavcev pred vplivi okolja in podnebnih sprememb;

| (c) | vpliv zelene preobrazbe na delovanje podjetij v smislu organizacije dela, spreminjajočih se poklicnih profilov ter znanja in spretnosti zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

vpliv zelene preobrazbe na delovanje podjetij v smislu organizacije dela, spreminjajočih se poklicnih profilov ter znanja in spretnosti zaposlenih;

| (d) | notranje spremljanje izvajanja točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

notranje spremljanje izvajanja točk (a), (b) in (c).

EESO želi poudariti, da so kolektivna pogajanja ključen instrument, ki lahko podjetjem in delavcem pomaga pri soočanju z izzivi podnebne krize, vključno z nastalimi stroški za podjetja.

| 1.3 | EESO poudarja, da se vsa vprašanja v tem mnenju obravnavajo ob priznavanju in popolnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev, ki so neodvisni in suvereni. Zato poudarja, da se to mnenje nikakor ne sme razlagati v smislu, da se osebam, ki se pogajajo o kolektivnih pogodbah, nalagajo kakršne koli obveznosti ali pogoji, ki bi vplivali na njihovo samostojnost pri sklepanju sporazumov. |
| --- | --- |

1.3

EESO poudarja, da se vsa vprašanja v tem mnenju obravnavajo ob priznavanju in popolnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev, ki so neodvisni in suvereni. Zato poudarja, da se to mnenje nikakor ne sme razlagati v smislu, da se osebam, ki se pogajajo o kolektivnih pogodbah, nalagajo kakršne koli obveznosti ali pogoji, ki bi vplivali na njihovo samostojnost pri sklepanju sporazumov.

| 1.4 | EESO meni, da lahko civilna družba, ki ni neposredno povezana s kolektivnimi pogajanji (tj. pogajanji o kolektivnih pogodbah, ki jih vodijo socialni partnerji), pomaga najti demokratične rešitve za izzive in težave, ki jih prinaša zeleni prehod, lahko pa k temu prispeva tudi tako, da sodeluje pri oblikovanju in izvajanju pravičnih ukrepov za socialno pravičen zeleni prehod. |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da lahko civilna družba, ki ni neposredno povezana s kolektivnimi pogajanji (tj. pogajanji o kolektivnih pogodbah, ki jih vodijo socialni partnerji), pomaga najti demokratične rešitve za izzive in težave, ki jih prinaša zeleni prehod, lahko pa k temu prispeva tudi tako, da sodeluje pri oblikovanju in izvajanju pravičnih ukrepov za socialno pravičen zeleni prehod.

| 1.5 | EESO je že v mnenju o energetskem prehodu in politikah trga dela opozoril, da zeleni prehod pomembno vpliva na zaposlovanje ter delovne in življenjske pogoje delavcev (1). Zato so ta vpliv na zaposlovanje ter na teritorialno in socialno kohezijo, pa tudi ustvarjanje delovnih mest, prehodi med različnimi sektorji dejavnosti, usposabljanje in preusposabljanje delavcev, posebna ranljivost starejših delavcev, zdravje in varnost pri delu, mobilnost v mestih za dostop do delovnih mest ter energetska učinkovitost v proizvodnih dejavnostih in pri opravljanju dela vprašanja, ki jih je mogoče obravnavati v kolektivnih pogajanjih, pri čemer je treba vedno ustrezno upoštevati vidik spola. |
| --- | --- |

1.5

EESO je že v mnenju o energetskem prehodu in politikah trga dela opozoril, da zeleni prehod pomembno vpliva na zaposlovanje ter delovne in življenjske pogoje delavcev (1

| 1.6 | EESO ugotavlja, da je vse več znanstvenih dokazov (2) o velikem potencialu in številnih koristih zelenih kolektivnih pogajanj pri spodbujanju okoljske trajnostnosti, razogljičenega in krožnega gospodarstva ter boja proti podnebnim spremembam, saj nekateri specifični vidiki kolektivnih pogajanj veliko prispevajo k uresničevanju teh ciljev. Takšni vidiki so na primer mobilnost zaposlenih, načini organizacije dela, usposabljanje zaposlenih za spodbujanje procesov zelenega prehoda, zagotavljanje varnega in zdravega okolja, vprašanja enakosti spolov itd. To je navedeno v skupni izjavi evropskih socialnih partnerjev z dne 30. maja 2017 o izkoriščanju potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje delovnih mest in v skupnem priporočilu z dne 7. oktobra 2021 o krožnem gospodarstvu v okviru socialnega dialoga (3). |
| --- | --- |

1.6

EESO ugotavlja, da je vse več znanstvenih dokazov (2

3

| 1.7 | EESO pozdravlja priporočilo o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki ga je Svet (EPSCO) sprejel junija lani (4) in v katerem je priznan pomen dejavnega vključevanja socialnih partnerjev v vse faze oblikovanja in izvajanja različnih javnih politik, tudi s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji, ob upoštevanju njihove avtonomije. |
| --- | --- |

1.7

EESO pozdravlja priporočilo o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost, ki ga je Svet (EPSCO) sprejel junija lani (4

| 1.8 | Zeleni prehod, razogljičenje in krožno gospodarstvo skupaj z digitalizacijo vplivajo na svet dela, saj se spreminja narava delovnih mest in nalog, ustvarjajo se novi poklici, drugi pa se odpravljajo. Ti prehodi so med seboj povezani in se vzajemno krepijo. Vendar EESO ugotavlja, da so dosedanje izkušnje z zelenimi pogajanji v EU in državah članicah še vedno omejene in zelo neenake. V popolnem nasprotju z digitalnim prehodom je v kolektivnih pogajanjih manj pozornosti namenjene zelenim vprašanjem. EESO zato poziva EU, države članice in socialne partnerje, naj ob doslednem upoštevanju avtonomije kolektivnih pogajanj sprejmejo odločnejše in učinkovitejše ukrepe za razvoj in povečanje pomena zelenih kolektivnih pogajanj na različnih ustreznih ravneh. |
| --- | --- |

1.8

Zeleni prehod, razogljičenje in krožno gospodarstvo skupaj z digitalizacijo vplivajo na svet dela, saj se spreminja narava delovnih mest in nalog, ustvarjajo se novi poklici, drugi pa se odpravljajo. Ti prehodi so med seboj povezani in se vzajemno krepijo. Vendar EESO ugotavlja, da so dosedanje izkušnje z zelenimi pogajanji v EU in državah članicah še vedno omejene in zelo neenake. V popolnem nasprotju z digitalnim prehodom je v kolektivnih pogajanjih manj pozornosti namenjene zelenim vprašanjem. EESO zato poziva EU, države članice in socialne partnerje, naj ob doslednem upoštevanju avtonomije kolektivnih pogajanj sprejmejo odločnejše in učinkovitejše ukrepe za razvoj in povečanje pomena zelenih kolektivnih pogajanj na različnih ustreznih ravneh.

| 1.9 | EESO opozarja, da so kolektivna pogajanja še posebej primerna za oblikovanje uravnoteženih pravil za postopen in pravičen prehod na gospodarstvo z večjo blaginjo in produktivnostjo. Zato poziva k hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku v smeri zelenih kolektivnih pogajanj, v katerih socialni partnerji na različnih ravneh pogajanj redno in pomembno prispevajo k iskanju uravnoteženih rešitev, ki jih podjetja potrebujejo, da bi postala bolj trajnostna, odporna, produktivna in trdno zavezana dostojnemu delu. |
| --- | --- |

1.9

EESO opozarja, da so kolektivna pogajanja še posebej primerna za oblikovanje uravnoteženih pravil za postopen in pravičen prehod na gospodarstvo z večjo blaginjo in produktivnostjo. Zato poziva k hitrejšemu in učinkovitejšemu napredku v smeri zelenih kolektivnih pogajanj, v katerih socialni partnerji na različnih ravneh pogajanj redno in pomembno prispevajo k iskanju uravnoteženih rešitev, ki jih podjetja potrebujejo, da bi postala bolj trajnostna, odporna, produktivna in trdno zavezana dostojnemu delu.

| 1.10 | EESO meni, da morajo imeti podjetja in delavci na voljo ustrezne načine za sodelovanje v razpravah o zelenem prehodu. Ker ekologizacija in digitalizacija hitro in obsežno vplivata na preobrazbo trgov dela, je potrebno zgodnje in učinkovito sodelovanje socialnih partnerjev v skladu z nacionalnimi sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci, da bi se opredelile rešitve, ki jih je mogoče prilagoditi sektorjem na lokalni ravni. EESO zato meni, da je koristno in pomembno spodbujati ne le socialni dialog, temveč po potrebi tudi kolektivna pogajanja na vseh ravneh EU in držav članic, pa tudi na svetovni ravni, ter pri tem popolnoma spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev. EU in države članice morajo spodbujati tudi krepitev pravic predstavnikov sindikatov in delavcev do boljše obveščenosti, posvetovanj in kolektivnega izražanja v zvezi z vplivom poslovne dejavnosti na okolje. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da morajo imeti podjetja in delavci na voljo ustrezne načine za sodelovanje v razpravah o zelenem prehodu. Ker ekologizacija in digitalizacija hitro in obsežno vplivata na preobrazbo trgov dela, je potrebno zgodnje in učinkovito sodelovanje socialnih partnerjev v skladu z nacionalnimi sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci, da bi se opredelile rešitve, ki jih je mogoče prilagoditi sektorjem na lokalni ravni. EESO zato meni, da je koristno in pomembno spodbujati ne le socialni dialog, temveč po potrebi tudi kolektivna pogajanja na vseh ravneh EU in držav članic, pa tudi na svetovni ravni, ter pri tem popolnoma spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev. EU in države članice morajo spodbujati tudi krepitev pravic predstavnikov sindikatov in delavcev do boljše obveščenosti, posvetovanj in kolektivnega izražanja v zvezi z vplivom poslovne dejavnosti na okolje.

| 1.11 | EESO ugotavlja, da je bilo v zadnjem desetletju tako na nacionalni ravni kot na ravni EU nekaj uspešnih izkušenj z zelenimi kolektivnimi pogajanji. Na evropski ravni je treba posebej omeniti pogajalsko prakso odgovornega obnašanja (5) v evropski kemijski industriji. V zvezi z nacionalnimi primeri dobre prakse EESO opozarja na koristne pogodbene klavzule v kolektivnih pogodbah, npr. v Italiji, Španiji in Franciji, s katerimi se spodbuja imenovanje okoljskih pooblaščencev v podjetjih in/ali sektorjih, pa tudi skupnih odborov za okoljsko upravljanje (ki so predvideni tudi v certifikacijskih standardih, kot sta EMAS in ISO 14001); koristne so tudi določbe o trajnostni mobilnosti delavcev ali priznavanje sindikalne pravice do opozarjanja na okoljsko problematiko itd. |
| --- | --- |

1.11

EESO ugotavlja, da je bilo v zadnjem desetletju tako na nacionalni ravni kot na ravni EU nekaj uspešnih izkušenj z zelenimi kolektivnimi pogajanji. Na evropski ravni je treba posebej omeniti pogajalsko prakso odgovornega obnašanja (5

| 1.12 | EESO poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, ter med drugim razmislijo o uvedbi zasnove, ki predvideva, da se posamezni zaposleni imenujejo kot predstavniki za okoljski prehod ali kontaktne točke za vprašanja, povezana z okoljskim in ekološkim prehodom na delovnem mestu. Vodstveni delavci in predstavniki delavcev bi lahko razmislili o imenovanju oseb v podjetjih, ki bi imele poleg svojih osnovnih nalog tudi posebno nalogo pomagati pri vprašanjih, povezanih s prilagajanjem podjetja zelenemu prehodu. EESO poziva države članice, naj ustvarijo potrebne spodbude, da bi podjetja in/ali sektorji imenovali omenjene predstavnike ali kontaktne točke za okoljski prehod. Prav tako je priporočljivo, da se s poklicnim usposabljanjem izboljša okoljsko znanje ljudi. |
| --- | --- |

1.12

EESO poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, ter med drugim razmislijo o uvedbi zasnove, ki predvideva, da se posamezni zaposleni imenujejo kot predstavniki za okoljski prehod ali kontaktne točke za vprašanja, povezana z okoljskim in ekološkim prehodom na delovnem mestu. Vodstveni delavci in predstavniki delavcev bi lahko razmislili o imenovanju oseb v podjetjih, ki bi imele poleg svojih osnovnih nalog tudi posebno nalogo pomagati pri vprašanjih, povezanih s prilagajanjem podjetja zelenemu prehodu. EESO poziva države članice, naj ustvarijo potrebne spodbude, da bi podjetja in/ali sektorji imenovali omenjene predstavnike ali kontaktne točke za okoljski prehod. Prav tako je priporočljivo, da se s poklicnim usposabljanjem izboljša okoljsko znanje ljudi.

| 1.13 | Socialni partnerji EU si bodo v okviru skupnega delovnega programa za obdobje 2022–2024 (6) prizadevali za oblikovanje okvira ukrepov za zeleni prehod. Države članice bi morale ob popolnem spoštovanju avtonomije kolektivnih pogajanj ustvariti ustrezen okvir za spodbujanje medpanožnih sporazumov, da bi olajšale oblikovanje ustreznih in pravičnih priporočil, smernic in standardov, s katerimi bi zelena kolektivna pogajanja postala ključen instrument za to, da proizvodni modeli postanejo uravnoteženi in varujejo okolje. Glede na obseg in kompleksnost izziva je EESO prepričan, da je treba v uresničevanje zelenega produktivnega gospodarstva vključiti kolektivna pogajanja na vseh ravneh, tako na ravni sektorjev kot podjetij, ravni EU, nacionalni ter mednarodni ravni. |
| --- | --- |

1.13

Socialni partnerji EU si bodo v okviru skupnega delovnega programa za obdobje 2022–2024 (6

| 1.14 | EESO meni, da je kakovost zraka pomemben vidik zdravja in varnosti, in je seznanjen, da je Svetovna zdravstvena organizacija določila nove vrednosti in globalne smernice. Predlaga, naj se te upoštevajo v zelenih kolektivnih pogajanjih. Ob upoštevanju sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter direktive o poročanju podjetij o trajnostnosti je pomembno spodbujati udeležbo zaposlenih in programe usposabljanja za okoljsko upravljanje. |
| --- | --- |

1.14

EESO meni, da je kakovost zraka pomemben vidik zdravja in varnosti, in je seznanjen, da je Svetovna zdravstvena organizacija določila nove vrednosti in globalne smernice. Predlaga, naj se te upoštevajo v zelenih kolektivnih pogajanjih. Ob upoštevanju sistema za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter direktive o poročanju podjetij o trajnostnosti je pomembno spodbujati udeležbo zaposlenih in programe usposabljanja za okoljsko upravljanje.

| 1.15 | EESO poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (7) o zaščiti oseb, ki prijavijo morebitne kršitve prava Unije, vključno z okoljskim pravom. |
| --- | --- |

1.15

EESO poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (7

2.   Ozadje, namen in glavni elementi mnenja

Ozadje, namen in glavni elementi mnenja

| 2.1 | EESO se strinja s ciljem EU, da prevzame vodilno vlogo pri zelenem prehodu s pospeševanjem uvajanja politik, virov (tudi finančnih) in tehnologij, potrebnih za čimprejšnje razogljičenje proizvodnega sistema, pri tem pa zagotovi, da bo prehod pravičen, kot je navedeno v EESO mnenju o energetski politiki in trgu dela (8). V ta namen so bistvenega pomena socialni dialog in kolektivna pogajanja ob popolnem spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in značilnosti nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

2.1

EESO se strinja s ciljem EU, da prevzame vodilno vlogo pri zelenem prehodu s pospeševanjem uvajanja politik, virov (tudi finančnih) in tehnologij, potrebnih za čimprejšnje razogljičenje proizvodnega sistema, pri tem pa zagotovi, da bo prehod pravičen, kot je navedeno v EESO mnenju o energetski politiki in trgu dela (8

| 2.2 | EESO se zaveda, da bosta ekološki prehod in razogljičenje gospodarstva v Evropski uniji vplivala na zaposlovanje in življenjske razmere prebivalstva, zlasti najbolj ranljivih skupin. Bistveno je, da se prehod izvede pravično, s čimer se bodo ublažile njegove posledice za podjetja, delavce in državljane na splošno. Prav tako mora biti prehod priložnost za izboljšanje razmer za najbolj ranljive osebe. |
| --- | --- |

2.2

EESO se zaveda, da bosta ekološki prehod in razogljičenje gospodarstva v Evropski uniji vplivala na zaposlovanje in življenjske razmere prebivalstva, zlasti najbolj ranljivih skupin. Bistveno je, da se prehod izvede pravično, s čimer se bodo ublažile njegove posledice za podjetja, delavce in državljane na splošno. Prav tako mora biti prehod priložnost za izboljšanje razmer za najbolj ranljive osebe.

| 2.3 | EESO opozarja, da je Mednarodna organizacija dela v smernicah za pravični prehod na okoljsko trajnostna gospodarstva in družbe za vse (2015) (9) poudarila vlogo vlad in socialnih partnerjev pri zagotavljanju skladnosti politik in oblikovanju institucionalnih ureditev za trajnostni razvoj za vse ter izrazila potrebo po lažjem vključevanju okoljskih določb v kolektivna pogajanja na vseh ravneh. Poudarila je tudi koristi zavez za posebno usposabljanje na tem področju za vodstvene delavce in zaposlene. |
| --- | --- |

2.3

EESO opozarja, da je Mednarodna organizacija dela v smernicah za pravični prehod na okoljsko trajnostna gospodarstva in družbe za vse (2015) (9

| 2.4 | Evropska komisija je v smernicah o prostovoljnih sistemih za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) priznala pomen učinkovitih načinov za vključevanje delavcev in njihovih predstavnikov v zeleno upravljanje podjetij. Najprimernejši način za takšno vključevanje delavcev v okoljsko upravljanje so s tega vidika sodelovanje socialnih partnerjev in po potrebi kolektivna pogajanja v skladu z nacionalnimi sistemi in praksami odnosov med delodajalci in delojemalci. Načelo 8 evropskega stebra socialnih pravic poudarja, da je treba spodbujati socialni dialog in sodelovanje delavcev v socialnih, ekonomskih in zaposlitvenih politikah, ter spodbuja socialne partnerje k pogajanjem o kolektivnih pogodbah. Poleg tega je v Priporočilu Sveta z dne 16. junija 2022 o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost poudarjena pomembna vloga socialnih partnerjev pri obvladovanju posledic tega prehoda za zaposlovanje (uvodna izjava 18). |
| --- | --- |

2.4

Evropska komisija je v smernicah o prostovoljnih sistemih za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) priznala pomen učinkovitih načinov za vključevanje delavcev in njihovih predstavnikov v zeleno upravljanje podjetij. Najprimernejši način za takšno vključevanje delavcev v okoljsko upravljanje so s tega vidika sodelovanje socialnih partnerjev in po potrebi kolektivna pogajanja v skladu z nacionalnimi sistemi in praksami odnosov med delodajalci in delojemalci. Načelo 8 evropskega stebra socialnih pravic poudarja, da je treba spodbujati socialni dialog in sodelovanje delavcev v socialnih, ekonomskih in zaposlitvenih politikah, ter spodbuja socialne partnerje k pogajanjem o kolektivnih pogodbah. Poleg tega je v Priporočilu Sveta z dne 16. junija 2022 o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost poudarjena pomembna vloga socialnih partnerjev pri obvladovanju posledic tega prehoda za zaposlovanje (uvodna izjava 18).

| 2.5 | EESO, ki poudarja, da je priznavanje in popolno spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev temeljnega pomena, je seznanjen z izjavo španske vlade, ki bo prevzela predsedovanje Svetu in je zaprosila za to raziskovalno mnenje, da namerava spodbujati sprejetje regulativnega okvira in politike spodbud za zelena kolektivna pogajanja. To mnenje je njegov odgovor na zaprosilo in vsebuje predloge ter prilogo, v kateri so podrobno opisani primeri dobre prakse na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah. |
| --- | --- |

2.5

EESO, ki poudarja, da je priznavanje in popolno spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev temeljnega pomena, je seznanjen z izjavo španske vlade, ki bo prevzela predsedovanje Svetu in je zaprosila za to raziskovalno mnenje, da namerava spodbujati sprejetje regulativnega okvira in politike spodbud za zelena kolektivna pogajanja. To mnenje je njegov odgovor na zaprosilo in vsebuje predloge ter prilogo, v kateri so podrobno opisani primeri dobre prakse na nacionalni ravni v nekaterih državah članicah.

3.   Evropski okvir in znanstveni podatki o pomenu kolektivnih pogajanj pri zelenem prehodu

Evropski okvir in znanstveni podatki o pomenu kolektivnih pogajanj pri zelenem prehodu

| 3.1 | EESO ugotavlja, da je vse več znanstvenih dokazov o velikem potencialu in številnih koristih zelenih kolektivnih pogajanj pri spodbujanju okoljske trajnostnosti, razogljičenega in krožnega gospodarstva ter boja proti podnebnim spremembam, saj različni vidiki teh pogajanj veliko prispevajo k uresničevanju naštetih ciljev. Takšni vidiki so na primer mobilnost zaposlenih, oblike organizacije dela, usposabljanje zaposlenih za spodbujanje procesov zelenega prehoda, zagotavljanje varnega in zdravega okolja, vprašanja enakosti spolov itd. To je navedeno v skupni izjavi evropskih socialnih partnerjev z dne 30. maja 2017 (10) o izkoriščanju potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje delovnih mest ter v njihovem skupnem projektu in priporočilih z dne 7. oktobra 2021 (11) o krožnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.1

EESO ugotavlja, da je vse več znanstvenih dokazov o velikem potencialu in številnih koristih zelenih kolektivnih pogajanj pri spodbujanju okoljske trajnostnosti, razogljičenega in krožnega gospodarstva ter boja proti podnebnim spremembam, saj različni vidiki teh pogajanj veliko prispevajo k uresničevanju naštetih ciljev. Takšni vidiki so na primer mobilnost zaposlenih, oblike organizacije dela, usposabljanje zaposlenih za spodbujanje procesov zelenega prehoda, zagotavljanje varnega in zdravega okolja, vprašanja enakosti spolov itd. To je navedeno v skupni izjavi evropskih socialnih partnerjev z dne 30. maja 2017 (10

11

| 3.2 | EESO meni, da so zelena kolektivna pogajanja na vseh ravneh bistveni del načela demokratične udeležbe državljanov, ki se v tem primeru kaže s posebno vlogo socialnih partnerjev na trgu dela, ki je ključnega pomena za učinkovito in socialno pravično obvladovanje podnebne krize ter zelenega prehoda gospodarstva in družbe. |
| --- | --- |

3.2

EESO meni, da so zelena kolektivna pogajanja na vseh ravneh bistveni del načela demokratične udeležbe državljanov, ki se v tem primeru kaže s posebno vlogo socialnih partnerjev na trgu dela, ki je ključnega pomena za učinkovito in socialno pravično obvladovanje podnebne krize ter zelenega prehoda gospodarstva in družbe.

| 3.3 | Politike na področju energije iz obnovljivih virov v Evropski uniji zahtevajo iskanje ravnovesja med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji. Zato so za te procese zelenega prehoda v EU potrebna nova orodja, s katerimi bi zagotovili ustrezno skladnost med njimi ter spodbudili vključevanje posameznikov in aktivnega prebivalstva na trg dela; zelena kolektivna pogajanja so dobro orodje za vzpostavitev tega ravnovesja. |
| --- | --- |

3.3

Politike na področju energije iz obnovljivih virov v Evropski uniji zahtevajo iskanje ravnovesja med gospodarskimi, okoljskimi in socialnimi cilji. Zato so za te procese zelenega prehoda v EU potrebna nova orodja, s katerimi bi zagotovili ustrezno skladnost med njimi ter spodbudili vključevanje posameznikov in aktivnega prebivalstva na trg dela; zelena kolektivna pogajanja so dobro orodje za vzpostavitev tega ravnovesja.

| 3.4 | Glede na vse hitrejše podnebne spremembe je bistveno opredeliti, kateri gospodarski sektorji in katera področja zaposlovanja so ali bodo najbolj prizadeti zaradi podnebne krize in njenih neposrednih posledic, tako v smislu gospodarskih, delovnih in zdravstvenih pogojev ter pogojev socialne zaščite, kot tudi pričakovanj, vključno z mobilnostjo podjetij in delovne sile, da bi sprejeli ustrezne ukrepe za ublažitev teh posledic. |
| --- | --- |

3.4

Glede na vse hitrejše podnebne spremembe je bistveno opredeliti, kateri gospodarski sektorji in katera področja zaposlovanja so ali bodo najbolj prizadeti zaradi podnebne krize in njenih neposrednih posledic, tako v smislu gospodarskih, delovnih in zdravstvenih pogojev ter pogojev socialne zaščite, kot tudi pričakovanj, vključno z mobilnostjo podjetij in delovne sile, da bi sprejeli ustrezne ukrepe za ublažitev teh posledic.

| 3.5 | EU ima vodilno vlogo pri inovativnih postopkih proizvodnje čiste energije, s katerimi se lahko z gospodarskimi spremembami, ki prinašajo nove priložnosti za dostojno zaposlitev, kot je energija iz obnovljivih virov, odpravijo okoljska in socialna neravnovesja. EESO poziva k okrepitvi raziskav na tem področju in finančni podpori za naložbe udeleženih podjetij. |
| --- | --- |

3.5

EU ima vodilno vlogo pri inovativnih postopkih proizvodnje čiste energije, s katerimi se lahko z gospodarskimi spremembami, ki prinašajo nove priložnosti za dostojno zaposlitev, kot je energija iz obnovljivih virov, odpravijo okoljska in socialna neravnovesja. EESO poziva k okrepitvi raziskav na tem področju in finančni podpori za naložbe udeleženih podjetij.

| 3.6 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da vse več podjetij sprejema sistem družbene odgovornosti podjetij, ki vključuje učinkovite zaveze za trajnostno okoljsko upravljanje. Seznanjen je s študijami, ki kažejo, da so podjetja, ki na podlagi sporazumov ali konvencij sodelujejo v programih družbene odgovornosti podjetij, zanesljivejša in učinkovitejša. |
| --- | --- |

3.6

EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da vse več podjetij sprejema sistem družbene odgovornosti podjetij, ki vključuje učinkovite zaveze za trajnostno okoljsko upravljanje. Seznanjen je s študijami, ki kažejo, da so podjetja, ki na podlagi sporazumov ali konvencij sodelujejo v programih družbene odgovornosti podjetij, zanesljivejša in učinkovitejša.

| 3.7 | Glavni način za strukturiranje sodelovanja delavcev v procesih pravičnega prehoda je vključitev takšnih klavzul v kolektivne pogodbe na različnih ravneh glede na značilnosti različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci. Kolektivne pogodbe so lahko pomembne za spodbujanje sodelovanja med delodajalci in delavci pri oblikovanju skupnega odziva na zeleni prehod. |
| --- | --- |

3.7

Glavni način za strukturiranje sodelovanja delavcev v procesih pravičnega prehoda je vključitev takšnih klavzul v kolektivne pogodbe na različnih ravneh glede na značilnosti različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci. Kolektivne pogodbe so lahko pomembne za spodbujanje sodelovanja med delodajalci in delavci pri oblikovanju skupnega odziva na zeleni prehod.

| 3.8 | Klavzule o družbeni odgovornosti se zdaj vključujejo v kolektivne pogodbe. Kolektivna pogajanja tako dopolnjujejo zeleno javno naročanje, ki je del družbene odgovornosti. Pionir na tem področju je na primer kemijska industrija. Za izvajanje evropskega zelenega dogovora je potreben nov poseben in homogen okvir označevanja, ki bo zagotavljal ustrezne gospodarske in ekološke informacije, pomembne za javno in zasebno sprejemanje odločitev. Evropska strategija okoljskega označevanja bi lahko izboljšala trajnostno javno naročanje ter spodbujala krožnost in pretok informacij. Izpolnjeni pa morajo biti pomembni pogoji, kot so stroškovna učinkovitost, zaupnost in sorazmernost. |
| --- | --- |

3.8

Klavzule o družbeni odgovornosti se zdaj vključujejo v kolektivne pogodbe. Kolektivna pogajanja tako dopolnjujejo zeleno javno naročanje, ki je del družbene odgovornosti. Pionir na tem področju je na primer kemijska industrija. Za izvajanje evropskega zelenega dogovora je potreben nov poseben in homogen okvir označevanja, ki bo zagotavljal ustrezne gospodarske in ekološke informacije, pomembne za javno in zasebno sprejemanje odločitev. Evropska strategija okoljskega označevanja bi lahko izboljšala trajnostno javno naročanje ter spodbujala krožnost in pretok informacij. Izpolnjeni pa morajo biti pomembni pogoji, kot so stroškovna učinkovitost, zaupnost in sorazmernost.

| 3.9 | Kakovost zraka je pomemben vidik zdravja in varnosti na delovnih mestih v notranjih prostorih in na prostem, zato vpliva na delovne pogoje in bi jo bilo treba upoštevati tudi v kolektivnih pogajanjih. Svetovna zdravstvena organizacija je nedavno določila nove vrednosti in globalne smernice glede kakovosti zraka in njenih posledic za zdravje ljudi, vključno z zdravjem pri delu na prostem, zaradi česar bo morda treba spremeniti veljavne standarde EU. Te spremembe bodo vplivale tako na kolektivna pogajanja o delovnem okolju in okoljskih pogojih zagotavljanja storitev kot tudi na stroške naložb. |
| --- | --- |

3.9

Kakovost zraka je pomemben vidik zdravja in varnosti na delovnih mestih v notranjih prostorih in na prostem, zato vpliva na delovne pogoje in bi jo bilo treba upoštevati tudi v kolektivnih pogajanjih. Svetovna zdravstvena organizacija je nedavno določila nove vrednosti in globalne smernice glede kakovosti zraka in njenih posledic za zdravje ljudi, vključno z zdravjem pri delu na prostem, zaradi česar bo morda treba spremeniti veljavne standarde EU. Te spremembe bodo vplivale tako na kolektivna pogajanja o delovnem okolju in okoljskih pogojih zagotavljanja storitev kot tudi na stroške naložb.

| 3.10 | EU ima zakonodajne okvire, ki v podjetjih spodbujajo okoljsko upravljanje, za njegovo dejansko učinkovitost pa je potrebna aktivna udeležba zaposlenih in njihovih predstavnikov. Tak primer so prostovoljni sistemi okoljskega ravnanja (EMAS (12)) in Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) (direktiva o poročanju podjetij o trajnostnosti). Tukaj je poudarek na spodbujanju udeležbe zaposlenih in programih usposabljanja za okoljsko upravljanje. |
| --- | --- |

3.10

EU ima zakonodajne okvire, ki v podjetjih spodbujajo okoljsko upravljanje, za njegovo dejansko učinkovitost pa je potrebna aktivna udeležba zaposlenih in njihovih predstavnikov. Tak primer so prostovoljni sistemi okoljskega ravnanja (EMAS (12

13

| 3.11 | EESO ugotavlja, da je na evropski ravni vse več študij, ki izpostavljajo prednosti zelenih kolektivnih pogajanj kot načina za spodbujanje trajnostnih proizvodnih procesov s kolektivnimi pogodbami, ki vključujejo določbe o zeleni samoregulaciji. Kolektivna pogajanja lahko v skladu z značilnostmi nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter ob upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev pripomorejo k lažjemu doseganju soglasja o posebnih ukrepih, ki jih morajo podjetja sprejeti za spodbujanje pravičnega prehoda. |
| --- | --- |

3.11

EESO ugotavlja, da je na evropski ravni vse več študij, ki izpostavljajo prednosti zelenih kolektivnih pogajanj kot načina za spodbujanje trajnostnih proizvodnih procesov s kolektivnimi pogodbami, ki vključujejo določbe o zeleni samoregulaciji. Kolektivna pogajanja lahko v skladu z značilnostmi nacionalnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci ter ob upoštevanju avtonomije socialnih partnerjev pripomorejo k lažjemu doseganju soglasja o posebnih ukrepih, ki jih morajo podjetja sprejeti za spodbujanje pravičnega prehoda.

4.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 4.1 | Po mnenju EESO so študije o kolektivnih pogajanjih v državah EU pokazale, da se okoljski tematiki v kolektivnih pogodbah ne posveča veliko pozornosti. EU in države članice poziva, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, pri čemer naj upoštevajo prakse obveščanja in posvetovanja na delovnem mestu. |
| --- | --- |

4.1

Po mnenju EESO so študije o kolektivnih pogajanjih v državah EU pokazale, da se okoljski tematiki v kolektivnih pogodbah ne posveča veliko pozornosti. EU in države članice poziva, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, pri čemer naj upoštevajo prakse obveščanja in posvetovanja na delovnem mestu.

| 4.2 | Dobro upravljan prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo ni le bistven za odzivanje na podnebno krizo, temveč lahko tudi spodbudi trajnostno in vključujoče gospodarsko okrevanje, za kar so potrebni dolgoročni ukrepi, ki zahtevajo mehanizme trajnostnega financiranja ter participativno in stabilno upravljanje. |
| --- | --- |

4.2

Dobro upravljan prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo ni le bistven za odzivanje na podnebno krizo, temveč lahko tudi spodbudi trajnostno in vključujoče gospodarsko okrevanje, za kar so potrebni dolgoročni ukrepi, ki zahtevajo mehanizme trajnostnega financiranja ter participativno in stabilno upravljanje.

| 4.3 | V modelu participativnega upravljanja so kolektivna pogajanja način za prilagajanje sveta dela novemu izzivu, to je v celoti trajnostnemu proizvodnemu modelu, to pa zato, ker omogočajo takojšen odziv, seznanjenost s sektorskimi razmerami in prilagojene rešitve, vključno z varstvom zaposlitev in zaščito podjetij. |
| --- | --- |

4.3

V modelu participativnega upravljanja so kolektivna pogajanja način za prilagajanje sveta dela novemu izzivu, to je v celoti trajnostnemu proizvodnemu modelu, to pa zato, ker omogočajo takojšen odziv, seznanjenost s sektorskimi razmerami in prilagojene rešitve, vključno z varstvom zaposlitev in zaščito podjetij.

| 4.4 | EESO priporoča, naj Komisija in države članice skupaj s sektorskimi socialnimi partnerji preučijo morebitno dodano vrednost študij o vplivu podnebne krize in zelenega prehoda na področje dela v različnih proizvodnih sektorjih, da bi opredelile in predlagale ukrepe za učinkovito odzivanje na potrebe gospodarskega okolja in pomagale različnim subjektom v kolektivnih pogajanjih, da bi pravični prehod uredili v svojih sporazumih in kolektivnih pogodbah. |
| --- | --- |

4.4

EESO priporoča, naj Komisija in države članice skupaj s sektorskimi socialnimi partnerji preučijo morebitno dodano vrednost študij o vplivu podnebne krize in zelenega prehoda na področje dela v različnih proizvodnih sektorjih, da bi opredelile in predlagale ukrepe za učinkovito odzivanje na potrebe gospodarskega okolja in pomagale različnim subjektom v kolektivnih pogajanjih, da bi pravični prehod uredili v svojih sporazumih in kolektivnih pogodbah.

| 4.5 | EESO spodbuja socialne partnerje, naj procese zelenega prehoda po potrebi vključijo v kolektivne pogodbe v skladu s svojimi medpanožnimi in sektorskimi prednostnimi nalogami. Eden od primerov evropskih izkušenj je vključitev svetovnega programa odgovornega obnašanja v evropske kolektivne pogodbe kemijskega sektorja. |
| --- | --- |

4.5

EESO spodbuja socialne partnerje, naj procese zelenega prehoda po potrebi vključijo v kolektivne pogodbe v skladu s svojimi medpanožnimi in sektorskimi prednostnimi nalogami. Eden od primerov evropskih izkušenj je vključitev svetovnega programa odgovornega obnašanja v evropske kolektivne pogodbe kemijskega sektorja.

5.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO meni, da se razprava o zelenih vprašanjih v okviru kolektivnih pogajanj nanaša na klavzule, o katerih se lahko pogajajo socialni partnerji (primeri, navedeni v prilogi k temu mnenju) v okviru kolektivnih pogodb, ki imajo neposreden in posreden vpliv na okolje. Kolektivne pogodbe lahko med drugim zajemajo:






  (a) | vpliv dejavnosti podjetij na okolje; |
| --- | --- | --- |

5.1

EESO meni, da se razprava o zelenih vprašanjih v okviru kolektivnih pogajanj nanaša na klavzule, o katerih se lahko pogajajo socialni partnerji (primeri, navedeni v prilogi k temu mnenju) v okviru kolektivnih pogodb, ki imajo neposreden in posreden vpliv na okolje. Kolektivne pogodbe lahko med drugim zajemajo:

(a)

vpliv dejavnosti podjetij na okolje;

| (b) | varstvo delavcev pred vplivi okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(b)

varstvo delavcev pred vplivi okolja in podnebnih sprememb;

| (c) | posledice zelene preobrazbe za delovanje podjetij v smislu organizacije dela, spreminjajočih se poklicnih profilov ter znanja in spretnosti zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

posledice zelene preobrazbe za delovanje podjetij v smislu organizacije dela, spreminjajočih se poklicnih profilov ter znanja in spretnosti zaposlenih;

| (d) | notranje spremljanje izvajanja točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

notranje spremljanje izvajanja točk (a), (b) in (c).

EESO želi poudariti, da so kolektivna pogajanja ključen instrument, ki lahko podjetjem in delavcem pomaga pri soočanju z izzivi podnebne krize, vključno z nastalimi stroški za podjetja.

| 5.2 | EESO meni, da morajo države članice in Evropska komisija v skladu s členi 154, 155 in 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) spodbujati vključevanje okoljskega upravljanja v podjetjih v socialni dialog in kolektivna pogajanja. Slednja so primerna za lažje prilagajanje organizacij, zaposlovanja in delovnih pogojev na posledice podnebnih sprememb ter omogočajo oceno in predstavitev naložbenih stroškov podjetij, da bi ta lahko preživela in se prilagodila zahtevam pravične konkurenčnosti. |
| --- | --- |

5.2

EESO meni, da morajo države članice in Evropska komisija v skladu s členi 154, 155 in 156 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) spodbujati vključevanje okoljskega upravljanja v podjetjih v socialni dialog in kolektivna pogajanja. Slednja so primerna za lažje prilagajanje organizacij, zaposlovanja in delovnih pogojev na posledice podnebnih sprememb ter omogočajo oceno in predstavitev naložbenih stroškov podjetij, da bi ta lahko preživela in se prilagodila zahtevam pravične konkurenčnosti.

| 5.3 | Ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in glede na raznolikost sistemov kolektivnih pogajanj v državah članicah je po mnenju EESO primerno, da se s pravnimi okviri in medpanožnimi sporazumi zagotovi ustrezen okvir za upoštevanje cilja, da mora biti zeleni prehod socialno pravičen, pri čemer so produktivne spremembe (vključno z oceno poslovnih in socialnih stroškov ter pravično porazdelitvijo stroškov) usklajene s kakovostjo in varnostjo na čim več delovnih mestih. Ob upoštevanju različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci bi lahko razmislili o:






  (a) | spodbujanju pravic predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanj o ravnanju podjetja pri prilagajanju podnebnim spremembam v skladu z nacionalnimi pravili in praksami; |
| --- | --- | --- |

5.3

Ob spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in glede na raznolikost sistemov kolektivnih pogajanj v državah članicah je po mnenju EESO primerno, da se s pravnimi okviri in medpanožnimi sporazumi zagotovi ustrezen okvir za upoštevanje cilja, da mora biti zeleni prehod socialno pravičen, pri čemer so produktivne spremembe (vključno z oceno poslovnih in socialnih stroškov ter pravično porazdelitvijo stroškov) usklajene s kakovostjo in varnostjo na čim več delovnih mestih. Ob upoštevanju različnih sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci bi lahko razmislili o:

(a)

spodbujanju pravic predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanj o ravnanju podjetja pri prilagajanju podnebnim spremembam v skladu z nacionalnimi pravili in praksami;

| (b) | spodbujanju usposabljanja delavcev na tem področju; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju usposabljanja delavcev na tem področju;

| (c) | vključitvi klavzul za spodbujanje sodelovanja zaposlenih v okoljskih zadevah in odborih, pristojnih za okolje, če ti obstajajo v podjetjih posameznega sektorja, ki so pridobila okoljski certifikat v skladu s standardom ISO 14001 ali EMAS; |
| --- | --- |

(c)

vključitvi klavzul za spodbujanje sodelovanja zaposlenih v okoljskih zadevah in odborih, pristojnih za okolje, če ti obstajajo v podjetjih posameznega sektorja, ki so pridobila okoljski certifikat v skladu s standardom ISO 14001 ali EMAS;

| (d) | spodbujanju ustanovitve posebnih skupnih organov na področju okolja, če je to mogoče, ali možnosti, da pristojnosti na področju okolja in pravičnega prehoda prevzame odbor za varnost in zdravje. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanju ustanovitve posebnih skupnih organov na področju okolja, če je to mogoče, ali možnosti, da pristojnosti na področju okolja in pravičnega prehoda prevzame odbor za varnost in zdravje.

| 5.4 | EESO poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, ter med drugim razmislijo o uvedbi zasnove, ki predvideva, da se posamezni zaposleni imenujejo kot predstavniki za okoljski prehod ali kontaktne točke za vprašanja, povezana z okoljskim in ekološkim prehodom na delovnem mestu. Vodstveni delavci in predstavniki delavcev bi lahko razmislili o imenovanju oseb v podjetjih, ki bi imele poleg svojih osnovnih nalog tudi posebno nalogo pomagati pri vprašanjih, povezanih s prilagajanjem podjetja zelenemu prehodu. EESO poziva države članice, naj ustvarijo potrebne spodbude, da bi podjetja in/ali sektorji imenovali omenjene predstavnike ali kontaktne točke za okoljski prehod. Prav tako je priporočljivo, da se s poklicnim usposabljanjem izboljša okoljsko znanje ljudi. |
| --- | --- |

5.4

EESO poziva EU in države članice, naj še naprej podpirajo ukrepe in pobude, ki bodo delodajalce in delavce spodbudili k prilagajanju zelenemu prehodu, ter med drugim razmislijo o uvedbi zasnove, ki predvideva, da se posamezni zaposleni imenujejo kot predstavniki za okoljski prehod ali kontaktne točke za vprašanja, povezana z okoljskim in ekološkim prehodom na delovnem mestu. Vodstveni delavci in predstavniki delavcev bi lahko razmislili o imenovanju oseb v podjetjih, ki bi imele poleg svojih osnovnih nalog tudi posebno nalogo pomagati pri vprašanjih, povezanih s prilagajanjem podjetja zelenemu prehodu. EESO poziva države članice, naj ustvarijo potrebne spodbude, da bi podjetja in/ali sektorji imenovali omenjene predstavnike ali kontaktne točke za okoljski prehod. Prav tako je priporočljivo, da se s poklicnim usposabljanjem izboljša okoljsko znanje ljudi.

| 5.5 | EESO poziva države članice, naj ustvarijo ustrezen okvir in pogoje za spodbujanje klavzul o mobilnosti v kolektivnih pogodbah, ki bodo vključevale načrte za trajnostno, zdravo in varno mobilnost delavcev v celotnem delovnem okolju, da bi se zmanjšala uporaba osebnih vozil in s tem emisije. Države članice bi morale vzpostaviti uspešne in učinkovite sisteme za pripravo takšnih načrtov. |
| --- | --- |

5.5

EESO poziva države članice, naj ustvarijo ustrezen okvir in pogoje za spodbujanje klavzul o mobilnosti v kolektivnih pogodbah, ki bodo vključevale načrte za trajnostno, zdravo in varno mobilnost delavcev v celotnem delovnem okolju, da bi se zmanjšala uporaba osebnih vozil in s tem emisije. Države članice bi morale vzpostaviti uspešne in učinkovite sisteme za pripravo takšnih načrtov.

| 5.6 | EESO poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1937 o zaščiti oseb, ki prijavijo morebitne kršitve prava Unije, vključno z okoljskim pravom. Te pravice bi pomembno prispevale k spremljanju skladnosti z evropskimi politikami za okrevanje, ki temeljijo na ekološko trajnostnem in socialno pravičnem gospodarskem prehodu. |
| --- | --- |

5.6

EESO poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo (EU) 2019/1937 o zaščiti oseb, ki prijavijo morebitne kršitve prava Unije, vključno z okoljskim pravom. Te pravice bi pomembno prispevale k spremljanju skladnosti z evropskimi politikami za okrevanje, ki temeljijo na ekološko trajnostnem in socialno pravičnem gospodarskem prehodu.

| 5.7 | EESO poziva socialne partnerje, naj preučijo in olajšajo razvoj ustreznih in pravičnih odnosov, priporočil, smernic in politik, da bi zelena kolektivna pogajanja postala eno najkakovostnejših orodij za zagotavljanje in spodbujanje uravnoteženega proizvodnega modela, ki konkurenčnost združuje z varstvom celotnega lokalnega in globalnega okolja. |
| --- | --- |

5.7

EESO poziva socialne partnerje, naj preučijo in olajšajo razvoj ustreznih in pravičnih odnosov, priporočil, smernic in politik, da bi zelena kolektivna pogajanja postala eno najkakovostnejših orodij za zagotavljanje in spodbujanje uravnoteženega proizvodnega modela, ki konkurenčnost združuje z varstvom celotnega lokalnega in globalnega okolja.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetska politika in trg dela: posledice glede zaposlovanja v regijah v energetskem prehodu (mnenje na lastno pobudo) (UL C 146, 27.4.2023, str. 4) https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/energy-policy-and-labour-market-consequences-employment-regions-undergoing-energy-transitions.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/what-green-collective-bargaining

2

(3)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

3

(4)  V tem priporočilu je med drugim navedeno, da so „[za] pospešitev zelenega prehoda na vključujoč in demokratičen način z vključevanjem ciljev pravičnega prehoda v oblikovanje politik na vseh ravneh že od samega začetka in zagotovitvijo učinkovitega pristopa celotne družbe k politikam pravičnega prehoda [...] države članice pozvane, naj: [...] aktivno vključijo socialne partnerje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v vse faze oblikovanja politik, predvidene v tem priporočilu, po potrebi tudi s pomočjo socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, pri tem pa upoštevajo njihovo avtonomijo; poleg tega naj bi države članice še naprej spodbujale polno sodelovanje socialnih partnerjev pri oblikovanju in izvajanju načrta prehoda za industrijske ekosisteme v okviru posodobljene nove industrijske strategije“.

4

(5)  Pogodbenice se v prizadevanju za nenehno izboljševanje dejavnosti kemijske industrije na področju varnosti, varovanja zdravja in okolja v skladu z načeli trajnostnega razvoja in ne le v skladu z veljavno zakonodajo in določbami tega sporazuma zavezujejo, da bodo spodbujale vključevanje podjetij v mednarodni program odgovornega obnašanja v kemijski industriji ter doseganje ciljev te prostovoljne, javne in aktivne pobude kemijskih podjetij in pri tem tudi same sodelovale (https://www.feique.org/programa-responsible-care/).

5

(6)  https://www.businesseurope.eu/publications/european-social-dialogue-work-programme-2022-2024

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

7

(8)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetska politika in trg dela: posledice glede zaposlovanja v regijah v energetskem prehodu (mnenje na lastno pobudo) (UL C 146, 27.4.2023, str. 4).

8

(9)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_emp/@emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf

9

(10)  https://www.etuc.org/sites/default/files/document/files/2017-05-29_kick_off_draft_declaration_eu_social_partners_on_green_jobs_final.pdf

10

(11)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2021-09-24_final_report_sp_project_on_circular_ecenomy_and_the_world_of_work.pdf

11

(12)  EU ima zakonodajne okvire, ki v podjetjih spodbujajo okoljsko upravljanje, za njegovo dejansko učinkovitost pa je potrebna aktivna udeležba zaposlenih in njihovih predstavnikov. Tak primer so prostovoljni sistemi okoljskega ravnanja (EMAS) (UL L 325, 20.12.2018, str. 18).

12

(13)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

13

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ukrepi za boj proti stigmatizaciji oseb, okuženih z virusom HIV

(raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

(2023/C 293/06)

| Poročevalec: | Pietro Vittorio BARBIERI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Nicoletta MERLO |

Poročevalec:

Pietro Vittorio BARBIERI

Pietro Vittorio BARBIERI

Soporočevalka:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Zaprosilo španskega predsedstva Sveta | dopis, 8. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  Raziskovalno mnenje |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 31. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/0/6 |

Zaprosilo španskega predsedstva Sveta

dopis, 8. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Raziskovalno mnenje

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

31. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/0/6

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo španskega predsedstva o določitvi cilja za odpravo stigmatizacije in diskriminacije oseb, okuženih z virusom HIV, v Evropi do leta 2030. To vprašanje je bilo predolgo zapostavljeno, čeprav razpoložljivi podatki nedvoumno kažejo na nadaljevanje njegovih škodljivih posledic v različnih delih sveta, posebnih socialnih razmerah in ključnih populacijah. Zato se EESO strinja s španskim predsedstvom, da bi bilo treba odpravo stigmatizacije in diskriminacije, povezanih z virusom HIV, šteti za eno od političnih prednostnih nalog v agendi EU. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo španskega predsedstva o določitvi cilja za odpravo stigmatizacije in diskriminacije oseb, okuženih z virusom HIV, v Evropi do leta 2030. To vprašanje je bilo predolgo zapostavljeno, čeprav razpoložljivi podatki nedvoumno kažejo na nadaljevanje njegovih škodljivih posledic v različnih delih sveta, posebnih socialnih razmerah in ključnih populacijah. Zato se EESO strinja s španskim predsedstvom, da bi bilo treba odpravo stigmatizacije in diskriminacije, povezanih z virusom HIV, šteti za eno od političnih prednostnih nalog v agendi EU.

| 1.2 | EESO se strinja, da bi bila potrebna izjava na visoki ravni, ki bi jo podale evropske institucije in bi bila Evropskemu parlamentu predstavljena 1. decembra 2023, ter se zavezuje, da jo bo podprl in pri njej sodeloval na vseh možnih ravneh, na vse možne načine in v vseh forumih. |
| --- | --- |

1.2

EESO se strinja, da bi bila potrebna izjava na visoki ravni, ki bi jo podale evropske institucije in bi bila Evropskemu parlamentu predstavljena 1. decembra 2023, ter se zavezuje, da jo bo podprl in pri njej sodeloval na vseh možnih ravneh, na vse možne načine in v vseh forumih.

| 1.3 | EESO meni, da je za odpravo stigmatizacije, diskriminacije in napačnih stereotipov bistveno spodbujati ukrepe za ozaveščanje, usposabljanje in obveščanje, zlasti v šolah, pri čemer je treba vključiti organizirano civilno družbo ter mladinske in študentske organizacije. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da je za odpravo stigmatizacije, diskriminacije in napačnih stereotipov bistveno spodbujati ukrepe za ozaveščanje, usposabljanje in obveščanje, zlasti v šolah, pri čemer je treba vključiti organizirano civilno družbo ter mladinske in študentske organizacije.

| 1.4 | Da bi dosegli širšo populacijo in pospešili napredek pri odpravljanju epidemije aidsa do leta 2030, je treba opredeliti in odpraviti ovire za profilakso pred izpostavitvijo (PrEP), s čimer bi omogočili boljši dostop do zdravil in napredek pri izvajanju PrEP. Preventivni ukrepi, kot sta profilaksa pred izpostavitvijo in po njej ter zdravljenje kot oblika preprečevanja, lahko pomembno vplivajo na obvladovanje okužbe z virusom HIV in drugih spolno prenosljivih okužb. |
| --- | --- |

1.4

Da bi dosegli širšo populacijo in pospešili napredek pri odpravljanju epidemije aidsa do leta 2030, je treba opredeliti in odpraviti ovire za profilakso pred izpostavitvijo (PrEP), s čimer bi omogočili boljši dostop do zdravil in napredek pri izvajanju PrEP. Preventivni ukrepi, kot sta profilaksa pred izpostavitvijo in po njej ter zdravljenje kot oblika preprečevanja, lahko pomembno vplivajo na obvladovanje okužbe z virusom HIV in drugih spolno prenosljivih okužb.

| 1.5 | Osebe, okužene z virusom HIV, morajo imeti enake možnosti dostopa in poklicne rasti v svetu dela. Prav tako bi morale imeti možnost, da izkoristijo posebne ureditve, kot je gibljiv delovni čas ali daljši dopust za obiske pri zdravniku z zajamčeno zaupnostjo. |
| --- | --- |

1.5

Osebe, okužene z virusom HIV, morajo imeti enake možnosti dostopa in poklicne rasti v svetu dela. Prav tako bi morale imeti možnost, da izkoristijo posebne ureditve, kot je gibljiv delovni čas ali daljši dopust za obiske pri zdravniku z zajamčeno zaupnostjo.

| 1.6 | EESO poudarja, kako pomembno je sprejeti posebne ukrepe za ključne skupine prebivalstva: za učinkovito obravnavanje epidemije virusa HIV je treba s ciljno usmerjenimi informacijami in institucionalno izvajanimi preventivnimi programi doseči te skupine prebivalstva, da lahko posebne službe proaktivno stopijo v stik z njimi, po možnosti prek nevladnih združenj v skupnosti. |
| --- | --- |

1.6

EESO poudarja, kako pomembno je sprejeti posebne ukrepe za ključne skupine prebivalstva: za učinkovito obravnavanje epidemije virusa HIV je treba s ciljno usmerjenimi informacijami in institucionalno izvajanimi preventivnimi programi doseči te skupine prebivalstva, da lahko posebne službe proaktivno stopijo v stik z njimi, po možnosti prek nevladnih združenj v skupnosti.

| 1.7 | Glede na to, da je Ukrajina država z drugo največjo stopnjo razširjenosti epidemije aidsa v regiji Vzhodne Evrope in Srednje Azije, EESO poudarja, kako pomembno je, da države gostiteljice zagotovijo neprekinjeno oskrbo ter brezplačno testiranje na virus HIV in zdravljenje ukrajinskih beguncev, da se izboljšajo njihove možnosti za testiranje ne glede na rezidentski status. Ker je večina beguncev žensk in otrok, je za testiranje ukrajinskih beguncev morda najprimernejše razširjeno testiranje v bolnišnicah, ustanovah primarnega zdravstvenega varstva in skupnostih. |
| --- | --- |

1.7

Glede na to, da je Ukrajina država z drugo največjo stopnjo razširjenosti epidemije aidsa v regiji Vzhodne Evrope in Srednje Azije, EESO poudarja, kako pomembno je, da države gostiteljice zagotovijo neprekinjeno oskrbo ter brezplačno testiranje na virus HIV in zdravljenje ukrajinskih beguncev, da se izboljšajo njihove možnosti za testiranje ne glede na rezidentski status. Ker je večina beguncev žensk in otrok, je za testiranje ukrajinskih beguncev morda najprimernejše razširjeno testiranje v bolnišnicah, ustanovah primarnega zdravstvenega varstva in skupnostih.

| 1.8 | Protiretrovirusno zdravljenje ima lahko dvojno vlogo, in sicer se lahko z njim izboljša zdravje oseb, okuženih z virusom HIV, in učinkovito preprečuje prenos virusa HIV, saj je to zdravljenje zelo učinkovito pri supresiji virusnega bremena virusa HIV. |
| --- | --- |

1.8

Protiretrovirusno zdravljenje ima lahko dvojno vlogo, in sicer se lahko z njim izboljša zdravje oseb, okuženih z virusom HIV, in učinkovito preprečuje prenos virusa HIV, saj je to zdravljenje zelo učinkovito pri supresiji virusnega bremena virusa HIV.

| 1.9 | Pravočasna diagnoza okužbe z virusom HIV, zgodnji začetek terapije in vztrajanje pri oskrbi (neprekinjena oskrba) so temelji za obvladovanje širjenja okužbe. Ker je več držav cilj že doseglo, EESO poziva k ambicioznejšemu novemu cilju, ki naj bi ga vse države dosegle do leta 2030, tj. da bi se raven pokritosti za testiranje, zdravljenje in virusno supresijo povečala na 95 %. |
| --- | --- |

1.9

Pravočasna diagnoza okužbe z virusom HIV, zgodnji začetek terapije in vztrajanje pri oskrbi (neprekinjena oskrba) so temelji za obvladovanje širjenja okužbe. Ker je več držav cilj že doseglo, EESO poziva k ambicioznejšemu novemu cilju, ki naj bi ga vse države dosegle do leta 2030, tj. da bi se raven pokritosti za testiranje, zdravljenje in virusno supresijo povečala na 95 %.

| 1.10 | Neprekinjena oskrba in neprekinjeno preprečevanje lahko sinergijsko predstavljata celovit odziv v boju proti epidemiji virusa HIV, zato ju je treba razvijati in izvajati. |
| --- | --- |

1.10

Neprekinjena oskrba in neprekinjeno preprečevanje lahko sinergijsko predstavljata celovit odziv v boju proti epidemiji virusa HIV, zato ju je treba razvijati in izvajati.

| 1.11 | EESO poziva k novim in inovativnim strategijam za izboljšanje zgodnjega diagnosticiranja in doseganja tega, da bi se več posameznikov zavedalo svoje okuženosti. To bi lahko uresničili z razvojem raznolikih in uporabniku prijaznih pristopov, da se razširi dostopnost testiranja na virus HIV, kot so hitro testiranje, testiranje v skupnosti in samotestiranje, ter povezanim pristopom k testiranju na virus HIV ter virus hepatitisa B in C. |
| --- | --- |

1.11

EESO poziva k novim in inovativnim strategijam za izboljšanje zgodnjega diagnosticiranja in doseganja tega, da bi se več posameznikov zavedalo svoje okuženosti. To bi lahko uresničili z razvojem raznolikih in uporabniku prijaznih pristopov, da se razširi dostopnost testiranja na virus HIV, kot so hitro testiranje, testiranje v skupnosti in samotestiranje, ter povezanim pristopom k testiranju na virus HIV ter virus hepatitisa B in C.

| 1.12 | Skupnosti imajo ključno vlogo pri odzivanju na okužbe z virusom HIV, saj spodbujajo odgovornost, podpirajo preventivni aktivizem, izvajajo dejavnosti in prispevajo inovacije, ki so ključne za trajnostni napredek. |
| --- | --- |

1.12

Skupnosti imajo ključno vlogo pri odzivanju na okužbe z virusom HIV, saj spodbujajo odgovornost, podpirajo preventivni aktivizem, izvajajo dejavnosti in prispevajo inovacije, ki so ključne za trajnostni napredek.

| 1.13 | Da bi ohranili in pospešili napredek pri doseganju teh ciljev, EESO poziva k nadaljnjim prizadevanjem za oblikovanje in izvajanje novih programov za večjo seznanjenost s statusom okuženega z virusom HIV (seropozitivnost) in večjo pokritost zdravljenja, s čimer bi lahko zmanjšali kroženje virusa HIV in s tem njegov prenos ter omejili razloge za diskriminacijo, npr. pri dostopu do zaposlovanja ali finančnih storitev. |
| --- | --- |

1.13

Da bi ohranili in pospešili napredek pri doseganju teh ciljev, EESO poziva k nadaljnjim prizadevanjem za oblikovanje in izvajanje novih programov za večjo seznanjenost s statusom okuženega z virusom HIV (seropozitivnost) in večjo pokritost zdravljenja, s čimer bi lahko zmanjšali kroženje virusa HIV in s tem njegov prenos ter omejili razloge za diskriminacijo, npr. pri dostopu do zaposlovanja ali finančnih storitev.

2.   Virus HIV v Evropi

Virus HIV v Evropi

| 2.1 | Prenos virusa HIV je še vedno velik problem javnega zdravja, saj z njim živi več kot 36 milijonov ljudi na svetu, od katerih jih 2,3 milijona živi v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), zlasti v njenem vzhodnem delu. Leta 2021 je bila okužba z virusom HIV diagnosticirana pri skoraj 107 000 posameznikih v evropski regiji, od tega približno 17 000 v EU/EGP. Trend števila diagnoz okužbe z virusom HIV se od leta 2012 zmanjšuje; izrazitejše zmanjšanje tega števila (–24 %) je bilo opaženo v letih 2020 in 2021, verjetno zaradi učinkov pandemije COVID-19 na uporabo zdravstvenih storitev in/ali zaradi redkejšega prenosa, ki je bil posledica izvajanja javnozdravstvenih ukrepov v obdobju pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

Prenos virusa HIV je še vedno velik problem javnega zdravja, saj z njim živi več kot 36 milijonov ljudi na svetu, od katerih jih 2,3 milijona živi v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije (SZO), zlasti v njenem vzhodnem delu. Leta 2021 je bila okužba z virusom HIV diagnosticirana pri skoraj 107 000 posameznikih v evropski regiji, od tega približno 17 000 v EU/EGP. Trend števila diagnoz okužbe z virusom HIV se od leta 2012 zmanjšuje; izrazitejše zmanjšanje tega števila (–24 %) je bilo opaženo v letih 2020 in 2021, verjetno zaradi učinkov pandemije COVID-19 na uporabo zdravstvenih storitev in/ali zaradi redkejšega prenosa, ki je bil posledica izvajanja javnozdravstvenih ukrepov v obdobju pandemije COVID-19.

| 2.2 | Okužba z virusom HIV v Evropi nesorazmerno prizadene socialno marginalizirane skupine prebivalstva in posameznike, katerih vedenje je družbeno stigmatizirano, kot so: intravenozni uporabniki drog in njihovi spolni partnerji, moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, transspolne osebe, spolni delavci, zaporniki in migranti. |
| --- | --- |

2.2

Okužba z virusom HIV v Evropi nesorazmerno prizadene socialno marginalizirane skupine prebivalstva in posameznike, katerih vedenje je družbeno stigmatizirano, kot so: intravenozni uporabniki drog in njihovi spolni partnerji, moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, transspolne osebe, spolni delavci, zaporniki in migranti.

| 2.3 | Podatki kažejo različne epidemične vzorce in trende v državah v evropski regiji SZO: glavni način prenosa v EU/EGP in zahodnem delu regije je spolni prenos med moškimi, v vzhodnem delu regije pa sta bila glavna prijavljena načina prenosa heteroseksualni prenos in intravenozna uporaba drog. |
| --- | --- |

2.3

Podatki kažejo različne epidemične vzorce in trende v državah v evropski regiji SZO: glavni način prenosa v EU/EGP in zahodnem delu regije je spolni prenos med moškimi, v vzhodnem delu regije pa sta bila glavna prijavljena načina prenosa heteroseksualni prenos in intravenozna uporaba drog.

| 2.4 | Pozna diagnoza okužbe z virusom HIV je še vedno izziv za večino držav v regiji: več kot 50 % okuženih oseb je diagnozo prejelo, ko so imeli število celic CD4 manjše od 350/mmc. |
| --- | --- |

2.4

Pozna diagnoza okužbe z virusom HIV je še vedno izziv za večino držav v regiji: več kot 50 % okuženih oseb je diagnozo prejelo, ko so imeli število celic CD4 manjše od 350/mmc.

3.   Neprekinjena oskrba ukrajinskih beguncev, okuženih z virusom HIV

Neprekinjena oskrba ukrajinskih beguncev, okuženih z virusom HIV

| 3.1 | Od začetka vojne 24. februarja 2022 je bilo več kot 13,5 milijona ljudi notranje razseljenih ali prisiljenih zbežati v sosednje države kot begunci, vključno z osebami, okuženimi z virusom HIV (po ocenah je teh oseb od 10 000 do 30 000), in ključnimi skupinami prebivalstva. |
| --- | --- |

3.1

Od začetka vojne 24. februarja 2022 je bilo več kot 13,5 milijona ljudi notranje razseljenih ali prisiljenih zbežati v sosednje države kot begunci, vključno z osebami, okuženimi z virusom HIV (po ocenah je teh oseb od 10 000 do 30 000), in ključnimi skupinami prebivalstva.

| 3.2 | Ukrajina je država z drugo največjo razširjenostjo epidemije aidsa v regiji Vzhodne Evrope in Srednje Azije. Število novih diagnoz okužbe z virusom HIV se je s 14 240 leta 2016 povečalo na 16 270 leta 2019, leta 2020 pa se je nekoliko zmanjšalo na 15 660, verjetno zaradi krize zaradi COVID-19. Po podatkih o spremljanju je do teh okužb v 9 000–10 000 primerih prišlo s heteroseksualnimi stiki, v približno 5 000 primerih pa z intravenozno uporabo drog. |
| --- | --- |

3.2

Ukrajina je država z drugo največjo razširjenostjo epidemije aidsa v regiji Vzhodne Evrope in Srednje Azije. Število novih diagnoz okužbe z virusom HIV se je s 14 240 leta 2016 povečalo na 16 270 leta 2019, leta 2020 pa se je nekoliko zmanjšalo na 15 660, verjetno zaradi krize zaradi COVID-19. Po podatkih o spremljanju je do teh okužb v 9 000–10 000 primerih prišlo s heteroseksualnimi stiki

približno 5 000 primerih pa z intravenozno uporabo drog

| 3.3 | Pred začetkom vojne je Ukrajina dosegla velik napredek pri odzivanju na aids: v državnih klinikah za okužbe z virusom HIV po vsej državi sta bila na voljo brezplačna oskrba in zdravljenje okuženih oseb, vse več oseb, okuženih z virusom HIV, pa je prejemalo protiretrovirusno zdravljenje. Ocenjuje se, da je leta 2021 med 240 000 osebami, okuženimi z virusom HIV (0,6 % ukrajinskega prebivalstva), več kot 150 000 oseb prejemalo protiretrovirusno zdravljenje (62 %), 94 % od teh pa jih je doseglo virusno supresijo. |
| --- | --- |

3.3

Pred začetkom vojne je Ukrajina dosegla velik napredek pri odzivanju na aids: v državnih klinikah za okužbe z virusom HIV po vsej državi sta bila na voljo brezplačna oskrba in zdravljenje okuženih oseb, vse več oseb, okuženih z virusom HIV, pa je prejemalo protiretrovirusno zdravljenje. Ocenjuje se, da je leta 2021 med 240 000 osebami, okuženimi z virusom HIV (0,6 % ukrajinskega prebivalstva), več kot 150 000 oseb prejemalo protiretrovirusno zdravljenje (62 %), 94 % od teh pa jih je doseglo virusno supresijo.

| 3.4 | V Ukrajini agencije OZN in partnerji na terenu, kot je sklad za nujno pomoč Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS), tesno sodelujejo z lokalnimi organi, da bi dosegli posameznike, ki potrebujejo pomoč, in jim pomagali. Nedavno so dostavili humanitarno pomoč na posebej močno prizadeta območja v državi, ki so postala dostopna šele zdaj. Koalicija vlade, civilne družbe in mednarodnih organizacij je bila in ostaja temelj učinkovitega odziva na okužbe z virusom HIV v Ukrajini med vojno. |
| --- | --- |

3.4

V Ukrajini agencije OZN in partnerji na terenu, kot je sklad za nujno pomoč Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu (UNAIDS), tesno sodelujejo z lokalnimi organi, da bi dosegli posameznike, ki potrebujejo pomoč, in jim pomagali. Nedavno so dostavili humanitarno pomoč na posebej močno prizadeta območja v državi, ki so postala dostopna šele zdaj. Koalicija vlade, civilne družbe in mednarodnih organizacij je bila in ostaja temelj učinkovitega odziva na okužbe z virusom HIV v Ukrajini med vojno.

| 3.5 | UNAIDS bo še naprej podpiral preprečevanje, testiranje in zdravljenje okužbe z virusom HIV ter v zvezi s tem zagotavljal oskrbo in podporo osebam po vsej Ukrajini, ki jih je prizadela vojna, in osebam, razseljenim zaradi konflikta. |
| --- | --- |

3.5

UNAIDS bo še naprej podpiral preprečevanje, testiranje in zdravljenje okužbe z virusom HIV ter v zvezi s tem zagotavljal oskrbo in podporo osebam po vsej Ukrajini, ki jih je prizadela vojna, in osebam, razseljenim zaradi konflikta.

| 3.6 | V dokumentu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (1), objavljenem julija 2022, so opisani ključni vidiki, ki bi jih bilo treba upoštevati pri odločanju in praktičnem izvajanju storitev, da se ohranijo standardi kakovosti pri oskrbi ukrajinskih beguncev, okuženih z virusom HIV, pri čemer je zlasti poudarjen pomen tega, da države gostiteljice zagotovijo neprekinjeno oskrbo ter brezplačno testiranje na virus HIV in zdravljenje okužbe z virusom HIV za ukrajinske begunce, da se izboljšajo njihove možnosti za testiranje ne glede na rezidentski status, saj se lahko zaradi omejenega dostopa do protiretrovirusnega zdravljenja poveča tveganje bolezni, smrti, pojava odpornih sevov in morebitnega nadaljnjega prenosa. Ker je večina beguncev žensk in otrok, je za testiranje ukrajinskih beguncev morda najprimernejše razširjeno testiranje v bolnišnicah, ustanovah primarnega zdravstvenega varstva in skupnostih. |
| --- | --- |

3.6

V dokumentu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (1

4.   Virus HIV v svetu

Virus HIV v svetu

| 4.1 | Na svetovni ravni obstaja jasno soglasje, da so zdaj na voljo orodja za odpravo epidemije aidsa. V zadnjih dveh desetletjih je bilo v vse več študijah v različnih okoljih ugotovljeno, da je lahko vloga protiretrovirusnega zdravljenja dvojna, in sicer se lahko z njim izboljša zdravje oseb, okuženih z virusom HIV, in učinkovito preprečuje prenos virusa HIV (zdravljenje kot oblika preprečevanja), saj je to zdravljenje zelo učinkovito pri supresiji virusnega bremena virusa HIV (opredeljena kot manj kot 200 kopij/ml). |
| --- | --- |

4.1

Na svetovni ravni obstaja jasno soglasje, da so zdaj na voljo orodja za odpravo epidemije aidsa. V zadnjih dveh desetletjih je bilo v vse več študijah v različnih okoljih ugotovljeno, da je lahko vloga protiretrovirusnega zdravljenja dvojna, in sicer se lahko z njim izboljša zdravje oseb, okuženih z virusom HIV, in učinkovito preprečuje prenos virusa HIV (zdravljenje kot oblika preprečevanja), saj je to zdravljenje zelo učinkovito pri supresiji virusnega bremena virusa HIV (opredeljena kot manj kot 200 kopij/ml).

| 4.2 | V zadnjih letih se je splošno uveljavila strategija, pri kateri se pravočasna diagnoza okužbe z virusom HIV, zgodnji začetek terapije in vztrajanje pri oskrbi (neprekinjena oskrba) štejejo za temelje obvladovanja širjenja okužbe. Leta 2014 je UNAIDS določil cilj 90–90–90 (90 % oseb, okuženih z virusom HIV, je diagnosticiranih, 90 % od teh je zdravljenih in 90 % zdravljenih doseže virusno supresijo). Če bo ta cilj dosežen, bo imelo 73 % vseh oseb, okuženih z virusom HIV, zmanjšano virusno breme, take osebe pa virusa HIV ne morejo prenašati naprej. |
| --- | --- |

4.2

V zadnjih letih se je splošno uveljavila strategija, pri kateri se pravočasna diagnoza okužbe z virusom HIV, zgodnji začetek terapije in vztrajanje pri oskrbi (neprekinjena oskrba) štejejo za temelje obvladovanja širjenja okužbe. Leta 2014 je UNAIDS določil cilj 90–90–90 (90 % oseb, okuženih z virusom HIV, je diagnosticiranih, 90 % od teh je zdravljenih in 90 % zdravljenih doseže virusno supresijo). Če bo ta cilj dosežen, bo imelo 73 % vseh oseb, okuženih z virusom HIV, zmanjšano virusno breme, take osebe pa virusa HIV ne morejo prenašati naprej.

| 4.3 | Dokazano je, da je ob koncu leta 2020 več držav z različnimi geografskimi razmerami, dohodkovnim statusom in epidemiološkimi značilnostmi že doseglo ta cilj. Po mnenju strokovnjakov bi ti rezultati lahko pomenili, da bi lahko vse države do leta 2030 dosegle ambicioznejši novi cilj, tj. da bi se raven pokritosti za testiranje, zdravljenje in virusno supresijo povečala na 95 %. Da bi ohranili in pospešili napredek pri doseganju teh ciljev glede odzivanja na epidemijo virusa HIV, si je treba še naprej prizadevati za oblikovanje in izvajanje novih programov za večjo seznanjenost s statusom okuženega z virusom HIV in večjo pokritost zdravljenja (pristop univerzalnega testiranja in zdravljenja), s čimer bi lahko zmanjšali kroženje virusa in s tem njegov prenos. Takšni novi programi se ne bi smeli osredotočati izključno na uporabo standardnih ukrepov, temveč bi se morali izvajati tudi glede na potrebe in posebne zahteve oseb, okuženih z virusom HIV. |
| --- | --- |

4.3

Dokazano je, da je ob koncu leta 2020 več držav z različnimi geografskimi razmerami, dohodkovnim statusom in epidemiološkimi značilnostmi že doseglo ta cilj. Po mnenju strokovnjakov bi ti rezultati lahko pomenili, da bi lahko vse države do leta 2030 dosegle ambicioznejši novi cilj, tj. da bi se raven pokritosti za testiranje, zdravljenje in virusno supresijo povečala na 95 %. Da bi ohranili in pospešili napredek pri doseganju teh ciljev glede odzivanja na epidemijo virusa HIV, si je treba še naprej prizadevati za oblikovanje in izvajanje novih programov za večjo seznanjenost s statusom okuženega z virusom HIV in večjo pokritost zdravljenja (pristop univerzalnega testiranja in zdravljenja), s čimer bi lahko zmanjšali kroženje virusa in s tem njegov prenos. Takšni novi programi se ne bi smeli osredotočati izključno na uporabo standardnih ukrepov, temveč bi se morali izvajati tudi glede na potrebe in posebne zahteve oseb, okuženih z virusom HIV.

| 4.4 | V zadnjem času se čedalje pogosteje predlaga pristop, podoben neprekinjeni oskrbi bolnikov, okuženih z virusom HIV, tj. neprekinjeno preprečevanje okužbe z virusom HIV, ki je namenjeno skupinam prebivalstva, izpostavljenim tveganju okužbe z njim; tako bi zagotovili, da se posamezniki z virusom HIV ne okužijo. Neprekinjeno preprečevanje okužbe z virusom HIV temelji na testiranju na virus HIV, ki mu sledi povezovanje oseb, ki niso okužene z njim, s preventivnimi storitvami, vztrajanjem pri uporabi teh storitev in upoštevanjem teh storitev, v okviru katerih se jim zagotavlja stalno svetovanje o zmanjševanju tveganja in spodbuja dosledna uporaba kondomov za preprečevanje okužbe z virusom HIV in njegovega prenosa. Vztrajanje je pomembno tudi za zagotovitev ponovnega testiranja na virus HIV in zgodnjega odkrivanja okužbe z njim, če pride do nje. Novookužene posameznike je treba takoj zajeti v oskrbo in zdravljenje okužbe z virusom HIV ter druge preventivne metode, vključno s testiranjem partnerja, uporabo kondomov in protiretrovirusnimi zdravili za preprečevanje. Več študij je pokazalo, da lahko na ravni populacije neprekinjena oskrba in neprekinjeno preprečevanje sinergijsko predstavljata celovit odziv v boju proti epidemiji virusa HIV. |
| --- | --- |

4.4

V zadnjem času se čedalje pogosteje predlaga pristop, podoben neprekinjeni oskrbi bolnikov, okuženih z virusom HIV, tj. neprekinjeno preprečevanje okužbe z virusom HIV, ki je namenjeno skupinam prebivalstva, izpostavljenim tveganju okužbe z njim; tako bi zagotovili, da se posamezniki z virusom HIV ne okužijo. Neprekinjeno preprečevanje okužbe z virusom HIV temelji na testiranju na virus HIV, ki mu sledi povezovanje oseb, ki niso okužene z njim, s preventivnimi storitvami, vztrajanjem pri uporabi teh storitev in upoštevanjem teh storitev, v okviru katerih se jim zagotavlja stalno svetovanje o zmanjševanju tveganja in spodbuja dosledna uporaba kondomov za preprečevanje okužbe z virusom HIV in njegovega prenosa. Vztrajanje je pomembno tudi za zagotovitev ponovnega testiranja na virus HIV in zgodnjega odkrivanja okužbe z njim, če pride do nje. Novookužene posameznike je treba takoj zajeti v oskrbo in zdravljenje okužbe z virusom HIV ter druge preventivne metode, vključno s testiranjem partnerja, uporabo kondomov in protiretrovirusnimi zdravili za preprečevanje. Več študij je pokazalo, da lahko na ravni populacije neprekinjena oskrba in neprekinjeno preprečevanje sinergijsko predstavljata celovit odziv v boju proti epidemiji virusa HIV.

| 4.5 | Potrebne so nove in inovativne strategije za izboljšanje zgodnjega diagnosticiranja in doseganja tega, da bi se več posameznikov zavedalo svoje okužbe. To bi lahko uresničili z razvojem raznolikih in uporabniku prijaznih pristopov, da se razširi dostopnost testiranja na virus HIV, kot so hitro testiranje, testiranje v skupnosti in samotestiranje, ter povezanim pristopom k testiranju na virus HIV ter virus hepatitisa B in C. |
| --- | --- |

4.5

Potrebne so nove in inovativne strategije za izboljšanje zgodnjega diagnosticiranja in doseganja tega, da bi se več posameznikov zavedalo svoje okužbe. To bi lahko uresničili z razvojem raznolikih in uporabniku prijaznih pristopov, da se razširi dostopnost testiranja na virus HIV, kot so hitro testiranje, testiranje v skupnosti in samotestiranje, ter povezanim pristopom k testiranju na virus HIV ter virus hepatitisa B in C.

| 4.6 | SZO priporoča celovit sveženj zdravstvenih storitev za preprečevanje okužbe z virusom HIV s posebnim poudarkom na doseganju ključnih skupin prebivalstva. Zlasti je pomembno, da se storitve preprečevanja okužbe z virusom HIV vključijo v storitve za spolno in reproduktivno zdravje, duševno zdravje, preprečevanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter oskrbo žrtev takega nasilja, zdravljenje odvisnosti od drog, preprečevanje in zdravljenje hepatitisa C, obvladovanje tuberkuloze, zdravje v zaporih, nenalezljive bolezni ter pravno in socialno podporo. |
| --- | --- |

4.6

SZO priporoča celovit sveženj zdravstvenih storitev za preprečevanje okužbe z virusom HIV s posebnim poudarkom na doseganju ključnih skupin prebivalstva. Zlasti je pomembno, da se storitve preprečevanja okužbe z virusom HIV vključijo v storitve za spolno in reproduktivno zdravje, duševno zdravje, preprečevanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter oskrbo žrtev takega nasilja, zdravljenje odvisnosti od drog, preprečevanje in zdravljenje hepatitisa C, obvladovanje tuberkuloze, zdravje v zaporih, nenalezljive bolezni ter pravno in socialno podporo.

| 4.7 | Različni načini dostopa do testiranja na virus HIV lahko pomenijo priložnost za pravočasno diagnosticiranje različnih skupin prebivalstva, ki so izpostavljene okužbi z njim. |
| --- | --- |

4.7

Različni načini dostopa do testiranja na virus HIV lahko pomenijo priložnost za pravočasno diagnosticiranje različnih skupin prebivalstva, ki so izpostavljene okužbi z njim.

| 4.8 | UNAIDS kot pristop k preprečevanju okužbe z virusom HIV priporoča „kombinirano preprečevanje“. Nobena strategija preprečevanja sama ne zadostuje za zajezitev širjenja bolezni, zato so pri takem pristopu potrebni biomedicinski, vedenjski in strukturni ukrepi, ki so posebej izbrani in prilagojeni lokalnim potrebam, kot jih opredelijo prizadete skupnosti. Da bi bili uspešni, morajo biti ti ukrepi usklajeni, učinkoviti in dosledni ter morajo temeljiti na zavezanosti vseh vpletenih skupnim ciljem. |
| --- | --- |

4.8

UNAIDS kot pristop k preprečevanju okužbe z virusom HIV priporoča „kombinirano preprečevanje“. Nobena strategija preprečevanja sama ne zadostuje za zajezitev širjenja bolezni, zato so pri takem pristopu potrebni biomedicinski, vedenjski in strukturni ukrepi, ki so posebej izbrani in prilagojeni lokalnim potrebam, kot jih opredelijo prizadete skupnosti. Da bi bili uspešni, morajo biti ti ukrepi usklajeni, učinkoviti in dosledni ter morajo temeljiti na zavezanosti vseh vpletenih skupnim ciljem.

5.   Odziv skupnosti na okužbo z virusom HIV

Odziv skupnosti na okužbo z virusom HIV

| 5.1 | UNAIDS je v preteklosti dobro dokumentiral in priznal vlogo skupnosti oseb, okuženih z virusom HIV, marginaliziranih in ranljivih skupin, žensk in mladih pri zagotavljanju storitev in raziskav v zvezi z virusom HIV ter razvoju zdravil proti njemu, zagovorništvu, družbeni in politični odgovornosti, mobilizaciji virov ter socialni zaščiti in varstvu človekovih pravic (2). V zadnjih treh desetletjih se je izkazalo, da imajo skupnosti oseb, okuženih z virusom HIV, in sorodne skupnosti ključno vlogo pri ohranjanju prizadevanj in zavzemanja za enakost na področju zdravja in financiranje zdravja ter pri zagotavljanju, da se človekove pravice vseh ljudi priznajo in spoštujejo. Kakovostno in učinkovito povezovanje zdravstvenih sistemov in splošnega zdravstvenega varstva se lahko učinkoviteje oblikuje, izvaja in vzdržuje, kadar imajo skupnosti oseb, okuženih z virusom HIV, in sorodne skupine v njih osrednjo vlogo. Skupnosti so s svojo vodilno vlogo in delovanjem neposredno prispevale k izboljšanju rezultatov glede dostopa do zdravljenja, preprečevanja, podpore in oskrbe v zvezi z virusom HIV po vsem svetu. |
| --- | --- |

5.1

UNAIDS je v preteklosti dobro dokumentiral in priznal vlogo skupnosti oseb, okuženih z virusom HIV, marginaliziranih in ranljivih skupin, žensk in mladih pri zagotavljanju storitev in raziskav v zvezi z virusom HIV ter razvoju zdravil proti njemu, zagovorništvu, družbeni in politični odgovornosti, mobilizaciji virov ter socialni zaščiti in varstvu človekovih pravic (2

| 5.2 | Skupnosti imajo ključno vlogo pri odzivanju na okužbe z virusom HIV, saj spodbujajo odgovornost, podpirajo preventivni aktivizem, izvajajo dejavnosti in prispevajo inovacije, ki so ključne za trajnostni napredek. Platforme za zagotavljanje storitev, ki jih vodi skupnost, so v primerjavi s platformami formalnih zdravstvenih ustanov pogosto učinkovitejše pri doseganju marginaliziranih in nezadostno preskrbljenih skupin prebivalstva, zlasti v okoljih, kjer sta razširjeni stigmatizacija in diskriminacija. Organizacije, ki jih vodi skupnost, so zelo primerne za to, da opredelijo vrzeli v storitvah, omejitve, ki zavirajo zagotavljanje in uporabo storitev, pa tudi priložnosti, da se storitve priznajo kot del temeljnih pravic posameznika ter postanejo bolj osredotočene na ljudi, priročnejše in učinkovitejše. |
| --- | --- |

5.2

Skupnosti imajo ključno vlogo pri odzivanju na okužbe z virusom HIV, saj spodbujajo odgovornost, podpirajo preventivni aktivizem, izvajajo dejavnosti in prispevajo inovacije, ki so ključne za trajnostni napredek. Platforme za zagotavljanje storitev, ki jih vodi skupnost, so v primerjavi s platformami formalnih zdravstvenih ustanov pogosto učinkovitejše pri doseganju marginaliziranih in nezadostno preskrbljenih skupin prebivalstva, zlasti v okoljih, kjer sta razširjeni stigmatizacija in diskriminacija. Organizacije, ki jih vodi skupnost, so zelo primerne za to, da opredelijo vrzeli v storitvah, omejitve, ki zavirajo zagotavljanje in uporabo storitev, pa tudi priložnosti, da se storitve priznajo kot del temeljnih pravic posameznika ter postanejo bolj osredotočene na ljudi, priročnejše in učinkovitejše.

| 5.3 | Skupnost (ki se razume kot skupina nevladnih združenj in organizacij, ki se vsakodnevno ukvarjajo z bojem proti aidsu in varovanjem pravic oseb, okuženih z virusom HIV) ima ključno vlogo pri izražanju stališč najbolj ranljivih in ogroženih skupin prebivalstva ter prinaša učinkovite rešitve za zajezitev epidemije virusa HIV/aidsa. Delo skupnosti je tako pomembno, da jim je Svetovna zdravstvena organizacija (UNAIDS) leta 2019 posvetila svetovni dan aidsa (1. december) s sloganom „skupnosti dosežejo spremembe“. |
| --- | --- |

5.3

Skupnost (ki se razume kot skupina nevladnih združenj in organizacij, ki se vsakodnevno ukvarjajo z bojem proti aidsu in varovanjem pravic oseb, okuženih z virusom HIV) ima ključno vlogo pri izražanju stališč najbolj ranljivih in ogroženih skupin prebivalstva ter prinaša učinkovite rešitve za zajezitev epidemije virusa HIV/aidsa. Delo skupnosti je tako pomembno, da jim je Svetovna zdravstvena organizacija (UNAIDS) leta 2019 posvetila svetovni dan aidsa (1. december) s sloganom „skupnosti dosežejo spremembe“.

| 5.4 | Razmisliti bi bilo treba tudi o stalnem spremljanju in izvajanju ocen učinka različnih zdravstvenih politik in zakonodajnih okvirov, ki se sprejmejo v posameznih državah članicah, in sicer s pomočjo neodvisnih in nepristranskih akterjev; to bi bilo namenjeno tudi ugotavljanju primerov najboljše prakse, ki bi jih lahko izmenjali in predlagali na evropski ravni. |
| --- | --- |

5.4

Razmisliti bi bilo treba tudi o stalnem spremljanju in izvajanju ocen učinka različnih zdravstvenih politik in zakonodajnih okvirov, ki se sprejmejo v posameznih državah članicah, in sicer s pomočjo neodvisnih in nepristranskih akterjev; to bi bilo namenjeno tudi ugotavljanju primerov najboljše prakse, ki bi jih lahko izmenjali in predlagali na evropski ravni.

| 5.5 | Kljub zavedanju in cilju, da se seropozitivnost „normalizira“, je priporočljivo, da se tako pri stikih z zdravstvenimi ustanovami za dostop do storitev kot tudi na območjih, povezanih z vsakodnevnimi dejavnostmi (šola, delo itd.) spoštuje zasebnost vsakega posameznika. Zato morajo biti pravila v vseh državah članicah usmerjena v zagotavljanje varstva temeljnih pravic in svoboščin ter prirojenega dostojanstva oseb, okuženih z virusom HIV. |
| --- | --- |

5.5

Kljub zavedanju in cilju, da se seropozitivnost „normalizira“, je priporočljivo, da se tako pri stikih z zdravstvenimi ustanovami za dostop do storitev kot tudi na območjih, povezanih z vsakodnevnimi dejavnostmi (šola, delo itd.) spoštuje zasebnost vsakega posameznika. Zato morajo biti pravila v vseh državah članicah usmerjena v zagotavljanje varstva temeljnih pravic in svoboščin ter prirojenega dostojanstva oseb, okuženih z virusom HIV.

| 5.6 | Da bi premagali stigmatizacijo, diskriminacijo in napačne stereotipe, bi bilo treba spodbujati ukrepe za ozaveščanje, usposabljanje in obveščanje, zlasti v šolah, v katere bi bilo treba vključiti organizirano civilno družbo, kot so lokalna združenja in skupnosti, ter mladinske in študentske organizacije. |
| --- | --- |

5.6

Da bi premagali stigmatizacijo, diskriminacijo in napačne stereotipe, bi bilo treba spodbujati ukrepe za ozaveščanje, usposabljanje in obveščanje, zlasti v šolah, v katere bi bilo treba vključiti organizirano civilno družbo, kot so lokalna združenja in skupnosti, ter mladinske in študentske organizacije.

6.   Profilaksa pred izpostavitvijo (PrEP) za preprečevanje okužbe z virusom HIV

Profilaksa pred izpostavitvijo (PrEP) za preprečevanje okužbe z virusom HIV

| 6.1 | Profilaksa pred izpostavitvijo (PrEP) je biomedicinski pristop k preprečevanju okužbe z virusom HIV, pri katerem osebe z velikim tveganjem okužbe jemljejo peroralna protiretrovirusna zdravila. Učinkovitost PrEP, kadar se jemlje v skladu z navodili, je dobro dokumentirana. Gre za bistven element v „kombiniranem preprečevanju“, ki je potrebno za doseganje cilja trajnostnega razvoja, da se epidemija aidsa odpravi do leta 2030, njegovo uporabo pa priporočajo nacionalne in mednarodne smernice. V skladu z mnenjem ECDC bi morale države EU razmisliti o vključitvi PrEP v svoje obstoječe programe preprečevanja okužbe z virusom HIV za ključne skupine prebivalstva in tiste z največjim tveganjem okužbe. |
| --- | --- |

6.1

Profilaksa pred izpostavitvijo (PrEP) je biomedicinski pristop k preprečevanju okužbe z virusom HIV, pri katerem osebe z velikim tveganjem okužbe jemljejo peroralna protiretrovirusna zdravila. Učinkovitost PrEP, kadar se jemlje v skladu z navodili, je dobro dokumentirana. Gre za bistven element v „kombiniranem preprečevanju“, ki je potrebno za doseganje cilja trajnostnega razvoja, da se epidemija aidsa odpravi do leta 2030, njegovo uporabo pa priporočajo nacionalne in mednarodne smernice. V skladu z mnenjem ECDC bi morale države EU razmisliti o vključitvi PrEP v svoje obstoječe programe preprečevanja okužbe z virusom HIV za ključne skupine prebivalstva in tiste z največjim tveganjem okužbe.

| 6.2 | V več študijah sta ugotovljeni počasno uvajanje PrEP v kliničnem okolju in neoptimalno vztrajanje pri oskrbi. Zagotavljanje vztrajanja pri uporabi PrEP je bilo povezano z največjim učinkom na incidenco okužbe z virusom HIV, vendar številni uporabniki prenehajo jemati PrEP v prvem letu po začetku uporabe in ugotovljeno je bilo, da je pri zdravljenju vztrajala manj kot polovica pacientov. Razlogi za prenehanje jemanja PrEP so različni: spremembe v spolnem vedenju v določenih obdobjih življenja, neželeni učinki zdravil, pa tudi dojemanje majhnega tveganja, strah pred nezadostno zaščito s PrEP, stigmatizacija, motnje dnevne rutine in uporaba psihoaktivnih snovi, stroški ter nezadostno zavarovalno kritje in finančna podpora ter pogosti obiski zdravnika. |
| --- | --- |

6.2

V več študijah sta ugotovljeni počasno uvajanje PrEP v kliničnem okolju in neoptimalno vztrajanje pri oskrbi. Zagotavljanje vztrajanja pri uporabi PrEP je bilo povezano z največjim učinkom na incidenco okužbe z virusom HIV, vendar številni uporabniki prenehajo jemati PrEP v prvem letu po začetku uporabe in ugotovljeno je bilo, da je pri zdravljenju vztrajala manj kot polovica pacientov. Razlogi za prenehanje jemanja PrEP so različni: spremembe v spolnem vedenju v določenih obdobjih življenja, neželeni učinki zdravil, pa tudi dojemanje majhnega tveganja, strah pred nezadostno zaščito s PrEP, stigmatizacija, motnje dnevne rutine in uporaba psihoaktivnih snovi, stroški ter nezadostno zavarovalno kritje in finančna podpora ter pogosti obiski zdravnika.

| 6.3 | Razpoložljivost PrEP v Evropi je razdrobljena, zapletena in spremenljiva. Geografska razčlenitev zagotavljanja PrEP kaže velike razlike v Evropi in Srednji Aziji. Da bi dosegli širše prebivalstvo in pospešili napredek pri odpravi epidemije aidsa do leta 2030, je treba opredeliti in odpraviti ovire za PrEP za boljši dostop do zdravil in napredek pri izvajanju PrEP. |
| --- | --- |

6.3

Razpoložljivost PrEP v Evropi je razdrobljena, zapletena in spremenljiva. Geografska razčlenitev zagotavljanja PrEP kaže velike razlike v Evropi in Srednji Aziji. Da bi dosegli širše prebivalstvo in pospešili napredek pri odpravi epidemije aidsa do leta 2030, je treba opredeliti in odpraviti ovire za PrEP za boljši dostop do zdravil in napredek pri izvajanju PrEP.

| 6.4 | Preventivni ukrepi, kot sta profilaksa pred izpostavitvijo in po njej ter zdravljenje kot oblika preprečevanja, lahko pomembno vplivajo na obvladovanje okužbe z virusom HIV in drugih spolno prenosljivih okužb. |
| --- | --- |

6.4

Preventivni ukrepi, kot sta profilaksa pred izpostavitvijo in po njej ter zdravljenje kot oblika preprečevanja, lahko pomembno vplivajo na obvladovanje okužbe z virusom HIV in drugih spolno prenosljivih okužb.

7.   Ključne skupine prebivalstva

Ključne skupine prebivalstva

| 7.1 | Kljub odličnim rezultatom, ki so bili v zadnjih desetletjih doseženi pri zmanjševanju okužbe z virusom HIV v različnih delih sveta (z znatnim zmanjšanjem števila smrtnih primerov zaradi aidsa), celovit nabor kombiniranih ukrepov za preprečevanje okužbe še zdaleč ni „univerzalno“ na voljo. In tam, kjer se aids ne zdravi, se okužbe z virusom HIV še naprej nesorazmerno širijo in ljudje še naprej umirajo. |
| --- | --- |

7.1

Kljub odličnim rezultatom, ki so bili v zadnjih desetletjih doseženi pri zmanjševanju okužbe z virusom HIV v različnih delih sveta (z znatnim zmanjšanjem števila smrtnih primerov zaradi aidsa), celovit nabor kombiniranih ukrepov za preprečevanje okužbe še zdaleč ni „univerzalno“ na voljo. In tam, kjer se aids ne zdravi, se okužbe z virusom HIV še naprej nesorazmerno širijo in ljudje še naprej umirajo.

| 7.2 | Okužbe z virusom HIV se še naprej širijo v skupinah prebivalstva, ki jih preventivni ukrepi iz različnih razlogov ne morejo doseči ali ki po okužbi ne morejo izkoristiti protiretrovirusnega zdravljenja, ki je trenutno na voljo. Te skupine prebivalstva, ki so bolj izpostavljene okužbi z virusom HIV, se imenujejo „ključne skupine prebivalstva“ in vključujejo odvisnike od drog, spolne delavce, geje in moške, ki imajo spolne odnose z moškimi, zapornike, transspolne osebe, migrante in njihove partnerje. Zanje sta značilna višja stopnja obolevnosti in umrljivosti kot pri splošnem prebivalstvu ter slabši dostop do zdravstvenih storitev, imajo pa tudi ključno vlogo pri širjenju epidemije. Vseeno je bilo s kombiniranimi storitvami za preprečevanje okužbe z virusom HIV mogoče doseči le manj kot polovico posameznikov v teh skupinah, kar dokazuje, da so te še vedno marginalizirane in zapostavljene, ko gre za najnovejši napredek v boju proti aidsu. |
| --- | --- |

7.2

Okužbe z virusom HIV se še naprej širijo v skupinah prebivalstva, ki jih preventivni ukrepi iz različnih razlogov ne morejo doseči ali ki po okužbi ne morejo izkoristiti protiretrovirusnega zdravljenja, ki je trenutno na voljo. Te skupine prebivalstva, ki so bolj izpostavljene okužbi z virusom HIV, se imenujejo „ključne skupine prebivalstva“ in vključujejo odvisnike od drog, spolne delavce, geje in moške, ki imajo spolne odnose z moškimi, zapornike, transspolne osebe, migrante in njihove partnerje. Zanje sta značilna višja stopnja obolevnosti in umrljivosti kot pri splošnem prebivalstvu ter slabši dostop do zdravstvenih storitev, imajo pa tudi ključno vlogo pri širjenju epidemije. Vseeno je bilo s kombiniranimi storitvami za preprečevanje okužbe z virusom HIV mogoče doseči le manj kot polovico posameznikov v teh skupinah, kar dokazuje, da so te še vedno marginalizirane in zapostavljene, ko gre za najnovejši napredek v boju proti aidsu.

| 7.3 | Ranljivost teh podskupin prebivalstva je lahko odvisna od posebnih praks teh skupin in od težav, ki jih imajo pri dostopu do storitev v zvezi z virusom HIV zaradi revščine in razmer, ki jih povzročata marginalizacija in izoliranost v različnih družbenih okoljih iz različnih razlogov, kot so kulturni, verski in celo pravni razlogi. |
| --- | --- |

7.3

Ranljivost teh podskupin prebivalstva je lahko odvisna od posebnih praks teh skupin in od težav, ki jih imajo pri dostopu do storitev v zvezi z virusom HIV zaradi revščine in razmer, ki jih povzročata marginalizacija in izoliranost v različnih družbenih okoljih iz različnih razlogov, kot so kulturni, verski in celo pravni razlogi.

| 7.4 | Da bi lažje dosegli vse ključne skupine prebivalstva, vključno s tistimi, ki živijo na obrobnih območjih, bi bilo treba razširiti in okrepiti uporabo uličnih enot, ki bi nudile tudi osnovne storitve, kot so hitri testi. Mobilne storitve so lahko tudi prvi stik za učinkovitejšo in trajnejšo oskrbo posameznika na primernejših lokacijah za ljudi, ki živijo na obrobnih ali težko dostopnih območjih. |
| --- | --- |

7.4

Da bi lažje dosegli vse ključne skupine prebivalstva, vključno s tistimi, ki živijo na obrobnih območjih, bi bilo treba razširiti in okrepiti uporabo uličnih enot, ki bi nudile tudi osnovne storitve, kot so hitri testi. Mobilne storitve so lahko tudi prvi stik za učinkovitejšo in trajnejšo oskrbo posameznika na primernejših lokacijah za ljudi, ki živijo na obrobnih ali težko dostopnih območjih.

| 7.5 | V nekaterih primerih so ženske v še bolj neugodnem položaju kot moški, so bolj ekonomsko prikrajšane, ne morejo se vedno pogajati o spolnosti in so pogosto žrtve nasilja (3). V drugih primerih diskriminacija, povezana z nekaterimi praksami, ter predsodki, nestrpnost ali celo kaznovalni zakoni, ki kriminalizirajo homoseksualnost, preprečujejo prost dostop do storitev. Zelo pogosto je mogoče opaziti tudi prekrivanje različnih dejavnikov, ki povečujejo ranljivost. |
| --- | --- |

7.5

V nekaterih primerih so ženske v še bolj neugodnem položaju kot moški, so bolj ekonomsko prikrajšane, ne morejo se vedno pogajati o spolnosti in so pogosto žrtve nasilja (3

| 7.6 | Osebe, okužene z virusom HIV, morajo imeti enake možnosti dostopa in poklicne rasti v svetu dela. Prav tako bi morale imeti možnost, da izkoristijo posebne ureditve, kot je gibljiv delovni čas ali daljši dopust za obiske pri zdravniku z zajamčeno zaupnostjo. V nekaterih državah veljajo prepovedi, ki osebam, okuženim z virusom HIV, preprečujejo delo v nekaterih organih, kot so policija, carinske službe in centri za pridržanje (4). Osebe, okužene z virusom HIV, se še vedno soočajo s težavami in višjimi obrestnimi merami, ko prosijo za zavarovanje, hipoteko in posojilo, čeprav so bili v nekaterih državah članicah sprejeti ukrepi, ki olajšujejo dostop in omejujejo zvišanje obrestnih mer za osebe s hudimi zdravstvenimi težavami. EESO se zavzema za pogoje, ki bi odražali izboljšanje zdravljenja, zdravja in pričakovane življenjske dobe. Za boljši dostop do takih finančnih storitev bi bilo torej treba uporabiti anonimizirane statistične dokaze, ki so na voljo v evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru. |
| --- | --- |

7.6

Osebe, okužene z virusom HIV, morajo imeti enake možnosti dostopa in poklicne rasti v svetu dela. Prav tako bi morale imeti možnost, da izkoristijo posebne ureditve, kot je gibljiv delovni čas ali daljši dopust za obiske pri zdravniku z zajamčeno zaupnostjo. V nekaterih državah veljajo prepovedi, ki osebam, okuženim z virusom HIV, preprečujejo delo v nekaterih organih, kot so policija, carinske službe in centri za pridržanje (4

| 7.7 | Epidemiološke izredne razmere zaradi COVID-19 so močno vplivale na zdravstvene sisteme po vsem svetu, saj so se zaradi njih še povečale obstoječe neenakosti, otežilo pa se je tudi doseganje ciljev SZO, zlasti v državah z omejenimi sredstvi. Podobno naj bi se zaradi oviranja preventivnih ukrepov neizogibno povečalo število primerov okužbe z virusom HIV, in sicer v zadostnem obsegu, da je bil izgubljen celoten napredek, dosežen s prizadevanji v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

7.7

Epidemiološke izredne razmere zaradi COVID-19 so močno vplivale na zdravstvene sisteme po vsem svetu, saj so se zaradi njih še povečale obstoječe neenakosti, otežilo pa se je tudi doseganje ciljev SZO, zlasti v državah z omejenimi sredstvi. Podobno naj bi se zaradi oviranja preventivnih ukrepov neizogibno povečalo število primerov okužbe z virusom HIV, in sicer v zadostnem obsegu, da je bil izgubljen celoten napredek, dosežen s prizadevanji v prejšnjih letih.

| 7.8 | V Evropi so ključne skupine prebivalstva, ki so najbolj prizadete zaradi okužbe z virusom HIV, odvisniki od drog, moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, in migranti. Razširjenost je geografsko različna, odvisno od posamezne države. Za učinkovito obravnavanje epidemije virusa HIV je treba s ciljno usmerjenimi informacijami in institucionalno izvajanimi preventivnimi programi doseči te skupine prebivalstva, da lahko posebne službe proaktivno stopijo v stik z njimi, po možnosti prek nevladnih združenj v skupnosti. |
| --- | --- |

7.8

V Evropi so ključne skupine prebivalstva, ki so najbolj prizadete zaradi okužbe z virusom HIV, odvisniki od drog, moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, in migranti. Razširjenost je geografsko različna, odvisno od posamezne države. Za učinkovito obravnavanje epidemije virusa HIV je treba s ciljno usmerjenimi informacijami in institucionalno izvajanimi preventivnimi programi doseči te skupine prebivalstva, da lahko posebne službe proaktivno stopijo v stik z njimi, po možnosti prek nevladnih združenj v skupnosti.

| 7.9 | Zdravstveno varstvo je neodtujljiva pravica vsakega posameznika (5). V skladu s priporočili mednarodne klasifikacije bolezni mora biti dostop do zdravstvene oskrbe in minimalnega skupnega standarda kakovostnih storitev za dobro počutje oseb, okuženih z virusom HIV, brezplačen in zagotovljen vsem osebam, okuženim z virusom HIV, brez diskriminacije in omejitev, kot velja za vse druge bolezni. Spoštovanje načel enakosti in učinkovitosti je treba skrbno spremljati in nadzorovati. |
| --- | --- |

7.9

Zdravstveno varstvo je neodtujljiva pravica vsakega posameznika (5

8.   Odvisniki od drog

Odvisniki od drog

| 8.1 | Odvisnost od drog, ki se uporabljajo intravenozno, je bila vedno povezana s prenosom virusa HIV zaradi izmenjave okuženega pribora za uporabo drog. Vendar je lahko tudi neintravenozna uporaba drog povezana z nevarnimi spolnimi praksami ter s tem tudi z morebitnim tveganjem okužbe z virusom HIV in njegovega prenosa, pa tudi drugih spolno prenosljivih okužb. Zlasti uporaba poživil, kot so kokain, crack in metamfetamin, je pogosto povezana z zelo tveganimi spolnimi praksami. Zato se spolnega prenosa virusa HIV med odvisniki od drog ne sme podcenjevati. |
| --- | --- |

8.1

Odvisnost od drog, ki se uporabljajo intravenozno, je bila vedno povezana s prenosom virusa HIV zaradi izmenjave okuženega pribora za uporabo drog. Vendar je lahko tudi neintravenozna uporaba drog povezana z nevarnimi spolnimi praksami ter s tem tudi z morebitnim tveganjem okužbe z virusom HIV in njegovega prenosa, pa tudi drugih spolno prenosljivih okužb. Zlasti uporaba poživil, kot so kokain, crack in metamfetamin, je pogosto povezana z zelo tveganimi spolnimi praksami. Zato se spolnega prenosa virusa HIV med odvisniki od drog ne sme podcenjevati.

| 8.2 | Leta 2018 je bilo več kot 80 % okužb z virusom HIV v vzhodni Evropi povezanih z odvisniki od drog, večinoma zelo mladimi in večinoma ženskami. Mlade ženske so bolj prizadete kot moški, tudi zaradi prostitucije, ki je tesno povezana z uporabo drog. Lokalne epidemije virusa HIV so bile dokumentirane tudi med marginaliziranimi skupinami uporabnikov drog, ki si droge vbrizgavajo, v zahodni Evropi. |
| --- | --- |

8.2

Leta 2018 je bilo več kot 80 % okužb z virusom HIV v vzhodni Evropi povezanih z odvisniki od drog, večinoma zelo mladimi in večinoma ženskami. Mlade ženske so bolj prizadete kot moški, tudi zaradi prostitucije, ki je tesno povezana z uporabo drog. Lokalne epidemije virusa HIV so bile dokumentirane tudi med marginaliziranimi skupinami uporabnikov drog, ki si droge vbrizgavajo, v zahodni Evropi.

| 8.3 | Pri zapornikih je v primerjavi s splošnim prebivalstvom stopnja uporabe drog višja, njihovi vzorci uporabe drog pa so škodljivejši, vključno s parenteralno uporabo, zaradi česar so odvisniki od drog, ki so v zaporu, še posebej ranljivi. |
| --- | --- |

8.3

Pri zapornikih je v primerjavi s splošnim prebivalstvom stopnja uporabe drog višja, njihovi vzorci uporabe drog pa so škodljivejši, vključno s parenteralno uporabo, zaradi česar so odvisniki od drog, ki so v zaporu, še posebej ranljivi.

| 8.4 | Odvisniki od drog imajo slab dostop do testiranja in pogosteje prejmejo pozno diagnozo. Celo v Italiji so odvisniki od drog, ki so se testirali na virus HIV, predstavljali majhen odstotek vseh lokalnih uporabnikov storitev za podporo odvisnikom, pri čemer je bila nagnjenost k temu, da so jim ponudili testiranje, če niso imeli simptomov, povezanih z virusom HIV, nizka. |
| --- | --- |

8.4

Odvisniki od drog imajo slab dostop do testiranja in pogosteje prejmejo pozno diagnozo. Celo v Italiji so odvisniki od drog, ki so se testirali na virus HIV, predstavljali majhen odstotek vseh lokalnih uporabnikov storitev za podporo odvisnikom, pri čemer je bila nagnjenost k temu, da so jim ponudili testiranje, če niso imeli simptomov, povezanih z virusom HIV, nizka.

| 8.5 | Dostop do zdravljenja je za uporabnike drog nedvomno zelo majhen, čeprav je v posameznih državah različen. Na splošno se ocenjuje, da le 8 % odvisnikov od drog prejema protiretrovirusno zdravljenje in da je od vseh bolnikov, ki se zdravijo, le 20 % odvisnikov od drog. V primerjavi z osebami, okuženimi z virusom HIV, v splošnem prebivalstvu je za odvisnike od drog tudi manj verjetno, da bodo dosegli virusno supresijo. Razlog za to je dejstvo, da je za odvisnike od drog značilna nižja stopnja sodelovanja pri zdravljenju in se pogosto popolnoma prenehajo zdraviti. To povzroča večje tveganje smrti zaradi aidsa pri odvisnikih od drog, ki imajo potrjeno okužbo z virusom HIV. |
| --- | --- |

8.5

Dostop do zdravljenja je za uporabnike drog nedvomno zelo majhen, čeprav je v posameznih državah različen. Na splošno se ocenjuje, da le 8 % odvisnikov od drog prejema protiretrovirusno zdravljenje in da je od vseh bolnikov, ki se zdravijo, le 20 % odvisnikov od drog. V primerjavi z osebami, okuženimi z virusom HIV, v splošnem prebivalstvu je za odvisnike od drog tudi manj verjetno, da bodo dosegli virusno supresijo. Razlog za to je dejstvo, da je za odvisnike od drog značilna nižja stopnja sodelovanja pri zdravljenju in se pogosto popolnoma prenehajo zdraviti. To povzroča večje tveganje smrti zaradi aidsa pri odvisnikih od drog, ki imajo potrjeno okužbo z virusom HIV.

| 8.6 | Brez programov, namenjenih učinkovitejšemu doseganju odvisnikov od drog, ne bomo dosegli cilja univerzalnega dostopa do zdravljenja okužbe z virusom HIV v Evropi in zunaj nje. |
| --- | --- |

8.6

Brez programov, namenjenih učinkovitejšemu doseganju odvisnikov od drog, ne bomo dosegli cilja univerzalnega dostopa do zdravljenja okužbe z virusom HIV v Evropi in zunaj nje.

9.   Moški, ki imajo spolne odnose z moškimi

Moški, ki imajo spolne odnose z moškimi

| 9.1 | Na splošno je pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, tveganje okužbe z virusom HIV 27-krat večje kot pri splošnem prebivalstvu (6). Zaradi nekaterih bioloških dejavnikov je pri njih okužba z njim lažja. Večina moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, se z virusom HIV okuži prek nezaščitenega analnega spolnega odnosa, kar je v primerjavi z drugimi spolnimi praksami najbolj tvegana oblika spolnega odnosa za okužbo z njim. V tej skupini prebivalstva lahko k veliki razširjenosti okužbe prispevata tudi veliko število spolnih partnerjev in razširjena rekreativna uporaba psihoaktivnih snovi, vključno z intravenozno uporabo drog (ki pogosto vključujejo spolne odnose, imenovane „kemseks“). |
| --- | --- |

9.1

Na splošno je pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, tveganje okužbe z virusom HIV 27-krat večje kot pri splošnem prebivalstvu (6

| 9.2 | Vse večja razpoložljivost protiretrovirusnega zdravljenja, s katero se je širjenje virusa HIV na splošno znatno zmanjšalo, pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, ni imela enakega učinka. Nasprotno se je v zadnjih letih v številnih zahodnih državah razširjenost okužbe z virusom HIV v tej populaciji povečala (7), delež primerov, ki jih je mogoče pripisati prenosu znotraj te populacije, pa se je prav tako postopoma povečal. |
| --- | --- |

9.2

Vse večja razpoložljivost protiretrovirusnega zdravljenja, s katero se je širjenje virusa HIV na splošno znatno zmanjšalo, pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, ni imela enakega učinka. Nasprotno se je v zadnjih letih v številnih zahodnih državah razširjenost okužbe z virusom HIV v tej populaciji povečala (7

| 9.3 | Kondomi prispevajo k preprečevanju prenosa virusa HIV in tudi drugih spolno prenosljivih okužb, vendar njihova uporaba ni tako razširjena zaradi kulturnih, izobraževalnih in dobavnih ovir, ki izražajo različne socialne razmere in zdravstvene storitve. |
| --- | --- |

9.3

Kondomi prispevajo k preprečevanju prenosa virusa HIV in tudi drugih spolno prenosljivih okužb, vendar njihova uporaba ni tako razširjena zaradi kulturnih, izobraževalnih in dobavnih ovir, ki izražajo različne socialne razmere in zdravstvene storitve.

| 9.4 | V številnih državah in mnogih individualnih okoliščinah zaradi stigmatizacije, homofobije in diskriminacije obstajajo različne ovire za dostop do preventivnih orodij, kar otežuje dostopanje do zdravstvenih storitev in ustreznih informacij. V številnih primerih kazenski zakoni kriminalizirajo posameznike, ki imajo spolne odnose z osebami istega spola, zaradi česar so ti prisiljeni delovati prikrito in skrivati svojo spolno usmerjenost ali, še slabše, svojo identiteto. Tudi kadar zakonodaja ni odkrito diskriminatorna, stigmatizacija in strah ljudi odvračata od dostopa do storitev v zvezi z virusom HIV, zaradi česar ne poznajo orodij, ki so na voljo za preprečevanje okužbe z njim. |
| --- | --- |

9.4

V številnih državah in mnogih individualnih okoliščinah zaradi stigmatizacije, homofobije in diskriminacije obstajajo različne ovire za dostop do preventivnih orodij, kar otežuje dostopanje do zdravstvenih storitev in ustreznih informacij. V številnih primerih kazenski zakoni kriminalizirajo posameznike, ki imajo spolne odnose z osebami istega spola, zaradi česar so ti prisiljeni delovati prikrito in skrivati svojo spolno usmerjenost ali, še slabše, svojo identiteto. Tudi kadar zakonodaja ni odkrito diskriminatorna, stigmatizacija in strah ljudi odvračata od dostopa do storitev v zvezi z virusom HIV, zaradi česar ne poznajo orodij, ki so na voljo za preprečevanje okužbe z njim.

| 9.5 | Stigmatizacija vpliva tudi na dostop do testiranja in diagnosticiranja. Številni moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, navajajo, da se bojijo obsojanja zdravstvenih delavcev in se izogibajo testiranju, zaradi česar je diagnoza pogosto pozno postavljena. Ker se ne zavedajo svoje okužbe, nimajo dostopa do protiretrovirusnih zdravil, ki bi poleg tega, da bi vplivala na njihovo zdravje, zmanjšala tudi tveganje prenosa na spolne partnerje. |
| --- | --- |

9.5

Stigmatizacija vpliva tudi na dostop do testiranja in diagnosticiranja. Številni moški, ki imajo spolne odnose z moškimi, navajajo, da se bojijo obsojanja zdravstvenih delavcev in se izogibajo testiranju, zaradi česar je diagnoza pogosto pozno postavljena. Ker se ne zavedajo svoje okužbe, nimajo dostopa do protiretrovirusnih zdravil, ki bi poleg tega, da bi vplivala na njihovo zdravje, zmanjšala tudi tveganje prenosa na spolne partnerje.

| 9.6 | Številni moški navajajo, da bi se raje testirali zunaj tradicionalnih zdravstvenih ustanov. Programi testiranja, ki jih podpira skupnost (nevladna združenja), bi lahko bili v različnih situacijah odličen način za spodbujanje preprečevanja in zagotavljanje dostopa do testiranja najbolj ogroženim osebam, kjer je stopnja okužbe višja. |
| --- | --- |

9.6

Številni moški navajajo, da bi se raje testirali zunaj tradicionalnih zdravstvenih ustanov. Programi testiranja, ki jih podpira skupnost (nevladna združenja), bi lahko bili v različnih situacijah odličen način za spodbujanje preprečevanja in zagotavljanje dostopa do testiranja najbolj ogroženim osebam, kjer je stopnja okužbe višja.

| 9.7 | Za zagotovitev, da bi se cilj 90–90–90 lahko dosegel tudi pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, je sodelovanje med skupnostmi in institucijami bistveno. |
| --- | --- |

9.7

Za zagotovitev, da bi se cilj 90–90–90 lahko dosegel tudi pri moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, je sodelovanje med skupnostmi in institucijami bistveno.

10.   Migranti

Migranti

| 10.1 | Ocenjuje se, da je po vsem svetu približno 231 milijonov migrantov. Pri migracijah so posamezniki zaradi socialno-ekonomskih in političnih dejavnikov izjemno izpostavljeni okužbi z virusom HIV, v nekaterih državah pa so migracije celo opredeljene kot največji dejavnik tveganja okužbe z njim. Migranti se vsakodnevno srečujejo z ovirami, ki jim otežujejo dostop do storitev zdravstvenega in socialnega varstva. Okužbi z virusom HIV so zelo izpostavljeni zlasti zaradi socialne izključenosti. |
| --- | --- |

10.1

Ocenjuje se, da je po vsem svetu približno 231 milijonov migrantov. Pri migracijah so posamezniki zaradi socialno-ekonomskih in političnih dejavnikov izjemno izpostavljeni okužbi z virusom HIV, v nekaterih državah pa so migracije celo opredeljene kot največji dejavnik tveganja okužbe z njim. Migranti se vsakodnevno srečujejo z ovirami, ki jim otežujejo dostop do storitev zdravstvenega in socialnega varstva. Okužbi z virusom HIV so zelo izpostavljeni zlasti zaradi socialne izključenosti.

| 10.2 | Več kot tretjina novih okužb z virusom HIV v EU se diagnosticira migrantom (8). Čeprav se to število zmanjšuje, polovica migrantov, ki prejmejo diagnozo okužbe z virusom HIV, prihaja iz držav, kjer je bolezen endemična (na primer držav podsaharske Afrike), kar kaže na okužbe, ki izvirajo iz njihove izvorne celine. Povečuje se tudi število dokazov, da se velik delež oseb okuži po migraciji v državi gostiteljici (9). Poleg tega ne bi smeli podcenjevati možnosti okužbe med začasnimi obiski v izvorni državi. |
| --- | --- |

10.2

Več kot tretjina novih okužb z virusom HIV v EU se diagnosticira migrantom (8

9

| 10.3 | Velik delež tujcev, okuženih z virusom HIV, predstavljajo ženske. Delež žensk z novo diagnozo okužbe z virusom HIV med državljani EU znaša 16 %, med tujci, zlasti afriškimi ženskami, pa je ta delež večji, in sicer 40 %. |
| --- | --- |

10.3

Velik delež tujcev, okuženih z virusom HIV, predstavljajo ženske. Delež žensk z novo diagnozo okužbe z virusom HIV med državljani EU znaša 16 %, med tujci, zlasti afriškimi ženskami, pa je ta delež večji, in sicer 40 %.

| 10.4 | V poročilu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), objavljenem leta 2017 (ki je bilo v celoti osredotočeno na vprašanje migrantov, okuženih z virusom HIV), je ugotovljeno, da imajo tujci v Evropi težave pri dostopu do preventivnih storitev v zvezi z virusom HIV in do testiranja nanj. Kot glavni oviri sta navedeni stigmatizacija in diskriminacija, zlasti do posameznikov iz držav z veliko razširjenostjo okužbe (vključno s stigmatizacijo in diskriminacijo s strani zdravstvenih delavcev). Zato tujci, okuženi z virusom HIV, diagnozo prejmejo pozneje kot evropski državljani, in sicer ko že imajo simptome imunske pomanjkljivosti. Po diagnozi imajo tujci, zlasti tisti, ki nimajo dovoljenja za zakonito prebivanje, tudi težave pri dostopu do zdravljenja. Petnajst držav tujcem ne zagotavlja ustreznega protiretrovirusnega zdravljenja, s čimer te države ne izpolnjujejo zavez iz Dublinske konvencije iz leta 2004 za boj proti diskriminaciji in kršitvam pravic najšibkejših in najranljivejših skupin prebivalstva, ki so že od nekdaj manj zaščitene. |
| --- | --- |

10.4

V poročilu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), objavljenem leta 2017 (ki je bilo v celoti osredotočeno na vprašanje migrantov, okuženih z virusom HIV), je ugotovljeno, da imajo tujci v Evropi težave pri dostopu do preventivnih storitev v zvezi z virusom HIV in do testiranja nanj. Kot glavni oviri sta navedeni stigmatizacija in diskriminacija, zlasti do posameznikov iz držav z veliko razširjenostjo okužbe (vključno s stigmatizacijo in diskriminacijo s strani zdravstvenih delavcev). Zato tujci, okuženi z virusom HIV, diagnozo prejmejo pozneje kot evropski državljani, in sicer ko že imajo simptome imunske pomanjkljivosti. Po diagnozi imajo tujci, zlasti tisti, ki nimajo dovoljenja za zakonito prebivanje, tudi težave pri dostopu do zdravljenja. Petnajst držav tujcem ne zagotavlja ustreznega protiretrovirusnega zdravljenja, s čimer te države ne izpolnjujejo zavez iz Dublinske konvencije iz leta 2004 za boj proti diskriminaciji in kršitvam pravic najšibkejših in najranljivejših skupin prebivalstva, ki so že od nekdaj manj zaščitene.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA (Operativni vidiki zagotavljanja neprekinjene oskrbe beguncem iz Ukrajine v EU/EGP, ki so okuženi z virusom HIV), 5. julij 2022, Stockholm: ECDC, 2022.

1

Operational considerations for the provision of the HIV continuum of care for refugees from Ukraine in the EU/EEA

(2)  Leta 2016 so svetovni voditelji podpisali politično deklaracijo Združenih narodov o odpravi aidsa, v kateri so priznali bistveno vlogo skupnosti pri zagovorništvu, sodelovanju pri usklajevanju odzivov na aids in zagotavljanju storitev. Poleg tega so priznali, da je treba okrepiti odzivanje skupnosti na okužbe z virusom HIV, in se zavezali, da bodo do leta 2030 vsaj 30 % storitev vodile skupnosti.

2

(3)  Čeprav je EU Istanbulsko konvencijo podpisala leta 2017, je nekatere države članice še vedno niso ratificirale.

3

(4)  Predpisi so pogosto še iz zgodnjih let epidemije virusa HIV, ko še ni bilo veliko znanja o njegovem prenosu in zdravljenje še ni bilo na voljo.

4

(5)  Kot je navedeno v členu 25 Splošne deklaracije človekovih pravic in členu 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

5

(6)  Tveganje okužbe z virusom HIV je za moške, ki imajo spolne odnose z moškimi, sicer večje po vsem svetu, vendar se stopnje okužbe med geografskimi območji razlikujejo: v tej skupini prebivalstva so zabeležili 50 % vseh novih primerov okužbe z virusom HIV v Severni Ameriki in zahodni Evropi, 47 % v Latinski Ameriki, 20 % v vzhodni Evropi, Aziji, na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, ter 12 % v Afriki.

6

(7)  V zahodni Evropi se je med letoma 2010 in 2014 število oseb s potrjeno okužbo z virusom HIV v populaciji moških, ki imajo spolne odnose z moškimi, povečalo za skoraj 20 %. Pri moških v Italiji se večina novih diagnoz okužbe z virusom HIV pojavlja v populaciji moških, ki imajo spolne odnose z moškimi.

7

(8)  Delež migrantov med novodiagnosticiranimi primeri okužbe z virusom HIV je v posameznih državah različen, in sicer od 70 % v Luksemburgu in na Švedskem do 5 % v nekaterih vzhodnih državah, kot so Poljska, Litva in Romunija. V več kot 10 državah je ta delež večji od 50 %.

8

(9)  Po ocenah lahko znaša delež okužb z virusom HIV po migraciji od najmanj 2 % med migranti iz podsaharske Afrike, ki se priselijo v Švico, pa do 62 % med temnopoltimi moškimi, ki imajo spolne odnose z moškimi, s Karibov, ki migrirajo v Združeno kraljestvo.

9

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/42

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spremljanje izrednih ukrepov in odpornosti EU na področju energije

(raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

(2023/C 293/07)

| Poročevalec: | Andrés BARCELÓ DELGADO |
| --- | --- |

Poročevalec:

Andrés BARCELÓ DELGADO

Andrés BARCELÓ DELGADO

| Zaprosilo | špansko predsedstvo Sveta EU, 8. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  Raziskovalno mnenje |
| Sklep plenarne skupščine | 13. 12. 2022 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 198/2/5 |

Zaprosilo

špansko predsedstvo Sveta EU, 8. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Raziskovalno mnenje

Sklep plenarne skupščine

13. 12. 2022

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

198/2/5

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Proces okrevanja po pandemiji COVID-19 in neupravičena agresija Rusije na Ukrajino sta povzročila resne motnje v evropskem energetskem sistemu, zaradi česar se je povečala zaskrbljenost v zvezi z energetsko varnostjo, cene energije so se rekordno zvišale, očitna pa je postala tudi prevelika odvisnost EU od ruskega plina, nafte in premoga. |
| --- | --- |

1.1

Proces okrevanja po pandemiji COVID-19 in neupravičena agresija Rusije na Ukrajino sta povzročila resne motnje v evropskem energetskem sistemu, zaradi česar se je povečala zaskrbljenost v zvezi z energetsko varnostjo, cene energije so se rekordno zvišale, očitna pa je postala tudi prevelika odvisnost EU od ruskega plina, nafte in premoga.

| 1.2 | Družba EU se intenzivno ukvarja z vprašanjem, kako se odzvati na te motnje, da bi omogočili znatno in trajnostno rast ter socialno kohezijo v EU. Ta izziv je povezan ne le z energijo, temveč tudi z odpornostjo EU, njeno odprto strateško avtonomijo, družbo in konkurenčnostjo evropske industrije. |
| --- | --- |

1.2

Družba EU se intenzivno ukvarja z vprašanjem, kako se odzvati na te motnje, da bi omogočili znatno in trajnostno rast ter socialno kohezijo v EU. Ta izziv je povezan ne le z energijo, temveč tudi z odpornostjo EU, njeno odprto strateško avtonomijo, družbo in konkurenčnostjo evropske industrije.

| 1.3 | Ko so zaradi energetske krize cene plina in električne energije dosegle rekordno raven in vzbudile precejšnje pomisleke glede zanesljivosti oskrbe z energijo, sta Evropska komisija in Svet takoj vzpostavila več naborov orodij in nujnih ukrepov za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv in omejevanje rasti cen energije. |
| --- | --- |

1.3

Ko so zaradi energetske krize cene plina in električne energije dosegle rekordno raven in vzbudile precejšnje pomisleke glede zanesljivosti oskrbe z energijo, sta Evropska komisija in Svet takoj vzpostavila več naborov orodij in nujnih ukrepov za zmanjšanje odvisnosti od ruskih fosilnih goriv in omejevanje rasti cen energije.

| 1.4 | Izkazalo se je, da so izredni ukrepi, ki jih je sprejela EU, učinkoviti za diverzifikacijo virov fosilnih goriv EU in odmik od ruskih fosilnih goriv, manj učinkoviti pa pri zniževanju računov za energijo. Zato je povpraševanje po energiji upadlo, k čemur je prispevala tudi mila zima. Poleg tega so visoke cene plina in električne energije vplivale zlasti na povpraševanje po energiji v industriji in gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ki so bolj občutljiva na nestanovitne tržne cene. |
| --- | --- |

1.4

Izkazalo se je, da so izredni ukrepi, ki jih je sprejela EU, učinkoviti za diverzifikacijo virov fosilnih goriv EU in odmik od ruskih fosilnih goriv, manj učinkoviti pa pri zniževanju računov za energijo. Zato je povpraševanje po energiji upadlo, k čemur je prispevala tudi mila zima. Poleg tega so visoke cene plina in električne energije vplivale zlasti na povpraševanje po energiji v industriji in gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ki so bolj občutljiva na nestanovitne tržne cene.

| 1.5 | Učinkoviteje bi bilo, da bi države članice sprejele enotne ukrepe za zagotovitev enakih pogojev, razen ko gre za vidike, povezane z bistvenimi objekti ali infrastrukturo. Ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, se med državami razlikujejo, kar omogoča različne davčne in regulativne politike ter politike subvencioniranja, medtem ko cene energije ostajajo visoke. |
| --- | --- |

1.5

Učinkoviteje bi bilo, da bi države članice sprejele enotne ukrepe za zagotovitev enakih pogojev, razen ko gre za vidike, povezane z bistvenimi objekti ali infrastrukturo. Ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, se med državami razlikujejo, kar omogoča različne davčne in regulativne politike ter politike subvencioniranja, medtem ko cene energije ostajajo visoke.

| 1.6 | Zaradi neučinkovitih ukrepov za obvladovanje visokih cen energije in njihovega vpliva na stopnje inflacije sta se zmanjšala konkurenčnost industrije in razpoložljivi dohodek gospodinjstev. To resno ogroža sposobnost zagotavljanja trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialnega varstva. |
| --- | --- |

1.6

Zaradi neučinkovitih ukrepov za obvladovanje visokih cen energije in njihovega vpliva na stopnje inflacije sta se zmanjšala konkurenčnost industrije in razpoložljivi dohodek gospodinjstev. To resno ogroža sposobnost zagotavljanja trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialnega varstva.

| 1.7 | Politika EU mora dolgoročno vizijo o doseganju dvojnega prehoda okrepiti s trdno zavezo, da nihče ne bo zapostavljen, in višanja kratkoročnih cen energije ne blažiti zgolj z začasnimi ukrepi. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, kako pomembno je s poenostavitvijo postopkov izdajanja dovoljenj pospešiti obsežno uvedbo brezogljičnih virov energije, da bi hitro odpravili odvisnost od fosilnih goriv iz tretjih držav, izpolnili zaveze glede podnebnih sprememb in izboljšali konkurenčnost. |
| --- | --- |

1.7

Politika EU mora dolgoročno vizijo o doseganju dvojnega prehoda okrepiti s trdno zavezo, da nihče ne bo zapostavljen, in višanja kratkoročnih cen energije ne blažiti zgolj z začasnimi ukrepi. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, kako pomembno je s poenostavitvijo postopkov izdajanja dovoljenj pospešiti obsežno uvedbo brezogljičnih virov energije, da bi hitro odpravili odvisnost od fosilnih goriv iz tretjih držav, izpolnili zaveze glede podnebnih sprememb in izboljšali konkurenčnost.

| 1.8 | Prehod na uporabo popolnoma razogljičene energije bi morale spremljati dostopne in stabilne cene energije, ki bi omogočile obsežne naložbe v razogljičenje velikih industrij, malih in srednjih podjetij ter gospodinjstev. Stabilne in predvidljive sheme nagrajevanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov bi bilo zato treba usmeriti v dejanske dolgoročne stroške proizvodnje in jih ločiti od cen fosilnih goriv. Ta strategija pozitivno prispeva k izboljšanju odpornosti in energetske neodvisnosti. |
| --- | --- |

1.8

Prehod na uporabo popolnoma razogljičene energije bi morale spremljati dostopne in stabilne cene energije, ki bi omogočile obsežne naložbe v razogljičenje velikih industrij, malih in srednjih podjetij ter gospodinjstev. Stabilne in predvidljive sheme nagrajevanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov bi bilo zato treba usmeriti v dejanske dolgoročne stroške proizvodnje in jih ločiti od cen fosilnih goriv. Ta strategija pozitivno prispeva k izboljšanju odpornosti in energetske neodvisnosti.

| 1.9 | Dostopne cene energije bi omogočile, da se fosilna goriva v čim večji meri nadomestijo z elektrifikacijo in da se v industrijah, v katerih je težko zmanjšati emisije, uporablja plin iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

1.9

Dostopne cene energije bi omogočile, da se fosilna goriva v čim večji meri nadomestijo z elektrifikacijo in da se v industrijah, v katerih je težko zmanjšati emisije, uporablja plin iz obnovljivih virov.

| 1.10 | Bistveno je poskrbeti za dostop do kritičnih surovin, da lahko industrija deluje v stabilnem okolju in postaja vse bolj razogljičena, hkrati pa se preprečijo motnje v oskrbi in zaščiti dobavna veriga. |
| --- | --- |

1.10

Bistveno je poskrbeti za dostop do kritičnih surovin, da lahko industrija deluje v stabilnem okolju in postaja vse bolj razogljičena, hkrati pa se preprečijo motnje v oskrbi in zaščiti dobavna veriga.

2.   Kratka vsebina zaprosila predsedstva

Kratka vsebina zaprosila predsedstva

| 2.1 | Prihodnje špansko predsedstvo je EESO zaprosilo, naj pripravi raziskovalno mnenje o spremljanju izrednih ukrepov in odpornosti EU na področju energije. |
| --- | --- |

2.1

Prihodnje špansko predsedstvo je EESO zaprosilo, naj pripravi raziskovalno mnenje o spremljanju izrednih ukrepov in odpornosti EU na področju energije.

| 2.2 | Zaprosilo je bilo predloženo v obdobju po pandemiji COVID-19 in v času ruske agresije na Ukrajino, ki je povzročila resne motnje v globalnem energetskem sistemu, zaradi česar se je povečala zaskrbljenost v zvezi z energetsko varnostjo, cene energije so se rekordno zvišale, očitna pa je postala tudi prevelika odvisnost EU od ruskega plina, nafte in premoga. |
| --- | --- |

2.2

Zaprosilo je bilo predloženo v obdobju po pandemiji COVID-19 in v času ruske agresije na Ukrajino, ki je povzročila resne motnje v globalnem energetskem sistemu, zaradi česar se je povečala zaskrbljenost v zvezi z energetsko varnostjo, cene energije so se rekordno zvišale, očitna pa je postala tudi prevelika odvisnost EU od ruskega plina, nafte in premoga.

| 2.3 | Stroški dobave iz tujine v EU, na primer energije, hrane in primarnih proizvodov, vključno s kritičnimi surovinami, so narasli, družba EU pa se zdaj ukvarja z izzivom, kako ob tem ohraniti trajnostno rast gospodarstva EU. |
| --- | --- |

2.3

Stroški dobave iz tujine v EU, na primer energije, hrane in primarnih proizvodov, vključno s kritičnimi surovinami, so narasli, družba EU pa se zdaj ukvarja z izzivom, kako ob tem ohraniti trajnostno rast gospodarstva EU.

| 2.4 | Zaprosilo za mnenje obsega ukrepe za boj proti energetski krizi, odpornost EU, odprto strateško avtonomijo EU, družbo in konkurenčnost evropske industrije. |
| --- | --- |

2.4

Zaprosilo za mnenje obsega ukrepe za boj proti energetski krizi, odpornost EU, odprto strateško avtonomijo EU, družbo in konkurenčnost evropske industrije.

| 2.5 | Nedavni dogodki v ZDA bodo skoraj gotovo vplivali na uvajanje obnovljivih virov energije, tudi na njihovo industrijsko bazo, vendar bo to obravnavano v ločenem mnenju. |
| --- | --- |

2.5

Nedavni dogodki v ZDA bodo skoraj gotovo vplivali na uvajanje obnovljivih virov energije, tudi na njihovo industrijsko bazo, vendar bo to obravnavano v ločenem mnenju.

| 2.6 | Pojem strateške avtonomije je zdaj širši kot v preteklosti, saj so bile k tradicionalnim vprašanjem na področju varnosti in obrambe dodane industrija, energetika, tehnologija in trgovina. Načrt EU za okrevanje in odpornost ter instrument NextGenerationEU bosta nedvomno velika spodbuda za razvoj odprte strateške avtonomije EU na različnih omenjenih področjih. |
| --- | --- |

2.6

Pojem strateške avtonomije je zdaj širši kot v preteklosti, saj so bile k tradicionalnim vprašanjem na področju varnosti in obrambe dodane industrija, energetika, tehnologija in trgovina. Načrt EU za okrevanje in odpornost ter instrument NextGenerationEU bosta nedvomno velika spodbuda za razvoj odprte strateške avtonomije EU na različnih omenjenih področjih.

| 2.7 | EU je v primerjavi s svojimi glavnimi trgovinskimi partnerji zagovornica dejanske in učinkovite proste in pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter glavna podpornica odprtega gospodarstva, ki se izogiba protekcionizmu. Vendar je potreba po vzpostavljanju ravnovesja med neodvisno industrijsko politiko in odprtostjo za trgovino v sedanjem mednarodnem okviru resen izziv.
  Evropska unija mora pritegniti naložbe, da bi okrepila industrijsko proizvodnjo, zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo in kritičnimi surovinami ter hkrati spodbujati industrijski prehod na razogljičeno družbo, pri čemer mora obdržati vodilni tehnološki položaj na strateških področjih in ohraniti enotni trg kot dragocen temelj Evropske unije, saj se tako najbolje zagotovi, da bo družba EU bogatejša ter da se v Uniji zaščitijo in spodbujajo kakovostna delovna mesta. |
| --- | --- |

2.7

EU je v primerjavi s svojimi glavnimi trgovinskimi partnerji zagovornica dejanske in učinkovite proste in pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter glavna podpornica odprtega gospodarstva, ki se izogiba protekcionizmu. Vendar je potreba po vzpostavljanju ravnovesja med neodvisno industrijsko politiko in odprtostjo za trgovino v sedanjem mednarodnem okviru resen izziv.

Evropska unija mora pritegniti naložbe, da bi okrepila industrijsko proizvodnjo, zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo in kritičnimi surovinami ter hkrati spodbujati industrijski prehod na razogljičeno družbo, pri čemer mora obdržati vodilni tehnološki položaj na strateških področjih in ohraniti enotni trg kot dragocen temelj Evropske unije, saj se tako najbolje zagotovi, da bo družba EU bogatejša ter da se v Uniji zaščitijo in spodbujajo kakovostna delovna mesta.

| 2.8 | Pri potrebnem dvojnem zelenem in digitalnem prehodu v industriji in družbi je treba zavarovati evropski model, da bodo v središču pozornosti ostali državljani: za zaščito obstoječih in spodbujanje novih, kakovostnih delovnih mest je potrebno preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile ter močno prizadevanje, da nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

2.8

Pri potrebnem dvojnem zelenem in digitalnem prehodu v industriji in družbi je treba zavarovati evropski model, da bodo v središču pozornosti ostali državljani: za zaščito obstoječih in spodbujanje novih, kakovostnih delovnih mest je potrebno preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile ter močno prizadevanje, da nihče ne bo prezrt.

| 2.9 | Sedanja industrijska zavezništva, ki jih spodbuja Komisija, morajo usmerjati naložbe in inovacije, saj bi to pripomoglo k razpoložljivosti surovin, spodbudilo recikliranje in tehnologijo na določenih področjih. Hkrati je treba vedno poskrbeti, da se v svetovnih dobavnih verigah, ki jih sicer potrebujemo, upoštevajo pravila in smernice EU in OECD. |
| --- | --- |

2.9

Sedanja industrijska zavezništva, ki jih spodbuja Komisija, morajo usmerjati naložbe in inovacije, saj bi to pripomoglo k razpoložljivosti surovin, spodbudilo recikliranje in tehnologijo na določenih področjih. Hkrati je treba vedno poskrbeti, da se v svetovnih dobavnih verigah, ki jih sicer potrebujemo, upoštevajo pravila in smernice EU in OECD.

| 2.10 | Če povzamemo: v teh novih geopolitičnih razmerah se zdi, da so kritične odvisnosti, strateška avtonomija ter zaščita dobavnih verig strateških in energetskih virov tri strateška vprašanja, od katerih bodo odvisni odnosi med državami in bloki. Evropa mora pri dostopu do trajnostnih virov energije in surovin postati bolj avtonomna, da bi industriji zagotovila enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

2.10

Če povzamemo: v teh novih geopolitičnih razmerah se zdi, da so kritične odvisnosti, strateška avtonomija ter zaščita dobavnih verig strateških in energetskih virov tri strateška vprašanja, od katerih bodo odvisni odnosi med državami in bloki. Evropa mora pri dostopu do trajnostnih virov energije in surovin postati bolj avtonomna, da bi industriji zagotovila enake konkurenčne pogoje.

| 2.11 | Špansko predsedstvo je zato zaprosilo za mnenje o odpornosti, strateški avtonomiji, družbi in konkurenčnosti industrije, da bi bilo mogoče doseči njeno vračanje na enotni trg, boljše usklajevanje in industrijsko politiko, pri kateri se bodo bolj upoštevale strateške odvisnosti, ter tako ustvariti trdne temelje za dvojni prehod. |
| --- | --- |

2.11

Špansko predsedstvo je zato zaprosilo za mnenje o odpornosti, strateški avtonomiji, družbi in konkurenčnosti industrije, da bi bilo mogoče doseči njeno vračanje na enotni trg, boljše usklajevanje in industrijsko politiko, pri kateri se bodo bolj upoštevale strateške odvisnosti, ter tako ustvariti trdne temelje za dvojni prehod.

| 2.12 | Vendar mora biti stremljenje k okrepitvi industrije pospremljeno s prizadevanji za zaščito proste in pravične mednarodne trgovine ob upoštevanju osnovnih socialnih standardov. Nujno je, da se z izboljšanjem nabora orodij EU za obravnavo izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije na enotnem trgu, zaščitijo enaki konkurenčni pogoji za EU. |
| --- | --- |

2.12

Vendar mora biti stremljenje k okrepitvi industrije pospremljeno s prizadevanji za zaščito proste in pravične mednarodne trgovine ob upoštevanju osnovnih socialnih standardov. Nujno je, da se z izboljšanjem nabora orodij EU za obravnavo izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije na enotnem trgu, zaščitijo enaki konkurenčni pogoji za EU.

| 2.13 | Poleg tega bi bilo treba spremljati energetsko odpornost in sedanji regulativni model za energijo, ki potrošnikom (gospodinjstvom in podjetjem) ne zagotavlja zanesljive, čiste in cenovno dostopne energije, ki si je želijo. |
| --- | --- |

2.13

Poleg tega bi bilo treba spremljati energetsko odpornost in sedanji regulativni model za energijo, ki potrošnikom (gospodinjstvom in podjetjem) ne zagotavlja zanesljive, čiste in cenovno dostopne energije, ki si je želijo.

3.   Ozadje mnenja

Ozadje mnenja

| 3.1 | Evropa se je znašla v energetski krizi, kakršne še ni bilo in za katero so značilne izjemno visoke cene plina in električne energije ter precejšnji pomisleki glede zanesljivosti oskrbe z energijo. To vpliva na celotno gospodarstvo, saj se pri proizvodnji večine vrst blaga in storitev porabi ogromno energije, ki je zato zelo pomembna, stanje pa je še težje zaradi nedostopnosti surovin. Vpliv cen energije se je še zaostril zaradi ruske agresije na Ukrajino, kar ogroža konkurenčnost evropske industrije ter dohodek gospodinjstev in njihovo zmožnost preživljanja. |
| --- | --- |

3.1

Evropa se je znašla v energetski krizi, kakršne še ni bilo in za katero so značilne izjemno visoke cene plina in električne energije ter precejšnji pomisleki glede zanesljivosti oskrbe z energijo. To vpliva na celotno gospodarstvo, saj se pri proizvodnji večine vrst blaga in storitev porabi ogromno energije, ki je zato zelo pomembna, stanje pa je še težje zaradi nedostopnosti surovin. Vpliv cen energije se je še zaostril zaradi ruske agresije na Ukrajino, kar ogroža konkurenčnost evropske industrije ter dohodek gospodinjstev in njihovo zmožnost preživljanja.

| 3.2 | Zaradi tega so se na evropski in nacionalni ravni začele izvajati različne politike, katerih namen je ublažiti socialne in ekonomske posledice strmo naraščajočih cen energije. Poleg tega je energetska kriza spodbudila javno razpravo o energetski odvisnosti in strateški avtonomiji. |
| --- | --- |

3.2

Zaradi tega so se na evropski in nacionalni ravni začele izvajati različne politike, katerih namen je ublažiti socialne in ekonomske posledice strmo naraščajočih cen energije. Poleg tega je energetska kriza spodbudila javno razpravo o energetski odvisnosti in strateški avtonomiji.

| 3.3 | Splošno prepričanje, da je treba za zmanjšanje naše odvisnosti od zunanje energije pospešiti zeleni in pravični prehod evropskega gospodarstva in družbe, da bosta popolnoma razogljičena, je eden od stebrov, na katerem temeljijo ukrepi, sprejeti leta 2022. Neposredne koristi, ki jih prinaša množično uvajanje obnovljivih virov energije, vključujejo cenovno dostopne in stabilne cene energije ter vodilni položaj na področju tehnologij za energijo iz obnovljivih virov. S tem so povezane koristi, ki izhajajo iz ohranjanja ustvarjene vrednosti v EU, kar omogoča trajnostno gospodarsko rast in socialno kohezijo. |
| --- | --- |

3.3

Splošno prepričanje, da je treba za zmanjšanje naše odvisnosti od zunanje energije pospešiti zeleni in pravični prehod evropskega gospodarstva in družbe, da bosta popolnoma razogljičena, je eden od stebrov, na katerem temeljijo ukrepi, sprejeti leta 2022. Neposredne koristi, ki jih prinaša množično uvajanje obnovljivih virov energije, vključujejo cenovno dostopne in stabilne cene energije ter vodilni položaj na področju tehnologij za energijo iz obnovljivih virov. S tem so povezane koristi, ki izhajajo iz ohranjanja ustvarjene vrednosti v EU, kar omogoča trajnostno gospodarsko rast in socialno kohezijo.

| 3.4 | Cene energije so začele bistveno naraščati v drugi polovici leta 2021, ko se je delovanje gospodarstev EU začelo vračati na raven pred pandemijo. Vendar je na EU vplivala tudi ruska agresija na Ukrajino, ki je povzročila neželene učinke na kritične dejavnike, kot je zanesljiva oskrba z energijo. To tveganje se je preneslo na energetske trge, ker se je Rusija odločila prekiniti dobavo plina v več držav članic EU. |
| --- | --- |

3.4

Cene energije so začele bistveno naraščati v drugi polovici leta 2021, ko se je delovanje gospodarstev EU začelo vračati na raven pred pandemijo. Vendar je na EU vplivala tudi ruska agresija na Ukrajino, ki je povzročila neželene učinke na kritične dejavnike, kot je zanesljiva oskrba z energijo. To tveganje se je preneslo na energetske trge, ker se je Rusija odločila prekiniti dobavo plina v več držav članic EU.

| 3.5 | EU se je na to nemudoma odzvala, in sicer konec marca leta 2022, ko se je dogovorila, da bo postopno odpravila svojo zunanjo odvisnost od ruskih fosilnih goriv. Omenjena pobuda se je zaključila maja 2022 z odločitvijo Sveta, da do konca leta 2022 prepove skoraj 90 % uvoza ruske nafte. Ta ukrep je pospremil s pozivom k diverzifikaciji oskrbe z energijo in virov energije, pospešitvi obsežne uvedbe obnovljivih virov energije ter izboljšanju energijske učinkovitosti in energetske infrastrukture, kar je vključeno tudi v načrt REPowerEU. |
| --- | --- |

3.5

EU se je na to nemudoma odzvala, in sicer konec marca leta 2022, ko se je dogovorila, da bo postopno odpravila svojo zunanjo odvisnost od ruskih fosilnih goriv. Omenjena pobuda se je zaključila maja 2022 z odločitvijo Sveta, da do konca leta 2022 prepove skoraj 90 % uvoza ruske nafte. Ta ukrep je pospremil s pozivom k diverzifikaciji oskrbe z energijo in virov energije, pospešitvi obsežne uvedbe obnovljivih virov energije ter izboljšanju energijske učinkovitosti in energetske infrastrukture, kar je vključeno tudi v načrt REPowerEU.

| 3.6 | Prvi ukrep je bil spodbujanje solidarnosti med državami članicami EU v primeru pomanjkanja plina. Zaradi diverzifikacije in zagotavljanja oskrbe s plinom so se spodbujale tudi skupne nabave plina, da bi z novo referenčno ceno plina, ki bolje odraža prehod s plinovodov na terminale za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), omejili vpliv cen plina na trgih plina in električne energije. Izkazalo se je, da splošno sprejeto virtualno plinsko vozlišče Title Transfer Facility (TTF) ni več učinkovito. |
| --- | --- |

3.6

Prvi ukrep je bil spodbujanje solidarnosti med državami članicami EU v primeru pomanjkanja plina. Zaradi diverzifikacije in zagotavljanja oskrbe s plinom so se spodbujale tudi skupne nabave plina, da bi z novo referenčno ceno plina, ki bolje odraža prehod s plinovodov na terminale za utekočinjeni zemeljski plin (UZP), omejili vpliv cen plina na trgih plina in električne energije. Izkazalo se je, da splošno sprejeto virtualno plinsko vozlišče Title Transfer Facility (TTF) ni več učinkovito.

| 3.7 | Neposreden način za zmanjšanje odvisnosti od zunanjega plina je tudi zmanjšanje povpraševanja po plinu, kar ne vpliva zgolj na porabo konvencionalnega plina, temveč tudi na proizvodnjo električne energije, ki poteka v kombiniranih mejnih elektrarnah. Tako je bil dosežen dogovor o 15-odstotnem zmanjšanju povpraševanja po plinu. |
| --- | --- |

3.7

Neposreden način za zmanjšanje odvisnosti od zunanjega plina je tudi zmanjšanje povpraševanja po plinu, kar ne vpliva zgolj na porabo konvencionalnega plina, temveč tudi na proizvodnjo električne energije, ki poteka v kombiniranih mejnih elektrarnah. Tako je bil dosežen dogovor o 15-odstotnem zmanjšanju povpraševanja po plinu.

| 3.8 | Zadnji in ključni kritični ukrep za zagotovitev zanesljive oskrbe s plinom je bila napolnitev skladišč plina, da bi zagotovili oskrbo z energijo v celotni zimski sezoni. Na koncu je bila sprejeta zahteva glede 80-odstotne stopnje napolnjenosti za zimo 2022/2023 in 90-odstotne napolnjenosti za prihodnje zimske sezone. |
| --- | --- |

3.8

Zadnji in ključni kritični ukrep za zagotovitev zanesljive oskrbe s plinom je bila napolnitev skladišč plina, da bi zagotovili oskrbo z energijo v celotni zimski sezoni. Na koncu je bila sprejeta zahteva glede 80-odstotne stopnje napolnjenosti za zimo 2022/2023 in 90-odstotne napolnjenosti za prihodnje zimske sezone.

| 3.9 | Hkrati z ukrepi za oskrbo s plinom je bilo treba sprejeti tudi ukrepe v zvezi z drastičnim zvišanjem cen energije, da bi preprečili upad konkurenčnosti industrije in razpoložljivega dohodka gospodinjstev. Svet je 6. oktobra 2022 sprejel tri ukrepe za spoprijemanje z visokimi cenami energije. S prvim, ki je povezan s povpraševanjem po električni energiji, sta bila določena prostovoljni cilj 10-odstotnega zmanjšanja in obvezni cilj 5-odstotnega zmanjšanja povpraševanja med konico, ki veljata do konca zimske sezone. Z drugim je bila določena najvišja cena 180 EUR/MWh za podmejne tehnologije, da bi preprečili pojav nepričakovanega dobička zaradi visokih cen plina in zagotovili obvezno prerazporeditev morebitnih dodatnih prihodkov, ki presegajo najvišjo ceno, na končne uporabnike, da bi se zmanjšali njihovi računi za energijo. V okviru tretjega ukrepa je bila odobrena solidarnostna dajatev za sektor fosilnih goriv, in sicer za podjetja, katerih dobički so se od leta 2018 v povprečju povečali za več kot 20 %. Vsi ti ukrepi, povezani z računi za energijo, so bili nazadnje dopolnjeni z mehanizmom za omejitev cen plina TTF na 180 EUR/MWh pod določenimi pogoji, ki je bil skupaj z omejitvijo cene ruske nafte na 60 USD za sod odobren 19. decembra 2022. |
| --- | --- |

3.9

Hkrati z ukrepi za oskrbo s plinom je bilo treba sprejeti tudi ukrepe v zvezi z drastičnim zvišanjem cen energije, da bi preprečili upad konkurenčnosti industrije in razpoložljivega dohodka gospodinjstev. Svet je 6. oktobra 2022 sprejel tri ukrepe za spoprijemanje z visokimi cenami energije. S prvim, ki je povezan s povpraševanjem po električni energiji, sta bila določena prostovoljni cilj 10-odstotnega zmanjšanja in obvezni cilj 5-odstotnega zmanjšanja povpraševanja med konico, ki veljata do konca zimske sezone. Z drugim je bila določena najvišja cena 180 EUR/MWh za podmejne tehnologije, da bi preprečili pojav nepričakovanega dobička zaradi visokih cen plina in zagotovili obvezno prerazporeditev morebitnih dodatnih prihodkov, ki presegajo najvišjo ceno, na končne uporabnike, da bi se zmanjšali njihovi računi za energijo. V okviru tretjega ukrepa je bila odobrena solidarnostna dajatev za sektor fosilnih goriv, in sicer za podjetja, katerih dobički so se od leta 2018 v povprečju povečali za več kot 20 %. Vsi ti ukrepi, povezani z računi za energijo, so bili nazadnje dopolnjeni z mehanizmom za omejitev cen plina TTF na 180 EUR/MWh pod določenimi pogoji, ki je bil skupaj z omejitvijo cene ruske nafte na 60 USD za sod odobren 19. decembra 2022.

| 3.10 | Kar zadeva obseg ukrepov, je treba poudariti, da so imele države članice pri izvajanju teh pravil nekaj manevrskega prostora. |
| --- | --- |

3.10

Kar zadeva obseg ukrepov, je treba poudariti, da so imele države članice pri izvajanju teh pravil nekaj manevrskega prostora.

| 3.11 | Temeljno prepričanje, da so najučinkovitejši ukrepi za zmanjšanje odvisnosti od zunanje energije povezani z uvajanjem obnovljivih virov energije, se spodbuja tudi s prizadevanji za lažje izdajanje dovoljenj za obnovljive vire energije, zato so bili začasno odobreni hitrejši postopki izdajanja dovoljenj za sredstva, ki se uporabljajo za pridobivanje energije iz obnovljivih virov. Začela se je tudi obsežna razprava o sedanji zasnovi trga električne energije in o tem, ali je ta sposoben nuditi tako ustrezne spodbude za privabljanje naložb kot cenovno dostopno oskrbo z energijo za končne uporabnike. Ta shema je bila nazadnje dopolnjena s predlogom akta o neto ničelni industriji, katerega cilj je okrepitev evropskega ekosistema za proizvodnjo izdelkov neto ničelnih tehnologij. |
| --- | --- |

3.11

Temeljno prepričanje, da so najučinkovitejši ukrepi za zmanjšanje odvisnosti od zunanje energije povezani z uvajanjem obnovljivih virov energije, se spodbuja tudi s prizadevanji za lažje izdajanje dovoljenj za obnovljive vire energije, zato so bili začasno odobreni hitrejši postopki izdajanja dovoljenj za sredstva, ki se uporabljajo za pridobivanje energije iz obnovljivih virov. Začela se je tudi obsežna razprava o sedanji zasnovi trga električne energije in o tem, ali je ta sposoben nuditi tako ustrezne spodbude za privabljanje naložb kot cenovno dostopno oskrbo z energijo za končne uporabnike. Ta shema je bila nazadnje dopolnjena s predlogom akta o neto ničelni industriji, katerega cilj je okrepitev evropskega ekosistema za proizvodnjo izdelkov neto ničelnih tehnologij.

4.   Zanesljivost oskrbe z energijo, povpraševanje po energiji in cene energije

Zanesljivost oskrbe z energijo, povpraševanje po energiji in cene energije

| 4.1 | Ko so cene plina in električne energije zaradi energetske krize dosegle rekordno visoko raven, sta se Komisija in Svet odločila uporabiti nujne ukrepe iz členov 122 in 194 PDEU ter pripravila več naborov orodij in nujnih ukrepov, ki pa so imeli zgolj majhen učinek na nihanje cen energije v državah članicah. Izjemna nestanovitnost trga se je dejansko v celoti prenesla na cene energije za končne uporabnike, saj večina tržnih pogodb zajema enoletna obdobja. |
| --- | --- |

4.1

Ko so cene plina in električne energije zaradi energetske krize dosegle rekordno visoko raven, sta se Komisija in Svet odločila uporabiti nujne ukrepe iz členov 122 in 194 PDEU ter pripravila več naborov orodij in nujnih ukrepov, ki pa so imeli zgolj majhen učinek na nihanje cen energije v državah članicah. Izjemna nestanovitnost trga se je dejansko v celoti prenesla na cene energije za končne uporabnike, saj večina tržnih pogodb zajema enoletna obdobja.

| 4.2 | Trg CO2 je od leta 2020 skokovito narasel: povprečna cena je leta 2020 znašala 24,84 EUR na emisijski kupon v primerjavi z 80,87 EUR leta 2022 in 89,23 EUR marca 2023, pri čemer je povprečni mesečni rekord februarja 2022 znašal 91,82 EUR na emisijski kupon, kar je ogromno zvišanje v primerjavi z rekordno nizko ceno 19,83 EUR, zabeleženo marca 2020 med zaprtjem zaradi COVID-19. Za ublažitev tega učinka na cene energije za končne uporabnike niso bili sprejeti nobeni posebni ukrepi. |
| --- | --- |

4.2

Trg CO2

| 4.3 | EESO podpira pobudo, ki se osredotoča na zagotavljanje oskrbe z energijo in zlasti s plinom. Prednostne ukrepe, s katerimi se je želelo ustrezno obravnavati glavne pomisleke glede virov plina in sposobnosti nadomeščanja uvoza plina iz ruskih plinovodov z UZP, zato razume kot kratkoročno pozitivne. |
| --- | --- |

4.3

EESO podpira pobudo, ki se osredotoča na zagotavljanje oskrbe z energijo in zlasti s plinom. Prednostne ukrepe, s katerimi se je želelo ustrezno obravnavati glavne pomisleke glede virov plina in sposobnosti nadomeščanja uvoza plina iz ruskih plinovodov z UZP, zato razume kot kratkoročno pozitivne.

| 4.4 | Mesečni statistični podatki glede virov plina v EU jasno kažejo, da se je od maja 2022 nadomestil znaten delež plina iz ruskih plinovodov, ki je v primerjavi s preteklimi trendi veliko manjši, in porast oskrbe z UZP, zlasti iz ZDA. Ukrepi tržnih subjektov so zato povsem skladni z izrednimi ukrepi EU, katerih cilj je bil, da se ruski plin kratkoročno v celoti nadomesti z drugimi viri. |
| --- | --- |

4.4

Mesečni statistični podatki glede virov plina v EU jasno kažejo, da se je od maja 2022 nadomestil znaten delež plina iz ruskih plinovodov, ki je v primerjavi s preteklimi trendi veliko manjši, in porast oskrbe z UZP, zlasti iz ZDA. Ukrepi tržnih subjektov so zato povsem skladni z izrednimi ukrepi EU, katerih cilj je bil, da se ruski plin kratkoročno v celoti nadomesti z drugimi viri.

| 4.5 | Vendar EESO opaža tudi, da se je povpraševanje po plinu in električni energiji od začetka vojne bistveno zmanjšalo. Vzrok za to je po vsej verjetnosti zvišanje cen energije v Evropi in precejšnji pomisleki glede zanesljivosti oskrbe z energijo, saj upad povpraševanja sovpada s strmim porastom cen v tretjem četrtletju, dodatno pa je k temu prispevala tudi mila zima. |
| --- | --- |

4.5

Vendar EESO opaža tudi, da se je povpraševanje po plinu in električni energiji od začetka vojne bistveno zmanjšalo. Vzrok za to je po vsej verjetnosti zvišanje cen energije v Evropi in precejšnji pomisleki glede zanesljivosti oskrbe z energijo, saj upad povpraševanja sovpada s strmim porastom cen v tretjem četrtletju, dodatno pa je k temu prispevala tudi mila zima.

| 4.6 | Poudariti je treba, da je povpraševanje po električni energiji sorazmerno večje v malih in srednjih podjetjih, povpraševanje po konvencionalnem plinu pa je povezano zlasti z industrijskimi nameni in ogrevanjem. To kaže, da so posledice visokih cen plina in električne energije vplivale zlasti na povpraševanje po energiji v industriji, ki je bolj občutljivo na nestanovitne tržne cene. Ko gre za gospodinjstva, je zvišanje cen obeh energentov močno prizadelo ranljive odjemalce. |
| --- | --- |

4.6

Poudariti je treba, da je povpraševanje po električni energiji sorazmerno večje v malih in srednjih podjetjih, povpraševanje po konvencionalnem plinu pa je povezano zlasti z industrijskimi nameni in ogrevanjem. To kaže, da so posledice visokih cen plina in električne energije vplivale zlasti na povpraševanje po energiji v industriji, ki je bolj občutljivo na nestanovitne tržne cene. Ko gre za gospodinjstva, je zvišanje cen obeh energentov močno prizadelo ranljive odjemalce.

| 4.7 | EESO ugotavlja, da so izredni ukrepi, ki jih je sprejela EU, učinkoviti pri diverzifikaciji virov plina, manj učinkoviti pa pri zniževanju računov za energijo, kar vpliva na povpraševanje po energiji. |
| --- | --- |

4.7

EESO ugotavlja, da so izredni ukrepi, ki jih je sprejela EU, učinkoviti pri diverzifikaciji virov plina, manj učinkoviti pa pri zniževanju računov za energijo, kar vpliva na povpraševanje po energiji.

| 4.8 | Odbor se popolnoma zaveda, da bo zagotavljanje oskrbe s plinom ob koncu zimske sezone 2022/2023 velik izziv. Zahteva glede 90-odstotne stopnje napolnjenosti skladišč plina za prihodnje zimske sezone je nujna, da bi zagotovili oskrbo z energijo. Zmogljivost EU za skladiščenje plina je trenutno na zgodovinsko visoki ravni za prvo četrtletje, pobuda za skupne nabave plina pa utegne prispevati k ublažitvi tega tveganja. Kljub temu se mora EU osredotočiti predvsem na to, da v celoti odpravi odvisnost od zemeljskega plina. |
| --- | --- |

4.8

Odbor se popolnoma zaveda, da bo zagotavljanje oskrbe s plinom ob koncu zimske sezone 2022/2023 velik izziv. Zahteva glede 90-odstotne stopnje napolnjenosti skladišč plina za prihodnje zimske sezone je nujna, da bi zagotovili oskrbo z energijo. Zmogljivost EU za skladiščenje plina je trenutno na zgodovinsko visoki ravni za prvo četrtletje, pobuda za skupne nabave plina pa utegne prispevati k ublažitvi tega tveganja. Kljub temu se mora EU osredotočiti predvsem na to, da v celoti odpravi odvisnost od zemeljskega plina.

| 4.9 | EESO meni, da bi bilo ustrezneje, če države članice sprejmejo enotne ukrepe za zagotovitev enakih pogojev, razen če gre za vidike, povezane z bistvenimi objekti ali infrastrukturo. Ukrepi za obravnavanje stroškov energije, sprejeti na ravni EU, niso usklajeni z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, kar omogoča različne davčne in regulativne politike ter politike subvencioniranja, medtem ko cene energije ostajajo visoke. |
| --- | --- |

4.9

EESO meni, da bi bilo ustrezneje, če države članice sprejmejo enotne ukrepe za zagotovitev enakih pogojev, razen če gre za vidike, povezane z bistvenimi objekti ali infrastrukturo. Ukrepi za obravnavanje stroškov energije, sprejeti na ravni EU, niso usklajeni z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, kar omogoča različne davčne in regulativne politike ter politike subvencioniranja, medtem ko cene energije ostajajo visoke.

5.   Odpornost, energetska neodvisnost in vloga industrije

Odpornost, energetska neodvisnost in vloga industrije

| 5.1 | Cene energije so glavno gonilo inflacije, zabeležene v vsej EU. Zaradi tega se zmanjšuje tako konkurenčnost industrije kot razpoložljivi dohodek gospodinjstev, kar močno škodi sposobnosti zagotavljanja trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialnega varstva. |
| --- | --- |

5.1

Cene energije so glavno gonilo inflacije, zabeležene v vsej EU. Zaradi tega se zmanjšuje tako konkurenčnost industrije kot razpoložljivi dohodek gospodinjstev, kar močno škodi sposobnosti zagotavljanja trajnostne gospodarske rasti, zaposlovanja in socialnega varstva.

| 5.2 | Hiter odziv, ki vključuje izvajanje izrednih ukrepov, se je na ravni EU izkazal za učinkovitega pri blaženju rasti cen energije v celotnem gospodarstvu. Po drugi strani je dober primer nacionalnih pobud „iberska izjema“, s katero se je leta 2022 omogočilo 18-odstotno znižanje veleprodajne tržne cene. Španija ima zato zdaj eno najnižjih stopenj inflacije. Vendar se je jasno pokazalo, da vse višjo inflacijo povzročajo cene energije, začasni ukrepi pa niso zadostovali za ublažitev tega trenda. |
| --- | --- |

5.2

Hiter odziv, ki vključuje izvajanje izrednih ukrepov, se je na ravni EU izkazal za učinkovitega pri blaženju rasti cen energije v celotnem gospodarstvu. Po drugi strani je dober primer nacionalnih pobud „iberska izjema“, s katero se je leta 2022 omogočilo 18-odstotno znižanje veleprodajne tržne cene. Španija ima zato zdaj eno najnižjih stopenj inflacije. Vendar se je jasno pokazalo, da vse višjo inflacijo povzročajo cene energije, začasni ukrepi pa niso zadostovali za ublažitev tega trenda.

| 5.3 | Sprejetje začasnih ukrepov je bilo s tega vidika v celoti namenjeno kratkoročnemu blaženju strmega naraščanja cen energije, vendar politika EU potrebuje dolgoročno vizijo, da bi ustrezno omogočila dvojni prehod. |
| --- | --- |

5.3

Sprejetje začasnih ukrepov je bilo s tega vidika v celoti namenjeno kratkoročnemu blaženju strmega naraščanja cen energije, vendar politika EU potrebuje dolgoročno vizijo, da bi ustrezno omogočila dvojni prehod.

| 5.4 | EESO poudarja, da je pomembno okrepiti obsežno uvedbo brezogljičnih virov energije, saj gre za nujno vprašanje, ki ga je treba reševati z olajšanjem postopkov izdajanja dovoljenj. To mora v praksi privesti do hitrega nadomeščanja odvisnosti od fosilnih goriv iz tretjih držav, izpolnjevanja zavez glede podnebnih sprememb in boljše konkurenčnosti. |
| --- | --- |

5.4

EESO poudarja, da je pomembno okrepiti obsežno uvedbo brezogljičnih virov energije, saj gre za nujno vprašanje, ki ga je treba reševati z olajšanjem postopkov izdajanja dovoljenj. To mora v praksi privesti do hitrega nadomeščanja odvisnosti od fosilnih goriv iz tretjih držav, izpolnjevanja zavez glede podnebnih sprememb in boljše konkurenčnosti.

| 5.5 | EESO poudarja, da morajo prehod na uporabo popolnoma razogljičene energije spremljati dostopne cene energije, ki bodo omogočile množične naložbe v razogljičenje velikih industrij, malih in srednjih podjetij ter gospodinjstev. |
| --- | --- |

5.5

EESO poudarja, da morajo prehod na uporabo popolnoma razogljičene energije spremljati dostopne cene energije, ki bodo omogočile množične naložbe v razogljičenje velikih industrij, malih in srednjih podjetij ter gospodinjstev.

| 5.6 | Dostopne cene bo mogoče doseči le s spodbujanjem obsežnih naložb v zrele tehnologije za energijo iz obnovljivih virov in prožnosti s konkurenčnim okvirom. Ta strategija pozitivno prispeva k izboljšanju odpornosti in energetske neodvisnosti. |
| --- | --- |

5.6

Dostopne cene bo mogoče doseči le s spodbujanjem obsežnih naložb v zrele tehnologije za energijo iz obnovljivih virov in prožnosti s konkurenčnim okvirom. Ta strategija pozitivno prispeva k izboljšanju odpornosti in energetske neodvisnosti.

| 5.7 | EESO meni, da morajo biti sheme nagrajevanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov usmerjene v dejanske dolgoročne stroške proizvodnje, da bi v celoti izkoristili to strategijo. Ločitev cen električne energije od cen fosilnih goriv je zato ključno gonilo cenovne dostopnosti. Poleg tega je odstranitev ovir za dolgoročne pogodbe glavno gonilo stabilnosti in predvidljivosti. |
| --- | --- |

5.7

EESO meni, da morajo biti sheme nagrajevanja v zvezi z energijo iz obnovljivih virov usmerjene v dejanske dolgoročne stroške proizvodnje, da bi v celoti izkoristili to strategijo. Ločitev cen električne energije od cen fosilnih goriv je zato ključno gonilo cenovne dostopnosti. Poleg tega je odstranitev ovir za dolgoročne pogodbe glavno gonilo stabilnosti in predvidljivosti.

| 5.8 | V okviru te nove paradigme bi se gospodinjstva in industrije lažje spoprijemali s stroški, povezanimi z doseganjem ciljev glede energetskega prehoda. Ta proces pravzaprav pomeni, da se fosilna goriva v čim večji meri nadomestijo z elektrifikacijo in da se v industriji, kjer je zmanjšanje emisij težko doseči, uporablja plin iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

5.8

V okviru te nove paradigme bi se gospodinjstva in industrije lažje spoprijemali s stroški, povezanimi z doseganjem ciljev glede energetskega prehoda. Ta proces pravzaprav pomeni, da se fosilna goriva v čim večji meri nadomestijo z elektrifikacijo in da se v industriji, kjer je zmanjšanje emisij težko doseči, uporablja plin iz obnovljivih virov.

| 5.9 | Poudariti je treba, da je za nove načine uporabe električne energije in plina iz obnovljivih virov potreben dostop do kritičnih surovin, pri čemer to ne velja le za številne kritične procese v zvezi s proizvodnjo in uporabo energije, temveč za celotno dobavno verigo. Politika EU mora biti zato osredotočena zlasti na zagotavljanje ugodnega okolja za delovanje industrije, da se preprečijo motnje v oskrbi. |
| --- | --- |

5.9

Poudariti je treba, da je za nove načine uporabe električne energije in plina iz obnovljivih virov potreben dostop do kritičnih surovin, pri čemer to ne velja le za številne kritične procese v zvezi s proizvodnjo in uporabo energije, temveč za celotno dobavno verigo. Politika EU mora biti zato osredotočena zlasti na zagotavljanje ugodnega okolja za delovanje industrije, da se preprečijo motnje v oskrbi.

| 5.10 | Industrija je ključna z dveh pomembnih vidikov: prvič, zagotavljati mora uporabo kritičnih surovin za primarne proizvode, da bi zagotovila sredstva za proizvodnjo energije in drugega nujnega blaga za gospodarstvo, in drugič, kot ena glavnih povzročiteljic emisij toplogrednih plinov mora v svojih notranjih procesih uporabljati razogljičeno energijo. Tako mora vedno izhajati iz načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“. |
| --- | --- |

5.10

Industrija je ključna z dveh pomembnih vidikov: prvič, zagotavljati mora uporabo kritičnih surovin za primarne proizvode, da bi zagotovila sredstva za proizvodnjo energije in drugega nujnega blaga za gospodarstvo, in drugič, kot ena glavnih povzročiteljic emisij toplogrednih plinov mora v svojih notranjih procesih uporabljati razogljičeno energijo. Tako mora vedno izhajati iz načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“.

| 5.11 | Nazadnje je treba omeniti še, da mora za dosego zelenega, digitalnega in pravičnega prehoda, ki ga ni mogoče odložiti, preobrazba industrije izpolnjevati dve dodatni zahtevi. Prvi ključni dejavnik je zaščita dobavne verige, kot smo že poudarili, drugi pa zagotavljanje, da bo delovna sila ustrezno usposobljena za prilagajanje aktualnim spremembam. Pri tem mora biti poudarek zlasti na programih usposabljanja in pridobivanja kvalifikacij ter jamstvih za zaposlitev in priložnostih za preusposabljanje in nadaljnje izobraževanje. |
| --- | --- |

5.11

Nazadnje je treba omeniti še, da mora za dosego zelenega, digitalnega in pravičnega prehoda, ki ga ni mogoče odložiti, preobrazba industrije izpolnjevati dve dodatni zahtevi. Prvi ključni dejavnik je zaščita dobavne verige, kot smo že poudarili, drugi pa zagotavljanje, da bo delovna sila ustrezno usposobljena za prilagajanje aktualnim spremembam. Pri tem mora biti poudarek zlasti na programih usposabljanja in pridobivanja kvalifikacij ter jamstvih za zaposlitev in priložnostih za preusposabljanje in nadaljnje izobraževanje.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/48

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enaka obravnava mladih na trgu dela

(mnenje na lastno pobudo)

(2023/C 293/08)

| Poročevalec: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Michael McLOUGHLIN

Michael McLOUGHLIN

| Sklep plenarne skupščine
  Pravna podlaga | 20. 1. 2022
  člen 52(2) Poslovnika |
| --- | --- |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 31. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 15. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 217/0/6 |

Sklep plenarne skupščine

Pravna podlaga

20. 1. 2022

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

31. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

15. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

217/0/6

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | V pred kratkim pripravljeni direktivi o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji vprašanje minimalne plače za mlade ni bilo zadostno obravnavano. Ta direktiva tudi ne ponuja enakega pristopa za vse; ravno nasprotno, kot horizontalni okvir upošteva različne tradicije in izhodišča, vloga socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj pa je okrepljena. Vprašanje minimalne plače za mlade je namreč v različnih državah članicah različno obravnavano in to je treba upoštevati. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priporoča Evropski komisiji, državam članicam in socialnim partnerjem, naj to vprašanje obravnavajo v skladu z direktivo ter v duhu predlaganega priporočila Sveta o krepitvi socialnega dialoga v EU. Države članice in socialne partnerje poziva, naj svoje diskrecijske pravice uveljavljajo na nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

1.1

V pred kratkim pripravljeni direktivi o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji vprašanje minimalne plače za mlade ni bilo zadostno obravnavano. Ta direktiva tudi ne ponuja enakega pristopa za vse; ravno nasprotno, kot horizontalni okvir upošteva različne tradicije in izhodišča, vloga socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj pa je okrepljena. Vprašanje minimalne plače za mlade je namreč v različnih državah članicah različno obravnavano in to je treba upoštevati. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priporoča Evropski komisiji, državam članicam in socialnim partnerjem, naj to vprašanje obravnavajo v skladu z direktivo ter v duhu predlaganega priporočila Sveta o krepitvi socialnega dialoga v EU. Države članice in socialne partnerje poziva, naj svoje diskrecijske pravice uveljavljajo na nediskriminatoren način.

| 1.2 | EESO meni, da je bilo evropsko leto mladih 2022 priložnost za obravnavo pomembnih vprašanj, ki vplivajo na mlade, in sprejetje pomembnih pobud politike, ki koristijo mladim oziroma katerih namen je vplivati na njihov položaj v družbi. Glede na to, kako pomembna je uspešna udeležba mladih na trgu dela, bi morala biti njihova prva izkušnja s trgom dela pozitivna, ukrepi, zaradi katerih so v manj ugodnem položaju zgolj zaradi svoje starosti, pa imajo nasprotni učinek. S tega vidika EESO pozdravlja evropsko leto spretnosti, ki je bilo uradno razglašeno 9. maja 2023, kot politično spodbudo za vseživljenjsko učenje, ki bo ustvarila nov zagon za uresničitev socialnih ciljev EU za leto 2030. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da je bilo evropsko leto mladih 2022 priložnost za obravnavo pomembnih vprašanj, ki vplivajo na mlade, in sprejetje pomembnih pobud politike, ki koristijo mladim oziroma katerih namen je vplivati na njihov položaj v družbi. Glede na to, kako pomembna je uspešna udeležba mladih na trgu dela, bi morala biti njihova prva izkušnja s trgom dela pozitivna, ukrepi, zaradi katerih so v manj ugodnem položaju zgolj zaradi svoje starosti, pa imajo nasprotni učinek. S tega vidika EESO pozdravlja evropsko leto spretnosti, ki je bilo uradno razglašeno 9. maja 2023, kot politično spodbudo za vseživljenjsko učenje, ki bo ustvarila nov zagon za uresničitev socialnih ciljev EU za leto 2030.

| 1.3 | Različna pravila o nadomestilih za brezposelnost in izplačilih pomoči za mlade lahko vplivajo na njihov položaj na trgu dela ter njihovo sposobnost uveljavljanja pravice do prostega gibanja v EU. Države članice so pristojne za odločanje o strukturi in vsebini svojih sistemov socialne varnosti. EESO jih poziva, naj pri tem spoštujejo načelo nediskriminacije, zlasti ko gre za prosto gibanje, Komisiji pa priporoča, naj pri nadaljnjem preučevanju tega vprašanja tesno sodeluje z državami članicami in socialnimi partnerji, da bi zbrala podatke in primere nacionalne prakse, tudi z vidika pred kratkim pripravljenega predloga priporočila Sveta o krepitvi socialnega dialoga v EU. |
| --- | --- |

1.3

Različna pravila o nadomestilih za brezposelnost in izplačilih pomoči za mlade lahko vplivajo na njihov položaj na trgu dela ter njihovo sposobnost uveljavljanja pravice do prostega gibanja v EU. Države članice so pristojne za odločanje o strukturi in vsebini svojih sistemov socialne varnosti. EESO jih poziva, naj pri tem spoštujejo načelo nediskriminacije, zlasti ko gre za prosto gibanje, Komisiji pa priporoča, naj pri nadaljnjem preučevanju tega vprašanja tesno sodeluje z državami članicami in socialnimi partnerji, da bi zbrala podatke in primere nacionalne prakse, tudi z vidika pred kratkim pripravljenega predloga priporočila Sveta o krepitvi socialnega dialoga v EU.

| 1.4 | Pripravništva v poklicnem okolju so za mlade pogosto odločilen korak na poti v poklicno življenje, neplačana pripravništva ali pripravništva brez nadomestila pa lahko zelo negativno vplivajo na njihovo dojemanje trga dela. EESO opozarja na resolucijo, ki jo je sprejel na plenarnem zasedanju decembra 2022, in na resolucijo Evropskega parlamenta. Drugim institucijam in organom EU, vključno s Komisijo, priporoča, naj po evropskem letu mladih pokažejo večje zanimanje za to vprašanje kot jasen znak svoje zavezanosti mladim. Zelo kratka obdobja delovnih izkušenj in pripravništva, uradno priznana in dogovorjena v okviru izobraževanja, so lahko včasih neplačana. Toda daljša pripravništva bi morala biti, tako kot delo zaposlenih, plačana. Raziskava Eurobarometer je pokazala, da je večina pripravnikov prejela plačilo in da so imeli dostop do socialne zaščite (1). |
| --- | --- |

1.4

Pripravništva v poklicnem okolju so za mlade pogosto odločilen korak na poti v poklicno življenje, neplačana pripravništva ali pripravništva brez nadomestila pa lahko zelo negativno vplivajo na njihovo dojemanje trga dela. EESO opozarja na resolucijo, ki jo je sprejel na plenarnem zasedanju decembra 2022, in na resolucijo Evropskega parlamenta. Drugim institucijam in organom EU, vključno s Komisijo, priporoča, naj po evropskem letu mladih pokažejo večje zanimanje za to vprašanje kot jasen znak svoje zavezanosti mladim. Zelo kratka obdobja delovnih izkušenj in pripravništva, uradno priznana in dogovorjena v okviru izobraževanja, so lahko včasih neplačana. Toda daljša pripravništva bi morala biti, tako kot delo zaposlenih, plačana. Raziskava Eurobarometer je pokazala, da je večina pripravnikov prejela plačilo in da so imeli dostop do socialne zaščite (1

| 1.5 | Zaradi evropskega leta mladih in drugih pobud se vprašanjem mladih v zadnjem času namenja večja pozornost. Eden od predlogov je bila zamisel o oceni učinka z vidika mladih, kar pomeni, da bi se pri vseh novih politikah ocenilo, kako bodo vplivale na mlade. Za ta predlog se je zavzel Evropski mladinski forum, EESO pa je o njem v letu 2022 pripravil mnenje (2), v katerem je izrecno podprl ta pristop k oblikovanju politike. |
| --- | --- |

1.5

Zaradi evropskega leta mladih in drugih pobud se vprašanjem mladih v zadnjem času namenja večja pozornost. Eden od predlogov je bila zamisel o oceni učinka z vidika mladih, kar pomeni, da bi se pri vseh novih politikah ocenilo, kako bodo vplivale na mlade. Za ta predlog se je zavzel Evropski mladinski forum, EESO pa je o njem v letu 2022 pripravil mnenje (2

| 1.6 | Kriza zaradi pandemije COVID-19 in vojna v Ukrajini sta močno spodkopali evropsko gospodarstvo. Čeprav so podjetja storila vse, kar je bilo v njihovi moči, da bi ohranila delovna mesta, posledice občutijo evropski državljani in zlasti mladi. |
| --- | --- |

1.6

Kriza zaradi pandemije COVID-19 in vojna v Ukrajini sta močno spodkopali evropsko gospodarstvo. Čeprav so podjetja storila vse, kar je bilo v njihovi moči, da bi ohranila delovna mesta, posledice občutijo evropski državljani in zlasti mladi.

| 1.7 | Pripravništva so za mlade postala pomembna točka vstopa na trg dela. Za lažji dostop do zaposlitve bi morala ponujati kakovostne učne vsebine in ustrezne delovne razmere ter nikakor ne bi smela biti nadomestilo za redna delovna mesta ali pogoj za ponudbo zaposlitve. Glede na sedanjo situacijo narašča zaskrbljenost, zlasti med mladimi, da bi se lahko pogoji za pripravnike poslabšali zaradi zdravstvene krize in posledic vojne v Ukrajini. Komisija namerava preveriti, ali se okvir za kakovost pripravništev pravilno uporablja. |
| --- | --- |

1.7

Pripravništva so za mlade postala pomembna točka vstopa na trg dela. Za lažji dostop do zaposlitve bi morala ponujati kakovostne učne vsebine in ustrezne delovne razmere ter nikakor ne bi smela biti nadomestilo za redna delovna mesta ali pogoj za ponudbo zaposlitve. Glede na sedanjo situacijo narašča zaskrbljenost, zlasti med mladimi, da bi se lahko pogoji za pripravnike poslabšali zaradi zdravstvene krize in posledic vojne v Ukrajini. Komisija namerava preveriti, ali se okvir za kakovost pripravništev pravilno uporablja.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | Leto 2022 je bilo razglašeno za evropsko leto mladih, EESO pa je v mnenju o njem izrazil željo, da bi bilo osredotočeno na ključna področja politik za mlade in bi obsegalo več kot zgolj prireditve in priložnosti za oglaševanje. Mladi so izrazili podobne občutke in stališča, zlasti glede na to, da je bilo leto uvedeno precej naglo. Izkušnje mladih z vstopanjem na trg dela in udeležbo na njem so nedvomno eno ključnih vprašanj politike za to generacijo, tako na nacionalni kot na evropski ravni. |
| --- | --- |

2.1

Leto 2022 je bilo razglašeno za evropsko leto mladih, EESO pa je v mnenju o njem izrazil željo, da bi bilo osredotočeno na ključna področja politik za mlade in bi obsegalo več kot zgolj prireditve in priložnosti za oglaševanje. Mladi so izrazili podobne občutke in stališča, zlasti glede na to, da je bilo leto uvedeno precej naglo. Izkušnje mladih z vstopanjem na trg dela in udeležbo na njem so nedvomno eno ključnih vprašanj politike za to generacijo, tako na nacionalni kot na evropski ravni.

| 2.2 | V svetu po pandemiji COVID-19 so vse bolj v ospredju spreminjajoče se potrebe trga dela, nove oblike dela, nova znanja in spretnosti, izzivi v zvezi z vrnitvijo na delovno mesto ter potencialno hibridno okolje z vsemi priložnostmi in tveganji, ki jih prinaša. Kar je še pomembneje, zavedamo se, da je pandemija COVID-19 mlade močno prizadela, kar je bil eden od razlogov, da je bilo leto 2022 razglašeno za evropsko leto mladih. Mladi so med pandemijo zamudili nekaj ključnih mejnikov v svojem osebnem in družbenem razvoju, pandemija pa je močno vplivala tudi na njihovo izobraževanje in udeležbo na trgu dela. |
| --- | --- |

2.2

V svetu po pandemiji COVID-19 so vse bolj v ospredju spreminjajoče se potrebe trga dela, nove oblike dela, nova znanja in spretnosti, izzivi v zvezi z vrnitvijo na delovno mesto ter potencialno hibridno okolje z vsemi priložnostmi in tveganji, ki jih prinaša. Kar je še pomembneje, zavedamo se, da je pandemija COVID-19 mlade močno prizadela, kar je bil eden od razlogov, da je bilo leto 2022 razglašeno za evropsko leto mladih. Mladi so med pandemijo zamudili nekaj ključnih mejnikov v svojem osebnem in družbenem razvoju, pandemija pa je močno vplivala tudi na njihovo izobraževanje in udeležbo na trgu dela.

| 2.3 | Evropska unija je sprejela več pomembnih politik za mlade, ki zagotavljajo, da so mladi čim bolj vključeni v družbo in imajo enake možnosti kot vsi drugi člani družbe. V izjavi iz Bratislave iz leta 2016 so voditelji EU pozvali k oblikovanju obetavne gospodarske prihodnosti za vse, zaščiti našega načina življenja in boljšim priložnostim za mlade. Podobno je v preambuli stebra socialnih pravic navedeno, da so „[i]zzivi, kot so precejšnje neenakosti, dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih ali medgeneracijska solidarnost, [...] v različnem obsegu podobni v vseh državah članicah“. |
| --- | --- |

2.3

Evropska unija je sprejela več pomembnih politik za mlade, ki zagotavljajo, da so mladi čim bolj vključeni v družbo in imajo enake možnosti kot vsi drugi člani družbe. V izjavi iz Bratislave iz leta 2016 so voditelji EU pozvali k oblikovanju obetavne gospodarske prihodnosti za vse, zaščiti našega načina življenja in boljšim priložnostim za mlade. Podobno je v preambuli stebra socialnih pravic navedeno, da so „[i]zzivi, kot so precejšnje neenakosti, dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih ali medgeneracijska solidarnost, [...] v različnem obsegu podobni v vseh državah članicah“.

| 2.4 | Ključna politika v zvezi z mladimi v Evropski uniji je strategija EU za mlade. Njen glavni cilj je opolnomočiti mlade in okrepiti njihovo odpornost z osredotočanjem na tri področja ukrepanja, ki so v strategiji opisana pod naslovi Angažiranje, Povezovanje in Opolnomočenje. V strategiji se priznava, da je omogočanje mladim udeležbo v demokratičnem življenju poglavitnega pomena za delujočo demokracijo in družbo v celoti. Pod naslovom Angažiranje je navedeno, da je cilj strategije EU za mlade podpreti državljansko, ekonomsko, socialno, kulturno in politično udeležbo mladih. V strategiji se mobilnost mladih obravnava kot priložnost, da mladi:






  — | razvijejo in krepijo osebne, socialne in državljanske veščine, |
| --- | --- | --- |

2.4

Ključna politika v zvezi z mladimi v Evropski uniji je strategija EU za mlade. Njen glavni cilj je opolnomočiti mlade in okrepiti njihovo odpornost z osredotočanjem na tri področja ukrepanja, ki so v strategiji opisana pod naslovi Angažiranje, Povezovanje in Opolnomočenje. V strategiji se priznava, da je omogočanje mladim udeležbo v demokratičnem življenju poglavitnega pomena za delujočo demokracijo in družbo v celoti. Pod naslovom Angažiranje je navedeno, da je cilj strategije EU za mlade podpreti državljansko, ekonomsko, socialno, kulturno in politično udeležbo mladih. V strategiji se mobilnost mladih obravnava kot priložnost, da mladi:

—

razvijejo in krepijo osebne, socialne in državljanske veščine,

| — | razvijajo kritično mišljenje in ustvarjalnost, |
| --- | --- |

—

razvijajo kritično mišljenje in ustvarjalnost,

| — | povečajo zaposljivost |
| --- | --- |

—

povečajo zaposljivost

| — | ter postanejo dejavni evropski državljani. |
| --- | --- |

—

ter postanejo dejavni evropski državljani.

| 2.5 | V strategiji EU za mlade je izrecno priznano, da je mladinsko delo katalizator za opolnomočenje mladih, da tem prinaša edinstvene koristi pri prehodu v odraslost ter zagotavlja varno okolje za krepitev samozavesti in neformalno učenje (3). |
| --- | --- |

2.5

V strategiji EU za mlade je izrecno priznano, da je mladinsko delo katalizator za opolnomočenje mladih, da tem prinaša edinstvene koristi pri prehodu v odraslost ter zagotavlja varno okolje za krepitev samozavesti in neformalno učenje (3

| 2.6 | EESO je izrazil stališče, da bi morala strategija temeljiti na medsektorskem pristopu, na podlagi katerega se mladi ter njihove potrebe in pravice na vseh področjih politike obravnavajo celostno, ter da bi moral novi koordinator EU za mlade predvsem voditi medsektorsko delo. Izrazil je tudi željo, da bi se politika EU za mlade vključila v proces evropskega semestra, da bi se bolj osredotočili na doseganje rezultatov, zlasti na medsektorskih področjih (4). |
| --- | --- |

2.6

EESO je izrazil stališče, da bi morala strategija temeljiti na medsektorskem pristopu, na podlagi katerega se mladi ter njihove potrebe in pravice na vseh področjih politike obravnavajo celostno, ter da bi moral novi koordinator EU za mlade predvsem voditi medsektorsko delo. Izrazil je tudi željo, da bi se politika EU za mlade vključila v proces evropskega semestra, da bi se bolj osredotočili na doseganje rezultatov, zlasti na medsektorskih področjih (4

| 2.7 | EESO je priporočil, naj bo v strategiji velik poudarek na medsektorskem delu, ko gre za druga pomembna področja politike EU, kot so zaposlovanje, izobraževanje, zdravstvo, migracije in enakost. Priporočil je tudi, naj se bolj poudarijo vprašanja zaposlovanja in izobraževanja, ki vplivajo na mlade, zlasti v zvezi z razpravo o prihodnosti dela, pa tudi razvoj znanj in spretnosti ter druga socialna vprašanja, kot sta duševno zdravje in enakost. |
| --- | --- |

2.7

EESO je priporočil, naj bo v strategiji velik poudarek na medsektorskem delu, ko gre za druga pomembna področja politike EU, kot so zaposlovanje, izobraževanje, zdravstvo, migracije in enakost. Priporočil je tudi, naj se bolj poudarijo vprašanja zaposlovanja in izobraževanja, ki vplivajo na mlade, zlasti v zvezi z razpravo o prihodnosti dela, pa tudi razvoj znanj in spretnosti ter druga socialna vprašanja, kot sta duševno zdravje in enakost.

3.   Mladi, trg dela ter znanja in spretnosti

Mladi, trg dela ter znanja in spretnosti

| 3.1 | Pri obravnavanju trga dela se mladim in njihovim zaposlitvenim možnostim običajno namenja velika pozornost, zlasti zato, ker imajo lahko zgodnje izkušnje z udeležbo na trgu dela dolgoročen vpliv v poznejših letih. To se je pokazalo predvsem pri zgodnjem opuščanju šolanja. Stopnja osipa med invalidi znaša skoraj 20 % in je več kot dvakrat višja v primerjavi z drugimi mladimi v starosti 18–24 let (5). Med pandemijo COVID-19 in prejšnjim finančnim zlomom je postalo jasno tudi, da mlade bolj prizadenejo ekonomski šoki in upad gospodarske rasti, da so pogosto prvi, ki izgubijo službo, da v obeh primerih delajo v sektorjih, kot je storitveni, ter da so prekomerno zastopani med delavci z negotovimi delovnimi razmerji. Mednarodna organizacija dela je ugotovila, da je večina delavcev, ki delajo na spletnih platformah in opravljajo lokalna dela, mlajša od 35 let, in da so delovna razmerja mladih delavcev bolj negotova. Grški turistični sektor zaposluje največji delež mladih delavcev, ki jih je pandemija močno prizadela. V Španiji, Italiji in na Portugalskem je delež mladih, zaposlenih za določen čas, zelo visok (več kot 60 %), kar lahko v primeru krize hitro povzroči brezposelnost. |
| --- | --- |

3.1

Pri obravnavanju trga dela se mladim in njihovim zaposlitvenim možnostim običajno namenja velika pozornost, zlasti zato, ker imajo lahko zgodnje izkušnje z udeležbo na trgu dela dolgoročen vpliv v poznejših letih. To se je pokazalo predvsem pri zgodnjem opuščanju šolanja. Stopnja osipa med invalidi znaša skoraj 20 % in je več kot dvakrat višja v primerjavi z drugimi mladimi v starosti 18–24 let (5

| 3.2 | Naša sedanja prednostna naloga mora biti obnova evropskega gospodarstva z doslednim izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje (6) in vzpostavitvijo pogojev, ki podjetjem omogočajo ponovno rast ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest. V času, ko podjetja trpijo zaradi pomanjkanja delovne sile, ko ne morejo najti usposobljenih delavcev in se spoprijemajo z resnimi težavami pri zaposlovanju, je v njihovem interesu, da izkoristijo potencial vseh, tudi mladih. |
| --- | --- |

3.2

Naša sedanja prednostna naloga mora biti obnova evropskega gospodarstva z doslednim izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje (6

| 3.3 | Za večino ljudi, zlasti pa za mlade, so zaposlitvene možnosti ter ustrezna znanja in spretnosti eden najpomembnejših virov varnosti in priložnosti v življenju. Pandemija COVID-19 in posledice vojne v Ukrajini so prizadele ne le državljane, temveč tudi podjetja, saj so ogrozile njihovo sposobnost ustvarjanja vrednosti in delovnih mest ter zagotavljanja učinkovitega prehajanja med delovnimi mesti. |
| --- | --- |

3.3

Za večino ljudi, zlasti pa za mlade, so zaposlitvene možnosti ter ustrezna znanja in spretnosti eden najpomembnejših virov varnosti in priložnosti v življenju. Pandemija COVID-19 in posledice vojne v Ukrajini so prizadele ne le državljane, temveč tudi podjetja, saj so ogrozile njihovo sposobnost ustvarjanja vrednosti in delovnih mest ter zagotavljanja učinkovitega prehajanja med delovnimi mesti.

| 3.4 | Opaziti je mogoče, da imajo mladi, ki se po zaključku šolanja ali študija ne uspejo vključiti na trg dela, v poznejših letih lahko težave. Brezposelnost je sicer izziv za vsakogar, ki ga doleti, vendar je lahko veliko večji izziv za mlade, ki morda nimajo enakih mrež, potrebnih za napredovanje na hitro spreminjajočem se trgu dela. Podobno nesorazmerno velik delež brezposelnih v enem segmentu družbe vpliva na socialno kohezijo in naše demokratične vrednote, v skrajnih primerih pa lahko povzroči socialne nemire, kar se je zgodilo v nekaterih delih sveta v razvoju. |
| --- | --- |

3.4

Opaziti je mogoče, da imajo mladi, ki se po zaključku šolanja ali študija ne uspejo vključiti na trg dela, v poznejših letih lahko težave. Brezposelnost je sicer izziv za vsakogar, ki ga doleti, vendar je lahko veliko večji izziv za mlade, ki morda nimajo enakih mrež, potrebnih za napredovanje na hitro spreminjajočem se trgu dela. Podobno nesorazmerno velik delež brezposelnih v enem segmentu družbe vpliva na socialno kohezijo in naše demokratične vrednote, v skrajnih primerih pa lahko povzroči socialne nemire, kar se je zgodilo v nekaterih delih sveta v razvoju.

| 3.5 | Zato je pomembno, da se enaka obravnava mladih na trgu dela razume kot del širše potrebe po državljanski in demokratični udeležbi. Tako kot potreba, da so mladi kot dejavni državljani del skupnosti in sodelujejo pri športnih dejavnostih, je pomemben element državljanstva tudi njihova sposobnost, da razumejo svojo vlogo in položaj na trgu dela ter se dejansko zavzamejo zase. Trg dela bi moral biti tudi prostor medgeneracijske solidarnosti, z ustreznim ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, kjer imajo ljudje občutek, da prispevajo k družbi. Medtem ko je brezposelnost mladih v mnogih državah strukturni problem, pa nekatere, kot je Španija, poleg tega še podpirajo pozno upokojevanje (v višini do 12 000 EUR), da bi bili njihovi pokojninski sistemi trajnostni. Kot je navedeno v mnenju, s tem nastaja tveganje, da gospodarstvo ne bo izkoristilo večje produktivnosti, ki jo lahko ustvarijo mladi. Poleg tega obstajajo delovna mesta, na katerih je zelo težko delati dlje kot do 65 leta starosti. |
| --- | --- |

3.5

Zato je pomembno, da se enaka obravnava mladih na trgu dela razume kot del širše potrebe po državljanski in demokratični udeležbi. Tako kot potreba, da so mladi kot dejavni državljani del skupnosti in sodelujejo pri športnih dejavnostih, je pomemben element državljanstva tudi njihova sposobnost, da razumejo svojo vlogo in položaj na trgu dela ter se dejansko zavzamejo zase. Trg dela bi moral biti tudi prostor medgeneracijske solidarnosti, z ustreznim ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, kjer imajo ljudje občutek, da prispevajo k družbi. Medtem ko je brezposelnost mladih v mnogih državah strukturni problem, pa nekatere, kot je Španija, poleg tega še podpirajo pozno upokojevanje (v višini do 12 000 EUR), da bi bili njihovi pokojninski sistemi trajnostni. Kot je navedeno v mnenju, s tem nastaja tveganje, da gospodarstvo ne bo izkoristilo večje produktivnosti, ki jo lahko ustvarijo mladi. Poleg tega obstajajo delovna mesta, na katerih je zelo težko delati dlje kot do 65 leta starosti.

| 3.6 | V gospodarstvu lahko visoka brezposelnost mladih, brez učinkovitih medgeneracijskih pristopov na ravni podjetij, povzroči nižjo produktivnost zaradi manjšega števila mladih delavcev, ki bi v proizvodne procese uvajali nova znanja, spretnosti in inovacije. Veliko brezposelnih oseb pomeni tudi ekonomske stroške za državo, in sicer v smislu izgubljenih davčnih prihodkov, izplačil socialnih prejemkov in stroškov shem, ki so povezane z njimi. Eurofound je ugotovil, da so ekonomski stroški mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, leta 2011 znašali približno 153 milijard EUR. EESO je ta vprašanja obravnaval v mnenjih o prekarnem delu in duševnem zdravju (7) ter o demokraciji na delovnem mestu (8). Stopnja brezposelnosti med mladimi invalidi v starosti od 25 do 34 let je skoraj dvakrat višja kot med osebami brez invalidnosti (18 % in 9,7 %) (9). |
| --- | --- |

3.6

V gospodarstvu lahko visoka brezposelnost mladih, brez učinkovitih medgeneracijskih pristopov na ravni podjetij, povzroči nižjo produktivnost zaradi manjšega števila mladih delavcev, ki bi v proizvodne procese uvajali nova znanja, spretnosti in inovacije. Veliko brezposelnih oseb pomeni tudi ekonomske stroške za državo, in sicer v smislu izgubljenih davčnih prihodkov, izplačil socialnih prejemkov in stroškov shem, ki so povezane z njimi. Eurofound je ugotovil, da so ekonomski stroški mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, leta 2011 znašali približno 153 milijard EUR. EESO je ta vprašanja obravnaval v mnenjih o prekarnem delu in duševnem zdravju

7

demokraciji na delovnem mestu

8

9

| 3.7 | Posledice brezposelnosti so lahko pri mladih posameznikih med drugim šibko duševno zdravje, manjša dobrobit in nižja raven sreče, zaradi česar se povpraševanje po javnozdravstvenih storitvah poveča. Poleg tega obstaja večje tveganje za razdrobljeno družbo, ki nastane zaradi različnih oblik družbene izključenosti, s katero se lahko srečujejo mladi brezposelni. Ti imajo večje možnosti za brezposelnost v odraslem življenju in nižji zaslužek pozneje v življenju, če in ko najdejo zaposlitev. Obstaja tudi večja verjetnost, da bodo izgubljali kvalifikacije ali bodo na več področjih izključeni iz družbe. Posledice pandemije COVID-19 za duševno zdravje mladih so dobro dokumentirane. |
| --- | --- |

3.7

Posledice brezposelnosti so lahko pri mladih posameznikih med drugim šibko duševno zdravje, manjša dobrobit in nižja raven sreče, zaradi česar se povpraševanje po javnozdravstvenih storitvah poveča. Poleg tega obstaja večje tveganje za razdrobljeno družbo, ki nastane zaradi različnih oblik družbene izključenosti, s katero se lahko srečujejo mladi brezposelni. Ti imajo večje možnosti za brezposelnost v odraslem življenju in nižji zaslužek pozneje v življenju, če in ko najdejo zaposlitev. Obstaja tudi večja verjetnost, da bodo izgubljali kvalifikacije ali bodo na več področjih izključeni iz družbe. Posledice pandemije COVID-19 za duševno zdravje mladih so dobro dokumentirane.

| 3.8 | Obravnavati je treba tudi položaj mladih delavcev in drugih mladih, ki imajo velike težave pri poklicnem vključevanju in obupajo nad iskanjem dela. Predčasno opuščanje šolanja in spremembe v šolanju so izziv, zaradi katerega lahko mladi izgubijo stik z dejanskimi razmerami na trgu dela. |
| --- | --- |

3.8

Obravnavati je treba tudi položaj mladih delavcev in drugih mladih, ki imajo velike težave pri poklicnem vključevanju in obupajo nad iskanjem dela. Predčasno opuščanje šolanja in spremembe v šolanju so izziv, zaradi katerega lahko mladi izgubijo stik z dejanskimi razmerami na trgu dela.

| 3.9 | Eden od načinov za povečanje gospodarske aktivnosti mladih je spodbujanje k podjetništvu s podpiranjem njihovega podjetniškega načina razmišljanja, ustvarjalnosti in inovativnih pristopov. Izobraževanje o podjetništvu se lahko vključi v dejavnosti v okviru evropskega leta spretnosti, pri čemer se je mogoče opreti na nekatere primere dobre prakse, kot so programi in natečaji za mlade podjetnike. |
| --- | --- |

3.9

Eden od načinov za povečanje gospodarske aktivnosti mladih je spodbujanje k podjetništvu s podpiranjem njihovega podjetniškega načina razmišljanja, ustvarjalnosti in inovativnih pristopov. Izobraževanje o podjetništvu se lahko vključi v dejavnosti v okviru evropskega leta spretnosti, pri čemer se je mogoče opreti na nekatere primere dobre prakse, kot so programi in natečaji za mlade podjetnike.

| 3.10 | EU je izziv glede zaposlovanja mladih vzela resno, glavni odziv politike pa je okrepljeno jamstvo za mlade. Njegov prvotni namen je bil mladim, starim od 18 do 24 let, v določenem časovnem obdobju po tem, ko zaključijo šolanje ali postanejo brezposelni, zagotoviti možnost zaposlitve, delovnih izkušenj, vajeništva, usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja. Evropska komisija je priporočila, da se jamstvo za mlade ponudi mladim v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni. Okrepljeno jamstvo za mlade je zaveza vseh držav članic, da bodo vsem mladim do 30 let zagotovile kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo. |
| --- | --- |

3.10

EU je izziv glede zaposlovanja mladih vzela resno, glavni odziv politike pa je okrepljeno jamstvo za mlade. Njegov prvotni namen je bil mladim, starim od 18 do 24 let, v določenem časovnem obdobju po tem, ko zaključijo šolanje ali postanejo brezposelni, zagotoviti možnost zaposlitve, delovnih izkušenj, vajeništva, usposabljanja ali kombinacije dela in usposabljanja. Evropska komisija je priporočila, da se jamstvo za mlade ponudi mladim v štirih mesecih po tem, ko postanejo brezposelni. Okrepljeno jamstvo za mlade je zaveza vseh držav članic, da bodo vsem mladim do 30 let zagotovile kakovostno ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo.

| 3.11 | Za učinkovito prehajanje med delovnimi mesti je treba doseči napredek pri reformi izobraževanja, odpraviti neskladja v znanju in spretnostih ter se osredotočiti na vseživljenjsko učenje, izobraževanje odraslih, preusposabljanje in izpopolnjevanje. EESO ugotavlja, da je Komisija napredovala pri oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora, spodbujanju okvira za evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izvajanju akcijskega načrta za digitalno izobraževanje. |
| --- | --- |

3.11

Za učinkovito prehajanje med delovnimi mesti je treba doseči napredek pri reformi izobraževanja, odpraviti neskladja v znanju in spretnostih ter se osredotočiti na vseživljenjsko učenje, izobraževanje odraslih, preusposabljanje in izpopolnjevanje. EESO ugotavlja, da je Komisija napredovala pri oblikovanju evropskega izobraževalnega prostora, spodbujanju okvira za evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izvajanju akcijskega načrta za digitalno izobraževanje.

| 3.12 | EESO je seznanjen tudi z novo pobudo Komisije glede individualnih učnih računov, zlasti mikrokreditov, in novim svežnjem za univerze. To je nov zagon, katerega namen je mladim dati ustrezna znanja in spretnosti ter podpreti mobilnost mladih študentov, vajencev in podjetnikov. |
| --- | --- |

3.12

EESO je seznanjen tudi z novo pobudo Komisije glede individualnih učnih računov, zlasti mikrokreditov, in novim svežnjem za univerze. To je nov zagon, katerega namen je mladim dati ustrezna znanja in spretnosti ter podpreti mobilnost mladih študentov, vajencev in podjetnikov.

4.   Posledice pandemije COVID-19

Posledice pandemije COVID-19

| 4.1 | Po podatkih Eurostata je pandemija COVID-19 mlade bolj prizadela kot starejše. Stopnja delovne aktivnosti med mladimi (starimi od 15 do 29 let) v EU je bila v tretjem četrtletju 2020 za 2,8 odstotne točke nižja kot v tretjem četrtletju 2019, tj. pred pandemijo. V tretjem četrtletju 2021 pa se je ta stopnja v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019 izboljšala, in sicer za 0,1 odstotne točke. V tretjem četrtletju 2020 so vse države zabeležile nižjo stopnjo delovne aktivnosti med mladimi v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019. |
| --- | --- |

4.1

Po podatkih Eurostata je pandemija COVID-19 mlade bolj prizadela kot starejše. Stopnja delovne aktivnosti med mladimi (starimi od 15 do 29 let) v EU je bila v tretjem četrtletju 2020 za 2,8 odstotne točke nižja kot v tretjem četrtletju 2019, tj. pred pandemijo. V tretjem četrtletju 2021 pa se je ta stopnja v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019 izboljšala, in sicer za 0,1 odstotne točke. V tretjem četrtletju 2020 so vse države zabeležile nižjo stopnjo delovne aktivnosti med mladimi v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019.

| 4.2 | Eurostat je v zvezi s temi trendi ugotovil tudi razlike znotraj EU. V tretjem četrtletju 2021 si večina držav članic (16 od 27) še ni povsem opomogla, saj je bila stopnja delovne aktivnosti med mladimi še vedno nižja od stopnje, zabeležene v tretjem četrtletju 2019. Največji upad je bil zabeležen na Portugalskem, v Bolgariji, Latviji, na Češkem in Poljskem (v vseh navedenih državah za vsaj 3 odstotne točke v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019). Nasprotno pa se je delež zaposlenih, starih od 15 do 29 let, v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi z obdobjem pred pandemijo COVID-19 najbolj povečal na Irskem, v Franciji in Sloveniji (v vseh navedenih državah za vsaj 2 odstotni točki v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019). |
| --- | --- |

4.2

Eurostat je v zvezi s temi trendi ugotovil tudi razlike znotraj EU. V tretjem četrtletju 2021 si večina držav članic (16 od 27) še ni povsem opomogla, saj je bila stopnja delovne aktivnosti med mladimi še vedno nižja od stopnje, zabeležene v tretjem četrtletju 2019. Največji upad je bil zabeležen na Portugalskem, v Bolgariji, Latviji, na Češkem in Poljskem (v vseh navedenih državah za vsaj 3 odstotne točke v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019). Nasprotno pa se je delež zaposlenih, starih od 15 do 29 let, v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi z obdobjem pred pandemijo COVID-19 najbolj povečal na Irskem, v Franciji in Sloveniji (v vseh navedenih državah za vsaj 2 odstotni točki v tretjem četrtletju 2021 v primerjavi s tretjim četrtletjem 2019).

| 4.3 | Eurofound je poročal, da je izguba delovnih mest kljub političnim prizadevanjem EU in držav članic za podporo mladim po finančni krizi iz leta 2008 najbolj prizadela mlade tudi med pandemijo COVID-19. Bili so prekomerno zastopani med delavci v sektorjih, ki so jih omejitve, uvedene zaradi pandemije, najbolj prizadele, in so pogosteje delali s krajšim delovnim časom ali za določen čas; 12 % mladih, starih od 18 do 29 let, ki so sodelovali v vsaj dveh spletnih raziskavah o življenju, delu in pandemiji COVID-19, je navedlo, da so izgubili službo, brez dela pa je bilo tudi 12 % študentov. O podobnih učinkih so poročali tudi v zvezi z varčevanjem, duševnim zdravjem in revščino. |
| --- | --- |

4.3

Eurofound je poročal, da je izguba delovnih mest kljub političnim prizadevanjem EU in držav članic za podporo mladim po finančni krizi iz leta 2008 najbolj prizadela mlade tudi med pandemijo COVID-19. Bili so prekomerno zastopani med delavci v sektorjih, ki so jih omejitve, uvedene zaradi pandemije, najbolj prizadele, in so pogosteje delali s krajšim delovnim časom ali za določen čas; 12 % mladih, starih od 18 do 29 let, ki so sodelovali v vsaj dveh spletnih raziskavah o življenju, delu in pandemiji COVID-19, je navedlo, da so izgubili službo, brez dela pa je bilo tudi 12 % študentov. O podobnih učinkih so poročali tudi v zvezi z varčevanjem, duševnim zdravjem in revščino.

| 4.4 | Po podatkih iz raziskave inštituta Insee (10) so že prve omejitve gibanja, ki so bile zaradi pandemije COVID-19 uvedene spomladi 2020, povzročile upad dejavnosti, kakršnega še ni bilo: 73 % podjetij je poročalo, da se je njihova prodaja v tem obdobju zmanjšala za več kot 10 %, 35 % podjetij pa, da se je prodaja zmanjšala za več kot 50 %. Tretjina podjetij je prenehala poslovati v povprečju za 57 dni, in sicer najpogosteje zaradi upravnih omejitev dostopa za javnost (65 %), pa tudi zaradi težav, povezanih z oskrbo (8 %) ali priložnostmi (7 %). Prekinjene so bile predvsem dejavnosti, ki vključujejo najtesnejši stik z ljudmi: gostinske in nastanitvene dejavnosti, osebne storitve, kulturne in rekreativne dejavnosti ter zračni prevoz. Septembra 2020 je bil še vedno zaprt 1 % podjetij. |
| --- | --- |

4.4

Po podatkih iz raziskave inštituta Insee (10

| 4.5 | Za spoprijemanje z nenadnim upadom dejavnosti je več kot štiri od petih podjetij zaprosilo za podporo, ki so jo uvedli javni organi: skrajšan delovni čas (70 % podjetij), odlog plačila prispevkov za socialno varnost (53 %) in posojila z državnim jamstvom (41 %). Še posebej pogosto so te ukrepe izkoristila podjetja v gostinskem sektorju (97 %), sektorju prodaje in popravil motornih vozil (96 %) ter nastanitvenem sektorju (95 %). |
| --- | --- |

4.5

Za spoprijemanje z nenadnim upadom dejavnosti je več kot štiri od petih podjetij zaprosilo za podporo, ki so jo uvedli javni organi: skrajšan delovni čas (70 % podjetij), odlog plačila prispevkov za socialno varnost (53 %) in posojila z državnim jamstvom (41 %). Še posebej pogosto so te ukrepe izkoristila podjetja v gostinskem sektorju (97 %), sektorju prodaje in popravil motornih vozil (96 %) ter nastanitvenem sektorju (95 %).

| 4.6 | Leta 2021 je nastopil nov val pandemije, februarja 2022 pa so evropsko gospodarstvo prizadeli vojaški konflikt v Ukrajini ter z njim povezane visoke cene energije, omejen dostop do surovin, pomanjkanje v dobavnih verigah in posledična visoka stopnja inflacije. |
| --- | --- |

4.6

Leta 2021 je nastopil nov val pandemije, februarja 2022 pa so evropsko gospodarstvo prizadeli vojaški konflikt v Ukrajini ter z njim povezane visoke cene energije, omejen dostop do surovin, pomanjkanje v dobavnih verigah in posledična visoka stopnja inflacije.

| 4.7 | Kljub temu so si podjetja, ki poslujejo na evropskem enotnem trgu, po svojih najboljših močeh prizadevala za ohranitev delovnih mest in ustvarjanje novih. |
| --- | --- |

4.7

Kljub temu so si podjetja, ki poslujejo na evropskem enotnem trgu, po svojih najboljših močeh prizadevala za ohranitev delovnih mest in ustvarjanje novih.

| 4.8 | Evropski mladinski forum je glede izobraževanja poročal, da je bila raven kakovosti izobraževanja na daljavo med pandemijo različna, pri čemer skoraj vsak deseti dijak ali študent ni opravljal nikakršnih tečajev ali preizkusov ali bil deležen poučevanja. Približno dve tretjini dijakov in študentov sta menili, da so se učili nekoliko manj ali bistveno manj, enakega mnenja pa so bile tudi tri četrtine marginaliziranih mladih. Vendar so bile okoliščine posameznikov verjetno precej različne. Negotovost glede izobraževanja in izzivi, povezani s spletnim učenjem, so bili za mlade vir stresa in slabega počutja. Čeprav ni znano, kako obsežne so posledice prekinitve izobraževanja, bo ta najbrž dolgoročno negativno vplivala na zaposlovanje, učne rezultate, zdravje in dobrobit. Te razmere bi lahko imele tudi pozitivne stranske učinke, saj odpirajo vrata hibridnemu izobraževalnemu sistemu, ki temelji na različnih oblikah učenja in tehnoloških orodij, dostopnih vsem mladim, tudi mladim invalidom in mladim v oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

4.8

Evropski mladinski forum je glede izobraževanja poročal, da je bila raven kakovosti izobraževanja na daljavo med pandemijo različna, pri čemer skoraj vsak deseti dijak ali študent ni opravljal nikakršnih tečajev ali preizkusov ali bil deležen poučevanja. Približno dve tretjini dijakov in študentov sta menili, da so se učili nekoliko manj ali bistveno manj, enakega mnenja pa so bile tudi tri četrtine marginaliziranih mladih. Vendar so bile okoliščine posameznikov verjetno precej različne. Negotovost glede izobraževanja in izzivi, povezani s spletnim učenjem, so bili za mlade vir stresa in slabega počutja. Čeprav ni znano, kako obsežne so posledice prekinitve izobraževanja, bo ta najbrž dolgoročno negativno vplivala na zaposlovanje, učne rezultate, zdravje in dobrobit. Te razmere bi lahko imele tudi pozitivne stranske učinke, saj odpirajo vrata hibridnemu izobraževalnemu sistemu, ki temelji na različnih oblikah učenja in tehnoloških orodij, dostopnih vsem mladim, tudi mladim invalidom in mladim v oddaljenih regijah.

| 4.9 | Ena najhujših posledic pandemije COVID-19 pa je njen vpliv na duševno zdravje mladih. Vse več je simptomov depresije, kot so anksioznost, izčrpanost, izolacija in samomorilne misli. Težave povzroča tudi zaskrbljenost glede prihodnosti. Raziskave v Avstriji kažejo, da večina teh mladih ni prejela nobene pomoči, in sicer zaradi nezadostne seznanjenosti z možnostmi za pomoč, pa tudi zaradi regionalnih in ekonomskih neenakosti. V Španiji je samomor postal glavni vzrok smrti med najmlajšimi. Pandemija je razkrila duševno stisko; leta 2020 je samomor storilo 3 941 oseb, od tega 300 oseb, starih od 14 do 29 let. Javnozdravstveni sistemi nimajo dovolj sredstev, da bi pomagali mladim, ki imajo težave z duševnim zdravjem. Zadnja faza longitudinalne študije o mladih in otrocih na Irskem je pokazala, da se je pojavnost depresije in duševnih bolezni med mladimi praktično podvojila. |
| --- | --- |

4.9

Ena najhujših posledic pandemije COVID-19 pa je njen vpliv na duševno zdravje mladih. Vse več je simptomov depresije, kot so anksioznost, izčrpanost, izolacija in samomorilne misli. Težave povzroča tudi zaskrbljenost glede prihodnosti. Raziskave v Avstriji kažejo, da večina teh mladih ni prejela nobene pomoči, in sicer zaradi nezadostne seznanjenosti z možnostmi za pomoč, pa tudi zaradi regionalnih in ekonomskih neenakosti. V Španiji je samomor postal glavni vzrok smrti med najmlajšimi. Pandemija je razkrila duševno stisko; leta 2020 je samomor storilo 3 941 oseb, od tega 300 oseb, starih od 14 do 29 let. Javnozdravstveni sistemi nimajo dovolj sredstev, da bi pomagali mladim, ki imajo težave z duševnim zdravjem. Zadnja faza longitudinalne študije o mladih in otrocih na Irskem je pokazala, da se je pojavnost depresije in duševnih bolezni med mladimi praktično podvojila.

| 4.10 | Podobno velja za mlade na trgu dela, ki so intelektualno ali telesno ovirani in zaradi svoje starosti in/ali invalidnosti seveda ne bi smeli biti deležni manj ugodne obravnave. Ravno tako je treba nameniti pozornost mladim na oddaljenih podeželskih območjih in tistim, ki se soočajo z diskriminacijo na podlagi spola. |
| --- | --- |

4.10

Podobno velja za mlade na trgu dela, ki so intelektualno ali telesno ovirani in zaradi svoje starosti in/ali invalidnosti seveda ne bi smeli biti deležni manj ugodne obravnave. Ravno tako je treba nameniti pozornost mladim na oddaljenih podeželskih območjih in tistim, ki se soočajo z diskriminacijo na podlagi spola.

| 4.11 | Statistični podatki o zaposlovanju mladih invalidov so pomanjkljivi: kvantitativne kazalnike, kot je stopnja brezposelnosti, bi bilo treba dopolniti z drugimi, kot so stopnja izobrazbe, vrsta ponujene pogodbe (za določen ali nedoločen čas), stopnja zaposlovanja pod običajnimi pogoji ter stopnja podpornega zaposlovanja ali dolgotrajne brezposelnosti v povezavi s socialno in finančno situacijo mladih invalidov. |
| --- | --- |

4.11

Statistični podatki o zaposlovanju mladih invalidov so pomanjkljivi: kvantitativne kazalnike, kot je stopnja brezposelnosti, bi bilo treba dopolniti z drugimi, kot so stopnja izobrazbe, vrsta ponujene pogodbe (za določen ali nedoločen čas), stopnja zaposlovanja pod običajnimi pogoji ter stopnja podpornega zaposlovanja ali dolgotrajne brezposelnosti v povezavi s socialno in finančno situacijo mladih invalidov.

5.   Enaka obravnava mladih na trgu dela

Enaka obravnava mladih na trgu dela

| 5.1 | Enakost je eno ključnih načel in pravic EU, ki temelji na Pogodbi in Listini EU o temeljnih pravicah ter je podprto s sekundarno zakonodajo EU. Splošni okvir enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je bil vzpostavljen z Direktivo Sveta 2000/78/ES (11), ki še vedno ustreza svojemu namenu. |
| --- | --- |

5.1

Enakost je eno ključnih načel in pravic EU, ki temelji na Pogodbi in Listini EU o temeljnih pravicah ter je podprto s sekundarno zakonodajo EU. Splošni okvir enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu je bil vzpostavljen z Direktivo Sveta 2000/78/ES (11

| 5.2 | Opaziti je mogoče, da je prihodnost mladih ključno vprašanje EU in da so možnosti mladih na trgu dela zelo pomemben del njihovega razvoja. EU ima vrsto politik in instrumentov, povezanih z mladimi in njihovim položajem na trgu dela. V skladu s PDEU in načelom subsidiarnosti so države članice pristojne za več od teh vprašanj, zato so njihove politike v središču pozornosti tega poročila. |
| --- | --- |

5.2

Opaziti je mogoče, da je prihodnost mladih ključno vprašanje EU in da so možnosti mladih na trgu dela zelo pomemben del njihovega razvoja. EU ima vrsto politik in instrumentov, povezanih z mladimi in njihovim položajem na trgu dela. V skladu s PDEU in načelom subsidiarnosti so države članice pristojne za več od teh vprašanj, zato so njihove politike v središču pozornosti tega poročila.

| 5.3 | Mlade je pandemija na več načinov prizadela bolj kot druge skupine. Glede na to, kako pomembna je ta tema, bi bilo treba preučiti vse posebne vidike politike trga dela in na podlagi teh dokazov ugotoviti, ali so mladi v primerjavi z drugimi osebami na kakršen koli način obravnavani manj ugodno zgolj zaradi njihove starosti. Ker je tema lahko zelo obsežna, je treba pojasniti, kaj preučujemo v tem mnenju: poudarek je na očitnejši in konkretno slabši obravnavi mladih v zakonih ali politikah izključno zaradi njihove starosti. Pri tem se večja pozornost neizogibno namenja področjem, na katerih je na voljo največ informacij in so jasna. To so minimalne plače, predpisi o socialni varnosti in socialni pomoči ter v manjši meri (zaradi že opravljenega dela) neplačana pripravništva. |
| --- | --- |

5.3

Mlade je pandemija na več načinov prizadela bolj kot druge skupine. Glede na to, kako pomembna je ta tema, bi bilo treba preučiti vse posebne vidike politike trga dela in na podlagi teh dokazov ugotoviti, ali so mladi v primerjavi z drugimi osebami na kakršen koli način obravnavani manj ugodno zgolj zaradi njihove starosti. Ker je tema lahko zelo obsežna, je treba pojasniti, kaj preučujemo v tem mnenju: poudarek je na očitnejši in konkretno slabši obravnavi mladih v zakonih ali politikah izključno zaradi njihove starosti. Pri tem se večja pozornost neizogibno namenja področjem, na katerih je na voljo največ informacij in so jasna. To so minimalne plače, predpisi o socialni varnosti in socialni pomoči ter v manjši meri (zaradi že opravljenega dela) neplačana pripravništva.

6.   Minimalne plače

Minimalne plače

| 6.1 | V skladu s PDEU (12) in načelom subsidiarnosti so minimalne plače v pristojnosti držav članic, vendar lahko Evropska unija sprejme ukrepe za spodbujanje sodelovanja med njimi, vključno z direktivami. Med pripravo že sprejete Direktive (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta (13) o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji je Komisija navedla, da te v večini držav članic niso dovolj visoke in/ali da obstajajo vrzeli v pokritosti z zaščito, ki jo ponuja minimalna plača, čeprav obstaja v vseh državah članicah EU, bodisi na podlagi zakonodajnih določb (zakonsko določena minimalna plača) in/ali kolektivnih pogodb. Predlog temelji na evropskem stebru socialnih pravic. |
| --- | --- |

6.1

V skladu s PDEU (12

13

| 6.2 | Namen direktive je zagotoviti, da bodo delavci v EU zaščiteni z ustreznimi minimalnimi plačami, ki jim bodo omogočale dostojno življenje ne glede na to, kje opravljajo delo. Za uresničitev tega splošnega cilja predlog vzpostavlja okvir za ustreznejše minimalne plače in boljši dostop delavcev do zaščite, ki jo ponujajo. Ta cilja se nanašata tako na sisteme z zakonsko določenimi minimalnimi plačami kot na sisteme, ki temeljijo na kolektivnih pogajanjih. Z direktivo naj bi se ta cilja dosegla ob upoštevanju in doslednem spoštovanju posebnosti nacionalnih sistemov, nacionalnih pristojnosti, avtonomije socialnih partnerjev in pogodbene svobode. |
| --- | --- |

6.2

Namen direktive je zagotoviti, da bodo delavci v EU zaščiteni z ustreznimi minimalnimi plačami, ki jim bodo omogočale dostojno življenje ne glede na to, kje opravljajo delo. Za uresničitev tega splošnega cilja predlog vzpostavlja okvir za ustreznejše minimalne plače in boljši dostop delavcev do zaščite, ki jo ponujajo. Ta cilja se nanašata tako na sisteme z zakonsko določenimi minimalnimi plačami kot na sisteme, ki temeljijo na kolektivnih pogajanjih. Z direktivo naj bi se ta cilja dosegla ob upoštevanju in doslednem spoštovanju posebnosti nacionalnih sistemov, nacionalnih pristojnosti, avtonomije socialnih partnerjev in pogodbene svobode.

| 6.3 | Minimalne plače so eno od področij, na katerem se mladi v državah članicah EU precej neenako obravnavajo. Mladi so še posebno odvisni od minimalne plače, saj jo po podatkih Evropskega mladinskega foruma prejema več kot četrtina, med odraslimi pa vsaka deseta oseba. Številne države članice so določile posebne minimalne plače za mlade, ki so v vseh primerih nižje od splošne minimalne plače za posamezne starostne skupine, druge pa so osebe, mlajše od 18 let, izključile iz zakonodaje o minimalni plači. Tako je v Belgiji, Franciji, na Irskem, v Luksemburgu, Nemčiji, na Malti in na Nizozemskem. Francoski predpisi sicer ne določajo pretirane pogojenosti s starostjo, a vseeno posredno vplivajo na številne mlade. Obstajajo tudi druge nižje stopnje plačil za vajeništvo, vendar se v tem poročilu ne obravnavajo, poleg tega pa se običajno določijo na podlagi dogovora med socialnimi partnerji. Tudi v Združenem kraljestvu mladi prejemajo plače, ki so nižje od minimalnih. Vse podrobnosti so Prilogi 1. |
| --- | --- |

6.3

Minimalne plače so eno od področij, na katerem se mladi v državah članicah EU precej neenako obravnavajo. Mladi so še posebno odvisni od minimalne plače, saj jo po podatkih Evropskega mladinskega foruma prejema več kot četrtina, med odraslimi pa vsaka deseta oseba. Številne države članice so določile posebne minimalne plače za mlade, ki so v vseh primerih nižje od splošne minimalne plače za posamezne starostne skupine, druge pa so osebe, mlajše od 18 let, izključile iz zakonodaje o minimalni plači. Tako je v Belgiji, Franciji, na Irskem, v Luksemburgu, Nemčiji, na Malti in na Nizozemskem. Francoski predpisi sicer ne določajo pretirane pogojenosti s starostjo, a vseeno posredno vplivajo na številne mlade. Obstajajo tudi druge nižje stopnje plačil za vajeništvo, vendar se v tem poročilu ne obravnavajo, poleg tega pa se običajno določijo na podlagi dogovora med socialnimi partnerji. Tudi v Združenem kraljestvu mladi prejemajo plače, ki so nižje od minimalnih. Vse podrobnosti so Prilogi 1.

| 6.4 | Pri teh minimalnih plačah za mlade se ne spoštuje njihova pravica do enakega plačila za enako delo, raziskave Mednarodne organizacije dela pa so večkrat pokazale, da so neučinkovite tudi pri spodbujanju stopnje delovne aktivnosti med mladimi. Temeljno vprašanje je enako plačilo za enako delo. Mladi so namreč mladinske organizacije obvestili o primerih, v katerih po določenem obdobju zaposlitve na istem delovnem mestu nadzorujejo ali usposabljajo svoje starejše sodelavce, vendar prejemajo nižje plačilo, ali pa se od njih zaradi te zakonodaje celo zahteva, da prevzamejo nadzorne naloge s plačilom, nižjim od plačila njihovih sodelavcev. |
| --- | --- |

6.4

Pri teh minimalnih plačah za mlade se ne spoštuje njihova pravica do enakega plačila za enako delo, raziskave Mednarodne organizacije dela pa so večkrat pokazale, da so neučinkovite tudi pri spodbujanju stopnje delovne aktivnosti med mladimi. Temeljno vprašanje je enako plačilo za enako delo. Mladi so namreč mladinske organizacije obvestili o primerih, v katerih po določenem obdobju zaposlitve na istem delovnem mestu nadzorujejo ali usposabljajo svoje starejše sodelavce, vendar prejemajo nižje plačilo, ali pa se od njih zaradi te zakonodaje celo zahteva, da prevzamejo nadzorne naloge s plačilom, nižjim od plačila njihovih sodelavcev.

| 6.5 | Mladi v teh državah članicah torej lahko vozijo, volijo in se pridružijo vojski ter se v vseh drugih pogledih obravnavajo kot odrasli, niso pa upravičeni do polne minimalne plače za odrasle. Na Nizozemskem minimalna plača za najmlajšo starostno skupino znaša celo le 30 % minimalne plače za odrasle, kar resno ovira zmožnost mladih, da živijo samostojno in imajo dostojen življenjski standard. Čeprav je EU leto 2022 razglasila za leto mladih, različne težave mladih v sprejetem političnem stališču v zakonodajnem postopku niso bile bistveno upoštevane. |
| --- | --- |

6.5

Mladi v teh državah članicah torej lahko vozijo, volijo in se pridružijo vojski ter se v vseh drugih pogledih obravnavajo kot odrasli, niso pa upravičeni do polne minimalne plače za odrasle. Na Nizozemskem minimalna plača za najmlajšo starostno skupino znaša celo le 30 % minimalne plače za odrasle, kar resno ovira zmožnost mladih, da živijo samostojno in imajo dostojen življenjski standard. Čeprav je EU leto 2022 razglasila za leto mladih, različne težave mladih v sprejetem političnem stališču v zakonodajnem postopku niso bile bistveno upoštevane.

| 6.6 | Nedavna metaanaliza vpliva minimalnih plač za mlade, ki jo je izvedla Mednarodna organizacija dela in v kateri je bilo preučenih 43 znanstvenih del, objavljenih po letu 1990, je pokazala, da minimalne plače v veliki večini primerov ne vplivajo ali pa zelo malo vplivajo na zaposlovanje mladih. V nekaterih primerih se je zaradi zvišanja minimalne plače za mlade stopnja delovne aktivnosti med njimi celo povečala. Evropska komisija je v oceni učinka direktive opisala ugotovitve raziskav, ki so bile izvedene na Portugalskem, v Belgiji in na Nizozemskem ter so pokazale, da minimalne plače za mlade ne vplivajo bistveno na stopnjo delovne aktivnosti med mladimi. |
| --- | --- |

6.6

Nedavna metaanaliza vpliva minimalnih plač za mlade, ki jo je izvedla Mednarodna organizacija dela in v kateri je bilo preučenih 43 znanstvenih del, objavljenih po letu 1990, je pokazala, da minimalne plače v veliki večini primerov ne vplivajo ali pa zelo malo vplivajo na zaposlovanje mladih. V nekaterih primerih se je zaradi zvišanja minimalne plače za mlade stopnja delovne aktivnosti med njimi celo povečala. Evropska komisija je v oceni učinka direktive opisala ugotovitve raziskav, ki so bile izvedene na Portugalskem, v Belgiji in na Nizozemskem ter so pokazale, da minimalne plače za mlade ne vplivajo bistveno na stopnjo delovne aktivnosti med mladimi.

7.   Nadomestila za brezposelnost

Nadomestila za brezposelnost

| 7.1 | Še eno področje, na katerem so lahko mladi deležni neenake obravnave, je brezposelnost. Tudi to je v veliki meri v pristojnosti držav članic, zlasti ko gre za višino plačil, obdobja izplačevanja in merila. Nacionalni sistemi v Evropi so zelo raznoliki in zapleteni, vendar si je mogoče predstavljati primere, v katerih te razlike vplivajo na vprašanja, kot sta zaposlovanje in prosto gibanje v EU. Mladi so lahko v slabšem položaju tudi zaradi sistemov nadomestil za brezposelnost, saj morda ne izpolnjujejo zahtev glede obveznega obdobja vplačevanja v ustrezne sisteme. |
| --- | --- |

7.1

Še eno področje, na katerem so lahko mladi deležni neenake obravnave, je brezposelnost. Tudi to je v veliki meri v pristojnosti držav članic, zlasti ko gre za višino plačil, obdobja izplačevanja in merila. Nacionalni sistemi v Evropi so zelo raznoliki in zapleteni, vendar si je mogoče predstavljati primere, v katerih te razlike vplivajo na vprašanja, kot sta zaposlovanje in prosto gibanje v EU. Mladi so lahko v slabšem položaju tudi zaradi sistemov nadomestil za brezposelnost, saj morda ne izpolnjujejo zahtev glede obveznega obdobja vplačevanja v ustrezne sisteme.

| 7.2 | Države članice poleg teh nadomestil zagotavljajo tudi izplačila socialne pomoči, ki so zelo različna, saj so sistemi socialne pomoči prav tako v nacionalni pristojnosti. Nekateri vključujejo oceno materialnega položaja, drugi pa ne. Razmere so zelo zapletene tudi, kar zadeva starost, zato ta izplačila niti to poročilo tega ne moreta ustrezno upoštevati. Razlike so neizogibne tudi pri upoštevnih obdobjih, trajanju ter številnih drugih dejavnikih. Zagotovo so potrebni boljši in jasnejši podatki, da bi bilo mogoče opraviti več raziskav. Podati je mogoče nekaj kratkih ugotovitev:






  — | Nekateri sistemi vključujejo posebne ureditve za osebe, starejše od 45 let, ali pripadnike drugih starostnih skupin. V manjšem številu držav so za osebe, mlajše od 25 let, predvidena krajša upoštevna obdobja. |
| --- | --- | --- |

7.2

Države članice poleg teh nadomestil zagotavljajo tudi izplačila socialne pomoči, ki so zelo različna, saj so sistemi socialne pomoči prav tako v nacionalni pristojnosti. Nekateri vključujejo oceno materialnega položaja, drugi pa ne. Razmere so zelo zapletene tudi, kar zadeva starost, zato ta izplačila niti to poročilo tega ne moreta ustrezno upoštevati. Razlike so neizogibne tudi pri upoštevnih obdobjih, trajanju ter številnih drugih dejavnikih. Zagotovo so potrebni boljši in jasnejši podatki, da bi bilo mogoče opraviti več raziskav. Podati je mogoče nekaj kratkih ugotovitev:

—

Nekateri sistemi vključujejo posebne ureditve za osebe, starejše od 45 let, ali pripadnike drugih starostnih skupin. V manjšem številu držav so za osebe, mlajše od 25 let, predvidena krajša upoštevna obdobja.

| — | Na Švedskem se znesek izplačljivih nadomestil za mlade brezposelne (stare od 18 do 24 let), ki sodelujejo v programih politike trga dela, prejemajo t. i. podporo za aktivnost (aktivitetsstöd v švedščini) in imajo osnovno pravico do nadomestila za brezposelnost, v skladu z določbami sistema nadomestil za brezposelnost izraziteje zmanjša. |
| --- | --- |

—

Na Švedskem se znesek izplačljivih nadomestil za mlade brezposelne (stare od 18 do 24 let), ki sodelujejo v programih politike trga dela, prejemajo t. i. podporo za aktivnost (aktivitetsstöd v švedščini) in imajo osnovno pravico do nadomestila za brezposelnost, v skladu z določbami sistema nadomestil za brezposelnost izraziteje zmanjša.

aktivitetsstöd

| — | V Luksemburgu se osebam, starim 18 oziroma 16 ali 17 let, po 36-tedenski čakalni dobi, ki se lahko skrajša na 26 tednov, če prosilec študira, dodeli nadomestilo v višini 70 % oziroma 40 % minimalne socialne plače (salaire social minimum v francoščini). |
| --- | --- |

—

V Luksemburgu se osebam, starim 18 oziroma 16 ali 17 let, po 36-tedenski čakalni dobi, ki se lahko skrajša na 26 tednov, če prosilec študira, dodeli nadomestilo v višini 70 % oziroma 40 % minimalne socialne plače (salaire social minimum v francoščini).

salaire social minimum

| — | Na Irskem dodatek (izplačilo pomoči) za iskalce zaposlitve, ki so stari od 18 do 24 let in ne živijo samostojno, znaša približno 60 % dodatka, ki ga prejemajo odrasli. Osebam, ki se udeležijo ustreznih tečajev in usposabljanja, se izplačuje polni znesek. |
| --- | --- |

—

Na Irskem dodatek (izplačilo pomoči) za iskalce zaposlitve, ki so stari od 18 do 24 let in ne živijo samostojno, znaša približno 60 % dodatka, ki ga prejemajo odrasli. Osebam, ki se udeležijo ustreznih tečajev in usposabljanja, se izplačuje polni znesek.

8.   Neplačana pripravništva

Neplačana pripravništva

| 8.1 | Evropski parlament je pozval k prepovedi neplačanih pripravništev, Odbor za socialne pravice Sveta Evrope pa je ugotovil, da vrzeli v belgijski zakonodaji omogočajo, da se mladi prek neplačanih pripravništev izkoriščajo kot brezplačna delovna sila. Odbor je v svoji odločitvi, sprejeti na podlagi kolektivne pritožbe, ki jo je vložil Evropski mladinski forum, ugotovil, da trenutni sistemi delovnih inšpekcij v Belgiji ranljivim in prikrajšanim mladim delavcem ne zagotavljajo zadostne zaščite.
  Regulativni okviri držav članic na splošno, zlasti pa strogost predpisov, se močno razlikujejo tako med različnimi oblikami pripravništev kot po državah članicah. Nekatere države članice nimajo pravne opredelitve pripravništva. |
| --- | --- |

8.1

Evropski parlament je pozval k prepovedi neplačanih pripravništev, Odbor za socialne pravice Sveta Evrope pa je ugotovil, da vrzeli v belgijski zakonodaji omogočajo, da se mladi prek neplačanih pripravništev izkoriščajo kot brezplačna delovna sila. Odbor je v svoji odločitvi, sprejeti na podlagi kolektivne pritožbe, ki jo je vložil Evropski mladinski forum, ugotovil, da trenutni sistemi delovnih inšpekcij v Belgiji ranljivim in prikrajšanim mladim delavcem ne zagotavljajo zadostne zaščite.

Regulativni okviri držav članic na splošno, zlasti pa strogost predpisov, se močno razlikujejo tako med različnimi oblikami pripravništev kot po državah članicah. Nekatere države članice nimajo pravne opredelitve pripravništva.

| 8.2 | Svet je leta 2013 sprejel okvir za kakovost pripravništev, s katerim naj bi zagotovili, da pripravništva učinkovito olajšajo prehod od izobraževanja k zaposlitvi in s tem povečajo zaposljivost mladih. Predlog določa smernice za visokokakovostno učno vsebino in ustrezne delovne pogoje. |
| --- | --- |

8.2

Svet je leta 2013 sprejel okvir za kakovost pripravništev, s katerim naj bi zagotovili, da pripravništva učinkovito olajšajo prehod od izobraževanja k zaposlitvi in s tem povečajo zaposljivost mladih. Predlog določa smernice za visokokakovostno učno vsebino in ustrezne delovne pogoje.

| 8.3 | Neplačana pripravništva se lahko opredelijo kot čas dela, ki je podoben tistemu, ki ga opravijo plačani zaposleni, in ni povezan s formalnim in izrecnim procesom izobraževanja, usposabljanja in prostovoljstva ali delovno prakso. |
| --- | --- |

8.3

Neplačana pripravništva se lahko opredelijo kot čas dela, ki je podoben tistemu, ki ga opravijo plačani zaposleni, in ni povezan s formalnim in izrecnim procesom izobraževanja, usposabljanja in prostovoljstva ali delovno prakso.

| 8.4 | Delovne izkušnje in učenje na podlagi izkušenj so za mlade, ki vstopajo na trg dela, sicer ključni, vendar tisti, ki pozivajo k ukrepanju glede neplačanih pripravništev, menijo, da je preveč mladih ujetih v krog neplačanih pripravništev in nekakovostnih delovnih izkušenj, zaradi česar so precej razočarani nad trgom dela. |
| --- | --- |

8.4

Delovne izkušnje in učenje na podlagi izkušenj so za mlade, ki vstopajo na trg dela, sicer ključni, vendar tisti, ki pozivajo k ukrepanju glede neplačanih pripravništev, menijo, da je preveč mladih ujetih v krog neplačanih pripravništev in nekakovostnih delovnih izkušenj, zaradi česar so precej razočarani nad trgom dela.

| 8.5 | Evropski mladinski forum je preučil politike glede neplačanih pripravništev v izbranih državah. V Franciji so pripravništva strogo regulirana in se lahko izvajajo le v okviru programov formalnega izobraževanja. Pripravništva, ki v okviru izobraževanja trajajo dva meseca ali manj, so lahko neplačana. V Romuniji so pripravništva strogo urejena s posebno zakonodajo. Pripravniki so upravičeni do 50 % minimalne plače. Neplačana pripravništva na odprtem trgu dela so nezakonita, a se zakoni pogosto zaobidejo. |
| --- | --- |

8.5

Evropski mladinski forum je preučil politike glede neplačanih pripravništev v izbranih državah. V Franciji so pripravništva strogo regulirana in se lahko izvajajo le v okviru programov formalnega izobraževanja. Pripravništva, ki v okviru izobraževanja trajajo dva meseca ali manj, so lahko neplačana. V Romuniji so pripravništva strogo urejena s posebno zakonodajo. Pripravniki so upravičeni do 50 % minimalne plače. Neplačana pripravništva na odprtem trgu dela so nezakonita, a se zakoni pogosto zaobidejo.

| 8.6 | Na Hrvaškem pripravništva na odprtem trgu dela niso zakonsko opredeljena ali urejena in tudi niso običajna, vendar obstajajo druge oblike pripravništev, ki so urejene. V Bolgariji so neplačana pripravništva, ki se ne izvajajo v okviru posebnih zakonov o pripravništvu, zakonita in pogosta. Pri pripravništvih na odprtem trgu dela, ki se izvajajo v skladu z zakoni o pripravništvu, so pripravniki upravičeni do plačila, ki ne sme biti nižje od nacionalne minimalne plače. |
| --- | --- |

8.6

Na Hrvaškem pripravništva na odprtem trgu dela niso zakonsko opredeljena ali urejena in tudi niso običajna, vendar obstajajo druge oblike pripravništev, ki so urejene. V Bolgariji so neplačana pripravništva, ki se ne izvajajo v okviru posebnih zakonov o pripravništvu, zakonita in pogosta. Pri pripravništvih na odprtem trgu dela, ki se izvajajo v skladu z zakoni o pripravništvu, so pripravniki upravičeni do plačila, ki ne sme biti nižje od nacionalne minimalne plače.

| 8.7 | V Avstriji bi morala biti pripravništva na odprtem trgu dela teoretično plačana v skladu s panožnimi kolektivnimi pogodbami, a so lahko neplačana pripravništva na odprtem trgu dela zakonita, če se kategorizirajo kot izobraževalno razmerje, kar se pogosto dogaja. Neplačano delo je na Irskem nezakonito, vendar se zakon v primeru pripravništev pogosto ne izvaja, neplačana pripravništva pa so ustaljena praksa in se pogosto javno oglašujejo. |
| --- | --- |

8.7

V Avstriji bi morala biti pripravništva na odprtem trgu dela teoretično plačana v skladu s panožnimi kolektivnimi pogodbami, a so lahko neplačana pripravništva na odprtem trgu dela zakonita, če se kategorizirajo kot izobraževalno razmerje, kar se pogosto dogaja. Neplačano delo je na Irskem nezakonito, vendar se zakon v primeru pripravništev pogosto ne izvaja, neplačana pripravništva pa so ustaljena praksa in se pogosto javno oglašujejo.

V Bruslju, 15. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Pred kratkim pripravljena raziskava Eurobarometer Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships (Vključevanje mladih na trg dela s posebnim poudarkom na pripravništvih), april 2023, raziskava Eurobarometer.

1

Integration of young people into the labour market with particular focus on traineeships (Vključevanje mladih na trg dela s posebnim poudarkom na pripravništvih),

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih (mnenje na lastno pobudo) (UL C 486, 21.12.2022, str. 46).

2

(3)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022 (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (UL C 152, 6.4.2022, str. 122).

3

(4)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022 (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (UL C 152, 6.4.2022, str. 122).

4

(5)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

5

(6)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Zagotovitev dostojnega dela za mlade in vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v okviru ustrezne priprave nacionalnih načrtov za okrevanje (mnenje na lastno pobudo) (UL C 152, 6.4.2022, str. 27): mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter nacionalni načrti za okrevanje in odpornost.

6

(7)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prekarno delo in duševno zdravje (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva) (UL C 228, 29.6.2023, str. 28).

7

(8)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Demokracija na delovnem mestu (raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva) (UL C 228, 29.6.2023, str. 43).

8

(9)  https://www.disability-europe.net/downloads/1046-ede-task-2-1-statistical-indicators-tables-eu-silc-2018

9

(10)  Institut national de la statistique et des études économiques (Nacionalni institut za gospodarsko statistiko in študije), https://www.insee.fr/en/statistiques/5018508.

10

(Nacionalni institut za gospodarsko statistiko in študije)

(11)  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

11

(12)  PDEU, člen 153(2)(a) in (b).

12

(13)  Direktiva (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (UL L 275, 25.10.2022, str. 33).

13

---

PRILOGA (1)

Preglednica

Stopnje plačil, nižjih od minimalne plače, v izbranih državah članicah EU in Združenem kraljestvu januarja 2021

| Država | Skupina delavcev | Delež polne stopnje v % | Višina minimalne plače v letu 2021 (v EUR, če ni navedeno drugače) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | delavci, stari 16 let ali manj (brez študentske pogodbe) | 70 | 1138/mesec |
| delavci, stari 17 let (brez študentske pogodbe) | 76 | 1236/mesec |
| delavci, stari 18 let (s študentsko pogodbo) | 82 | 1333/mesec |
| delavci, stari 19 let (s študentsko pogodbo) | 88 | 1431/mesec |
| delavci, stari 20 let (s študentsko pogodbo) | 94 | 1528/mesec |
| Francija | delavci, stari 15 in 16 let, z manj kot šestimi meseci izkušenj v zadevnem sektorju; delavci, mlajši od 16 let, ki delajo med poletnimi počitnicami | 80 | 1244/mesec |
| delavci, stari 17 let, z manj kot šestimi meseci izkušenj v zadevnem sektorju | 90 | 1399/mesec |
| mladi s spreminjajočimi se poklicnimi pogodbami (2), odvisno od starosti in predhodnih kvalifikacij | od 55 do 100 | od 855 do 1555/mesec |
| vajenci, odvisno od starosti, položaja in veljavnega sektorskega sporazuma | od 27 do 78 | od 420 do 1213/mesec |
| Pripravniki (3) | / | 3,70 /uro |
| invalidni delavci, zaposleni v posebnih centrih, namenjenih vključevanju invalidnih delavcev | od 55 do 100 | od 855 do 1555/mesec |
| Nemčija | Minimalna plača ne velja za mlajše od 18 let. | / | 550/mesec |
| Irska | delavci, mlajši od 18 let | 70 | 7,14 /uro |
| delavci, stari 18 let | 80 | 8,16 /uro |
| delavci, stari 19 let | 90 | 9,18 /uro |
| Latvija | obsojenci (ki prestajajo zaporno kazen) | 50 | 250/mesec |
| Luksemburg | delavci, stari od 15 do manj kot 17 let | 75 | 1651/mesec; 9,55 /uro |
| delavci, stari od 17 do manj kot 18 let | 80 | 1762/mesec
  10,18 /uro |
| nekvalificirani delavci, starejši od 18 let | 100 | 2202/mesec
  12,73 /uro |
| Malta | delavci, mlajši od 17 let | 95 | 171/teden |
| delavci, stari 17 let | 96 | 174/teden |
| Nizozemska | delavci, stari 15 let | 30 | 505/mesec |
| delavci, stari 16 let | 34,5 | 581/mesec |
| delavci, stari 17 let | 39,5 | 666/mesec |
| delavci, stari 18 let | 50 | 842/mesec |
| delavci, stari 19 let | 60 | 1011/mesec |
| delavci, stari 20 let | 80 | 1348/mesec |
| delavci, stari 21 let | 100 | 1685/mesec |
| Portugalska | vajenci in pripravniki | 80 | 621/mesec |
| invalidni delavci | 50 | 388/mesec |
| Združeno kraljestvo | delavci, mlajši od 18 let | 47,6 | 4,15 GBP (4,62 EUR)/uro |
| delavci, stari od 18 do 20 let | 52,2 | 4,55 GBP (5,06 EUR)/uro |
| delavci, stari od 21 do 24 let | 74 | 6,45 GBP (7,17 EUR)/uro |
| vajenci, mlajši od 19 let, in vajenci v prvem letu vajeništva, stari 19 let ali več | 94 | 8,20 GBP (9,12 EUR)/uro |
| Opombe: | Nemčija ni vključila urnih postavk ali njihove primerjave z ravnjo minimalne plače, ker se minimalni znesek izračunava na mesec in ne na uro. V Nemčiji se plačila za vajeništvo ne obravnavajo kot plače. Vajeništvo se izvaja v času šolanja. V pravnem smislu so plačila za vajeništvo primerljiva s štipendijami za univerzitetne študente. |

Država

Skupina delavcev

Delež polne stopnje v %

Višina minimalne plače v letu 2021 (v EUR, če ni navedeno drugače)

Belgija

delavci, stari 16 let ali manj (brez študentske pogodbe)

70

1138/mesec

delavci, stari 17 let (brez študentske pogodbe)

76

1236/mesec

delavci, stari 18 let (s študentsko pogodbo)

82

1333/mesec

delavci, stari 19 let (s študentsko pogodbo)

88

1431/mesec

delavci, stari 20 let (s študentsko pogodbo)

94

1528/mesec

Francija

delavci, stari 15 in 16 let, z manj kot šestimi meseci izkušenj v zadevnem sektorju; delavci, mlajši od 16 let, ki delajo med poletnimi počitnicami

80

1244/mesec

delavci, stari 17 let, z manj kot šestimi meseci izkušenj v zadevnem sektorju

90

1399/mesec

mladi s spreminjajočimi se poklicnimi pogodbami (2), odvisno od starosti in predhodnih kvalifikacij

od 55 do 100

od 855 do 1555/mesec

vajenci, odvisno od starosti, položaja in veljavnega sektorskega sporazuma

od 27 do 78

od 420 do 1213/mesec

Pripravniki (3)

/

3,70 /uro

invalidni delavci, zaposleni v posebnih centrih, namenjenih vključevanju invalidnih delavcev

od 55 do 100

od 855 do 1555/mesec

Nemčija

Minimalna plača ne velja za mlajše od 18 let.

/

550/mesec

Irska

delavci, mlajši od 18 let

70

7,14 /uro

delavci, stari 18 let

80

8,16 /uro

delavci, stari 19 let

90

9,18 /uro

Latvija

obsojenci (ki prestajajo zaporno kazen)

50

250/mesec

Luksemburg

delavci, stari od 15 do manj kot 17 let

75

1651/mesec; 9,55 /uro

delavci, stari od 17 do manj kot 18 let

80

1762/mesec

10,18 /uro

nekvalificirani delavci, starejši od 18 let

100

2202/mesec

12,73 /uro

Malta

delavci, mlajši od 17 let

95

171/teden

delavci, stari 17 let

96

174/teden

Nizozemska

delavci, stari 15 let

30

505/mesec

delavci, stari 16 let

34,5

581/mesec

delavci, stari 17 let

39,5

666/mesec

delavci, stari 18 let

50

842/mesec

delavci, stari 19 let

60

1011/mesec

delavci, stari 20 let

80

1348/mesec

delavci, stari 21 let

100

1685/mesec

Portugalska

vajenci in pripravniki

80

621/mesec

invalidni delavci

50

388/mesec

Združeno kraljestvo

delavci, mlajši od 18 let

47,6

4,15 GBP (4,62 EUR)/uro

delavci, stari od 18 do 20 let

52,2

4,55 GBP (5,06 EUR)/uro

delavci, stari od 21 do 24 let

74

6,45 GBP (7,17 EUR)/uro

vajenci, mlajši od 19 let, in vajenci v prvem letu vajeništva, stari 19 let ali več

94

8,20 GBP (9,12 EUR)/uro

Opombe:

Nemčija ni vključila urnih postavk ali njihove primerjave z ravnjo minimalne plače, ker se minimalni znesek izračunava na mesec in ne na uro. V Nemčiji se plačila za vajeništvo ne obravnavajo kot plače. Vajeništvo se izvaja v času šolanja. V pravnem smislu so plačila za vajeništvo primerljiva s štipendijami za univerzitetne študente.

| Vir: | podatki mreže Eurofoundovih korespondentov, ki temeljijo na nacionalnih uradnih virih. |
| --- | --- |

Vir:

podatki mreže Eurofoundovih korespondentov, ki temeljijo na nacionalnih uradnih virih.

---

(1)  Vir: https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef21015en.pdf

(2)  V Franciji te pogodbe mladim zaposlenim omogočajo pridobitev poklicne kvalifikacije in spodbujajo njihovo poklicno vključevanje ali ponovno vključevanje.

(3)  Lahko niso plačani, če pripravništvo opravljajo manj kot dva meseca.

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/58

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Protokol o socialnem napredku

[raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva]

(2023/C 293/09)

| Poročevalka: | María del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Diego DUTTO |

Poročevalka:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Soporočevalec:

Diego DUTTO

Diego DUTTO

| Zaprosilo španskega predsedstva Sveta | dopis, 8. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| | Raziskovalno mnenje |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 31. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 15. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 134/100/07 |

Zaprosilo španskega predsedstva Sveta

dopis, 8. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Raziskovalno mnenje

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

31. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

15. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

134/100/07

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) opozarja, da je treba za uresničitev „visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ (člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU)) v skladu Pogodbama spodbujati notranji trg in socialno politiko na podlagi t. i. „horizontalne socialne klavzule“ (člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije PDEU). V skladu z njo je treba vse politike in akcijske načrte EU zasnovati in izvajati tako, da se spodbujajo vključujoči trgi dela in ustrezni sistemi socialne zaščite. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) opozarja, da je treba za uresničitev „visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ (člen 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU)) v skladu Pogodbama spodbujati notranji trg in socialno politiko na podlagi t. i. „horizontalne socialne klavzule“ (člen 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije PDEU). V skladu z njo je treba vse politike in akcijske načrte EU zasnovati in izvajati tako, da se spodbujajo vključujoči trgi dela in ustrezni sistemi socialne zaščite.

| 1.2 | EESO se strinja s predlogom v končnem poročilu Konference o prihodnosti Evrope (iz maja 2022), da se z namenom napredka na področju socialnega tržnega gospodarstva (1) vključi poziv EU, državam članicam in socialnim partnerjem, naj med drugim sprejmejo ukrepe za polno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic (sprejetega novembra 2017) in njegovega akcijskega načrta (iz marca 2021), zlasti najpomembnejših ciljev v zvezi z Agendo 2030, na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni, tako da se Pogodbama doda protokol o socialnem napredku. |
| --- | --- |

1.2

EESO se strinja s predlogom v končnem poročilu Konference o prihodnosti Evrope (iz maja 2022), da se z namenom napredka na področju socialnega tržnega gospodarstva (1

| 1.3 | EESO pozdravlja, da Konferenca o prihodnosti Evrope s protokolom o socialnem napredku spodbuja izboljšanje jamstev za učinkovito zaščito socialnih pravic v primeru navzkrižja z ekonomskimi svoboščinami (glej ukrep 5, predlog 13), da bi preprečili nazadovanje socialnih pravic (ukrep 2, predlog 14). |
| --- | --- |

1.3

EESO pozdravlja, da Konferenca o prihodnosti Evrope s protokolom o socialnem napredku spodbuja izboljšanje jamstev za učinkovito zaščito socialnih pravic v primeru navzkrižja z ekonomskimi svoboščinami (glej ukrep 5, predlog 13), da bi preprečili nazadovanje socialnih pravic (ukrep 2, predlog 14).

| 1.4 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da bi omogočili reformo Pogodb v skladu z zadnjim govorom o stanju v Uniji, in meni, da je v skladu s predlogom Evropskega parlamenta primerno, da se med vidike, ki jih je treba spremeniti, vključi protokol o socialnem napredku. Poleg tega meni, da so sklepi Konference o prihodnosti Evrope ustrezen načrt za izvedbo te reforme. |
| --- | --- |

1.4

EESO pozdravlja predlog Evropske komisije, da bi omogočili reformo Pogodb v skladu z zadnjim govorom o stanju v Uniji, in meni, da je v skladu s predlogom Evropskega parlamenta primerno, da se med vidike, ki jih je treba spremeniti, vključi protokol o socialnem napredku. Poleg tega meni, da so sklepi Konference o prihodnosti Evrope ustrezen načrt za izvedbo te reforme.

| 1.5 | Cilj protokola o socialnem napredku bi bil trojen:






  (1) | zagotoviti, da bi imele temeljne in socialne pravice v primeru navzkrižja prednost pred ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU; |
| --- | --- | --- |

1.5

Cilj protokola o socialnem napredku bi bil trojen:

(1)

zagotoviti, da bi imele temeljne in socialne pravice v primeru navzkrižja prednost pred ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU;

| (2) | zagotoviti spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev in dobrega delovanja nacionalnih sistemov socialnega dialoga in odnosov med delodajalci in delojemalci ter |
| --- | --- |

(2)

zagotoviti spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev in dobrega delovanja nacionalnih sistemov socialnega dialoga in odnosov med delodajalci in delojemalci ter

| (3) | zagotoviti socialni napredek s spodbujanjem in zaščito najvišjih standardov v smislu socialnih pravic, ki izhajajo iz nacionalnega, evropskega ali mednarodnega prava, ter preprečevanjem nazadovanja in izogibanja temu pravu. |
| --- | --- |

(3)

zagotoviti socialni napredek s spodbujanjem in zaščito najvišjih standardov v smislu socialnih pravic, ki izhajajo iz nacionalnega, evropskega ali mednarodnega prava, ter preprečevanjem nazadovanja in izogibanja temu pravu.

| 1.6 | EESO meni, da je špansko predsedovanje EU odlična priložnost za spodbuditev tega predloga, in spodbuja institucije EU k napredovanju pri tem procesu v okviru evropskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da je špansko predsedovanje EU odlična priložnost za spodbuditev tega predloga, in spodbuja institucije EU k napredovanju pri tem procesu v okviru evropskega socialnega dialoga.

| 1.7 | Zato spodbuja špansko predsedstvo, naj po ustrezni analizi strokovnjakov na visoki ravni, med katerimi bodo tudi socialni partnerji, spodbudi svet ministrov za socialne zadeve k dogovoru o skupnem predlogu in po potrebi omogoči izvedbo posebnega evropskega vrha za njegovo sprejetje. Zaradi pomembnosti tega vprašanja je potrebna kar največja vključenost institucij EU z različnimi ravnmi pristojnosti. |
| --- | --- |

1.7

Zato spodbuja špansko predsedstvo, naj po ustrezni analizi strokovnjakov na visoki ravni, med katerimi bodo tudi socialni partnerji, spodbudi svet ministrov za socialne zadeve k dogovoru o skupnem predlogu in po potrebi omogoči izvedbo posebnega evropskega vrha za njegovo sprejetje. Zaradi pomembnosti tega vprašanja je potrebna kar največja vključenost institucij EU z različnimi ravnmi pristojnosti.

| 1.8 | EESO meni, da bi bilo treba predlog Konference o prihodnosti Evrope in Evropskega parlamenta vključiti v obliki protokola (k PDEU) ali v obliki horizontalne klavzule (sprememba člena 9 PDEU), obstajajo pa še drugi instrumenti politike, ki bi lahko prispevali k ciljem protokola o socialnem napredku. Poleg tega meni, da je protokol o socialnem napredku bistven za okrepitev avtonomije socialnih partnerjev, pri čemer je treba ohraniti neločljivo povezanost pravilnega delovanja notranjega trga in ekonomskih svoboščin, vključno z lojalno konkurenco med državami članicami, ob spoštovanju in spodbujanju kolektivnih socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.8

EESO meni, da bi bilo treba predlog Konference o prihodnosti Evrope in Evropskega parlamenta vključiti v obliki protokola (k PDEU) ali v obliki horizontalne klavzule (sprememba člena 9 PDEU), obstajajo pa še drugi instrumenti politike, ki bi lahko prispevali k ciljem protokola o socialnem napredku. Poleg tega meni, da je protokol o socialnem napredku bistven za okrepitev avtonomije socialnih partnerjev, pri čemer je treba ohraniti neločljivo povezanost pravilnega delovanja notranjega trga in ekonomskih svoboščin, vključno z lojalno konkurenco med državami članicami, ob spoštovanju in spodbujanju kolektivnih socialnih pravic.

| 1.9 | EESO je prepričan, da bo vključitev protokola o socialnem napredku Uniji omogočila vodilni položaj na področju gospodarske rasti, ki bo prinesel blaginjo čim večjemu delu prebivalstva, kar bo privedlo do ustanavljanja in razvoja odpornejših in bolj trajnostnih podjetij. V protokolu o socialnem napredku bi zato moralo biti jasno navedeno, da ekonomske svoboščine na enotnem trgu ne pomenijo prepovedi omejitev, temveč enako obravnavo gospodarskih subjektov kot način za ohranitev lojalne konkurence in enakih konkurenčnih pogojev na katerem koli trgu. |
| --- | --- |

1.9

EESO je prepričan, da bo vključitev protokola o socialnem napredku Uniji omogočila vodilni položaj na področju gospodarske rasti, ki bo prinesel blaginjo čim večjemu delu prebivalstva, kar bo privedlo do ustanavljanja in razvoja odpornejših in bolj trajnostnih podjetij. V protokolu o socialnem napredku bi zato moralo biti jasno navedeno, da ekonomske svoboščine na enotnem trgu ne pomenijo prepovedi omejitev, temveč enako obravnavo gospodarskih subjektov kot način za ohranitev lojalne konkurence in enakih konkurenčnih pogojev na katerem koli trgu.

| 1.10 | EESO obžaluje, da EU še ni izpolnila svoje obveznosti iz Lizbonske pogodbe in pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, kot je določeno v členu 6(2) PEU. Ta pristop je ključnega pomena za to, da bodo v pravnem redu EU človekove pravice pod zunanjim nadzorom, tako kot v vsakem pravnem sistemu, ki temelji na demokraciji in pravni državi. Zato EESO priporoča tudi, naj Unija spoštuje Evropsko socialno listino Sveta Evrope za spodbujanje usklajenega soobstoja prava EU in prava Sveta Evrope na socialnem področju. |
| --- | --- |

1.10

EESO obžaluje, da EU še ni izpolnila svoje obveznosti iz Lizbonske pogodbe in pristopila k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, kot je določeno v členu 6(2) PEU. Ta pristop je ključnega pomena za to, da bodo v pravnem redu EU človekove pravice pod zunanjim nadzorom, tako kot v vsakem pravnem sistemu, ki temelji na demokraciji in pravni državi. Zato EESO priporoča tudi, naj Unija spoštuje Evropsko socialno listino Sveta Evrope za spodbujanje usklajenega soobstoja prava EU in prava Sveta Evrope na socialnem področju.

2.   Ozadje, namen in glavni elementi mnenja

Ozadje, namen in glavni elementi mnenja

| 2.1 | EESO opozarja, da je „evropski socialni model“ v skladu z zgodovino in kulturo EU, zapisano v Pogodbah, eden glavnih prispevkov EU k napredku človeštva in k miru. Določa ekonomsko paradigmo, v skladu s katero je prizadevanje za čim večji ekonomski donos neločljivo povezano s socialno blaginjo in socialnim napredkom. Uresničevanje tega „visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ (člen 3(3) PEU), ki je zdaj ustavne narave, ni mišljeno kot cilj sam po sebi, temveč predvsem kot instrument za blaginjo vseh evropskih državljanov (člena 9 in 151 PDEU). |
| --- | --- |

2.1

EESO opozarja, da je „evropski socialni model“ v skladu z zgodovino in kulturo EU, zapisano v Pogodbah, eden glavnih prispevkov EU k napredku človeštva in k miru. Določa ekonomsko paradigmo, v skladu s katero je prizadevanje za čim večji ekonomski donos neločljivo povezano s socialno blaginjo in socialnim napredkom. Uresničevanje tega „visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva“ (člen 3(3) PEU), ki je zdaj ustavne narave, ni mišljeno kot cilj sam po sebi, temveč predvsem kot instrument za blaginjo vseh evropskih državljanov (člena 9 in 151 PDEU).

| 2.2 | EESO meni, da je prav tako nujno izpostaviti prečno naravo te tesne povezanosti med spodbujanjem notranjega trga in socialno politiko na podlagi t. i. „horizontalne socialne klavzule“ iz člena 9 PDEU. V skladu z njo je treba vse politike in akcijske načrte EU zasnovati in izvajati tako, da se spodbujajo vključujoči trgi dela in ustrezni sistemi socialne zaščite. |
| --- | --- |

2.2

EESO meni, da je prav tako nujno izpostaviti prečno naravo te tesne povezanosti med spodbujanjem notranjega trga in socialno politiko na podlagi t. i. „horizontalne socialne klavzule“ iz člena 9 PDEU. V skladu z njo je treba vse politike in akcijske načrte EU zasnovati in izvajati tako, da se spodbujajo vključujoči trgi dela in ustrezni sistemi socialne zaščite.

| 2.3 | Socialno tržno gospodarstvo temelji na dveh jasno ločenih, toda dopolnjujočih se stebrih: na eni strani na omogočanju konkurence, na drugi pa na izvajanju ukrepov socialne politike za zagotavljanje socialne pravičnosti s popravljanjem negativnih posledic in krepitvijo socialne zaščite (2). EESO kljub temu ugotavlja, da obstajajo institucionalne in pravosodne omejitve ter omejitve v politikah ukrepov za dosego ustreznega ravnovesja med ekonomsko razsežnostjo EU (dajanje prednosti ekonomskim svoboščinam, zlasti svobodi konkurence) in socialno razsežnostjo (učinkovito zagotavljanje temeljnih socialnih pravic in prepoved socialnega dampinga). |
| --- | --- |

2.3

Socialno tržno gospodarstvo temelji na dveh jasno ločenih, toda dopolnjujočih se stebrih: na eni strani na omogočanju konkurence, na drugi pa na izvajanju ukrepov socialne politike za zagotavljanje socialne pravičnosti s popravljanjem negativnih posledic in krepitvijo socialne zaščite (2

| 2.4 | V tem okviru in da bi odpravili to neravnovesje, bi bil cilj protokola o socialnem napredku trojni:






  (1) | zagotoviti, da bi imele temeljne in socialne pravice v primeru navzkrižja prednost pred ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU; |
| --- | --- | --- |

2.4

V tem okviru in da bi odpravili to neravnovesje, bi bil cilj protokola o socialnem napredku trojni:

(1)

zagotoviti, da bi imele temeljne in socialne pravice v primeru navzkrižja prednost pred ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU;

| (2) | zagotoviti spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev in dobrega delovanja nacionalnih sistemov socialnega dialoga in odnosov med delodajalci in delojemalci ter |
| --- | --- |

(2)

zagotoviti spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev in dobrega delovanja nacionalnih sistemov socialnega dialoga in odnosov med delodajalci in delojemalci ter

| (3) | zagotoviti socialni napredek s skrbjo za spodbujanje in zaščito najstrožjih standardov na področju socialnih pravic, ki izhajajo bodisi iz nacionalnega, evropskega ali mednarodnega prava, ter preprečevanjem nazadovanja in izogibanja spoštovanja teh pravic. |
| --- | --- |

(3)

zagotoviti socialni napredek s skrbjo za spodbujanje in zaščito najstrožjih standardov na področju socialnih pravic, ki izhajajo bodisi iz nacionalnega, evropskega ali mednarodnega prava, ter preprečevanjem nazadovanja in izogibanja spoštovanja teh pravic.

| 2.5 | Tudi zaradi varčevalnih politik, ki so bile v EU in državah članicah sprejete po „metodi trojke“ (ki jo je kritiziral tudi Evropski parlament) (3) za spopadanje z velikim finančnim zlomom, se je znova pojavilo tveganje za zmanjšanje upoštevanja socialnih pravic ter dajanje prednosti finančni stabilnosti in gospodarski rasti pred socialnim napredkom. Ta položaj je v nasprotju z načelom socialnega napredka iz Evropske socialne listine. Svet Evrope je tako večkrat obsojal države EU zaradi uporabe teh varčevalnih politik in zakonodaje v škodo socialnih pravic, medtem ko Sodišče Evropske unije ni ugotovilo nobenega neskladja s socialno klavzulo. |
| --- | --- |

2.5

Tudi zaradi varčevalnih politik, ki so bile v EU in državah članicah sprejete po „metodi trojke“ (ki jo je kritiziral tudi Evropski parlament) (3

| 2.6 | Primeri navzkrižja med ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU na eni strani ter socialnimi pravicami na drugi sprožajo pomembna vprašanja glede tveganja neskladnosti med pravnim redom EU ter evropskimi in mednarodnimi instrumenti in pravili o človekovih pravicah. Države članice se v takih primerih znajdejo v položaju nasprotujočih si obveznosti pri prizadevanjih, da bi izvajale zakonodajo EU na eni strani in izpolnjevale svoje zaveze na podlagi veljavnih evropskih in mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic na drugi. Namen protokola o socialnem napredku je to dilemo odpraviti s pojasnitvijo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine, ki jih jamčita Pogodbi EU, niso temeljna pravica, ki bi prevladala nad temeljnimi človekovimi pravicami, vključno s temeljnimi socialnimi in delavskimi pravicami. Potreba po ravnovesju med gospodarskimi in socialnimi interesi, ob spoštovanju človekovih pravic v primeru navzkrižja, je bistvena za zagotovitev, da se načelo primarnosti prava EU ne uporablja v nasprotju z evropskimi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic. |
| --- | --- |

2.6

Primeri navzkrižja med ekonomskimi svoboščinami in drugimi politikami EU na eni strani ter socialnimi pravicami na drugi sprožajo pomembna vprašanja glede tveganja neskladnosti med pravnim redom EU ter evropskimi in mednarodnimi instrumenti in pravili o človekovih pravicah. Države članice se v takih primerih znajdejo v položaju nasprotujočih si obveznosti pri prizadevanjih, da bi izvajale zakonodajo EU na eni strani in izpolnjevale svoje zaveze na podlagi veljavnih evropskih in mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic na drugi. Namen protokola o socialnem napredku je to dilemo odpraviti s pojasnitvijo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine, ki jih jamčita Pogodbi EU, niso temeljna pravica, ki bi prevladala nad temeljnimi človekovimi pravicami, vključno s temeljnimi socialnimi in delavskimi pravicami. Potreba po ravnovesju med gospodarskimi in socialnimi interesi, ob spoštovanju človekovih pravic v primeru navzkrižja, je bistvena za zagotovitev, da se načelo primarnosti prava EU ne uporablja v nasprotju z evropskimi in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic.

| 2.7 | Sklepi in priporočila iz Končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope (iz maja 2022) med 49 predlogi in 300 ukrepi vključujejo izboljšanje delovanja trgov, da bi zagotovili socialno pravičnejše življenjske in delovne pogoje, zlasti za mlade in ranljive skupine (predloga 13 in 14 (4)).
  EESO pozdravlja, da to poročilo Konference o prihodnosti Evrope zato vključuje poziv EU, državam članicam in socialnim partnerjem, naj med drugim sprejmejo ukrepe za polno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, sprejetega novembra 2017, in njegovega akcijskega načrta iz marca 2021, zlasti najpomembnejših ciljev v zvezi z Agendo 2030, na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni, ter v Pogodbi vključijo protokol o socialnem napredku. V njem je predlagana vključitev učinkovitejših jamstev za popolno varstvo socialnih pravic v primeru navzkrižja z ekonomskimi svoboščinami (glej ukrep št. 5, predlog št. 13), da se prepreči njihovo nazadovanje (ukrep št. 2, predlog št. 14). |
| --- | --- |

2.7

Sklepi in priporočila iz Končnega poročila Konference o prihodnosti Evrope (iz maja 2022) med 49 predlogi in 300 ukrepi vključujejo izboljšanje delovanja trgov, da bi zagotovili socialno pravičnejše življenjske in delovne pogoje, zlasti za mlade in ranljive skupine (predloga 13 in 14 (4

EESO pozdravlja, da to poročilo Konference o prihodnosti Evrope zato vključuje poziv EU, državam članicam in socialnim partnerjem, naj med drugim sprejmejo ukrepe za polno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, sprejetega novembra 2017, in njegovega akcijskega načrta iz marca 2021, zlasti najpomembnejših ciljev v zvezi z Agendo 2030, na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni, ter v Pogodbi vključijo protokol o socialnem napredku. V njem je predlagana vključitev učinkovitejših jamstev za popolno varstvo socialnih pravic v primeru navzkrižja z ekonomskimi svoboščinami (glej ukrep št. 5, predlog št. 13), da se prepreči njihovo nazadovanje (ukrep št. 2, predlog št. 14).

| 2.8 | Evropski parlament je junija 2022 zaradi trenutnih in nedavnih kriz ter s ciljem izpolnitve predlogov in ukrepov iz navedenega poročila Konference o prihodnosti Evrope sprejel resolucijo, v kateri poziva Evropski svet, naj začne postopek za pregled ustanovnih besedil EU. EESO pozdravlja, da sta med predlaganimi reformami zagotavljanje polnega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in vključitev socialnega napredka, povezanega s protokolom o socialnem napredku, v Pogodbi brez poseganja v spoštovanje posameznih pristojnosti ter načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Ugotavlja, da je Evropski parlament v resoluciji iz decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod izrazil podobne pozive k sprejetju protokola o socialnem napredku. |
| --- | --- |

2.8

Evropski parlament je junija 2022 zaradi trenutnih in nedavnih kriz ter s ciljem izpolnitve predlogov in ukrepov iz navedenega poročila Konference o prihodnosti Evrope sprejel resolucijo, v kateri poziva Evropski svet, naj začne postopek za pregled ustanovnih besedil EU. EESO pozdravlja, da sta med predlaganimi reformami zagotavljanje polnega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in vključitev socialnega napredka, povezanega s protokolom o socialnem napredku, v Pogodbi brez poseganja v spoštovanje posameznih pristojnosti ter načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Ugotavlja, da je Evropski parlament v resoluciji iz decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod izrazil podobne pozive k sprejetju protokola o socialnem napredku.

| 2.9 | EESO je to mnenje pripravil na podlagi izrecnega zaprosila naslednjega španskega predsedstva EU (za drugo polletje 2023), naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem bo sprejel stališče o navedenem protokolu. |
| --- | --- |

2.9

EESO je to mnenje pripravil na podlagi izrecnega zaprosila naslednjega španskega predsedstva EU (za drugo polletje 2023), naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem bo sprejel stališče o navedenem protokolu.

3.   Evropski okvir ter institucionalni, pravni in znanstveni prispevek o pomenu protokola o socialnem napredku, ki se doda Pogodbam

Evropski okvir ter institucionalni, pravni in znanstveni prispevek o pomenu protokola o socialnem napredku, ki se doda Pogodbam

| 3.1 | EESO pozdravlja, da so se vse tri institucije pripravljene posvetiti spremljanju Konference o prihodnosti Evrope in njenih predlogov v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodb EU. Ugotavlja, da se sprejemajo konkretni ukrepi za izvajanje predlogov te konference za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov na različnih področjih, vključno s spodbujanjem družbeno pravičnega in okoljsko trajnostnega konkurenčnega gospodarstva (tematsko področje št. 9 Konference o prihodnosti Evrope). |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja, da so se vse tri institucije pripravljene posvetiti spremljanju Konference o prihodnosti Evrope in njenih predlogov v skladu s svojimi pristojnostmi iz Pogodb EU. Ugotavlja, da se sprejemajo konkretni ukrepi za izvajanje predlogov te konference za izboljšanje vsakodnevnega življenja državljanov na različnih področjih, vključno s spodbujanjem družbeno pravičnega in okoljsko trajnostnega konkurenčnega gospodarstva (tematsko področje št. 9 Konference o prihodnosti Evrope).

| 3.2 | EESO ugotavlja tudi, da poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope (november 2022 (5)) vsebuje posodobljeno predhodno analizo predlogov in ukrepov, ki jo je pripravil generalni sekretariat Sveta. Iz poročila je razvidno, da:






  — | je po mnenju generalnega sekretariata Sveta ravnovesje med socialnimi pravicami in vsemi štirimi svoboščinami že zagotovljeno (na primer členi 9, 151 in 153 PDEU); |
| --- | --- | --- |

3.2

EESO ugotavlja tudi, da poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope (november 2022 (5

—

je po mnenju generalnega sekretariata Sveta ravnovesje med socialnimi pravicami in vsemi štirimi svoboščinami že zagotovljeno (na primer členi 9, 151 in 153 PDEU);

| — | sicer ne nasprotuje primernosti preučitve možnosti, ki so že predlagane v Pogodbah za zagotavljanje socialnih pravic (na primer člen 153), vendar meni, da je treba za nov protokol o socialnem napredku Pogodbi revidirati; |
| --- | --- |

—

sicer ne nasprotuje primernosti preučitve možnosti, ki so že predlagane v Pogodbah za zagotavljanje socialnih pravic (na primer člen 153), vendar meni, da je treba za nov protokol o socialnem napredku Pogodbi revidirati;

| — | je Komisija napovedala, da namerava predlagati priporočilo Svetu o razvoju okvirnih pogojev socialnega gospodarstva za drugo četrtletje 2023. |
| --- | --- |

—

je Komisija napovedala, da namerava predlagati priporočilo Svetu o razvoju okvirnih pogojev socialnega gospodarstva za drugo četrtletje 2023.

| 3.3 | EESO ugotavlja, da Konferenca o prihodnosti Evropi poziva k ambicioznejšim in odločnejšim ukrepom EU, držav in socialnih partnerjev za zagotavljanje večje blaginje evropskih državljanov v okviru prenovljene socialne pogodbe ter k stalnim izboljševanjem življenjskih in delovnih pogojev. Sedanji zakonodajni okvir v ta namen omogoča bolj zavzete socialne politike, za druge pa je v skladu s poročilom o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope (6) potrebna revizija Pogodb. |
| --- | --- |

3.3

EESO ugotavlja, da Konferenca o prihodnosti Evropi poziva k ambicioznejšim in odločnejšim ukrepom EU, držav in socialnih partnerjev za zagotavljanje večje blaginje evropskih državljanov v okviru prenovljene socialne pogodbe ter k stalnim izboljševanjem življenjskih in delovnih pogojev. Sedanji zakonodajni okvir v ta namen omogoča bolj zavzete socialne politike, za druge pa je v skladu s poročilom o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope (6

| 3.4 | Prav tako dodelitev iste pravne vrednosti Listini EU o temeljnih pravicah kot Pogodbama, četudi se ta ne vključi v njiju, pomeni izboljšanje ustavnega ravnovesja med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami, ne da bi bile prve izjema drugih. Kot je navedeno v njeni preambuli, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah potrjuje pravice, ki izhajajo zlasti iz skupnih ustavnih tradicij in mednarodnih obveznosti držav članic, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in socialno listino Sveta Evrope. Ustavno ravnovesje se je sicer izboljšalo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki je Listini zagotovila enako pravno veljavnost kot Pogodbi. Vendar izkušnje kažejo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine še vedno prevladajo nad socialnimi pravicami. |
| --- | --- |

3.4

Prav tako dodelitev iste pravne vrednosti Listini EU o temeljnih pravicah kot Pogodbama, četudi se ta ne vključi v njiju, pomeni izboljšanje ustavnega ravnovesja med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami, ne da bi bile prve izjema drugih. Kot je navedeno v njeni preambuli, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah potrjuje pravice, ki izhajajo zlasti iz skupnih ustavnih tradicij in mednarodnih obveznosti držav članic, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in socialno listino Sveta Evrope. Ustavno ravnovesje se je sicer izboljšalo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki je Listini zagotovila enako pravno veljavnost kot Pogodbi. Vendar izkušnje kažejo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine še vedno prevladajo nad socialnimi pravicami.

| 3.5 | EESO je seznanjen tudi s pozitivnim razvojem prava EU in sodne prakse Sodišča EU na poti k prepovedi socialnega dampinga za zagotavljanje modela gospodarske konkurence, ki ne bo le svobodna, temveč tudi lojalna. Sodba velikega senata Sodišča EU z dne 8. decembra 2020 (zadeva C-620/18) jasno potrjuje potrebo po zagotavljanju pravičnih socialnih pogojev pri uveljavljanju ekonomskih svoboščin (v primeru opravljanja storitev). Vendar izkušnje kažejo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine še vedno prevladajo nad socialnimi pravicami. |
| --- | --- |

3.5

EESO je seznanjen tudi s pozitivnim razvojem prava EU in sodne prakse Sodišča EU na poti k prepovedi socialnega dampinga za zagotavljanje modela gospodarske konkurence, ki ne bo le svobodna, temveč tudi lojalna. Sodba velikega senata Sodišča EU z dne 8. decembra 2020 (zadeva C-620/18) jasno potrjuje potrebo po zagotavljanju pravičnih socialnih pogojev pri uveljavljanju ekonomskih svoboščin (v primeru opravljanja storitev). Vendar izkušnje kažejo, da v primeru navzkrižja ekonomske svoboščine še vedno prevladajo nad socialnimi pravicami.

4.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO ugotavlja, da na evropski ravni sicer obstajajo zavezujoči in nezavezujoči minimalni standardi za doseganje napredka pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vendar je za spodbujanje in zagotavljanje dejanskega konkurenčnega in trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva potreben protokol o socialnem napredku, da bi okrepili prednosti našega evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva ter obenem odpravili pomanjkljivosti in ga prilagodili izzivom prihodnosti. Meni, da so sklepi Konference o prihodnosti Evrope ustrezen načrt za njegovo spodbujanje. Zato poziva evropske institucije, naj začnejo potrebne ukrepe za uresničitev tega predloga Konference. |
| --- | --- |

4.1

EESO ugotavlja, da na evropski ravni sicer obstajajo zavezujoči in nezavezujoči minimalni standardi za doseganje napredka pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vendar je za spodbujanje in zagotavljanje dejanskega konkurenčnega in trajnostnega socialnega tržnega gospodarstva potreben protokol o socialnem napredku, da bi okrepili prednosti našega evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva ter obenem odpravili pomanjkljivosti in ga prilagodili izzivom prihodnosti. Meni, da so sklepi Konference o prihodnosti Evrope ustrezen načrt za njegovo spodbujanje. Zato poziva evropske institucije, naj začnejo potrebne ukrepe za uresničitev tega predloga Konference.

| 4.2 | EESO meni, da bi bilo treba predlog Konference o prihodnosti Evrope in Evropskega parlamenta vključiti v obliki protokola (k PDEU) ali v obliki horizontalne klavzule (sprememba člena 9 PDEU), obstajajo pa še drugi instrumenti politike, ki bi lahko prispevali k ciljem protokola o socialnem napredku. |
| --- | --- |

4.2

EESO meni, da bi bilo treba predlog Konference o prihodnosti Evrope in Evropskega parlamenta vključiti v obliki protokola (k PDEU) ali v obliki horizontalne klavzule (sprememba člena 9 PDEU), obstajajo pa še drugi instrumenti politike, ki bi lahko prispevali k ciljem protokola o socialnem napredku.

| 4.3 | Poleg tega EESO meni, da protokol o socialnem napredku kot temeljni vidik socialnega napredka ohranja in krepi avtonomijo socialnih partnerjev z ustvarjanjem jasne povezave med pravilnim delovanjem notranjega trga in ekonomskimi svoboščinami, vključno z lojalno konkurenco med državami članicami, ob spoštovanju in spodbujanju kolektivnih socialnih pravic. Pri tem je treba vedno spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in dobro delovanje nacionalnih sistemov socialnega dialoga ter odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

4.3

Poleg tega EESO meni, da protokol o socialnem napredku kot temeljni vidik socialnega napredka ohranja in krepi avtonomijo socialnih partnerjev z ustvarjanjem jasne povezave med pravilnim delovanjem notranjega trga in ekonomskimi svoboščinami, vključno z lojalno konkurenco med državami članicami, ob spoštovanju in spodbujanju kolektivnih socialnih pravic. Pri tem je treba vedno spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in dobro delovanje nacionalnih sistemov socialnega dialoga ter odnosov med delodajalci in delojemalci.

| 4.4 | EESO meni, da je zagotavljanje načela nenazadovanja socialnih standardov, ki je že priznano v pravu Evropske socialne listine in sodni praksi Evropskega odbora za socialne pravice, ne pa tudi v pravu Unije niti s strani Sodišča EU, v okviru tega protokola ne le primerno, temveč tudi potrebno. |
| --- | --- |

4.4

EESO meni, da je zagotavljanje načela nenazadovanja socialnih standardov, ki je že priznano v pravu Evropske socialne listine in sodni praksi Evropskega odbora za socialne pravice, ne pa tudi v pravu Unije niti s strani Sodišča EU, v okviru tega protokola ne le primerno, temveč tudi potrebno.

| 4.5 | EESO meni, da je ta protokol osnovni element novega gospodarskega modela in modela upravljanja EU, ki mora temeljiti na veliko več kot zgolj bruto družbenem proizvodu ter vzpostaviti socialno pravično (vključujočo) in trajnostno evropsko blaginjo. |
| --- | --- |

4.5

EESO meni, da je ta protokol osnovni element novega gospodarskega modela in modela upravljanja EU, ki mora temeljiti na veliko več kot zgolj bruto družbenem proizvodu ter vzpostaviti socialno pravično (vključujočo) in trajnostno evropsko blaginjo.

5.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO je prepričan, da bo vključitev protokola o socialnem napredku Evropski uniji omogočila zbližanje glede napredka in gospodarske rasti, ki bosta prispevala k blaginji čim večjega dela njenega prebivalstva (ohranitvi evropskega socialnega modela), kar bo vplivalo tudi na ustanavljanje in razvoj trdnejših in trajnejših podjetij. Zato bi protokol o socialnem napredku pomembno prispeval tudi k doseganju ciljev trajnostnega razvoja EU v okviru Agende 2030 OZN. |
| --- | --- |

5.1

EESO je prepričan, da bo vključitev protokola o socialnem napredku Evropski uniji omogočila zbližanje glede napredka in gospodarske rasti, ki bosta prispevala k blaginji čim večjega dela njenega prebivalstva (ohranitvi evropskega socialnega modela), kar bo vplivalo tudi na ustanavljanje in razvoj trdnejših in trajnejših podjetij. Zato bi protokol o socialnem napredku pomembno prispeval tudi k doseganju ciljev trajnostnega razvoja EU v okviru Agende 2030 OZN.

| 5.2 | EESO meni, da mora imeti EU dovolj pooblastil za ukrepanje v primeru, da bi bilo to potrebno zaradi zagotavljanja učinkovitosti socialnega napredka, po analogiji s protokolom št. 27 o notranjem trgu in konkurenci v skladu z določbami Pogodb, vključno s členom 352 PDEU. |
| --- | --- |

5.2

EESO meni, da mora imeti EU dovolj pooblastil za ukrepanje v primeru, da bi bilo to potrebno zaradi zagotavljanja učinkovitosti socialnega napredka, po analogiji s protokolom št. 27 o notranjem trgu in konkurenci v skladu z določbami Pogodb, vključno s členom 352 PDEU.

| 5.3 | EESO priporoča, naj EU izpolni svojo obveznost iz Lizbonske pogodbe in pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah. Poleg tega mora EU pristopiti k Evropski socialni listini Sveta Evrope, da bi spodbudila usklajenost prava EU in prava Sveta Evrope na socialnem področju. |
| --- | --- |

5.3

EESO priporoča, naj EU izpolni svojo obveznost iz Lizbonske pogodbe in pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah. Poleg tega mora EU pristopiti k Evropski socialni listini Sveta Evrope, da bi spodbudila usklajenost prava EU in prava Sveta Evrope na socialnem področju.

V Bruslju, 15. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20220509RES29121/20220509RES29121.pdf

1

(2)  Building a social market economy in the European Union (Izgradnja socialnega tržnega gospodarstva v Evropski uniji), László Andor, komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje.

2

(3)  Glej resolucijo z dne 13. marca 2014 o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in MDS) v zvezi z državami v programu euroobmočja (2014/2007(INI)).

3

(4)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10033-2022-ADD-1-REV-1/en/pdf

4

(5)  https://www.consilium.europa.eu/sl/policies/conference-on-the-future-of-europe/

5

(6)  Poročilo o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope, glej npr. str. 53.

6

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 74(3) Poslovnika):

AMANDMA 1

SOC/756 — Protokol o socialnem napredku

Mnenje, ki ga je predstavila strokovna skupina SOC, se v celoti nadomesti z naslednjim besedilom (pojasnilo/obrazložitev je na koncu dokumenta):

| Amandma |
| --- |
| 1.   Sklepi in priporočila







  1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ugotavlja, da imajo države članice in deležniki različna mnenja o tem, ali je zaradi vključitve protokola o socialnem napredku reforma Pogodb primerna ali nujna. Svet je v predhodni tehnični oceni poročila o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope navedel, da je s Pogodbama zagotovljeno ravnovesje med socialnimi pravicami in vsemi štirimi ekonomskimi svoboščinami. Po mnenju EESO je pomembno ohraniti to ravnovesje v Pogodbah, ne pa uvajati hierarhije med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami. Poleg tega se z dodajanjem protokola o socialnem napredku k Pogodbama daje prednost temeljnim socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami notranjega trga in s tem spreminja osnovna načela, na katerih temelji EU, pomeni pa tudi napad na temelje našega gospodarstva, ki je EU in njenim državam članicam prineslo blaginjo in dobrobit. Takšen protokol bi torej lahko ogrozil temelje socialnega napredka. |

Amandma

1.   Sklepi in priporočila

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ugotavlja, da imajo države članice in deležniki različna mnenja o tem, ali je zaradi vključitve protokola o socialnem napredku reforma Pogodb primerna ali nujna. Svet je v predhodni tehnični oceni poročila o končnem izidu Konference o prihodnosti Evrope navedel, da je s Pogodbama zagotovljeno ravnovesje med socialnimi pravicami in vsemi štirimi ekonomskimi svoboščinami. Po mnenju EESO je pomembno ohraniti to ravnovesje v Pogodbah, ne pa uvajati hierarhije med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami. Poleg tega se z dodajanjem protokola o socialnem napredku k Pogodbama daje prednost temeljnim socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami notranjega trga in s tem spreminja osnovna načela, na katerih temelji EU, pomeni pa tudi napad na temelje našega gospodarstva, ki je EU in njenim državam članicam prineslo blaginjo in dobrobit. Takšen protokol bi torej lahko ogrozil temelje socialnega napredka.

| 1.2 | Tako kot obstajajo številne omejitve ekonomskih svoboščin, so mogoče tudi omejitve pri uveljavljanju temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do kolektivnih ukrepov. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije je omejitev ekonomskih svoboščin dopustna le, če je njen cilj legitimen, združljiv s Pogodbama in upravičen z nujnimi razlogi v splošnem interesu. Tudi v tem primeru pa mora biti še vedno ustrezna za uresničitev zastavljenega cilja in ne sme presegati tega, kar je potrebno za njegovo uresničitev. To je mogoče uveljaviti z obstoječimi načeli sorazmernosti in subsidiarnosti na ravni EU. |
| --- | --- |

1.2

Tako kot obstajajo številne omejitve ekonomskih svoboščin, so mogoče tudi omejitve pri uveljavljanju temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do kolektivnih ukrepov. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije je omejitev ekonomskih svoboščin dopustna le, če je njen cilj legitimen, združljiv s Pogodbama in upravičen z nujnimi razlogi v splošnem interesu. Tudi v tem primeru pa mora biti še vedno ustrezna za uresničitev zastavljenega cilja in ne sme presegati tega, kar je potrebno za njegovo uresničitev. To je mogoče uveljaviti z obstoječimi načeli sorazmernosti in subsidiarnosti na ravni EU.

| 1.3 | EESO meni, da je treba cilje politike zaposlovanja in socialne politike še naprej obravnavati na podlagi veljavnih Pogodb ter obstoječega zakonodajnega in političnega okvira na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer je treba v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev; Odbor je prihodnjemu španskemu predsedstvu na voljo za prispevek k temu procesu. |
| --- | --- |

1.3

EESO meni, da je treba cilje politike zaposlovanja in socialne politike še naprej obravnavati na podlagi veljavnih Pogodb ter obstoječega zakonodajnega in političnega okvira na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer je treba v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev; Odbor je prihodnjemu španskemu predsedstvu na voljo za prispevek k temu procesu.

| 1.4 | Namesto da EU oblikuje protokol o socialnem napredku, ki bi podrl ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami in socialnimi pravicami ter posegel v natančno opredeljene pristojnosti EU in nacionalne pristojnosti, je pomembno doseči napredek v smeri skupnega razumevanja dodane vrednosti EU v smislu politike zaposlovanja in socialne politike. |
| --- | --- |

1.4

Namesto da EU oblikuje protokol o socialnem napredku, ki bi podrl ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami in socialnimi pravicami ter posegel v natančno opredeljene pristojnosti EU in nacionalne pristojnosti, je pomembno doseči napredek v smeri skupnega razumevanja dodane vrednosti EU v smislu politike zaposlovanja in socialne politike.

| 1.5 | Bistveno je, da se EU še naprej razvija na način, ki omogoča celostno reševanje gospodarskih in socialnih izzivov. Kot je EESO že navedel, sta konkurenčnost in večja produktivnost na podlagi spretnosti in znanja dober recept za ohranjanje blaginje evropskih družb. Gospodarska rast in dobro delujoč notranji trg sta pomembna elementa za krepitev socialne razsežnosti EU. Okrepiti moramo prednosti evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva ter odpraviti njegove slabosti in ga tako prilagoditi prihodnjim izzivom (1). |
| --- | --- |

1.5

Bistveno je, da se EU še naprej razvija na način, ki omogoča celostno reševanje gospodarskih in socialnih izzivov. Kot je EESO že navedel, sta konkurenčnost in večja produktivnost na podlagi spretnosti in znanja dober recept za ohranjanje blaginje evropskih družb. Gospodarska rast in dobro delujoč notranji trg sta pomembna elementa za krepitev socialne razsežnosti EU. Okrepiti moramo prednosti evropskega sistema socialnega tržnega gospodarstva ter odpraviti njegove slabosti in ga tako prilagoditi prihodnjim izzivom (1).

| 1.6 | Odločitve na področju socialne politike bi bilo treba sprejemati čim bližje državljanom EU in ob polnem spoštovanju pristojnosti, ki si jih delijo EU, države članice in socialni partnerji. To je potrebno za doseganje pozitivnih rezultatov za državljane, delavce, podjetja in družbo kot celoto. V prihodnje bi bilo treba organizirati dobro oblikovane in uravnotežene orientacijske razprave o ekonomskih in socialnih razsežnostih EU. Da bi oblikovali realistična pričakovanja ter dosegli napredek pri evropski ekonomski in socialni konvergenci, bi bilo treba v evropskih razpravah o socialni razsežnosti bolje upoštevati tudi heterogenost gospodarskega razvoja v državah članicah. To tudi pomeni, da so lahko včasih kratkoročno potrebni ukrepi, ki vodijo v nazadovanje delovnih in socialnih standardov, da bi se vlade izognile še hujšim posledicam resnih gospodarskih in fiskalnih recesij na nacionalni ravni. Ocena, ali so taki ukrepi potrebni, pa mora ostati v pristojnosti nacionalnih organov. |
| --- | --- |

1.6

Odločitve na področju socialne politike bi bilo treba sprejemati čim bližje državljanom EU in ob polnem spoštovanju pristojnosti, ki si jih delijo EU, države članice in socialni partnerji. To je potrebno za doseganje pozitivnih rezultatov za državljane, delavce, podjetja in družbo kot celoto. V prihodnje bi bilo treba organizirati dobro oblikovane in uravnotežene orientacijske razprave o ekonomskih in socialnih razsežnostih EU. Da bi oblikovali realistična pričakovanja ter dosegli napredek pri evropski ekonomski in socialni konvergenci, bi bilo treba v evropskih razpravah o socialni razsežnosti bolje upoštevati tudi heterogenost gospodarskega razvoja v državah članicah. To tudi pomeni, da so lahko včasih kratkoročno potrebni ukrepi, ki vodijo v nazadovanje delovnih in socialnih standardov, da bi se vlade izognile še hujšim posledicam resnih gospodarskih in fiskalnih recesij na nacionalni ravni. Ocena, ali so taki ukrepi potrebni, pa mora ostati v pristojnosti nacionalnih organov.

| 1.7 | Zaradi zgoraj navedenih razlogov je predlog za revizijo Pogodb z namenom oblikovanja protokola o socialnem napredku nesprejemljiv in ga skupina delodajalcev EESO ne podpira. |
| --- | --- |

1.7

Zaradi zgoraj navedenih razlogov je predlog za revizijo Pogodb z namenom oblikovanja protokola o socialnem napredku nesprejemljiv in ga skupina delodajalcev EESO ne podpira.

2.   Ozadje, okvir EU in nacionalni okvir ter institucionalni in pravni okvir

| 2.1 | EESO je mnenje SOC/756 pripravil na podlagi zaprosila prihajajočega španskega predsedstva, naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem bo odgovoril na vprašanja iz tega zaprosila (2). |
| --- | --- |

2.1

EESO je mnenje SOC/756 pripravil na podlagi zaprosila prihajajočega španskega predsedstva, naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem bo odgovoril na vprašanja iz tega zaprosila (2).

| 2.2 | Zaprosilo prihajajočega španskega predsedstva se nanaša na predlog Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) za protokol o socialnem napredku (3) v okviru izidov Konference o prihodnosti Evrope (4) in na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za revizijo temeljnih pogodb (5), v kateri Svet med drugim poziva, naj „[prilagodi] pristojnosti, ki so Uniji podeljene s Pogodbama [...] v socialnih in gospodarskih politikah; [zagotovi] celovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in v Pogodbi [vključi] socialni napredek iz člena 9 PDEU v zvezi s protokolom o socialnem napredku“. |
| --- | --- |

2.2

Zaprosilo prihajajočega španskega predsedstva se nanaša na predlog Evropske konfederacije sindikatov (ETUC) za protokol o socialnem napredku (3) v okviru izidov Konference o prihodnosti Evrope (4) in na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2022 o pozivu k sklicu konvencije za revizijo temeljnih pogodb (5), v kateri Svet med drugim poziva, naj „[prilagodi] pristojnosti, ki so Uniji podeljene s Pogodbama [...] v socialnih in gospodarskih politikah; [zagotovi] celovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in v Pogodbi [vključi] socialni napredek iz člena 9 PDEU v zvezi s protokolom o socialnem napredku“.

| 2.3 | Predlog ETUC (6) za protokol o socialnem napredku vsebuje štiri glavne določbe, ki bi jih bilo treba dodati Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Določa načela (člen 1), opredelitev socialnega napredka in njegovo izvajanje (člen 2), razmerje med temeljnimi socialnimi pravicami in drugimi politikami Unije (člen 3) ter pristojnosti EU (člen 4) za zagotavljanje socialnega napredka. |
| --- | --- |

2.3

Predlog ETUC (6) za protokol o socialnem napredku vsebuje štiri glavne določbe, ki bi jih bilo treba dodati Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Določa načela (člen 1), opredelitev socialnega napredka in njegovo izvajanje (člen 2), razmerje med temeljnimi socialnimi pravicami in drugimi politikami Unije (člen 3) ter pristojnosti EU (člen 4) za zagotavljanje socialnega napredka.

| 2.4 | V skladu s predlogom ETUC:






  — | „Nobena določba Pogodb, zlasti pa ekonomske svoboščine, notranji trg, konkurenca ali drugi ukrepi politike Unije, nimajo prednosti pred temeljnimi socialnimi pravicami in socialnim napredkom, ki so opredeljeni v členu 2 tega protokola. V primeru navzkrižja imajo prednost temeljne socialne pravice.“ (Člen 3) |
| --- | --- | --- |

2.4

V skladu s predlogom ETUC:

—

„Nobena določba Pogodb, zlasti pa ekonomske svoboščine, notranji trg, konkurenca ali drugi ukrepi politike Unije, nimajo prednosti pred temeljnimi socialnimi pravicami in socialnim napredkom, ki so opredeljeni v členu 2 tega protokola. V primeru navzkrižja imajo prednost temeljne socialne pravice.“ (Člen 3)

| — | „Nobenega ukrepa politike Unije, zlasti v zvezi z ekonomskimi svoboščinami, se ne sme razlagati tako, da omejuje ali negativno vpliva na uresničevanje temeljnih socialnih pravic, kot jih priznavajo države članice, pravo Unije in kateri koli drug mednarodni instrument, zlasti konvencije Mednarodne organizacije dela in Evropska socialna listina Sveta Evrope.“ (Člen 3) |
| --- | --- |

—

„Nobenega ukrepa politike Unije, zlasti v zvezi z ekonomskimi svoboščinami, se ne sme razlagati tako, da omejuje ali negativno vpliva na uresničevanje temeljnih socialnih pravic, kot jih priznavajo države članice, pravo Unije in kateri koli drug mednarodni instrument, zlasti konvencije Mednarodne organizacije dela in Evropska socialna listina Sveta Evrope.“ (Člen 3)

| 2.5 | EESO ugotavlja, da je bil prvotni predlog ETUC za protokol o socialnem napredku iz leta 2008 pripravljen na podlagi sodb Sodišča Evropske unije v zadevah Viking, Laval, Rüffert in Luxembourg. Ugotavlja tudi, da so evropski medsektorski socialni partnerji leta 2010 objavili poročilo o skupnem delu evropskih socialnih partnerjev v zvezi s temi sodbami, v katerem so se strinjali, da se učinki ekonomskih svoboščin in temeljnih socialnih pravic na njihovem področju medsebojno prepletajo. Imajo pa različna stališča o konkretnih posledicah te interakcije in zlasti o tem, kaj bi to pomenilo v smislu omejevanja pravice do kolektivnih ukrepov in/ali svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (7). |
| --- | --- |

2.5

EESO ugotavlja, da je bil prvotni predlog ETUC za protokol o socialnem napredku iz leta 2008 pripravljen na podlagi sodb Sodišča Evropske unije v zadevah Viking, Laval, Rüffert in Luxembourg. Ugotavlja tudi, da so evropski medsektorski socialni partnerji leta 2010 objavili poročilo o skupnem delu evropskih socialnih partnerjev v zvezi s temi sodbami, v katerem so se strinjali, da se učinki ekonomskih svoboščin in temeljnih socialnih pravic na njihovem področju medsebojno prepletajo. Imajo pa različna stališča o konkretnih posledicah te interakcije in zlasti o tem, kaj bi to pomenilo v smislu omejevanja pravice do kolektivnih ukrepov in/ali svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (7).

| 2.6 | EESO opozarja tudi na neuspeh predloga Komisije za uredbo COM(2012) 130 („Monti II“) (8) in buren odziv, ki ga je ta pobuda leta 2012 sprožila v nacionalnih parlamentih (9), ki so v skladu z načelom subsidiarnosti branili nacionalne pristojnosti, kar kaže, da je člen 153(5) PDEU še vedno veljaven. Ta člen jasno določa, da EU ni pristojna za pravico do združevanja, pravico do stavke ali pravico do izprtja. |
| --- | --- |

2.6

EESO opozarja tudi na neuspeh predloga Komisije za uredbo COM(2012) 130 („Monti II“) (8) in buren odziv, ki ga je ta pobuda leta 2012 sprožila v nacionalnih parlamentih (9), ki so v skladu z načelom subsidiarnosti branili nacionalne pristojnosti, kar kaže, da je člen 153(5) PDEU še vedno veljaven. Ta člen jasno določa, da EU ni pristojna za pravico do združevanja, pravico do stavke ali pravico do izprtja.

| 2.7 | Glede na zgoraj opisano EESO ugotavlja, da imajo države članice in deležniki različna mnenja o tem, ali je reforma Pogodb zaradi vključitve protokola o socialnem napredku primerna ali nujna. To se na primer izraža v izjavi danskega ministra za pravosodje Petra Hummelgaarda, da „je na srečanjih z evropskimi kolegi in Komisijo večkrat poudaril dolgoročno vizijo vlade glede uvedbe socialnega protokola. Za vključitev socialnega protokola v Pogodbi je potrebna njuna sprememba. Vlada meni, da trenutno ni pravi čas za dolgotrajen proces spreminjanja Pogodb, želimo pa doseči konkretne rezultate glede izzivov, s katerimi se soočajo evropski državljani in podjetja“ (10). |
| --- | --- |

2.7

Glede na zgoraj opisano EESO ugotavlja, da imajo države članice in deležniki različna mnenja o tem, ali je reforma Pogodb zaradi vključitve protokola o socialnem napredku primerna ali nujna. To se na primer izraža v izjavi danskega ministra za pravosodje Petra Hummelgaarda, da „je na srečanjih z evropskimi kolegi in Komisijo večkrat poudaril dolgoročno vizijo vlade glede uvedbe socialnega protokola. Za vključitev socialnega protokola v Pogodbi je potrebna njuna sprememba. Vlada meni, da trenutno ni pravi čas za dolgotrajen proces spreminjanja Pogodb, želimo pa doseči konkretne rezultate glede izzivov, s katerimi se soočajo evropski državljani in podjetja“ (10).

| 2.8 | EESO opozarja, da so bila vprašanja, ki so bila obravnavana v okviru sodb v zadevah Viking, Laval in Rüffert v letih 2007 in 2008, rešena z revizijo direktive o napotitvi delavcev leta 2018. Ker revidirana direktiva o napotitvi delavcev vključuje načelo enakega plačila za enako delo na enakem delovnem mestu podobno kot v skladu s sodbama v zadevah Viking in Laval, bi se lahko pravica delavcev do kolektivnih ukrepov upravičeno uporabila za zahtevanje plačila, enakovrednega tistemu, ki ga prejemajo lokalni delavci. |
| --- | --- |

2.8

EESO opozarja, da so bila vprašanja, ki so bila obravnavana v okviru sodb v zadevah Viking, Laval in Rüffert v letih 2007 in 2008, rešena z revizijo direktive o napotitvi delavcev leta 2018. Ker revidirana direktiva o napotitvi delavcev vključuje načelo enakega plačila za enako delo na enakem delovnem mestu podobno kot v skladu s sodbama v zadevah Viking in Laval, bi se lahko pravica delavcev do kolektivnih ukrepov upravičeno uporabila za zahtevanje plačila, enakovrednega tistemu, ki ga prejemajo lokalni delavci.

| 2.9 | Zahteva po vključitvi protokola o socialnem napredku je bila ponovno predstavljena v okviru Konference o prihodnosti Evrope. V zvezi s tem EESO poudarja stališče Sveta iz predhodne tehnične ocene Konference o prihodnosti Evrope, da je ravnovesje med socialnimi pravicami in štirimi ekonomskimi svoboščinami že zagotovljeno (npr. člen 3 PEU, členi 9, 151 in 153 PDEU). EESO se v celoti strinja s stališčem iz predhodne tehnične ocene Sveta in meni, da za oblikovanje protokola o socialnem napredku ni treba spremeniti Pogodb. |
| --- | --- |

2.9

Zahteva po vključitvi protokola o socialnem napredku je bila ponovno predstavljena v okviru Konference o prihodnosti Evrope. V zvezi s tem EESO poudarja stališče Sveta iz predhodne tehnične ocene Konference o prihodnosti Evrope, da je ravnovesje med socialnimi pravicami in štirimi ekonomskimi svoboščinami že zagotovljeno (npr. člen 3 PEU, členi 9, 151 in 153 PDEU). EESO se v celoti strinja s stališčem iz predhodne tehnične ocene Sveta in meni, da za oblikovanje protokola o socialnem napredku ni treba spremeniti Pogodb.

| 2.10 | EESO meni, da je to mnenje priložnost za ponovno potrditev tega, kar je navedeno v členu 3(3) PEU, in sicer da EU vzpostavi notranji trg ter si prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti, in „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek“. |
| --- | --- |

2.10

EESO meni, da je to mnenje priložnost za ponovno potrditev tega, kar je navedeno v členu 3(3) PEU, in sicer da EU vzpostavi notranji trg ter si prizadeva za trajnostni razvoj Evrope, ki temelji na uravnoteženi gospodarski rasti, in „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek“.

| 2.11 | Predlog za vključitev protokola o socialnem napredku v Pogodbi bi spremenil naravo in delovanje socialnega tržnega gospodarstva EU, saj bi socialne pravice prevladale nad ekonomskimi svoboščinami. Nasprotno pa Listina EU o temeljnih pravicah sledi pravilnemu pristopu, saj varuje socialne pravice in ekonomske svoboščine kot del istega instrumenta z enako pravno veljavnostjo. Dati splošno prednost socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami bi bilo enako napačno kot dati splošno prednost ekonomskim svoboščinam. |
| --- | --- |

2.11

Predlog za vključitev protokola o socialnem napredku v Pogodbi bi spremenil naravo in delovanje socialnega tržnega gospodarstva EU, saj bi socialne pravice prevladale nad ekonomskimi svoboščinami. Nasprotno pa Listina EU o temeljnih pravicah sledi pravilnemu pristopu, saj varuje socialne pravice in ekonomske svoboščine kot del istega instrumenta z enako pravno veljavnostjo. Dati splošno prednost socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami bi bilo enako napačno kot dati splošno prednost ekonomskim svoboščinam.

| 2.12 | EESO poudarja, da je pomembno v Pogodbah ohraniti obstoječe ravnovesje med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami, ne da bi med njimi ustvarili hierarhijo. Čeprav je varstvo temeljnih pravic legitimen interes, ki bi načeloma lahko upravičil omejitev temeljnih svoboščin, zagotovljenih s Pogodbo, kot sta svoboda ustanavljanja ali svoboda opravljanja storitev, kot je bilo na primer navedeno v zadevi Laval (11), uveljavljanje temeljnih pravic vseeno spada na področje uporabe določb Pogodb in ga je treba uskladiti z načelom sorazmernosti
   (12). |
| --- | --- |

2.12

EESO poudarja, da je pomembno v Pogodbah ohraniti obstoječe ravnovesje med socialnimi pravicami in ekonomskimi svoboščinami, ne da bi med njimi ustvarili hierarhijo. Čeprav je varstvo temeljnih pravic legitimen interes, ki bi načeloma lahko upravičil omejitev temeljnih svoboščin, zagotovljenih s Pogodbo, kot sta svoboda ustanavljanja ali svoboda opravljanja storitev, kot je bilo na primer navedeno v zadevi Laval (11), uveljavljanje temeljnih pravic vseeno spada na področje uporabe določb Pogodb in ga je treba uskladiti z načelom sorazmernosti
   (12).

| 2.13 | Z dodajanjem protokola o socialnem napredku k Pogodbama bi dali prednost temeljnim socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami notranjega trga in s tem spremenili osnovna načela, na katerih temelji EU, pomeni pa tudi napad na temelje našega gospodarstva, ki je EU in njenim državam članicam prineslo blaginjo in dobrobit. Zato bi tak protokol lahko ogrozil temelje socialnega napredka. Namesto da EU začenja proces s ciljem priprave protokola o socialnem napredku, ki bi podrl ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami in socialnimi pravicami ter posegel v natančno opredeljene pristojnosti EU in nacionalne pristojnosti, je pomembno doseči napredek v smeri skupnega razumevanja dodane vrednosti EU v smislu politike zaposlovanja in socialne politike. |
| --- | --- |

2.13

Z dodajanjem protokola o socialnem napredku k Pogodbama bi dali prednost temeljnim socialnim pravicam pred ekonomskimi svoboščinami notranjega trga in s tem spremenili osnovna načela, na katerih temelji EU, pomeni pa tudi napad na temelje našega gospodarstva, ki je EU in njenim državam članicam prineslo blaginjo in dobrobit. Zato bi tak protokol lahko ogrozil temelje socialnega napredka. Namesto da EU začenja proces s ciljem priprave protokola o socialnem napredku, ki bi podrl ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami in socialnimi pravicami ter posegel v natančno opredeljene pristojnosti EU in nacionalne pristojnosti, je pomembno doseči napredek v smeri skupnega razumevanja dodane vrednosti EU v smislu politike zaposlovanja in socialne politike.

| 2.14 | EESO je že priznal, da evropski ekonomski in socialni model temelji na enotnem razumevanju pomena povečevanja zaposlovanja, socialnega napredka in produktivnosti, saj so to ključni dejavniki za trajnostno in pravično gospodarsko rast, ki koristi vsem (13). Cilje politike zaposlovanja in socialne politike bi bilo treba še naprej obravnavati na podlagi veljavnih Pogodb ter obstoječega zakonodajnega in političnega okvira na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer je treba v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

2.14

EESO je že priznal, da evropski ekonomski in socialni model temelji na enotnem razumevanju pomena povečevanja zaposlovanja, socialnega napredka in produktivnosti, saj so to ključni dejavniki za trajnostno in pravično gospodarsko rast, ki koristi vsem (13). Cilje politike zaposlovanja in socialne politike bi bilo treba še naprej obravnavati na podlagi veljavnih Pogodb ter obstoječega zakonodajnega in političnega okvira na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer je treba v celoti spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev.

| 2.15 | Bistveno je, da se EU še naprej razvija na način, ki omogoča celostno reševanje gospodarskih in socialnih izzivov. To je potrebno za doseganje pozitivnih rezultatov za državljane, delavce, podjetja in družbo kot celoto. V prihodnje bi bilo treba organizirati dobro oblikovane in uravnotežene orientacijske razprave o ekonomskih in socialnih razsežnostih EU. Da bi oblikovali realistična pričakovanja ter dosegli napredek pri evropski ekonomski in socialni konvergenci, bi bilo treba v evropskih razpravah o socialni razsežnosti bolje upoštevati tudi heterogenost gospodarskega razvoja v državah članicah. |
| --- | --- |

2.15

Bistveno je, da se EU še naprej razvija na način, ki omogoča celostno reševanje gospodarskih in socialnih izzivov. To je potrebno za doseganje pozitivnih rezultatov za državljane, delavce, podjetja in družbo kot celoto. V prihodnje bi bilo treba organizirati dobro oblikovane in uravnotežene orientacijske razprave o ekonomskih in socialnih razsežnostih EU. Da bi oblikovali realistična pričakovanja ter dosegli napredek pri evropski ekonomski in socialni konvergenci, bi bilo treba v evropskih razpravah o socialni razsežnosti bolje upoštevati tudi heterogenost gospodarskega razvoja v državah članicah.

| 2.16 | Ob prizadevanjih za doseganje socialnega napredka moramo priznati tudi, da je v nekaterih razmerah treba sprejeti ukrepe za reševanje gospodarskih in fiskalnih situacij na nacionalni ravni, da bi preprečili resna izkrivljanja na trgu dela in škodo za srednjeročni gospodarski razvoj. To lahko v nekaterih primerih privede do zmanjšanja socialnih pravic. Čeprav znižanje ravni socialnih standardov ni glavni cilj, morajo nacionalne vlade včasih imeti možnost uporabiti ta instrument, da bi se izognile še hujšim posledicam gospodarskih in fiskalnih recesij. |
| --- | --- |

2.16

Ob prizadevanjih za doseganje socialnega napredka moramo priznati tudi, da je v nekaterih razmerah treba sprejeti ukrepe za reševanje gospodarskih in fiskalnih situacij na nacionalni ravni, da bi preprečili resna izkrivljanja na trgu dela in škodo za srednjeročni gospodarski razvoj. To lahko v nekaterih primerih privede do zmanjšanja socialnih pravic. Čeprav znižanje ravni socialnih standardov ni glavni cilj, morajo nacionalne vlade včasih imeti možnost uporabiti ta instrument, da bi se izognile še hujšim posledicam gospodarskih in fiskalnih recesij.

| 2.17 | Glavna vloga EU ni v tem, da poskuša reševati vse izzive trga dela na evropski ravni, temveč da nudi informacije, možne rešitve, spodbude in strokovno znanje, da bi državam članicam in socialnim partnerjem pomagala pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, ki dejansko obravnavajo strukturne izzive trga dela, s katerimi se soočajo, na način, ki je njihovim družbam razumljiv in sprejemljiv. |
| --- | --- |

2.17

Glavna vloga EU ni v tem, da poskuša reševati vse izzive trga dela na evropski ravni, temveč da nudi informacije, možne rešitve, spodbude in strokovno znanje, da bi državam članicam in socialnim partnerjem pomagala pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik, ki dejansko obravnavajo strukturne izzive trga dela, s katerimi se soočajo, na način, ki je njihovim družbam razumljiv in sprejemljiv.

| 2.18 | Odločitve na področju socialne politike bi bilo treba sprejemati čim bližje državljanom Unije in ob polnem spoštovanju pristojnosti držav članic in socialnih partnerjev. Zlasti na trgu dela je mnoge odločitve najbolje sprejemati pri delodajalcu in delavcu ali čim bližje njima. |
| --- | --- |

2.18

Odločitve na področju socialne politike bi bilo treba sprejemati čim bližje državljanom Unije in ob polnem spoštovanju pristojnosti držav članic in socialnih partnerjev. Zlasti na trgu dela je mnoge odločitve najbolje sprejemati pri delodajalcu in delavcu ali čim bližje njima.

| 2.19 | V tem smislu je nedavno objavljena pobuda EU za socialni dialog (14) korak v pravo smer, saj lahko utre pot močnejšim organizacijam socialnih partnerjev tam, kjer je v EU to potrebno, in ustvari več prostora, da se lahko socialni partnerji ob podpori nacionalnih vlad samostojno pogajajo na ustreznih ravneh v državah članicah. |
| --- | --- |

2.19

V tem smislu je nedavno objavljena pobuda EU za socialni dialog (14) korak v pravo smer, saj lahko utre pot močnejšim organizacijam socialnih partnerjev tam, kjer je v EU to potrebno, in ustvari več prostora, da se lahko socialni partnerji ob podpori nacionalnih vlad samostojno pogajajo na ustreznih ravneh v državah članicah.

| 2.20 | Poleg tega se je treba prilagoditi različnim načinom, na katere države članice dajejo prednost in oblikujejo ukrepe socialne politike glede na uveljavljene ustavne ureditve, politične odločitve, pristope k politiki in kulturne tradicije v državah članicah. Zato mora načelo subsidiarnosti, kot je zapisano v Pogodbi, ostati v središču političnih usmeritev. |
| --- | --- |

2.20

Poleg tega se je treba prilagoditi različnim načinom, na katere države članice dajejo prednost in oblikujejo ukrepe socialne politike glede na uveljavljene ustavne ureditve, politične odločitve, pristope k politiki in kulturne tradicije v državah članicah. Zato mora načelo subsidiarnosti, kot je zapisano v Pogodbi, ostati v središču političnih usmeritev.

| 2.21 | Pri tem se je treba zavedati, da ima EU drugačno naravo kot mednarodne organizacije, kot sta Svet Evrope in Mednarodna organizacija dela. Zato uporaba okvirov, ki izhajajo iz teh mednarodnih organizacij, ni ustrezna podlaga za izvajanje v EU. EU bi morala oblikovati politike, ki bi dobro odražale njeno posebno naravo. Hkrati so temeljne pravice, ki jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in ki izhajajo iz ustavnega izročila, skupnega državam članicam, v skladu s členom 6(3) PEU tudi splošna načela prava Unije. |
| --- | --- |

2.21

Pri tem se je treba zavedati, da ima EU drugačno naravo kot mednarodne organizacije, kot sta Svet Evrope in Mednarodna organizacija dela. Zato uporaba okvirov, ki izhajajo iz teh mednarodnih organizacij, ni ustrezna podlaga za izvajanje v EU. EU bi morala oblikovati politike, ki bi dobro odražale njeno posebno naravo. Hkrati so temeljne pravice, ki jih zagotavlja Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in ki izhajajo iz ustavnega izročila, skupnega državam članicam, v skladu s členom 6(3) PEU tudi splošna načela prava Unije.

Obrazložitev

To besedilo vsebuje amandma, katerega namen je predstaviti stališče, ki je na splošno drugačno od mnenja, ki ga je predstavila strokovna skupina, zato se ga opredeli kot nasprotno mnenje. V njem so navedeni razlogi, zaradi katerih EESO meni, da ni treba spreminjati Pogodb, da bi oblikovali protokol o socialnem napredku. Namesto da EU predlaga protokol o socialnem napredku, ki bi podrl ravnovesje med ekonomskimi svoboščinami in socialnimi pravicami ter posegel v natančno opredeljene nacionalne pristojnosti, je pomembno doseči napredek v smeri skupnega razumevanja dodane vrednosti EU na področju politike zaposlovanja in socialne politike.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 101 |
| --- | --- |
| Proti: | 133 |
| Vzdržani: | 7 |

Za:

101

Proti:

133

Vzdržani:

7

---

(1)  Prispevek EESO k socialnemu vrhu v Portu, točka 7.

(2)

| „1. | Kako EESO ocenjuje ta predlog in kakšno je njegovo stališče o njem, potem ko je sedanja predsednica Evropske komisije v svojem zadnjem govoru odprla možnost razprave o reformi Pogodb? |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Ali je po njegovem mnenju primerno in dobrodošlo, da se za napredek v zvezi s tem predlogom ta prizadevanja vključijo na dnevni red španskega predsedovanja? |
| --- | --- |

2.

| 3. | Če to je primerno in dobrodošlo, na katerih ravneh pristojnosti bi bilo ta predlog dobro obravnavati (evropski vrh, Svet ministrov za socialne zadeve, strokovna raven, tehnična raven)?“ |
| --- | --- |

3.

(3)  Prvotno predlagan leta 2008 in posodobljen leta 2022.

3

(4)  Poročilo o končnem izidu.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0244_SL.html.

5

(6)  Predlog ETUC za protokol o socialnem napredku, posodobljen leta 2022.

6

(7)  Poročilo o skupnem delu evropskih socialnih partnerjev v zvezi s sodbami Sodišča Evropske unije v zadevah Viking, Laval, Rüffert in Luxembourg.

7

(8)  Predlog uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev.

8

(9)  Dvanajst od 40 nacionalnih parlamentov ali parlamentarnih domov (19 od 54 dodeljenih glasov) je menilo, da vsebina predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti. Komisija je na koncu svoj predlog umaknila.

9

(10)  Na razpravi v odboru danskega parlamenta za zadeve EU.

10

(11)  Zadeva C/341/05, točki 91 in 93.

11

(12)  V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb.

12

(13)  
  UL C 125, 21.4.2017, str. 10, točka 2.6.

13

(14)  Glej tudi mnenje EESO o krepitvi socialnega dialoga (še ni objavljeno v UL).

14

krepitvi socialnega dialoga

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/68 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/68

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sodelovanje na področju mladine

(raziskovalno mnenje na zaprosilo španskega predsedstva)

(2023/C 293/10)

| Poročevalka: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Nicoletta MERLO

Nicoletta MERLO

| Zaprosilo španskega predsedstva Sveta | dopis z dne 8. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  raziskovalno mnenje |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 31. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 15. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 224/3/10 |

Zaprosilo španskega predsedstva Sveta

dopis z dne 8. 12. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

raziskovalno mnenje

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

31. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

15. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

224/3/10

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Da bi bilo izvajanje strategije EU za mlade uspešno ter da bi zagotovili okvir in referenco za spodbujanje programov za mlade v vseh državah članicah, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja pomen točnih in posodobljenih podatkov. To bo omogočilo spremljanje in ocenjevanje asimetričnih posledic kriz, kot je COVID-19 (1), in vpliva politik na mlade (2) ter opredelitev primerov dobre prakse, ki neposredno in izključno obravnavajo mlade ali nanje pomembno vplivajo. |
| --- | --- |

1.1

Da bi bilo izvajanje strategije EU za mlade uspešno ter da bi zagotovili okvir in referenco za spodbujanje programov za mlade v vseh državah članicah, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja pomen točnih in posodobljenih podatkov. To bo omogočilo spremljanje in ocenjevanje asimetričnih posledic kriz, kot je COVID-19 (1

2

| 1.2 | EESO ceni nenehno izboljševanje mladinskega dialoga EU in meni, da ga je nujno okrepiti ter v celoten proces oblikovanja politik vključiti organe, ki smiselno zastopajo mlade, pri čemer je treba priznati njihovo vlogo in ustrezno upoštevati nove načine, na katere mladi danes sodelujejo, razpravljajo in se mobilizirajo, pogosto z uporabo tehnologije in družbenih medijev. |
| --- | --- |

1.2

EESO ceni nenehno izboljševanje mladinskega dialoga EU in meni, da ga je nujno okrepiti ter v celoten proces oblikovanja politik vključiti organe, ki smiselno zastopajo mlade, pri čemer je treba priznati njihovo vlogo in ustrezno upoštevati nove načine, na katere mladi danes sodelujejo, razpravljajo in se mobilizirajo, pogosto z uporabo tehnologije in družbenih medijev.

| 1.3 | Mladinski dialog EU bi moral biti tesno povezan z njeno agendo in vanj bi bilo treba tesneje vključiti dogodke, kot sta Vaša Evropa, vaš glas! in Evropska prireditev za mlade. Mladinske organizacije in mreže, ki prispevajo k temu dialogu, bi bilo treba bolje in dolgoročneje podpreti. |
| --- | --- |

1.3

Mladinski dialog EU bi moral biti tesno povezan z njeno agendo in vanj bi bilo treba tesneje vključiti dogodke, kot sta Vaša Evropa, vaš glas! in Evropska prireditev za mlade. Mladinske organizacije in mreže, ki prispevajo k temu dialogu, bi bilo treba bolje in dolgoročneje podpreti.

| 1.4 | Za večjo udeležbo mladih v politiki želi EESO sodelovati s prihodnjo trojko predsedstev (Španija, Belgija in Madžarska) pri pripravi strategij za aktiviranje volivcev, ki volijo prvič, ter izboljšanje volilne udeležbe in kandidiranja mladih po vsej Evropi. |
| --- | --- |

1.4

Za večjo udeležbo mladih v politiki želi EESO sodelovati s prihodnjo trojko predsedstev (Španija, Belgija in Madžarska) pri pripravi strategij za aktiviranje volivcev, ki volijo prvič, ter izboljšanje volilne udeležbe in kandidiranja mladih po vsej Evropi.

| 1.5 | EESO je zavezan krepitvi socialnega dialoga v skladu s predlogom Evropske komisije o krepitvi tega dialoga v EU. Več podpore bi bilo treba nameniti povečanju zmogljivosti socialnih partnerjev za socialni dialog in kolektivna pogajanja, zlasti med mladimi člani. |
| --- | --- |

1.5

EESO je zavezan krepitvi socialnega dialoga v skladu s predlogom Evropske komisije o krepitvi tega dialoga v EU. Več podpore bi bilo treba nameniti povečanju zmogljivosti socialnih partnerjev za socialni dialog in kolektivna pogajanja, zlasti med mladimi člani.

| 1.6 | EESO meni, da je bistveno, da se za vse zakone, pravno zavezujoče akte, politike, strategije, programe, ukrepe in javne naložbe držav članic opravita posvetovanje in ocena učinka z vidika mladih ter oblikujejo politike in predlogi za blažitev, s katerimi se preprečijo kršitve pravic in diskriminacija mladih. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da je bistveno, da se za vse zakone, pravno zavezujoče akte, politike, strategije, programe, ukrepe in javne naložbe držav članic opravita posvetovanje in ocena učinka z vidika mladih ter oblikujejo politike in predlogi za blažitev, s katerimi se preprečijo kršitve pravic in diskriminacija mladih.

| 1.7 | Za odpravo gospodarskih ovir bi morale EU in države članice dati prednost tako vključevanju mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti kot tudi izboljšanju doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET). |
| --- | --- |

1.7

Za odpravo gospodarskih ovir bi morale EU in države članice dati prednost tako vključevanju mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti kot tudi izboljšanju doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET).

| 1.8 | EESO v zvezi z evropskim letom spretnosti poudarja pomen vseživljenjskega učenja in potrebo po prečnih spretnostih. Mladi morajo pridobiti finančno pismenost, znanje o pravicah delavcev in podjetniške spretnosti. Več pozornosti je treba nameniti spodbujanju digitalnih spretnosti ter spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM), zlasti med dekleti. |
| --- | --- |

1.8

EESO v zvezi z evropskim letom spretnosti poudarja pomen vseživljenjskega učenja in potrebo po prečnih spretnostih. Mladi morajo pridobiti finančno pismenost, znanje o pravicah delavcev in podjetniške spretnosti. Več pozornosti je treba nameniti spodbujanju digitalnih spretnosti ter spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM), zlasti med dekleti.

| 1.9 | EESO poudarja, da je za spodbujanje duševnega zdravja ter preprečevanje nasilja in ustrahovanja pomembno, da mladostniki pridobijo socialne in emocionalne veščine ter v šolah in drugih velikih skupinah prejemajo brezplačno psihološko in socialno podporo. Pri ozaveščanju o teh težavah bi pomagalo evropsko leto duševnega zdravja. |
| --- | --- |

1.9

EESO poudarja, da je za spodbujanje duševnega zdravja ter preprečevanje nasilja in ustrahovanja pomembno, da mladostniki pridobijo socialne in emocionalne veščine ter v šolah in drugih velikih skupinah prejemajo brezplačno psihološko in socialno podporo. Pri ozaveščanju o teh težavah bi pomagalo evropsko leto duševnega zdravja.

| 1.10 | Po mnenju EESO je za boljše psihično in telesno zdravje pomembno, da imajo vsi mladi možnost ukvarjanja s športom ter udejstvovanja v družbenih in kulturnih dejavnostih. |
| --- | --- |

1.10

Po mnenju EESO je za boljše psihično in telesno zdravje pomembno, da imajo vsi mladi možnost ukvarjanja s športom ter udejstvovanja v družbenih in kulturnih dejavnostih.

| 1.11 | EESO meni, da je bistveno pomagati mladim pri stanovanjskih stroških in spodbujati javne stanovanjske politike, da bi mladim zagotovili dostop do dostojnih stanovanj, jih spodbudili k samostojnemu življenju in jim pomagali pri načrtovanju družinskega življenja. Države članice morajo okrepiti prizadevanja za izvajanje direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti glede razpoložljivosti in dostopnosti varstva predšolskih otrok in drugih ustanov, ki so ključne za mlade družine. |
| --- | --- |

1.11

EESO meni, da je bistveno pomagati mladim pri stanovanjskih stroških in spodbujati javne stanovanjske politike, da bi mladim zagotovili dostop do dostojnih stanovanj, jih spodbudili k samostojnemu življenju in jim pomagali pri načrtovanju družinskega življenja. Države članice morajo okrepiti prizadevanja za izvajanje direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti glede razpoložljivosti in dostopnosti varstva predšolskih otrok in drugih ustanov, ki so ključne za mlade družine.

| 1.12 | EESO poziva k bolj smiselnemu vključevanju mladih v podnebne ukrepe in okoljska vprašanja ter poudarja pomen pridobivanja znanj in spretnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

1.12

EESO poziva k bolj smiselnemu vključevanju mladih v podnebne ukrepe in okoljska vprašanja ter poudarja pomen pridobivanja znanj in spretnosti na teh področjih.

| 1.13 | EESO poziva EU in njene države članice, naj ustrezno upoštevajo povezavo med podnebnimi vprašanji in duševnim zdravjem mladih, okrepijo raziskave na področju podnebnih ukrepov in izboljšajo odziv vlad nanje. |
| --- | --- |

1.13

EESO poziva EU in njene države članice, naj ustrezno upoštevajo povezavo med podnebnimi vprašanji in duševnim zdravjem mladih, okrepijo raziskave na področju podnebnih ukrepov in izboljšajo odziv vlad nanje.

| 1.14 | Pri obravnavanju navedenih tem je pomembno upoštevati marginalizirane mlade in uporabiti presečni pristop, pri čemer je treba pozornost nameniti vprašanjem, kot so spol, etnična pripadnost, invalidnost itd. |
| --- | --- |

1.14

Pri obravnavanju navedenih tem je pomembno upoštevati marginalizirane mlade in uporabiti presečni pristop, pri čemer je treba pozornost nameniti vprašanjem, kot so spol, etnična pripadnost, invalidnost itd.

2.   Ozadje mnenja

Ozadje mnenja

| 2.1 | EU od leta 2002 izvaja program sodelovanja na področju mladinske politike, ki temelji na načelih aktivne udeležbe in enakega dostopa do priložnosti (3).
  Svet Evropske unije je decembra 2018 sprejel strategijo Evropske unije za mlade 2019–2027 (4). To je okvir ciljev, načel, prednostnih nalog in ukrepov, ki so vodilo vsem relevantnim deležnikom za sodelovanje na področju mladinske politike, pri čemer se upoštevajo njihove posamezne pristojnosti in načelo subsidiarnosti (5). Za izboljšanje izvajanja strategije in njenih enajstih ciljev o mladih poteka redni mladinski dialog EU (6). To je mehanizem za dialog med mladimi in nosilci odločanja na nacionalni ravni in ravni EU. Ta proces je treba okrepiti in priporočila iz dialoga izvajati tudi na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.1

EU od leta 2002 izvaja program sodelovanja na področju mladinske politike, ki temelji na načelih aktivne udeležbe in enakega dostopa do priložnosti (3

Svet Evropske unije je decembra 2018 sprejel strategijo Evropske unije za mlade 2019–2027 (4). To je okvir ciljev, načel, prednostnih nalog in ukrepov, ki so vodilo vsem relevantnim deležnikom za sodelovanje na področju mladinske politike, pri čemer se upoštevajo njihove posamezne pristojnosti in načelo subsidiarnosti (5). Za izboljšanje izvajanja strategije in njenih enajstih ciljev o mladih poteka redni mladinski dialog EU (6). To je mehanizem za dialog med mladimi in nosilci odločanja na nacionalni ravni in ravni EU. Ta proces je treba okrepiti in priporočila iz dialoga izvajati tudi na nacionalni ravni.

4

5

6

| 2.2 | Špansko predsedstvo je zato zaprosilo EESO, naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem naj opredeli glavne izzive, vprašanja in težave, s katerimi se soočajo mladi Evropejci, in se pri tem osredotoči na to, kaj jim preprečuje, da bi polno in vključujoče živeli ter neovirano uživali svoje temeljne pravice in enake možnosti brez negativnih posledic. |
| --- | --- |

2.2

Špansko predsedstvo je zato zaprosilo EESO, naj pripravi raziskovalno mnenje, v katerem naj opredeli glavne izzive, vprašanja in težave, s katerimi se soočajo mladi Evropejci, in se pri tem osredotoči na to, kaj jim preprečuje, da bi polno in vključujoče živeli ter neovirano uživali svoje temeljne pravice in enake možnosti brez negativnih posledic.

| 2.3 | EESO meni, da bi bilo treba v sedanji in prihodnji agendi EU za mlade obravnavati glavne izzive, vprašanja in ovire, s katerimi se soočajo mladi Evropejci (opredeljene v okviru mladinskega dialoga EU in raziskav Eurobarometer), ter določiti, kako lahko EU pomaga mladim pri premagovanju teh težav. EU bi morala spodbujati države članice k okrepitvi ukrepov, ki so neposredno zasnovani za blažitev nepravičnosti in spodbujanje pravičnosti med generacijami, z močnimi mehanizmi usklajevanja in nadzora za skladnost politik (7). Države članice morajo okrepiti tudi medsektorske ukrepe, ki pozitivno vplivajo na mlade, saj morda zadevajo predvsem mlade upravičence (8) in zmanjšujejo generacijsko vrzel (9). |
| --- | --- |

2.3

EESO meni, da bi bilo treba v sedanji in prihodnji agendi EU za mlade obravnavati glavne izzive, vprašanja in ovire, s katerimi se soočajo mladi Evropejci (opredeljene v okviru mladinskega dialoga EU in raziskav Eurobarometer), ter določiti, kako lahko EU pomaga mladim pri premagovanju teh težav. EU bi morala spodbujati države članice k okrepitvi ukrepov, ki so neposredno zasnovani za blažitev nepravičnosti in spodbujanje pravičnosti med generacijami, z močnimi mehanizmi usklajevanja in nadzora za skladnost politik (7

8

9

| 2.4 | Še en vidik, ki je po mnenju EESO bistvenega pomena, je pridobivanje podatkov: kakovostni razčlenjeni podatki o mladih, dostopni in merljivi na evropski in nacionalni ravni, so osnovni pogoj za analizo trenutnega stanja z različnih vidikov, oceno ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in preverjanje njihovih učinkov. |
| --- | --- |

2.4

Še en vidik, ki je po mnenju EESO bistvenega pomena, je pridobivanje podatkov: kakovostni razčlenjeni podatki o mladih, dostopni in merljivi na evropski in nacionalni ravni, so osnovni pogoj za analizo trenutnega stanja z različnih vidikov, oceno ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in preverjanje njihovih učinkov.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

3.1   Izboljšanje mladinskega dialoga EU in sodelovanja mladih

Izboljšanje mladinskega dialoga EU in sodelovanja mladih

| 3.1.1 | Mladi imajo pravico sodelovati pri oblikovanju mladinskih in na splošno vseh politik. EESO ceni nenehno izboljševanje mladinskega dialoga EU in meni, da ga je treba nujno okrepiti ter v celoten proces oblikovanja politik, od njihovega opredeljevanja do izvajanja, ocenjevanja in spremljanja, vključiti organe, ki smiselno zastopajo mlade. Prav tako sta bistvenega pomena vključevanje marginaliziranih skupin mladih in presečni pristop. S tem se bo zagotovilo dejansko in učinkovito sodelovanje med mladimi in javnimi ustanovami na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.1.1

Mladi imajo pravico sodelovati pri oblikovanju mladinskih in na splošno vseh politik. EESO ceni nenehno izboljševanje mladinskega dialoga EU in meni, da ga je treba nujno okrepiti ter v celoten proces oblikovanja politik, od njihovega opredeljevanja do izvajanja, ocenjevanja in spremljanja, vključiti organe, ki smiselno zastopajo mlade. Prav tako sta bistvenega pomena vključevanje marginaliziranih skupin mladih in presečni pristop. S tem se bo zagotovilo dejansko in učinkovito sodelovanje med mladimi in javnimi ustanovami na vseh ravneh.

| 3.1.2 | Mladinski dialog EU bi bilo treba tesneje povezati z njeno agendo in vanj bolje vključiti dogodke, kot sta Vaša Evropa, vaš glas! ter Evropska prireditev za mlade. |
| --- | --- |

3.1.2

Mladinski dialog EU bi bilo treba tesneje povezati z njeno agendo in vanj bolje vključiti dogodke, kot sta Vaša Evropa, vaš glas! ter Evropska prireditev za mlade.

| 3.1.3 | EESO poziva k boljši in dolgoročni finančni podpori za mladinske organizacije in mreže, ki prispevajo k mladinskemu dialogu EU in/ali spodbujajo vrednote EU, kot je aktivno državljanstvo. |
| --- | --- |

3.1.3

EESO poziva k boljši in dolgoročni finančni podpori za mladinske organizacije in mreže, ki prispevajo k mladinskemu dialogu EU in/ali spodbujajo vrednote EU, kot je aktivno državljanstvo.

| 3.1.4 | Po mnenju EESO je nujno, da evropske, nacionalne in lokalne institucije priznajo pomen in vlogo vseh vrst mladinskih organizacij. Ključnega pomena je tudi upoštevanje novih, pogosto neformalnih načinov, na katere mladi danes sodelujejo, razpravljajo in se mobilizirajo, pogosto z uporabo tehnologije in družbenih medijev. |
| --- | --- |

3.1.4

Po mnenju EESO je nujno, da evropske, nacionalne in lokalne institucije priznajo pomen in vlogo vseh vrst mladinskih organizacij. Ključnega pomena je tudi upoštevanje novih, pogosto neformalnih načinov, na katere mladi danes sodelujejo, razpravljajo in se mobilizirajo, pogosto z uporabo tehnologije in družbenih medijev.

| 3.1.5 | EESO meni, da je za dejavno udeležbo mlajše generacije pomembno opredeliti in odpraviti družbene, gospodarske in kulturne ovire za polno sodelovanje mladih, zlasti najranljivejših. Poleg tega bi morale EU in države članice poiskati načine za financiranje mladinskega dela in zaščito državljanskega prostora za mlade v Evropi, kjer lahko ti uveljavljajo svojo pravico do izražanja, obveščanja, združevanja, mirnega zbiranja in drugih s tem povezanih svoboščin. |
| --- | --- |

3.1.5

EESO meni, da je za dejavno udeležbo mlajše generacije pomembno opredeliti in odpraviti družbene, gospodarske in kulturne ovire za polno sodelovanje mladih, zlasti najranljivejših. Poleg tega bi morale EU in države članice poiskati načine za financiranje mladinskega dela in zaščito državljanskega prostora za mlade v Evropi, kjer lahko ti uveljavljajo svojo pravico do izražanja, obveščanja, združevanja, mirnega zbiranja in drugih s tem povezanih svoboščin.

| 3.1.6 | Pokazalo se je, da je mlada generacija proevropska, vendar je udeležba mladih – tako v vlogi volivcev kot kandidatov – na lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih volitvah običajno zelo nizka. EESO želi s prihodnjo trojko predsedstev (Španija, Belgija in Madžarska) sodelovati pri pripravi strategije za aktiviranje volivcev, ki volijo prvič, ter izboljšanje udeležbe mladih volivcev in kandidatov po vsej Evropi. |
| --- | --- |

3.1.6

Pokazalo se je, da je mlada generacija proevropska, vendar je udeležba mladih – tako v vlogi volivcev kot kandidatov – na lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih volitvah običajno zelo nizka. EESO želi s prihodnjo trojko predsedstev (Španija, Belgija in Madžarska) sodelovati pri pripravi strategije za aktiviranje volivcev, ki volijo prvič, ter izboljšanje udeležbe mladih volivcev in kandidatov po vsej Evropi.

| 3.1.7 | Za doseganje mlajše generacije je ključno učinkovito komuniciranje: EESO priporoča, naj vse javne institucije uporabljajo dostopen in mladim prijazen jezik ter učinkoviteje uporabljajo družbene medije za širjenje bistvenih informacij ter sporočanje svojih ukrepov in politik. |
| --- | --- |

3.1.7

Za doseganje mlajše generacije je ključno učinkovito komuniciranje: EESO priporoča, naj vse javne institucije uporabljajo dostopen in mladim prijazen jezik ter učinkoviteje uporabljajo družbene medije za širjenje bistvenih informacij ter sporočanje svojih ukrepov in politik.

| 3.1.8 | EESO je zavezan krepitvi socialnega dialoga v skladu s predlogom Evropske komisije o krepitvi tega dialoga v EU (januar 2023). Več podpore bi bilo treba nameniti povečanju zmogljivosti socialnih partnerjev za socialni dialog, kolektivna pogajanja in izvajanje avtonomnih sporazumov socialnih partnerjev na ravni EU, zlasti med mladimi člani. |
| --- | --- |

3.1.8

EESO je zavezan krepitvi socialnega dialoga v skladu s predlogom Evropske komisije o krepitvi tega dialoga v EU (januar 2023). Več podpore bi bilo treba nameniti povečanju zmogljivosti socialnih partnerjev za socialni dialog, kolektivna pogajanja in izvajanje avtonomnih sporazumov socialnih partnerjev na ravni EU, zlasti med mladimi člani.

| 3.1.9 | EESO hkrati priznava vlogo, ki jo imajo druge organizacije civilne družbe, kot so gospodarske in industrijske zbornice, pri razvoju in posodabljanju strokovnega znanja ter izvajanju politik poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pa tudi na drugih področjih. V mladinskih organizacijah se lahko uspešno pridobijo tudi ključne kompetence za dejavno in učinkovito udeležbo v civilni družbi in pri civilnem dialogu. |
| --- | --- |

3.1.9

EESO hkrati priznava vlogo, ki jo imajo druge organizacije civilne družbe, kot so gospodarske in industrijske zbornice, pri razvoju in posodabljanju strokovnega znanja ter izvajanju politik poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pa tudi na drugih področjih. V mladinskih organizacijah se lahko uspešno pridobijo tudi ključne kompetence za dejavno in učinkovito udeležbo v civilni družbi in pri civilnem dialogu.

| 3.1.10 | EESO želi opozoriti na pomen krepitve sodelovanja z organizacijami civilne družbe, ki zastopajo mlade iz držav, pripravljenih, da se pridružijo EU, zlasti tistih, ki so na poti pristopa. Sodelovanje bi moralo obsegati tudi krepitev zmogljivosti in nenehno izmenjavo informacij. Mladi so ključnega pomena za nadaljnje evropsko povezovanje, saj najbolj podpirajo članstvo v EU. |
| --- | --- |

3.1.10

EESO želi opozoriti na pomen krepitve sodelovanja z organizacijami civilne družbe, ki zastopajo mlade iz držav, pripravljenih, da se pridružijo EU, zlasti tistih, ki so na poti pristopa. Sodelovanje bi moralo obsegati tudi krepitev zmogljivosti in nenehno izmenjavo informacij. Mladi so ključnega pomena za nadaljnje evropsko povezovanje, saj najbolj podpirajo članstvo v EU.

3.2   Generacijski učinek politik

Generacijski učinek politik

| 3.2.1 | Po mnenju EESO je bistveno, da se za vse zakone, pravno zavezujoče akte, politike, strategije, programe, ukrepe in javne naložbe držav članic opravita posvetovanje in ocena učinka z vidika mladih ter oblikujejo politike (10) in predlogi za blažitev, s katerimi se preprečita kršenje pravic in diskriminacija mladih v gospodarstvih naglo starajoče se družbe (11) in globaliziranem svetu (12). |
| --- | --- |

3.2.1

Po mnenju EESO je bistveno, da se za vse zakone, pravno zavezujoče akte, politike, strategije, programe, ukrepe in javne naložbe držav članic opravita posvetovanje in ocena učinka z vidika mladih ter oblikujejo politike (10

11

12

| 3.2.2 | Na tem področju je bilo v Evropi izvedenih več pilotnih projektov, na podlagi katerih so bile pripravljene znanstvene študije učinka, študije spremljanja (13) ali celo naknadne ocene osnutkov zakonov za mlade. Dve evropski državi, Avstrija in Nemčija (14), sta izvedli še posebej zanimive predhodne in naknadne ocene. |
| --- | --- |

3.2.2

Na tem področju je bilo v Evropi izvedenih več pilotnih projektov, na podlagi katerih so bile pripravljene znanstvene študije učinka, študije spremljanja (13

14

| 3.2.3 | EESO opozarja na svoje mnenje Ocena učinka EU z vidika mladih (15), v katerem spodbuja evropske in nacionalne institucije, naj poskrbijo za ustrezno vključevanje mladinskih organizacij, izvajajo ukrepe in mehanizme za upoštevanje mladinske perspektive ter sistematično ocenjujejo učinek politik z obsežnimi ocenami učinka z vidika mladih. |
| --- | --- |

3.2.3

EESO opozarja na svoje mnenje Ocena učinka EU z vidika mladih (15

3.3   Odpravljanje gospodarskih ovir

Odpravljanje gospodarskih ovir

| 3.3.1 | Stopnja brezposelnosti med mladimi je sicer zdaj nižja kot pred pandemijo COVID-19 (16), toda delovna razmerja mladih so še vedno prepogosto prekarna (17) (začasna zaposlitev, delo na podlagi vrednotnice, platformno delo, gospodarstvo priložnostnih del, sodelovalno delo itd.). Takšno delo je običajno slabo plačano, delovni čas nereden, socialna zaščita pa omejena ali je sploh ni (plačani dopust, pokojnina, bolniški dopust itd.). |
| --- | --- |

3.3.1

Stopnja brezposelnosti med mladimi je sicer zdaj nižja kot pred pandemijo COVID-19 (16

17

| 3.3.2 | Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce: zavezujoči ukrepi za zagotavljanje kakovostnih pripravništev (18) in direktiva o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, pri čemer je treba spoštovati načelo subsidiarnosti in avtonomijo socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

3.3.2

Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce: zavezujoči ukrepi za zagotavljanje kakovostnih pripravništev (18

| 3.3.3 | EESO poziva države članice, naj sredstva iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus in drugih skladov uporabijo za razvoj gospodarskih dejavnosti, zlasti v MSP in panogah, ki so ključne za strateško avtonomijo Evrope (kot je dvojni prehod), za spodbujanje samozaposlovanja in podjetništva, ustvarjanje produktivnih delovnih mest s polnim delovnim časom in strokovno usposabljanje mladih, kjer je potrebno, pri čemer naj se osredotočijo zlasti na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas in dostojne delovne pogoje, ki zmanjšujejo tveganje negotovih življenjskih in delovnih razmerij (19), ter pri tem upoštevajo nacionalne pravne okvire in kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

3.3.3

EESO poziva države članice, naj sredstva iz nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, Evropskega socialnega sklada plus in drugih skladov uporabijo za razvoj gospodarskih dejavnosti, zlasti v MSP in panogah, ki so ključne za strateško avtonomijo Evrope (kot je dvojni prehod), za spodbujanje samozaposlovanja in podjetništva, ustvarjanje produktivnih delovnih mest s polnim delovnim časom in strokovno usposabljanje mladih, kjer je potrebno, pri čemer naj se osredotočijo zlasti na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas in dostojne delovne pogoje, ki zmanjšujejo tveganje negotovih življenjskih in delovnih razmerij (19

| 3.3.4 | Zaradi hitrih sprememb na trgu dela, ki so delno posledica zelenega in digitalnega prehoda, je nujno posodabljati programe izobraževanja in usposabljanja ter kvalifikacije, ki morajo ustrezati spreminjajočim se potrebam delodajalcev po znanjih in spretnostih. Bistveno je razviti znanja in spretnosti, ki so potrebni za zeleni in digitalni prehod, ter pristope od spodaj navzgor za posodabljanje učnih načrtov. Mladi morajo imeti različne digitalne spretnosti, spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, prečne spretnosti ter sposobnost prilagajanja. Izboljšanje teh spretnosti je bistvenega pomena za dejansko enakost spolov, saj bi se lahko več žensk potegovalo za delovna mesta prihodnosti, zmanjšala pa bi se tudi plačna vrzel med spoloma. Tema enakosti spolov bi morala biti sestavni del izobraževalnih poti. Oblikovati in izvajati je treba strategije, ki spodbujajo vključevanje načela enakosti spolov. |
| --- | --- |

3.3.4

Zaradi hitrih sprememb na trgu dela, ki so delno posledica zelenega in digitalnega prehoda, je nujno posodabljati programe izobraževanja in usposabljanja ter kvalifikacije, ki morajo ustrezati spreminjajočim se potrebam delodajalcev po znanjih in spretnostih. Bistveno je razviti znanja in spretnosti, ki so potrebni za zeleni in digitalni prehod, ter pristope od spodaj navzgor za posodabljanje učnih načrtov. Mladi morajo imeti različne digitalne spretnosti, spretnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, prečne spretnosti ter sposobnost prilagajanja. Izboljšanje teh spretnosti je bistvenega pomena za dejansko enakost spolov, saj bi se lahko več žensk potegovalo za delovna mesta prihodnosti, zmanjšala pa bi se tudi plačna vrzel med spoloma. Tema enakosti spolov bi morala biti sestavni del izobraževalnih poti. Oblikovati in izvajati je treba strategije, ki spodbujajo vključevanje načela enakosti spolov.

| 3.3.5 | V EU bi bilo treba izboljšati podjetniško miselnost. Približno 40–45 % mladih se zanima za podjetništvo, le 7 % pa jih je samozaposlenih. Mladi predstavljajo 11 % „manjkajočih“ podjetnikov v EU (20). Soočajo se z različnimi ključnimi ovirami pri ustanavljanju podjetij, vključno s pomanjkanjem podjetniških spretnosti. |
| --- | --- |

3.3.5

V EU bi bilo treba izboljšati podjetniško miselnost. Približno 40–45 % mladih se zanima za podjetništvo, le 7 % pa jih je samozaposlenih. Mladi predstavljajo 11 % „manjkajočih“ podjetnikov v EU (20

| 3.3.6 | EESO v zvezi z evropskim letom spretnosti poudarja pomen vseživljenjskega učenja in potrebo po prečnih spretnostih (21). Vsi mladi morajo razviti finančno pismenost in poznati pravice delavcev, saj to znanje potrebujejo za uresničitev svojega potenciala. Države članice bi morale razmisliti o uvedbi prožnih učnih poti (22) in večjem priznavanju znanj in spretnosti, pridobljenih z neformalnim izobraževanjem in priložnostnim učenjem. |
| --- | --- |

3.3.6

EESO v zvezi z evropskim letom spretnosti poudarja pomen vseživljenjskega učenja in potrebo po prečnih spretnostih (21

22

| 3.3.7 | Številne mlade ženske morajo še vedno izbirati med družino in poklicnim življenjem, saj je objektivno težko usklajevati poklicno in zasebno življenje. Mlade ženske, ki imajo iz družinskih razlogov slabši dostop do zaposlitve, zato pogosteje zdrsnejo v revščino in imajo manj možnosti za izhod iz nje. Naložbe v materialno in nematerialno infrastrukturo (23) za otroško varstvo in dolgotrajno oskrbo bi lahko zelo pripomogle k polni zaposlenosti žensk. |
| --- | --- |

3.3.7

Številne mlade ženske morajo še vedno izbirati med družino in poklicnim življenjem, saj je objektivno težko usklajevati poklicno in zasebno življenje. Mlade ženske, ki imajo iz družinskih razlogov slabši dostop do zaposlitve, zato pogosteje zdrsnejo v revščino in imajo manj možnosti za izhod iz nje. Naložbe v materialno in nematerialno infrastrukturo (23

| 3.3.8 | Za mlade je bistvenega pomena, da se ekonomsko osamosvojijo, saj jim to omogoča tudi, da postanejo aktivni državljani. V Italiji z indeksom generacijske vrzeli (24) merijo, s kolikšnimi ovirami se srečujejo mladi pri doseganju ekonomske in socialne samostojnosti. To je tudi glavni okvir za prihodnjo oceno učinka z vidika mladih (25). Podoben projekt z nekoliko drugačno taksonomijo in kazalniki (26) je bil izveden v Združenem kraljestvu (Intergenerational Fairness Index) in kaže vse slabšo sliko možnosti za mlade v Evropi (27). Nemčija (28), Avstrija (29) in Flandrija že imajo izkušnje z oceno regulativnega učinka na mlade (30). EESO priznava pomen takšne prakse in vse države članice spodbuja, naj se zgledujejo po njej. |
| --- | --- |

3.3.8

Za mlade je bistvenega pomena, da se ekonomsko osamosvojijo, saj jim to omogoča tudi, da postanejo aktivni državljani. V Italiji z indeksom generacijske vrzeli (24

25

26

27

28

29

30

3.4   Spolno nasilje in nasilje na podlagi spola

Spolno nasilje in nasilje na podlagi spola

| 3.4.1 | Čeprav je bil v zadnjih letih dosežen velik napredek, številni mladi še vedno poročajo o nasilnih dejanjih zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete. EESO meni, da bi bilo treba izboljšati zmogljivosti, kot so zavetišča in projekti za ponovno vključevanje ljudi v družbo, da bi ljudem dali na voljo orodja za premagovanje travm ter podpirali žrtve nasilja in vseh oblik diskriminacije. Bistvene so tudi storitve pravne, zdravstvene, psihološke in socialne mediacije. |
| --- | --- |

3.4.1

Čeprav je bil v zadnjih letih dosežen velik napredek, številni mladi še vedno poročajo o nasilnih dejanjih zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete. EESO meni, da bi bilo treba izboljšati zmogljivosti, kot so zavetišča in projekti za ponovno vključevanje ljudi v družbo, da bi ljudem dali na voljo orodja za premagovanje travm ter podpirali žrtve nasilja in vseh oblik diskriminacije. Bistvene so tudi storitve pravne, zdravstvene, psihološke in socialne mediacije.

| 3.4.2 | Izobraževalne kampanje o teh temah, ki spodbujajo spoštovanje raznolikosti, bi se morale začeti v šolah in na delovnem mestu. Poleg preučevanja teh vprašanj bi bilo treba v okviru kampanj ponuditi tudi možnosti, da se žrtvam nasilja na podlagi spola in diskriminacije prisluhne in pogovori z njimi. EESO poudarja, da je za uspeh takšnih pobud pomembna dejavna vloga socialnih partnerjev, organizirane civilne družbe in izobraževalnih ustanov. |
| --- | --- |

3.4.2

Izobraževalne kampanje o teh temah, ki spodbujajo spoštovanje raznolikosti, bi se morale začeti v šolah in na delovnem mestu. Poleg preučevanja teh vprašanj bi bilo treba v okviru kampanj ponuditi tudi možnosti, da se žrtvam nasilja na podlagi spola in diskriminacije prisluhne in pogovori z njimi. EESO poudarja, da je za uspeh takšnih pobud pomembna dejavna vloga socialnih partnerjev, organizirane civilne družbe in izobraževalnih ustanov.

| 3.4.3 | V EU in po svetu je vsaka tretja ženska doživela fizično ali spolno nasilje, vsako peto dekle pa je žrtev spolne zlorabe. Povečuje se tudi spletno nasilje; vsaka druga mlada oseba je žrtev spletnega nasilja na podlagi spola (31). EESO poziva države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej ratificirajo Istanbulsko konvencijo (32). |
| --- | --- |

3.4.3

V EU in po svetu je vsaka tretja ženska doživela fizično ali spolno nasilje, vsako peto dekle pa je žrtev spolne zlorabe. Povečuje se tudi spletno nasilje; vsaka druga mlada oseba je žrtev spletnega nasilja na podlagi spola (31

32

3.5   Psihične in čustvene obremenitve ter diskriminacija

Psihične in čustvene obremenitve ter diskriminacija

| 3.5.1 | Kot je jasno navedeno v Ženevski listini o dobrem počutju, ki je rezultat 10. svetovne konference o spodbujanju zdravja (2021) (33) in jo podpira Svetovna zdravstvena organizacija, pozitiven odnos do zdravja združuje telesno dobro počutje z duševnim in socialnim dobrim počutjem. |
| --- | --- |

3.5.1

Kot je jasno navedeno v Ženevski listini o dobrem počutju, ki je rezultat 10. svetovne konference o spodbujanju zdravja (2021) (33

| 3.5.2 | Na dobro počutje in duševno zdravje mladih vplivajo številni dejavniki. Izključenost, stigmatizacija, nestabilno družinsko okolje in prekarne zaposlitve so dejavniki, ki lahko povečajo tveganje za nastanek težav z duševnim zdravjem. Pomanjkljivo zdravljenje lahko povzroči posledice v najstniških letih, ki se nadaljujejo v odraslosti in starosti, kar ogroža telesno in duševno zdravje ter omejuje možnosti za zadovoljno življenje. |
| --- | --- |

3.5.2

Na dobro počutje in duševno zdravje mladih vplivajo številni dejavniki. Izključenost, stigmatizacija, nestabilno družinsko okolje in prekarne zaposlitve so dejavniki, ki lahko povečajo tveganje za nastanek težav z duševnim zdravjem. Pomanjkljivo zdravljenje lahko povzroči posledice v najstniških letih, ki se nadaljujejo v odraslosti in starosti, kar ogroža telesno in duševno zdravje ter omejuje možnosti za zadovoljno življenje.

| 3.5.3 | EESO poudarja, da je treba mladostnikom omogočiti pridobivanje socialnih in emocionalnih veščin ter brezplačno psihološko in socialno podporo v šolah in drugih večjih skupinah, s čimer bi spodbujali dobro duševno zdravje ter preprečevali nasilje in ustrahovanje, ki se lahko zgodita kjer koli in na kakršen koli način (tudi na spletu). |
| --- | --- |

3.5.3

EESO poudarja, da je treba mladostnikom omogočiti pridobivanje socialnih in emocionalnih veščin ter brezplačno psihološko in socialno podporo v šolah in drugih večjih skupinah, s čimer bi spodbujali dobro duševno zdravje ter preprečevali nasilje in ustrahovanje, ki se lahko zgodita kjer koli in na kakršen koli način (tudi na spletu).

| 3.5.4 | Mladi pogosto omenjajo kolektivno osamljenost, ko se ljudje dandanes tudi v množici počutijo osamljeni. Za tem pa se skriva še drug problem, in sicer neaktivnost zaradi izolacije kot obrambnega mehanizma. To je hitro naraščajoča socialna fobija, ki jo pogosto spremljajo bolj ali manj akutne oblike depresije, ki se sčasoma stopnjujejo. EESO pozdravlja sklepe zaključne konference evropskega leta mladih z naslovom Claim the Future (Zahtevajte prihodnost), ki je potekala 6. decembra 2022, v katerih se poziva k večjemu poudarku na preventivnem zdravstvenem varstvu ter preprečevanju duševnih motenj in osamljenosti. |
| --- | --- |

3.5.4

Mladi pogosto omenjajo kolektivno osamljenost, ko se ljudje dandanes tudi v množici počutijo osamljeni. Za tem pa se skriva še drug problem, in sicer neaktivnost zaradi izolacije kot obrambnega mehanizma. To je hitro naraščajoča socialna fobija, ki jo pogosto spremljajo bolj ali manj akutne oblike depresije, ki se sčasoma stopnjujejo. EESO pozdravlja sklepe zaključne konference evropskega leta mladih z naslovom Claim the Future (Zahtevajte prihodnost), ki je potekala 6. decembra 2022, v katerih se poziva k večjemu poudarku na preventivnem zdravstvenem varstvu ter preprečevanju duševnih motenj in osamljenosti.

| 3.5.5 | Duševno zdravje lahko vpliva tudi na sposobnost telesa, da se pravilno prehranjuje, kar ima lahko v hujših primerih posledice za telesno zdravje. V zadnjih letih se je povečalo nenadzorovano prehranjevanje, tj. prenajedanje, ki je pogosto povezano z debelostjo in metaboličnim sindromom, pa tudi z motnjami razpoloženja ter povečanim stresom in socialno tesnobo. |
| --- | --- |

3.5.5

Duševno zdravje lahko vpliva tudi na sposobnost telesa, da se pravilno prehranjuje, kar ima lahko v hujših primerih posledice za telesno zdravje. V zadnjih letih se je povečalo nenadzorovano prehranjevanje, tj. prenajedanje, ki je pogosto povezano z debelostjo in metaboličnim sindromom, pa tudi z motnjami razpoloženja ter povečanim stresom in socialno tesnobo.

| 3.5.6 | Zdrav način življenja pomaga preprečevati nekatere kronične nenalezljive bolezni, kot so sladkorna bolezen, bolezni srca in ožilja ter nekatere oblike raka. Možnost ukvarjanja s športom ter udejstvovanja v družbenih in kulturnih dejavnostih ni le izjemno dragocen del osebnega razvoja, temveč je tudi tesno povezana z boljšim psihičnim in telesnim zdravjem. To možnost morajo imeti vsi mladi. |
| --- | --- |

3.5.6

Zdrav način življenja pomaga preprečevati nekatere kronične nenalezljive bolezni, kot so sladkorna bolezen, bolezni srca in ožilja ter nekatere oblike raka. Možnost ukvarjanja s športom ter udejstvovanja v družbenih in kulturnih dejavnostih ni le izjemno dragocen del osebnega razvoja, temveč je tudi tesno povezana z boljšim psihičnim in telesnim zdravjem. To možnost morajo imeti vsi mladi.

3.6   Socialni izzivi

Socialni izzivi

| 3.6.1 | Mladi pogosto ne prejemajo dostojne ali vsaj primerne plače, kar jim preprečuje, da bi dosegli nekatere ključne faze v svojem življenju, kot je nakup ali najem hiše ali ustvarjanje družine. To vodi v nepovratno destabilizacijo demografskega ravnovesja na celini, saj vse več mladih opušča zamisel o ustvarjanju družine. |
| --- | --- |

3.6.1

Mladi pogosto ne prejemajo dostojne ali vsaj primerne plače, kar jim preprečuje, da bi dosegli nekatere ključne faze v svojem življenju, kot je nakup ali najem hiše ali ustvarjanje družine. To vodi v nepovratno destabilizacijo demografskega ravnovesja na celini, saj vse več mladih opušča zamisel o ustvarjanju družine.

| 3.6.2 | Razmere še poslabšuje stanovanjska kriza, zlasti v velikih mestih, kjer so cene veliko višje od plač, mladi pa imajo težave pri pridobivanju sredstev od bank, razen če lahko ponudijo neko obliko jamstva. EESO meni, da je bistveno pomagati mladim pri stanovanjskih stroških in spodbujati javne stanovanjske politike, da bi mladim zagotovili dostop do dostojnih stanovanj, jih spodbudili k samostojnemu življenju in jim pomagali pri načrtovanju družinskega življenja. |
| --- | --- |

3.6.2

Razmere še poslabšuje stanovanjska kriza, zlasti v velikih mestih, kjer so cene veliko višje od plač, mladi pa imajo težave pri pridobivanju sredstev od bank, razen če lahko ponudijo neko obliko jamstva. EESO meni, da je bistveno pomagati mladim pri stanovanjskih stroških in spodbujati javne stanovanjske politike, da bi mladim zagotovili dostop do dostojnih stanovanj, jih spodbudili k samostojnemu življenju in jim pomagali pri načrtovanju družinskega življenja.

| 3.6.3 | Po drugi strani ne smemo pozabiti, da so družine v najrazličnejših oblikah, ki si jih lahko zamislimo, temelj sodobne družbe: naše gospodarstvo in razvojni model temeljita na družinah in demografskem napredku (ali vsaj stabilnosti). Če ne bomo mogli ustrezno podpirati in spodbujati mladih družin, bo treba ponovno razmisliti o našem celotnem sistemu socialnega varstva, če omenimo le eno od vprašanj. |
| --- | --- |

3.6.3

Po drugi strani ne smemo pozabiti, da so družine v najrazličnejših oblikah, ki si jih lahko zamislimo, temelj sodobne družbe: naše gospodarstvo in razvojni model temeljita na družinah in demografskem napredku (ali vsaj stabilnosti). Če ne bomo mogli ustrezno podpirati in spodbujati mladih družin, bo treba ponovno razmisliti o našem celotnem sistemu socialnega varstva, če omenimo le eno od vprašanj.

| 3.6.4 | V Evropi, kjer se zaradi staranja prebivalstva in pomanjkanja generacijske pomladitve spreminjajo demografski trendi, se je treba osredotočiti na družine ter uskladiti delo in starševstvo. Podaljšanje starševskega dopusta in pospešitev razvoja dostopnih zmogljivosti za varstvo otrok v državah članicah, kjer niso na voljo, sta ključni orodji za krepitev in spodbujanje enakosti spolov, saj obema staršema omogočata, da več časa preživita s svojimi otroki, in spodbujata enakopravno udeležbo na trgu dela. |
| --- | --- |

3.6.4

V Evropi, kjer se zaradi staranja prebivalstva in pomanjkanja generacijske pomladitve spreminjajo demografski trendi, se je treba osredotočiti na družine ter uskladiti delo in starševstvo. Podaljšanje starševskega dopusta in pospešitev razvoja dostopnih zmogljivosti za varstvo otrok v državah članicah, kjer niso na voljo, sta ključni orodji za krepitev in spodbujanje enakosti spolov, saj obema staršema omogočata, da več časa preživita s svojimi otroki, in spodbujata enakopravno udeležbo na trgu dela.

3.7   Ekološki in okoljski izzivi

Ekološki in okoljski izzivi

| 3.7.1 | Mladi so ključni akterji sprememb in inovacij ter bistveni partnerji pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter drugih večstranskih sporazumov in instrumentov, vključno s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah in evropskim zelenim dogovorom. EESO poziva k njihovem večjem vključevanju v podnebne ukrepe in okoljska vprašanja. |
| --- | --- |

3.7.1

Mladi so ključni akterji sprememb in inovacij ter bistveni partnerji pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter drugih večstranskih sporazumov in instrumentov, vključno s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah in evropskim zelenim dogovorom. EESO poziva k njihovem večjem vključevanju v podnebne ukrepe in okoljska vprašanja.

| 3.7.2 | Ključnega pomena za trajnostni razvoj je izobraževanje. Upoštevati je treba pomen, ki ga ima za mlade razvoj znanj in spretnosti na področjih prilagajanja podnebnim spremembam in njihovega blaženja ter krožnega gospodarstva. Poleg tega bi bilo treba izobraževanje otrok o trajnostnosti podpreti z vseživljenjskim učenjem staršev in izobraževanjem državljanov (34). |
| --- | --- |

3.7.2

Ključnega pomena za trajnostni razvoj je izobraževanje. Upoštevati je treba pomen, ki ga ima za mlade razvoj znanj in spretnosti na področjih prilagajanja podnebnim spremembam in njihovega blaženja ter krožnega gospodarstva. Poleg tega bi bilo treba izobraževanje otrok o trajnostnosti podpreti z vseživljenjskim učenjem staršev in izobraževanjem državljanov (34

| 3.7.3 | Podeželskim območjem zaradi neobstoja ali pomanjkanja storitev in infrastrukture grozi depopulacija. Ciljno usmerjene naložbe na teh področjih lahko privedejo do večje konkurenčnosti, ustvarjanja delovnih mest in boljše kakovosti življenja, kar bo obrnilo ta trend in spodbudilo mlade, da se preselijo na podeželje. Poleg tega bi lahko razvoj pametnih sinergij med trajnostnostjo, lokalno proizvodnjo hrane in turizmom mladim ponudil nove priložnosti za zaposlovanje na smiselnih in učinkovitih delovnih mestih na podeželskih območjih, kar bi prispevalo k njihovi rasti in vitalnosti. |
| --- | --- |

3.7.3

Podeželskim območjem zaradi neobstoja ali pomanjkanja storitev in infrastrukture grozi depopulacija. Ciljno usmerjene naložbe na teh področjih lahko privedejo do večje konkurenčnosti, ustvarjanja delovnih mest in boljše kakovosti življenja, kar bo obrnilo ta trend in spodbudilo mlade, da se preselijo na podeželje. Poleg tega bi lahko razvoj pametnih sinergij med trajnostnostjo, lokalno proizvodnjo hrane in turizmom mladim ponudil nove priložnosti za zaposlovanje na smiselnih in učinkovitih delovnih mestih na podeželskih območjih, kar bi prispevalo k njihovi rasti in vitalnosti.

| 3.7.4 | Mladi so med najbolj ranljivimi in občutljivimi za vplive podnebnih sprememb na okolje (35). Če se globalno segrevanje ne bo zmanjšalo, bo imelo uničujoče posledice za zdravje otrok in mladih. Morska gladina se bo dvigovala, pojavljali se bodo vročinski valovi, bolezni, podhranjenost itd. Skoraj 70 % ljudi, mlajših od 18 let, se nagiba k prepričanju, da so podnebne spremembe kriza svetovnih razsežnosti (36), kar negativno vpliva na njihovo čustveno in psihično dobro počutje. V študiji iz leta 2021, v kateri je sodelovalo 10 000 mladih z vsega sveta, je bilo ugotovljeno, da več kot 50 % anketiranih mladih zaradi podnebnih sprememb občuti žalost, zaskrbljenost, jezo, nemoč in/ali krivdo, 45 % pa jih je izjavilo, da njihovi občutki glede podnebnih sprememb negativno vplivajo na njihovo vsakdanje življenje in delovanje (37). EESO poziva EU in njene države članice, naj ustrezno upoštevajo to povezavo, okrepijo raziskave na področju podnebnih ukrepov in izboljšajo odziv vlad nanje. |
| --- | --- |

3.7.4

Mladi so med najbolj ranljivimi in občutljivimi za vplive podnebnih sprememb na okolje (35

36

37

| 3.7.5 | EESO želi spomniti na svoje mnenje o vlogi mladih pri zelenem prehodu (38), v katerem se zavzema za vrsto ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da bi mlade generacije prevzele vodilno vlogo pri podnebnem in okoljskem prehodu. |
| --- | --- |

3.7.5

EESO želi spomniti na svoje mnenje o vlogi mladih pri zelenem prehodu (38

V Bruslju, 15. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  OECD (2020): Survey on COVID-19 and Youth (Raziskava o COVID-19 in mladih), Pariz.

1

Survey on COVID-19 and Youth

(2)  Svetovni gospodarski forum (2017): The Inclusive Growth and Development Report (Poročilo o vključujoči rasti in razvoju), Ženeva, januar 2017.

2

The Inclusive Growth and Development Report

(3)  Resolucija Sveta z dne 27. novembra 2009 o prenovljenem okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018) (UL C 311, 19.12.2009, str. 1), Resolucija Sveta in predstavnikov vlad o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine (27. junij 2002) (UL C 168, 13.7.2002, str. 2).

3

(4)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

4

(5)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1), glej točko 2 pod „Priznavajoč naslednje“.

5

(6)  https://youth.europa.eu/eu-youth-dialogue_sl

6

(7)  OECD (2020): Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? (Upravljanje za mlade, zaupanje in medgeneracijska pravičnost: ali je primerno za vse generacije?), OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Pariz (https://doi.org/10.1787/c3e5cb8a-en).

7

Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations?

(8)  Ta pristop je nedavno v Italiji sprejelo italijansko predsedstvo Sveta ministrov – oddelek za mladino. Glej Linee guida per la valutazione dell’impatto generazionale delle politiche pubbliche, julij 2022. Za pregled literature glej L. Monti: The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies (Nacionalni načrt za okrevanje in odpornost in generacijska vrzel – Od merjenja do ocene učinka mladinskih politik), Social Policies, leto IX, 1/2022, januar–april, str. 113; T. Chevalier in P. Loncle (2021): Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization (Uvod: oblikovanje mladinskih politik v Evropi v zadnjih desetletjih, mladi in globalizacija), 3(1), 1–11.; A. Walther in drugi (2021): Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities (Organiziranost sodelovanja mladih? Primerjalna analiza mladinskih politik in sodelovanja mladih v evropskih mestih), Young, 2021, 29.2: 191–209; C. Wallace in R. Bendit (2009): Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union (Mladinske politike v Evropi: razvrščanje različnih teženj v mladinskih politikah v Evropski uniji), Perspectives on European Politics and Society, 10:3, 441–458.

8

Linee guida per la valutazione dell’impatto generazionale delle politiche pubbliche

The NRRP and the generational divide. From measuring to the impact assessment of youth policies

Introduction: the Development of Youth Policies in Europe in Past Decades, Youth and Globalization

Regimes of youth participation? Comparative analysis of youth policies and participation across European cities

Youth Policies in Europe: Towards a Classification of Different Tendencies in Youth Policies in the European Union

(9)  A. Rosolia in R. Torrini (2016): The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy (izvirni naslov Il divario generazionale: un’analisi di coorte su livelli retributivi, dispersione e condizioni iniziali del mercato del lavoro in Italia) (Generacijska vrzel: kohortna analiza ravni zaslužka, razpršenosti in začetnih pogojev na trgu dela v Italiji), 1974–2014, Occasional paper N. 366, Banca D’Italia, Rim, 1974–2014); L. Monti (2022): The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee. International Development Policy (Italijanska zapletenost evropskega jamstva za mlade – mednarodna razvojna politika), zvezek julij 2022.

9

The generation gap: a cohort analysis of earnings levels, dispersion and initial labor market conditions in Italy

Il divario generazionale: un’analisi di coorte su livelli retributivi, dispersione e condizioni iniziali del mercato del lavoro in Italia

The Italian Puzzle of the European Youth Guarantee

International Development Policy

(10)  A. B. Atkinson (2011): Prosperity and fairness (Blaginja in pravičnost), revidirana različica dokumenta, predstavljena na letni raziskovalni konferenci GD ECFIN novembra 2011.

10

Prosperity and fairness

(11)  Svetovni gospodarski forum (2023): The Economy of a Super-Ageing Society, (Gospodarstvo naglo starajoče se družbe), pobuda Longevity Economy, letno srečanje, Davos, 18. januar 2023 (https://www.weforum.org/events/world-economic-forum-annual-meeting-2023/sessions/the-economy-of-a-super-ageing-society).

11

The Economy of a Super-Ageing Society,

(12)  J. Josefsson in J. Wall (2020): Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth (Opolnomočeno vključevanje: teorija o globalni pravičnosti za otroke in mlade), Globalizations, 17:6, 1043–1060, DOI: 10.1080/14747731.2020.1736853.

12

Empowered inclusion: theorizing global justice for children and youth

(13)  V. Martinelli in L. Monti: Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino, 29. marec 2021; L. Monti: La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia, Amministrazione in Cammino, 30. december 2022.

13

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

La valutazione di impatto generazionale delle politiche pubbliche: dalle linee guida del COVIGE al possibile Youth-check in Italia

(14)  C. Cioffi in S. Pierattini: Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani (Premostitev generacijske vrzeli z oceno mladinskih politik), Amministrazione in Cammino, 2023.

14

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

(15)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Ocena učinka EU z vidika mladih (mnenje na lastno pobudo) (UL C 486, 21.12.2022, str. 46).

15

(16)  Letni zbornik Eurofounda za leto 2022: Living and working in Europe (Življenje in delo v Evropi), 4. maj 2023, https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2023/living-and-working-in-europe-2022.

16

Living and working in Europe

(17)  https://www.cedefop.europa.eu/en/tools/skills-intelligence/involuntary-part-time-employment?year=2020&country=EU#2; https://www.youthforum.org/topics/platform-work#:~:text=Young%20workers%20who%20are%20at,any%20policies%20on%20this%20topic

17

(18)  
  „Neplačana pripravništva ali pripravništva brez nadomestila lahko zelo negativno vplivajo na izkušnjo mladih s trgom dela, zato bi jih bilo treba prepovedati.“ Vir: https://www.eesc.europa.eu/sl/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment.

18

(19)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Zagotovitev dostojnega dela za mlade in vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v okviru ustrezne priprave nacionalnih načrtov za okrevanje (mnenje na lastno pobudo) (UL C 152, 6.4.2022, str. 27).

19

(20)  OECD/Evropska komisija (2021): The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment (Manjkajoči podjetniki v letu 2021: politike za vključujoče podjetništvo in samozaposlovanje).

20

The Missing Entrepreneurs 2021: Policies for Inclusive Entrepreneurship and Self-employment

(21)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu spretnosti 2023 (COM(2022) 526 final – 2022/0326 (COD)) (UL C 100, 16.3.2023, str. 123).

21

(22)  https://www.iiep.unesco.org/en/international-policy-forum-flexible-learning-pathways-higher-education-13759#:~:text=What%20are%20flexible%20learning%20pathways,the%20needs%20of%20diverse%20students

22

(23)  Pri tem mislimo na fizično infrastrukturo (vrtci v podjetjih, javni vrtci itd.) in posebne storitve (gospodarska podpora, digitalne storitve ali drugo), v kar bi se lahko vlagalo neposredno ali posredno z vključevanjem in priznavanjem tretjega sektorja in skrbstvenega dela.

23

(24)  Fondazione Bruno Visentini: Il Divario generazionale. La Generazione Z e la permacrisi (Generacijska vrzel – Generacija Z in stalna kriza), peto poročilo 2022 (https://www.osservatoriopolitichegiovanili.it/v-rapporto-2022); L. Monti in V. Martinell (2021): Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo, Amministrazione in Cammino, 29. marec 2021.

24

Il Divario generazionale. La Generazione Z e la permacrisi

Misurare l’impatto generazionale delle politiche pubbliche: una sfida, un metodo

(25)  C. Cioffi in S. Pierattini (2023): Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani, Amministrazione In Cammino, Rim.

25

Contrastare il divario generazionale attraverso la valutazione delle politiche pubbliche rivolte ai giovani

(26)  L. Monti (2017): Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem (Slabše možnosti za mlade: primerjava indeksa medgeneracijske pravičnosti in indeksa generacijske vrzeli pri reševanju tega problema), Review of European Studies, zvezek 9, št. 4, december 2017, str. 160–164, ISSN: 1918-7173.

26

Diminishing prospects for young people: A comparison of the intergenerational fairness index and generational divide index in addressing the problem

(27)  J. Leach, M. Brocks, K. Østensvik in D. Klingman (2016): European Intergenerational Fairness Index: A crisis for the young, (Evropski indeks medgeneracijske pravičnosti: kriza za mlade), Intergenerational Foundation, London (https://www.if.org.uk/wp-content/uploads/2016/03/European-Intergenerational-Fairness-Index_Final-2016.pdf); J. Leach in A. Hanton (2014): The Intergenerational Fairness Index 2014 (Indeks medgeneracijske pravičnosti 2014), Intergenerational Foundation, London.

27

European Intergenerational Fairness Index: A crisis for the young,

(28)  Kompentenzzentrum Jugend-Check (2022), The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany (Pregled z vidika mladih v nemški oceni regulativnega učinka na mlado generacijo), april 2022.

28

The Youth-Check in German Regulatory Impact Assessment for the Young Generation. The Youth-Check in Germany

(29)  https://www.bundeskanzleramt.gv.at/agenda/jugend/jugendpolitik/jugend-check.html. Glej tudi Bundesrecht konsolidiert: Gesamte Rechtsvorschrift für WFA-Grundsatz-Verordnung, različica z dne 1. maja 2023.

29

(30)  Kompentenzzentrum Jugend-Check (2022), International Conference on Regulatory Impact Assessment for the Young Generation 9 May 2022 in Berlin (Mednarodna konferenca o oceni regulativnega učinka na mlado generacijo 9. maja 2022 v Berlinu), junij 2022.

30

International Conference on Regulatory Impact Assessment for the Young Generation 9 May 2022 in Berlin

(31)  https://italy.representation.ec.europa.eu/notizie-ed-eventi/notizie/violenza-contro-le-donne-lue-istituisce-un-numero-di-assistenza-telefonica-livello-di-unione-e-2022-11-24_it#:~:text=%E2%80%9CLa%20violenza%20contro%20le%20donne,di%20violenza%20di%20genere%20online

31

(32)  Istanbulska konvencija priznava nasilje nad ženskami kot kršitev človekovih pravic. Njen namen je pripomoči k oblikovanju pravnega okvira na evropski ravni za zaščito žensk pred nasiljem ter preprečevanje, pregon in odpravljanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini.

32

(33)  Svetovna konferenca o spodbujanju zdravja – Svetovna zdravstvena organizacija, Ženeva, 13., 14. in 15. december 2021.

33

(34)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Opolnomočenje mladih, da bi z izobraževanjem dosegli trajnostni razvoj (mnenje na lastno pobudo) (UL C 100, 16.3.2023, str. 38).

34

(35)  https://www.undp.org/publications/aiming-higher-elevating-meaningful-youth-engagement-climate-action

35

(36)  UNDP in Univerza v Oxfordu, 2021.

36

(37)  Marks in drugi, 2021.

37

(38)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga mladih pri zelenem prehodu (raziskovalno mnenje na zaprosilo švedskega predsedstva) (UL C 184, 25.5.2023, str. 13).

38

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 74(3) Poslovnika):

AMANDMA 2

SOC/759 —Sodelovanje na področju mladine

Odstavek 3.3.2

Spremeni se tako

| Osnutek mnenja | Amandma |
| --- | --- |
| Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce:
  zavezujoči
  ukrepi za
  zagotavljanje kakovostnih pripravništev

   (1) in
  direktiva
  o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, pri čemer naj spoštuje načelo subsidiarnosti in avtonomijo socialnih partnerjev. | Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce: ukrepi za
  usposabljanje in poklicno vključevanje z opredeljenimi cilji, ki zagotavljajo kakovostna pripravništva

   (1), in
  uporaba direktive
  o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, pri čemer naj spoštuje načelo subsidiarnosti in avtonomijo socialnih partnerjev. |

Osnutek mnenja

Amandma

Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce:
  zavezujoči
  ukrepi za
  zagotavljanje kakovostnih pripravništev

   (1) in
  direktiva
  o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, pri čemer naj spoštuje načelo subsidiarnosti in avtonomijo socialnih partnerjev.

Vključevanje mladih na trg dela s kakovostnimi delovnimi mesti in izboljšanje doseganja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi morala biti prednostna naloga EU in držav članic. V zvezi s tem EESO poziva špansko predsedstvo, naj upošteva zahteve mladih v zvezi z zakonodajnimi dosjeji v obravnavi, ki so še posebej pomembni za mlade Evropejce: ukrepi za
  usposabljanje in poklicno vključevanje z opredeljenimi cilji, ki zagotavljajo kakovostna pripravništva

   (1), in
  uporaba direktive
  o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, pri čemer naj spoštuje načelo subsidiarnosti in avtonomijo socialnih partnerjev.

Rezultat glasovanja

| Za: | 89 |
| --- | --- |
| Proti: | 137 |
| Vzdržani: | 10 |

Za:

89

Proti:

137

Vzdržani:

10

---

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sl/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment. „Neplačana pripravništva ali pripravništva brez nadomestila lahko zelo negativno vplivajo na izkušnjo mladih s trgom dela, zato bi jih bilo treba prepovedati.“

(1)  https://www.eesc.europa.eu/sl/documents/resolution/long-lasting-legacy-european-year-youth-youth-mainstreaming-and-empowerment. „Neplačana pripravništva ali pripravništva brez nadomestila lahko zelo negativno vplivajo na izkušnjo mladih s trgom dela, zato bi jih bilo treba prepovedati.“

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

579. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, 14. 6. 2023–15. 6. 2023

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/77

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za spodbujanje popravila blaga in o spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 ter direktiv (EU) 2019/771 in (EU) 2020/1828

(COM(2023) 155 final — 2023/0083 (COD))

(2023/C 293/11)

| Poročevalec: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Émilie PROUZET |

Poročevalec:

Thierry LIBAERT

Thierry LIBAERT

Soporočevalka:

Émilie PROUZET

Émilie PROUZET

| Zaprosili | Evropski parlament, 17. 4. 2023
  Svet Evropske unije, 12. 4. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 2. 6. 2023 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 66/0/0 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 178/1/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 17. 4. 2023

Svet Evropske unije, 12. 4. 2023

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

2. 6. 2023

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

66/0/0

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

178/1/1

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izraža pohvalo Komisiji za sveženj predlogov, katerih cilj je spodbujati popravljivost izdelkov ter poskrbeti za učinkovitost in primernost te možnosti z ukrepi v vseh fazah od zasnove do konca življenjskega cikla izdelka. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izraža pohvalo Komisiji za sveženj predlogov, katerih cilj je spodbujati popravljivost izdelkov ter poskrbeti za učinkovitost in primernost te možnosti z ukrepi v vseh fazah od zasnove do konca življenjskega cikla izdelka.

| 1.2 | EESO meni, da bi lahko nekateri ukrepi, predstavljeni v nadaljevanju, prispevali h krepitvi učinkovitega uveljavljanja te pravice do popravila. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da bi lahko nekateri ukrepi, predstavljeni v nadaljevanju, prispevali h krepitvi učinkovitega uveljavljanja te pravice do popravila.

| 1.3 | K temu lahko nedvomno prispeva izboljšanje obveščanja potrošnikov. V tem smislu je vzpostavitev nacionalne platforme za zbiranje vseh informacij pozitivna, vendar je treba določiti pogoje za njeno vzpostavitev in posodobitev. |
| --- | --- |

1.3

K temu lahko nedvomno prispeva izboljšanje obveščanja potrošnikov. V tem smislu je vzpostavitev nacionalne platforme za zbiranje vseh informacij pozitivna, vendar je treba določiti pogoje za njeno vzpostavitev in posodobitev.

| 1.4 | Nadalje EESO pri spodbujanju zahtevkov za popravilo pozdravlja uravnoteženost ukrepov v zvezi z zakonskim jamstvom, ki krepi obveznost popravila, hkrati pa potrošniku omogoča, da se v primeru večjih nevšečnosti odloči za zamenjavo. Odbor vseeno vztraja, da bi moral imeti tudi distributer, za katerega bo veljala bolj zavezujoča obveznost popravila, resnično možnost popolnega uveljavljanja pravice, da vloži zahtevek proizvajalcu (zlasti v zvezi z rezervnimi deli in stroški). Distributerji imajo dejansko vlogo vmesnika v odnosu do potrošnikov in bi morali biti pri tem deležni podpore. |
| --- | --- |

1.4

Nadalje EESO pri spodbujanju zahtevkov za popravilo pozdravlja uravnoteženost ukrepov v zvezi z zakonskim jamstvom, ki krepi obveznost popravila, hkrati pa potrošniku omogoča, da se v primeru večjih nevšečnosti odloči za zamenjavo. Odbor vseeno vztraja, da bi moral imeti tudi distributer, za katerega bo veljala bolj zavezujoča obveznost popravila, resnično možnost popolnega uveljavljanja pravice, da vloži zahtevek proizvajalcu (zlasti v zvezi z rezervnimi deli in stroški). Distributerji imajo dejansko vlogo vmesnika v odnosu do potrošnikov in bi morali biti pri tem deležni podpore.

| 1.5 | Zdi se, da je za spodbujanje zahtevkov za popravilo onkraj zakonskega jamstva bistveno podpreti krepitev zmogljivosti ponudnikov storitev popravil, tako v smislu njihovega strokovnega usposabljanja kot v smislu zagotavljanja dostopa vsem popravljavcem do nujno potrebnih informacij o popravilu in vzdrževanju ter potrebnih rezervnih delih po razumni ceni. |
| --- | --- |

1.5

Zdi se, da je za spodbujanje zahtevkov za popravilo onkraj zakonskega jamstva bistveno podpreti krepitev zmogljivosti ponudnikov storitev popravil, tako v smislu njihovega strokovnega usposabljanja kot v smislu zagotavljanja dostopa vsem popravljavcem do nujno potrebnih informacij o popravilu in vzdrževanju ter potrebnih rezervnih delih po razumni ceni.

| 1.6 | Spodbujanje popravljivosti izdelkov v fazi zasnove je zajeto v ločenem predlogu uredbe. Vendar je treba popravljivost spodbujati tudi po fazi zasnove, tj. po prodaji. V ta namen EESO v okviru tekoče posodobitve okvira za intelektualno lastnino (1) poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo priporočljivo spodbujati izmenjavo podatkov o rezervnih delih in popravljivosti izdelkov. Okrepiti je treba tudi možnost dostopa do tridimenzionalno natisnjenih rezervnih delov ali varnih rabljenih delov ter podporo prenovljenim izdelkom. |
| --- | --- |

1.6

Spodbujanje popravljivosti izdelkov v fazi zasnove je zajeto v ločenem predlogu uredbe. Vendar je treba popravljivost spodbujati tudi po fazi zasnove, tj. po prodaji. V ta namen EESO v okviru tekoče posodobitve okvira za intelektualno lastnino (1

| 1.7 | Zaradi doslednosti mora ta pravica do popravila vključevati tudi prepoved namernih praks, ki ovirajo popravilo, kot je serializacija, v primerih, ko je očitno, da se uporabljajo zgolj za oviranje konkurence na trgu rezervnih delov. |
| --- | --- |

1.7

Zaradi doslednosti mora ta pravica do popravila vključevati tudi prepoved namernih praks, ki ovirajo popravilo, kot je serializacija, v primerih, ko je očitno, da se uporabljajo zgolj za oviranje konkurence na trgu rezervnih delov.

| 1.8 | Nazadnje, sprejeti je treba ukrepe glede kakovosti, varnosti in cene popravila. Dobro orodje za razvoj trga je konkurenca med ponudniki storitev popravil z vzpostavitvijo usklajenega obrazca na podlagi primerljivih informacij. Vendar EESO meni, da je treba narediti korak dlje in na podlagi izkušenj na nacionalni ravni določiti finančna orodja, za katera je najverjetneje, da bodo spodbudila potrošnike k odločitvi za popravilo izdelkov. |
| --- | --- |

1.8

Nazadnje, sprejeti je treba ukrepe glede kakovosti, varnosti in cene popravila. Dobro orodje za razvoj trga je konkurenca med ponudniki storitev popravil z vzpostavitvijo usklajenega obrazca na podlagi primerljivih informacij. Vendar EESO meni, da je treba narediti korak dlje in na podlagi izkušenj na nacionalni ravni določiti finančna orodja, za katera je najverjetneje, da bodo spodbudila potrošnike k odločitvi za popravilo izdelkov.

| 1.9 | EESO opozarja, da popravila zadevajo vse deležnike, ne le podjetja. Komisijo poziva, naj spodbuja kampanje ozaveščanja potrošnikov o vzdrževanju in uporabi izdelkov, pa tudi o popravilih. |
| --- | --- |

1.9

EESO opozarja, da popravila zadevajo vse deležnike, ne le podjetja. Komisijo poziva, naj spodbuja kampanje ozaveščanja potrošnikov o vzdrževanju in uporabi izdelkov, pa tudi o popravilih.

2.   Kratka vsebina dokumenta Komisije

Kratka vsebina dokumenta Komisije

| 2.1 | Predlog direktive je del sklopa besedil, namenjenih spodbujanju vloge potrošnika v zelenem prehodu. Usklajen je z več akti, zlasti z evropskim zelenim dogovorom (december 2019), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (marec 2020) in novo agendo za potrošnike (november 2020). |
| --- | --- |

2.1

Predlog direktive je del sklopa besedil, namenjenih spodbujanju vloge potrošnika v zelenem prehodu. Usklajen je z več akti, zlasti z evropskim zelenim dogovorom (december 2019), akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (marec 2020) in novo agendo za potrošnike (november 2020).

| 2.2 | Da bi se spodbujala popravila neskladnega blaga, želi Komisija vrniti moč potrošniku tako, da mu omogoča izbiro krožnega gospodarstva v dveh ključnih fazah:






  1. | ob nakupu, na podlagi:






  (a) | predloga uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, ki vključuje zahteve za zasnovo izdelkov in razpoložljivost rezervnih delov, ter |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Da bi se spodbujala popravila neskladnega blaga, želi Komisija vrniti moč potrošniku tako, da mu omogoča izbiro krožnega gospodarstva v dveh ključnih fazah:

1.

ob nakupu, na podlagi:

(a)

predloga uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov, ki vključuje zahteve za zasnovo izdelkov in razpoložljivost rezervnih delov, ter

| (b) | predloga direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod, ki vključuje zahteve glede informacij o trajnosti in popravljivosti izdelka na prodajnem mestu; |
| --- | --- |

(b)

predloga direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod, ki vključuje zahteve glede informacij o trajnosti in popravljivosti izdelka na prodajnem mestu;

| 2. | po prodaji, na podlagi:






  (a) | direktive o zakonskem jamstvu, pri čemer lahko potrošnik v garancijskem obdobju po nakupu izdelka v primeru napake na izdelku izbira med popravilom ali brezplačno zamenjavo neskladnega izdelka. Popravila ni mogoče izbrati v primerih, ko se izkaže za nemogoče ali nesorazmerno drago za distributerja, ali v primerih znatnih nevšečnosti za potrošnika; |
| --- | --- | --- |

2.

po prodaji, na podlagi:

(a)

direktive o zakonskem jamstvu, pri čemer lahko potrošnik v garancijskem obdobju po nakupu izdelka v primeru napake na izdelku izbira med popravilom ali brezplačno zamenjavo neskladnega izdelka. Popravila ni mogoče izbrati v primerih, ko se izkaže za nemogoče ali nesorazmerno drago za distributerja, ali v primerih znatnih nevšečnosti za potrošnika;

| (b) | ta pobuda o popravljivosti zajema tudi obdobje po prodaji. |
| --- | --- |

(b)

ta pobuda o popravljivosti zajema tudi obdobje po prodaji.

| 2.3 | Predlog direktive o določitvi skupnih pravil za spodbujanje popravila blaga se nanaša na primere napak na izdelku ali poškodovanih izdelkov med obdobjem zakonskega jamstva ali po njem. Določa predvsem štiri obveznosti:






  — | splošno obveznost popravila; |
| --- | --- | --- |

2.3

Predlog direktive o določitvi skupnih pravil za spodbujanje popravila blaga se nanaša na primere napak na izdelku ali poškodovanih izdelkov med obdobjem zakonskega jamstva ali po njem. Določa predvsem štiri obveznosti:

—

splošno obveznost popravila;

| — | predložitev obrazca z informacijami o popravilu in popravljavcih; |
| --- | --- |

—

predložitev obrazca z informacijami o popravilu in popravljavcih;

| — | zagotavljanje informacij o popravilu; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje informacij o popravilu;

| — | vzpostavitev nacionalne platforme za obveščanje o popravilih in popravljavcih. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev nacionalne platforme za obveščanje o popravilih in popravljavcih.

Eden od členov pa spreminja Direktivo (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta (2) v zvezi z določbami o pravnih sredstvih potrošnikov v primeru neskladnosti (pravno jamstvo). V primerih, ko bi popravilo stalo manj ali enako kot zamenjava izdelka, daje prednost popravilu pred zamenjavo.

2

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja cilj predloga direktive, da se spodbuja resnična evropska pravica do popravila. Meni, da to besedilo koristno dopolnjuje predhodna besedila v zvezi z okoljsko primerno zasnovo izdelkov, krepitvijo vloge evropskih potrošnikov in obveščanjem potrošnikov o okoljskih trditvah. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja cilj predloga direktive, da se spodbuja resnična evropska pravica do popravila. Meni, da to besedilo koristno dopolnjuje predhodna besedila v zvezi z okoljsko primerno zasnovo izdelkov, krepitvijo vloge evropskih potrošnikov in obveščanjem potrošnikov o okoljskih trditvah.

| 3.2 | Vendar mora biti razvoj popravila evropska prednostna naloga, kot Komisija dobro razume. Popravilo je v središču gospodarskega modela, ki ga mora poleg gospodarskih subjektov (proizvajalcev, distributerjev itd.), potrošnikov in, širše, evropskih državljanov spodbujati tudi EU. EESO zato podpira vizijo „pravice do popravila“, ki ne sme biti omejena na „formalno“ ali „teoretično“ pravico. Evropska zakonodaja mora temeljiti na načelu zagotavljanja ponudbe kakovostnih popravil in povpraševanja po njih, in sicer z nudenjem učinkovitega dostopa do popravil in spodbujanjem potrošnikov, da izberejo popravilo. |
| --- | --- |

3.2

Vendar mora biti razvoj popravila evropska prednostna naloga, kot Komisija dobro razume. Popravilo je v središču gospodarskega modela, ki ga mora poleg gospodarskih subjektov (proizvajalcev, distributerjev itd.), potrošnikov in, širše, evropskih državljanov spodbujati tudi EU. EESO zato podpira vizijo „pravice do popravila“, ki ne sme biti omejena na „formalno“ ali „teoretično“ pravico. Evropska zakonodaja mora temeljiti na načelu zagotavljanja ponudbe kakovostnih popravil in povpraševanja po njih, in sicer z nudenjem učinkovitega dostopa do popravil in spodbujanjem potrošnikov, da izberejo popravilo.

| 3.3 | Z okoljskega vidika je podaljšanje življenjske dobe izdelka ključni ukrep za zmanjšanje vpliva potrošnje. Seveda je treba pri tem podaljšanju upoštevati analizo življenjskega cikla, saj ne moremo večno podaljševati uporabe vseh izdelkov. Zato EESO podpira ukrep, ki povezuje obveznost popravljivosti z življenjsko dobo izdelkov, opredeljeno v delegiranih aktih po kategorijah izdelkov, sprejetih v okviru prihodnje uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov. |
| --- | --- |

3.3

Z okoljskega vidika je podaljšanje življenjske dobe izdelka ključni ukrep za zmanjšanje vpliva potrošnje. Seveda je treba pri tem podaljšanju upoštevati analizo življenjskega cikla, saj ne moremo večno podaljševati uporabe vseh izdelkov. Zato EESO podpira ukrep, ki povezuje obveznost popravljivosti z življenjsko dobo izdelkov, opredeljeno v delegiranih aktih po kategorijah izdelkov, sprejetih v okviru prihodnje uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov.

| 3.4 | EESO se strinja tudi s prvim seznamom zadevnih izdelkov iz Priloge 2. Podpira tudi zamisel o dopolnitvi tega seznama s kategorijami izdelkov, opredeljenih v delegiranih aktih iz točke 3.3. Zasnova in popravljivost izdelkov sta torej avtomatično povezani z informacijami, ki se zagotovijo potrošniku, in obveznostjo njihovega popravila. |
| --- | --- |

3.4

EESO se strinja tudi s prvim seznamom zadevnih izdelkov iz Priloge 2. Podpira tudi zamisel o dopolnitvi tega seznama s kategorijami izdelkov, opredeljenih v delegiranih aktih iz točke 3.3. Zasnova in popravljivost izdelkov sta torej avtomatično povezani z informacijami, ki se zagotovijo potrošniku, in obveznostjo njihovega popravila.

| 3.5 | Z družbenega in ekonomskega vidika popravila ustvarjajo vrednost in kakovostna delovna mesta v Evropi. Glede na študijo združenja Gaïa (3) popravila ustvarijo 404 delovna mesta za vsakih 10 000 ton obdelanih izdelkov, kar je petdesetkrat več kot pri odlaganju odpadkov. EESO je kljub temu zaskrbljen, da strokovno usposabljanje in tehnična znanja, potrebna za uresničevanje te pravice, niso zadostna. Zato poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s strokovnimi organizacijami uvede vsa potrebna orodja za razvoj začetnega in nadaljevalnega usposabljanja pri poklicih v panogi popravil. |
| --- | --- |

3.5

Z družbenega in ekonomskega vidika popravila ustvarjajo vrednost in kakovostna delovna mesta v Evropi. Glede na študijo združenja Gaïa (3

| 3.6 | Poleg tega ima popravilo velik potencial za povečanje kupne moči, zlasti za najbolj prikrajšane skupine, ki so običajno prisiljene predčasno obnoviti svoje nakupe. |
| --- | --- |

3.6

Poleg tega ima popravilo velik potencial za povečanje kupne moči, zlasti za najbolj prikrajšane skupine, ki so običajno prisiljene predčasno obnoviti svoje nakupe.

| 3.7 | EESO je zadovoljen, da je Komisija v svojem predlogu direktive upoštevala potrebo po ukrepanju tako glede obdobja jamstva kot glede obdobja zunaj jamstva. To je še toliko pomembneje, ker se okviri, ki urejajo trajanje zakonskega jamstva, razlikujejo (2 leti v večini držav, 3 leta v Grčiji, na Finskem in Nizozemskem pa za predvideno življenjsko dobo izdelka). Večja preglednost in jasnost pri praksah popravil na evropski ravni ter tudi harmonizacija pravnih okvirov od zgoraj navzdol sta prav tako nujna pogoja za uveljavljanje pravice do popravila. |
| --- | --- |

3.7

EESO je zadovoljen, da je Komisija v svojem predlogu direktive upoštevala potrebo po ukrepanju tako glede obdobja jamstva kot glede obdobja zunaj jamstva. To je še toliko pomembneje, ker se okviri, ki urejajo trajanje zakonskega jamstva, razlikujejo (2 leti v večini držav, 3 leta v Grčiji, na Finskem in Nizozemskem pa za predvideno življenjsko dobo izdelka). Večja preglednost in jasnost pri praksah popravil na evropski ravni ter tudi harmonizacija pravnih okvirov od zgoraj navzdol sta prav tako nujna pogoja za uveljavljanje pravice do popravila.

4.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve se nanašajo na področja za izboljšave na podlagi predlogov Komisije s ciljem doseči, da bi bilo popravilo za potrošnike privlačnejše od zamenjave.

4.1   Izboljšanje informacij za potrošnike

Izboljšanje informacij za potrošnike

| 4.1.1 | EESO je zadovoljen, da Komisija predlaga izboljšanje informacij za potrošnike tako, da bi bila v vsaki državi članici vzpostavljena platforma, ki bi omogočala iskanje rešitev za popravilo. Pomembno je, da se določijo pogoji za vzpostavitev in upravljanje te platforme, da bodo na voljo popolne in ažurne informacije. |
| --- | --- |

4.1.1

EESO je zadovoljen, da Komisija predlaga izboljšanje informacij za potrošnike tako, da bi bila v vsaki državi članici vzpostavljena platforma, ki bi omogočala iskanje rešitev za popravilo. Pomembno je, da se določijo pogoji za vzpostavitev in upravljanje te platforme, da bodo na voljo popolne in ažurne informacije.

| 4.1.2 | V primerjavi z zamenjavo izdelka je pri dejanju popravilu treba poznati pogoje, povezane s popravilom. Zaradi konkurence med storitvami popravil ter preglednosti cen, ureditev in kakovosti popravil, ki bi jo zagotavljala obveznost predložitve obrazca za popravilo, bi potrošniki lahko pridobili boljše ponudbe, s tem pa bi se povečalo število popravil. EESO zato pozdravlja željo po uskladitvi informacij, ki jih zagotovijo popravljavci, s predlaganim evropskim obrazcem. Sozakonodajalca poziva, naj zagotovita skladnost med tem predlogom, predlogom, ki se nanaša na okoljsko primerno zasnovo izdelkov, in predlogi, ki se nanašajo na okoljske trditve. |
| --- | --- |

4.1.2

V primerjavi z zamenjavo izdelka je pri dejanju popravilu treba poznati pogoje, povezane s popravilom. Zaradi konkurence med storitvami popravil ter preglednosti cen, ureditev in kakovosti popravil, ki bi jo zagotavljala obveznost predložitve obrazca za popravilo, bi potrošniki lahko pridobili boljše ponudbe, s tem pa bi se povečalo število popravil. EESO zato pozdravlja željo po uskladitvi informacij, ki jih zagotovijo popravljavci, s predlaganim evropskim obrazcem. Sozakonodajalca poziva, naj zagotovita skladnost med tem predlogom, predlogom, ki se nanaša na okoljsko primerno zasnovo izdelkov, in predlogi, ki se nanašajo na okoljske trditve.

| 4.1.3 | Poleg tega EESO podpira oblikovanje točkovanja v zvezi s popravljivostjo, usklajenega na evropski ravni in določenega po kategorijah izdelkov, kot je predvideno v osnutku uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov in je v skladu s priporočili Odbora. Države članice poziva, naj se zavežejo vzpostavitvi takšnega točkovanja v skladu z evropskim projektom, sicer bi to lahko povzročilo večje stroške za deležnike in zmedo za potrošnike. |
| --- | --- |

4.1.3

Poleg tega EESO podpira oblikovanje točkovanja v zvezi s popravljivostjo, usklajenega na evropski ravni in določenega po kategorijah izdelkov, kot je predvideno v osnutku uredbe o okoljsko primerni zasnovi izdelkov in je v skladu s priporočili Odbora. Države članice poziva, naj se zavežejo vzpostavitvi takšnega točkovanja v skladu z evropskim projektom, sicer bi to lahko povzročilo večje stroške za deležnike in zmedo za potrošnike.

| 4.1.4 | Nazadnje, potrebna je kampanja obveščanja in ozaveščanja na evropski ravni, da se zagotovi razumevanje prednosti popravila in načela „kupovati bolje, ne več“. S to kampanjo ozaveščanja je treba pojasniti informacije o ukrepih vzdrževanja, ki jih mora izvesti potrošnik. V zvezi s tem EESO podpira ukrepe, predlagane v predlogu direktive o zelenih trditvah (green claims). |
| --- | --- |

4.1.4

Nazadnje, potrebna je kampanja obveščanja in ozaveščanja na evropski ravni, da se zagotovi razumevanje prednosti popravila in načela „kupovati bolje, ne več“. S to kampanjo ozaveščanja je treba pojasniti informacije o ukrepih vzdrževanja, ki jih mora izvesti potrošnik. V zvezi s tem EESO podpira ukrepe, predlagane v predlogu direktive o zelenih trditvah (green claims

4.2   Olajšanje popravila

Olajšanje popravila

| 4.2.1 | Izvedba popravila je najprej zajeta v garancijskem obdobju. Na tej točki se ustrezno daje prednost popravilu pred zamenjavo z novim izdelkom, kot je EESO že potrdil v svojem mnenju o potrošnikih in zelenem prehodu (4). Dejansko mora prodajalec v primeru stroškov, ki so enaki ali nižji kot pri zamenjavi, blago popraviti, razen če je to nesorazmerno ali nemogoče. To vpliva tudi na izbiro potrošnika med zamenjavo in popravilom. Kljub temu ima potrošnik še vedno možnost, da zahteva zamenjavo v primeru večjih nevšečnosti, kar na primer velja za izdelke, ki jih potrebuje za vsakdanje ali poklicno življenje. |
| --- | --- |

4.2.1

Izvedba popravila je najprej zajeta v garancijskem obdobju. Na tej točki se ustrezno daje prednost popravilu pred zamenjavo z novim izdelkom, kot je EESO že potrdil v svojem mnenju o potrošnikih in zelenem prehodu (4

| 4.2.2 | Poleg tega EESO meni, da bi morala biti možnost, da distributer vloži zahtevek proizvajalcu, del zavezujoče zakonodaje in na ta način zagotovljena, če naj bo ta ukrep učinkovit in ekonomsko upravičen. S tem, ko se distributerju nalaga obveznost popravila ne glede na stroške, mu je treba omogočiti, da lahko učinkovito vloži tudi zahtevek proizvajalcu v zvezi z dostopom do rezervnih delov in delitvijo stroškov. Izvajanje te obveznosti mora biti dovolj preprosto, da bodo mala in srednja podjetja to sposobna narediti. |
| --- | --- |

4.2.2

Poleg tega EESO meni, da bi morala biti možnost, da distributer vloži zahtevek proizvajalcu, del zavezujoče zakonodaje in na ta način zagotovljena, če naj bo ta ukrep učinkovit in ekonomsko upravičen. S tem, ko se distributerju nalaga obveznost popravila ne glede na stroške, mu je treba omogočiti, da lahko učinkovito vloži tudi zahtevek proizvajalcu v zvezi z dostopom do rezervnih delov in delitvijo stroškov. Izvajanje te obveznosti mora biti dovolj preprosto, da bodo mala in srednja podjetja to sposobna narediti.

| 4.2.3 | Eden temeljnih dosežkov besedila je tudi obveznost proizvajalca, da svoje blago popravi po obdobju zakonskega jamstva. Zaradi konkurence je bistveno, da ta obveznost velja tudi za proizvajalce zunaj EU. EESO zato ponovno poudarja, da morajo odgovornost nositi tudi pooblaščeni zastopniki in celo distribucijski centri. |
| --- | --- |

4.2.3

Eden temeljnih dosežkov besedila je tudi obveznost proizvajalca, da svoje blago popravi po obdobju zakonskega jamstva. Zaradi konkurence je bistveno, da ta obveznost velja tudi za proizvajalce zunaj EU. EESO zato ponovno poudarja, da morajo odgovornost nositi tudi pooblaščeni zastopniki in celo distribucijski centri.

| 4.2.4 | Hkrati teritorialna mreža za popravila predstavlja pomemben pogoj za dajanje prednosti popravilu. Po mnenju EESO je potrebnih več popravljavcev v Evropi, zato je treba začeti izvajati proaktivno politiko strokovnega usposabljanja za popravila. Ta politika je še toliko bolj potrebna, ker se je poklic popravljavca z razvojem digitalnih tehnologij in s tem povezanih predmetov zelo spremenil. Poleg usposabljanja bo šlo tudi za zagotavljanje kakovostnih delovnih mest z dobrim plačilom, saj v številnih državah članicah že zdaj primanjkuje kvalificirane delovne sile, zlasti v obrtništvu. |
| --- | --- |

4.2.4

Hkrati teritorialna mreža za popravila predstavlja pomemben pogoj za dajanje prednosti popravilu. Po mnenju EESO je potrebnih več popravljavcev v Evropi, zato je treba začeti izvajati proaktivno politiko strokovnega usposabljanja za popravila. Ta politika je še toliko bolj potrebna, ker se je poklic popravljavca z razvojem digitalnih tehnologij in s tem povezanih predmetov zelo spremenil. Poleg usposabljanja bo šlo tudi za zagotavljanje kakovostnih delovnih mest z dobrim plačilom, saj v številnih državah članicah že zdaj primanjkuje kvalificirane delovne sile, zlasti v obrtništvu.

| 4.2.5 | Razvoj storitev popravil pomeni, da lahko imajo neodvisni popravljavci enake možnosti kot popravljavci, ki jih pooblastijo proizvajalci. EESO prav tako meni, da bi morala Komisija podpirati in spodbujati razvoj novih poslovnih modelov, kot so strokovne storitve popravil, servisne delavnice, servisne kavarne itd. Zato priporoča povečanje števila dostopnih točk za popravilo. |
| --- | --- |

4.2.5

Razvoj storitev popravil pomeni, da lahko imajo neodvisni popravljavci enake možnosti kot popravljavci, ki jih pooblastijo proizvajalci. EESO prav tako meni, da bi morala Komisija podpirati in spodbujati razvoj novih poslovnih modelov, kot so strokovne storitve popravil, servisne delavnice, servisne kavarne itd. Zato priporoča povečanje števila dostopnih točk za popravilo.

4.3   Spodbujanje popravljivosti izdelkov od njihove zasnove dalje

Spodbujanje popravljivosti izdelkov od njihove zasnove dalje

| 4.3.1 | EESO meni, da so prakse vgrajene zastarelosti, ki dejansko ovirajo popravilo, natančneje obravnavane v drugih direktivah. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO meni, da so prakse vgrajene zastarelosti, ki dejansko ovirajo popravilo, natančneje obravnavane v drugih direktivah.

| 4.3.2 | Vseeno bi bilo dosledno, če bi Komisija na podlagi tega besedila v zvezi s popravilom države članice pozvala, naj prepovejo vsako prakso namerne nepopravljivosti. Pravica do popravila ni mogoča, če so izdelki zasnovani tako, da jih ni več mogoče popraviti. |
| --- | --- |

4.3.2

Vseeno bi bilo dosledno, če bi Komisija na podlagi tega besedila v zvezi s popravilom države članice pozvala, naj prepovejo vsako prakso namerne nepopravljivosti. Pravica do popravila ni mogoča, če so izdelki zasnovani tako, da jih ni več mogoče popraviti.

| 4.3.3 | Prakse serializacije ali pairinga ovirajo ali preprečujejo zamenjavo delov izdelka, saj so nekateri deli označeni s serijsko številko. Če pri zamenjavi serijskega elementa številka ni ista, kot jo je zabeležila matična plošča, se spremeni ali blokira delovanje naprave. Na ta način so možnosti popravila omejene samo na tehnično mrežo, ki jo je proizvajalec odobril ali certificiral, na škodo neodvisnih serviserjev in izvajalcev prepakiranja ter je onemogočena uporaba delov iz krožnega gospodarstva. EESO poziva Komisijo in države članice, naj prepovejo in sankcionirajo prakse, ki očitno ovirajo popravila. |
| --- | --- |

4.3.3

Prakse serializacije ali pairinga ovirajo ali preprečujejo zamenjavo delov izdelka, saj so nekateri deli označeni s serijsko številko. Če pri zamenjavi serijskega elementa številka ni ista, kot jo je zabeležila matična plošča, se spremeni ali blokira delovanje naprave. Na ta način so možnosti popravila omejene samo na tehnično mrežo, ki jo je proizvajalec odobril ali certificiral, na škodo neodvisnih serviserjev in izvajalcev prepakiranja ter je onemogočena uporaba delov iz krožnega gospodarstva. EESO poziva Komisijo in države članice, naj prepovejo in sankcionirajo prakse, ki očitno ovirajo popravila.

| 4.3.4 | Predlog uredbe o okoljski zasnovi izdelkov določa obdobje, v katerem morajo biti na voljo rezervni deli po kategorijah izdelkov. Vendar EESO glede na izzive, povezane s pomanjkanjem surovin, poziva Komisijo, naj spodbuja izdelavo tridimenzionalno natisnjenih rezervnih delov. To pomeni, da proizvajalci, kot so nekateri že storili v zadnjih letih, objavijo svoje načrte za tridimenzionalno tiskanje, ko prenehajo sami izdelovati te dele. V okviru prihodnje revizije okvira za intelektualno lastnino Odbor poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo priporočljivo spodbujati izmenjavo podatkov za te dele in posredovanje teh informacij prek platforme. |
| --- | --- |

4.3.4

Predlog uredbe o okoljski zasnovi izdelkov določa obdobje, v katerem morajo biti na voljo rezervni deli po kategorijah izdelkov. Vendar EESO glede na izzive, povezane s pomanjkanjem surovin, poziva Komisijo, naj spodbuja izdelavo tridimenzionalno natisnjenih rezervnih delov. To pomeni, da proizvajalci, kot so nekateri že storili v zadnjih letih, objavijo svoje načrte za tridimenzionalno tiskanje, ko prenehajo sami izdelovati te dele. V okviru prihodnje revizije okvira za intelektualno lastnino Odbor poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo priporočljivo spodbujati izmenjavo podatkov za te dele in posredovanje teh informacij prek platforme.

| 4.3.5 | EESO želi, da EU podpre sektor prenovitve naprav, v kolikor si ta prizadeva za enake gospodarske in okoljske cilje kot popravila. |
| --- | --- |

4.3.5

EESO želi, da EU podpre sektor prenovitve naprav, v kolikor si ta prizadeva za enake gospodarske in okoljske cilje kot popravila.

4.4   Ukrepanje v zvezi s stroški popravila

Ukrepanje v zvezi s stroški popravila

| 4.4.1 | Ker je ena izmed glavnih ovir pri popravilih njihov strošek, je treba določbe predloga direktive dopolniti s predlogi za znižanje stroškov popravila za potrošnika. |
| --- | --- |

4.4.1

Ker je ena izmed glavnih ovir pri popravilih njihov strošek, je treba določbe predloga direktive dopolniti s predlogi za znižanje stroškov popravila za potrošnika.

| 4.4.2 | EESO meni, da se zunaj okvira zakonskega jamstva z uvedbo splošnega obrazca, ki bi omogočal seznanitev s ceno popravila in zagotavljal konkurenčnost popravljavcev, spodbujata dajanje prednosti popravilu in zmanjšanje stroškov popravila. |
| --- | --- |

4.4.2

EESO meni, da se zunaj okvira zakonskega jamstva z uvedbo splošnega obrazca, ki bi omogočal seznanitev s ceno popravila in zagotavljal konkurenčnost popravljavcev, spodbujata dajanje prednosti popravilu in zmanjšanje stroškov popravila.

| 4.4.3 | Za zmanjšanje stroškov popravila lahko EU spodbuja uporabo rabljenih rezervnih delov. EESO obžaluje, da je trg za varno in reciklirano rabljeno blago ali rezervne dele trenutno precej omejen in nekonkurenčen zaradi pomanjkanja infrastrukture in ustrezne zakonodaje. |
| --- | --- |

4.4.3

Za zmanjšanje stroškov popravila lahko EU spodbuja uporabo rabljenih rezervnih delov. EESO obžaluje, da je trg za varno in reciklirano rabljeno blago ali rezervne dele trenutno precej omejen in nekonkurenčen zaradi pomanjkanja infrastrukture in ustrezne zakonodaje.

| 4.4.4 | Komisija mora narediti še korak dlje in sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo bolj v prid cenam popravil. Državam članicam mora naložiti, da sprejmejo ukrepe v tej smeri. Zato EESO meni, da je nujno treba spodbujati davčne spodbude ali druge kompenzacijske ukrepe v korist popravil. Na podlagi izkušenj na nacionalni ravni je treba ugotoviti, katera so najprimernejša orodja za spodbujanje trga rabljenih izdelkov in popravil. |
| --- | --- |

4.4.4

Komisija mora narediti še korak dlje in sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo bolj v prid cenam popravil. Državam članicam mora naložiti, da sprejmejo ukrepe v tej smeri. Zato EESO meni, da je nujno treba spodbujati davčne spodbude ali druge kompenzacijske ukrepe v korist popravil. Na podlagi izkušenj na nacionalni ravni je treba ugotoviti, katera so najprimernejša orodja za spodbujanje trga rabljenih izdelkov in popravil.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/strategy/intellectual-property/industrial-design-protection_fr

1

(2)  Direktiva (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga, spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 in Direktive 2009/22/ES ter razveljavitvi Direktive 1999/44/ES (UL L 136, 22.5.2019, str. 28).

2

(3)  Gaïa, Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution (Ničelni odpadki in okrevanje gospodarstva. Potencial rešitve ničelnih odpadkov za ustvarjanje novih delovnih mest), 2021.

3

Zero Waste and Economic Recovery. The job creation potential of zero waste solution

(4)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2005/29/ES in 2011/83/EU v zvezi s krepitvijo vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) (UL C 443, 22.11.2022, str. 75).

4

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/82

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb

(COM(2023) 177 final — 2023/0089 (COD))

(2023/C 293/12)

| Poročevalka: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Poročevalka:

Franca SALIS-MADINIER

Franca SALIS-MADINIER

| Zaprosilo | Evropski parlament, 17. 4. 2023
  Svet Evropske unije, 21. 4. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 2. 6. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 199/2/7 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 17. 4. 2023

Svet Evropske unije, 21. 4. 2023

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

2. 6. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

199/2/7

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog Komisije, katerega namen je s sistemom povezovanja poslovnih registrov (BRIS) povečati tako količino kot zanesljivost in verodostojnost javno dostopnih informacij o družbah. Ta predlog bi moral koristiti ne le MSP, ki potrebujejo zanesljive informacije, saj te podpirajo njihove čezmejne dejavnosti, temveč tudi drugim deležnikom, ki se zanimajo za preglednost pri podjetjih, kot so velika podjetja, delničarji, upniki, potrošniki in zaposleni. Predlog bi moral podjetjem tudi pomagati zmanjšati stroške in prihraniti čas pri sporočanju informacij, ki so potrebne v čezmejnih primerih. Še naprej bo tudi spodbujal celovito uporabo enotnega trga in digitalnega enotnega trga. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog Komisije, katerega namen je s sistemom povezovanja poslovnih registrov (BRIS) povečati tako količino kot zanesljivost in verodostojnost javno dostopnih informacij o družbah. Ta predlog bi moral koristiti ne le MSP, ki potrebujejo zanesljive informacije, saj te podpirajo njihove čezmejne dejavnosti, temveč tudi drugim deležnikom, ki se zanimajo za preglednost pri podjetjih, kot so velika podjetja, delničarji, upniki, potrošniki in zaposleni. Predlog bi moral podjetjem tudi pomagati zmanjšati stroške in prihraniti čas pri sporočanju informacij, ki so potrebne v čezmejnih primerih. Še naprej bo tudi spodbujal celovito uporabo enotnega trga in digitalnega enotnega trga.

| 1.2 | EESO podpira nadaljnjo razširitev uporabe digitalnih orodij pri komunikaciji med podjetji in organi, vključenimi v čezmejne dejavnosti, ter spodbujanje načela „privzeto digitalno“, pod pogojem, da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

1.2

EESO podpira nadaljnjo razširitev uporabe digitalnih orodij pri komunikaciji med podjetji in organi, vključenimi v čezmejne dejavnosti, ter spodbujanje načela „privzeto digitalno“, pod pogojem, da nihče ne bo zapostavljen.

| 1.3 | EESO podpira predlog za razširitev področja uporabe na osebne družbe, poslovne skupine in podružnice družb iz tretjih držav (členi 7, 13, 13a, 14 in 36). Tudi zadruge in fundacije predstavljajo pomemben del poslovanja, zato EESO priporoča, da se področje uporabe direktive razširi tudi na te vrste podjetij in zahteva dostop do sistema BRIS, kadar so informacije o tovrstnih družbah že v nacionalnih registrih. |
| --- | --- |

1.3

EESO podpira predlog za razširitev področja uporabe na osebne družbe, poslovne skupine in podružnice družb iz tretjih držav (členi 7, 13, 13a, 14 in 36). Tudi zadruge in fundacije predstavljajo pomemben del poslovanja, zato EESO priporoča, da se področje uporabe direktive razširi tudi na te vrste podjetij in zahteva dostop do sistema BRIS, kadar so informacije o tovrstnih družbah že v nacionalnih registrih.

| 1.4 | EESO podpira zahtevo, da morajo podjetja v nacionalnih registrih in sistemu BRIS dati na voljo informacije o kraju glavne uprave in glavnem kraju poslovanja (člen 14). EESO podpira nadaljnjo razširitev seznama informacij, ki jih je treba nuditi in vsako leto posodobiti, da bi ta vključeval število zaposlenih, sektorje dejavnosti (koda NACE) in, v primeru podjetij, ustanovljenih na podlagi prava družb EU (direktiva o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah, zakonodaja o evropski družbi in evropski zadrugi), tudi sporazume o pravicah delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe. |
| --- | --- |

1.4

EESO podpira zahtevo, da morajo podjetja v nacionalnih registrih in sistemu BRIS dati na voljo informacije o kraju glavne uprave in glavnem kraju poslovanja (člen 14). EESO podpira nadaljnjo razširitev seznama informacij, ki jih je treba nuditi in vsako leto posodobiti, da bi ta vključeval število zaposlenih, sektorje dejavnosti (koda NACE) in, v primeru podjetij, ustanovljenih na podlagi prava družb EU (direktiva o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah, zakonodaja o evropski družbi in evropski zadrugi), tudi sporazume o pravicah delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe.

| 1.5 | EESO podpira povezovanje sistema BRIS s sistemom povezovanja registrov dejanskega lastništva (BORIS) in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti (IRI) ter uporabo EUID (evropski enotni identifikator družbe) za povezovanje informacij, shranjenih v različnih sistemih (člen 22). Sistem BRIS bi moral vključevati tudi informacije o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja, in omogočati učinkovitejše iskanje podjetij po sektorjih dejavnosti (koda NACE) in velikosti (število zaposlenih in prihodki). |
| --- | --- |

1.5

EESO podpira povezovanje sistema BRIS s sistemom povezovanja registrov dejanskega lastništva (BORIS) in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti (IRI) ter uporabo EUID (evropski enotni identifikator družbe) za povezovanje informacij, shranjenih v različnih sistemih (člen 22). Sistem BRIS bi moral vključevati tudi informacije o osebah, ki jim je prepovedano opravljati funkcijo direktorja, in omogočati učinkovitejše iskanje podjetij po sektorjih dejavnosti (koda NACE) in velikosti (število zaposlenih in prihodki).

| 1.6 | EESO podpira obveznost preverjanja usklajenega seznama elementov ob ustanovitvi podjetja (člen 10 o preventivnem nadzoru), vendar priporoča, da se doda preverjanje identitete oseb, ki sodelujejo pri njegovi ustanovitvi, vključno z informacijami o tem, ali jim je v kateri koli državi članici EU prepovedano opravljati funkcijo direktorja („prepoved opravljanja funkcije direktorja“). Priporoča tudi razširitev preventivnega nadzora na reorganizacijo podjetij v okviru prava družb EU (direktiva o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah, zakonodaja o evropski družbi in evropski zadrugi) ter razširitev seznama elementov, da bi ta vključeval preverjanje, ali so bili sklenjeni sporazumi o obveščanju, posvetovanju in udeležbi delavcev, ki jih zahteva takšna zakonodaja. |
| --- | --- |

1.6

EESO podpira obveznost preverjanja usklajenega seznama elementov ob ustanovitvi podjetja (člen 10 o preventivnem nadzoru), vendar priporoča, da se doda preverjanje identitete oseb, ki sodelujejo pri njegovi ustanovitvi, vključno z informacijami o tem, ali jim je v kateri koli državi članici EU prepovedano opravljati funkcijo direktorja („prepoved opravljanja funkcije direktorja“). Priporoča tudi razširitev preventivnega nadzora na reorganizacijo podjetij v okviru prava družb EU (direktiva o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah, zakonodaja o evropski družbi in evropski zadrugi) ter razširitev seznama elementov, da bi ta vključeval preverjanje, ali so bili sklenjeni sporazumi o obveščanju, posvetovanju in udeležbi delavcev, ki jih zahteva takšna zakonodaja.

| 1.7 | Zanesljive in verodostojne informacije so pomemben predpogoj za nemoteno delovanje enotnega trga in za čezmejne dejavnosti podjetij. EESO podpira obveznost, da morajo registri zagotavljati posodobljene podatke (člen 15), vendar priporoča okrepitev členov 28 in 40 z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi za neizpolnjevanje. |
| --- | --- |

1.7

Zanesljive in verodostojne informacije so pomemben predpogoj za nemoteno delovanje enotnega trga in za čezmejne dejavnosti podjetij. EESO podpira obveznost, da morajo registri zagotavljati posodobljene podatke (člen 15), vendar priporoča okrepitev členov 28 in 40 z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi za neizpolnjevanje.

| 1.8 | EESO podpira uvedbo potrdila družbe EU (člen 16b). Vendar priporoča, da seznam elementov vključuje število zaposlenih in sektorje dejavnosti po klasifikaciji NACE ter da se ta seznam vsako leto posodobi. Seznam informacij za osebne družbe bi bilo treba uskladiti s seznamom informacij, ki se zahtevajo od kapitalskih družb. |
| --- | --- |

1.8

EESO podpira uvedbo potrdila družbe EU (člen 16b). Vendar priporoča, da seznam elementov vključuje število zaposlenih in sektorje dejavnosti po klasifikaciji NACE ter da se ta seznam vsako leto posodobi. Seznam informacij za osebne družbe bi bilo treba uskladiti s seznamom informacij, ki se zahtevajo od kapitalskih družb.

| 1.9 | EESO priporoča okrepitev člena 16c (digitalno pooblastilo EU) z zahtevo po uporabi najvišje stopnje zanesljivosti pri preverjanju identitete oseb, pooblaščenih za zastopanje družbe, in preverjanju, ali ima ta oseba prepoved opravljanja funkcije direktorja v državah članicah EU. |
| --- | --- |

1.9

EESO priporoča okrepitev člena 16c (digitalno pooblastilo EU) z zahtevo po uporabi najvišje stopnje zanesljivosti pri preverjanju identitete oseb, pooblaščenih za zastopanje družbe, in preverjanju, ali ima ta oseba prepoved opravljanja funkcije direktorja v državah članicah EU.

| 1.10 | EESO pogojno podpira načelo „samo enkrat“ (da družbam ni treba ponovno predložiti informacij), kadar družba iz ene države članice ustanovi hčerinske družbe ali podružnice v drugi državi članici. Da države članice ne bi bile prisiljene opustiti preverjanja veljavnosti, če obstaja utemeljen dvom, da druga država članica ne zagotavlja ustrezne ravni zanesljivosti informacij v svojem registru, bi bilo treba člen 16e (Zaščitni ukrepi v primeru utemeljenega dvoma) razširiti in s tem državi članici omogočiti, da v takem primeru zavrne sprejetje informacij iz druge države članice. |
| --- | --- |

1.10

EESO pogojno podpira načelo „samo enkrat“ (da družbam ni treba ponovno predložiti informacij), kadar družba iz ene države članice ustanovi hčerinske družbe ali podružnice v drugi državi članici. Da države članice ne bi bile prisiljene opustiti preverjanja veljavnosti, če obstaja utemeljen dvom, da druga država članica ne zagotavlja ustrezne ravni zanesljivosti informacij v svojem registru, bi bilo treba člen 16e (Zaščitni ukrepi v primeru utemeljenega dvoma) razširiti in s tem državi članici omogočiti, da v takem primeru zavrne sprejetje informacij iz druge države članice.

2.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj predloga je okrepiti preglednost družb in zaupanje med državami članicami ter bolje povezati javne uprave, hkrati pa zmanjšati upravno breme družb in drugih deležnikov v čezmejnih primerih. S predlogom se želi zlasti poskrbeti, da bo več informacij o družbah javno dostopnih prek sistema BRIS in da bodo podatki o družbi v poslovnih registrih točni, zanesljivi in posodobljeni, ter zmanjšati birokracijo, kadar družbe uporabljajo informacije o družbah iz poslovnih registrov v čezmejnih primerih. |
| --- | --- |

2.1

Cilj predloga je okrepiti preglednost družb in zaupanje med državami članicami ter bolje povezati javne uprave, hkrati pa zmanjšati upravno breme družb in drugih deležnikov v čezmejnih primerih. S predlogom se želi zlasti poskrbeti, da bo več informacij o družbah javno dostopnih prek sistema BRIS in da bodo podatki o družbi v poslovnih registrih točni, zanesljivi in posodobljeni, ter zmanjšati birokracijo, kadar družbe uporabljajo informacije o družbah iz poslovnih registrov v čezmejnih primerih.

| 2.2 | Namen predloga je zmanjšati birokracijo in upravno breme z uvedbo potrdila družbe EU, tj. večjezičnega standardnega modela za digitalno pooblastilo EU, razširitvijo uporabe načela „samo enkrat“ pri ustanavljanju podjetja v drugih državah članicah EU in odpravo formalnosti, kot so potrditev Apostille ali overjeni prevodi aktov družbe. Ocena učinka je pokazala, da bodo zgoraj navedene spremembe zmanjšale stroške podjetij EU, ki nastanejo zaradi upravnih zahtev, za približno 437 milijonov EUR na leto. |
| --- | --- |

2.2

Namen predloga je zmanjšati birokracijo in upravno breme z uvedbo potrdila družbe EU, tj. večjezičnega standardnega modela za digitalno pooblastilo EU, razširitvijo uporabe načela „samo enkrat“ pri ustanavljanju podjetja v drugih državah članicah EU in odpravo formalnosti, kot so potrditev Apostille ali overjeni prevodi aktov družbe. Ocena učinka je pokazala, da bodo zgoraj navedene spremembe zmanjšale stroške podjetij EU, ki nastanejo zaradi upravnih zahtev, za približno 437 milijonov EUR na leto.

| 2.3 | Ena od pomembnih pobud, na katerih temelji ta predlog Komisije, so cilji EU na področju digitalizacije, ki jih je opredelila v svojem sporočilu Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (1). Predlog je odziv na razširjeno stališče, da je treba posodobiti način delovanja registrov in njihove komunikacije s podjetji, uporabniki in javnimi organi, tudi v čezmejnem kontekstu. Druga pobuda je prizadevanje za zmanjšanje ovir, ki MSP preprečujejo opravljanje čezmejnih poslovnih dejavnosti, kot je opisano v sporočilih Komisije Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020 (2) in Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (3). Tako načelo „samo enkrat“, ko gre za zagotavljanje informacij, kot tudi zmanjšanje zahtev po prevajanju in potrditvi Apostille pomagata MSP pri doseganju teh ciljev. |
| --- | --- |

2.3

Ena od pomembnih pobud, na katerih temelji ta predlog Komisije, so cilji EU na področju digitalizacije, ki jih je opredelila v svojem sporočilu Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje

1

Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020

2

Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo

3

| 2.4 | Preglednost družb velja kot učinkovito sredstvo za odvračanje družb od zlorab. Ta predlog pomaga obravnavati potrebo po bolj zanesljivih informacijah o družbah ter po večji preglednosti in verodostojnosti sporočenih informacij. Obravnava tudi razširjeno težavo zlorab, ki jih zagrešijo družbe, vključno z izmikanjem plačilu davkov in delovnim standardom, pranjem denarja, financiranjem terorizma in goljufanjem potrošnikov (4) (5). Družbam takšne zlorabe omogočajo mehanizmi, kot so slamnate družbe, kraja identitete, pomanjkanje preglednosti v skupinah družb in verigi lastništva, izkoriščanje razlik v nacionalnih regulativnih ureditvah ter težave pri čezmejnem sodelovanju pri izvrševanju (6). Nedavna študija je pokazala, da so slamnate družbe zelo razširjen pojav v EU (7). Ključne informacije za deležnike, kot sta kraj glavne uprave in glavni kraj poslovanja, so redko navedene v registrih družb. Poleg tega so informacije, ki so na voljo, pogosto zastarele in ni jasno, kako verodostojne so. |
| --- | --- |

2.4

Preglednost družb velja kot učinkovito sredstvo za odvračanje družb od zlorab. Ta predlog pomaga obravnavati potrebo po bolj zanesljivih informacijah o družbah ter po večji preglednosti in verodostojnosti sporočenih informacij. Obravnava tudi razširjeno težavo zlorab, ki jih zagrešijo družbe, vključno z izmikanjem plačilu davkov in delovnim standardom, pranjem denarja, financiranjem terorizma in goljufanjem potrošnikov (4

5

6

7

| 2.5 | Zaradi nadaljnjega izboljšanja preglednosti bi moral predlog v področje uporabe direktive vključiti tudi zadruge in fundacije, informacije o njih pa bi morale biti na voljo prek sistema BRIS, kadar so že vključene v nacionalne registre družb. Te pravne oblike predstavljajo znaten delež poslovanja v EU, zato bi obstajala velika vrzel v preglednosti, če ne bi bile vključene v področje uporabe. |
| --- | --- |

2.5

Zaradi nadaljnjega izboljšanja preglednosti bi moral predlog v področje uporabe direktive vključiti tudi zadruge in fundacije, informacije o njih pa bi morale biti na voljo prek sistema BRIS, kadar so že vključene v nacionalne registre družb. Te pravne oblike predstavljajo znaten delež poslovanja v EU, zato bi obstajala velika vrzel v preglednosti, če ne bi bile vključene v področje uporabe.

| 2.6 | Razširitev seznama elementov, ki jih morajo predložiti podjetja, tako da bi ta vključeval kraj glavne uprave in glavni kraj poslovanja, temelji na potrebi po tem, da pristojni organi identificirajo slamnate družbe in morebitno zlorabo družb, preden se lahko izda potrdilo pred preoblikovanjem za čezmejno preoblikovanje (člen 86m) ali potrdilo pred delitvijo za čezmejno delitev (člen 160m). Te lokacije so pomembne tudi za določitev veljavne nacionalne zakonodaje v primeru insolventnosti. Kot je navedeno v oceni učinka, so številni deležniki zahtevali dodatne informacije in razširjene možnosti iskanja v sistemu BRIS. Predstavniki delavcev potrebujejo informacije o številu zaposlenih, saj se na podlagi števila zaposlenih začnejo uporabljati številne pravice delavcev, na primer pravica do ustanovitve sveta delavcev ali zastopanja v upravnem odboru družbe. Tudi osebne družbe bi morale razkriti enake vrste informacij kot kapitalske družbe. |
| --- | --- |

2.6

Razširitev seznama elementov, ki jih morajo predložiti podjetja, tako da bi ta vključeval kraj glavne uprave in glavni kraj poslovanja, temelji na potrebi po tem, da pristojni organi identificirajo slamnate družbe in morebitno zlorabo družb, preden se lahko izda potrdilo pred preoblikovanjem za čezmejno preoblikovanje (člen 86m) ali potrdilo pred delitvijo za čezmejno delitev (člen 160m). Te lokacije so pomembne tudi za določitev veljavne nacionalne zakonodaje v primeru insolventnosti. Kot je navedeno v oceni učinka, so številni deležniki zahtevali dodatne informacije in razširjene možnosti iskanja v sistemu BRIS. Predstavniki delavcev potrebujejo informacije o številu zaposlenih, saj se na podlagi števila zaposlenih začnejo uporabljati številne pravice delavcev, na primer pravica do ustanovitve sveta delavcev ali zastopanja v upravnem odboru družbe. Tudi osebne družbe bi morale razkriti enake vrste informacij kot kapitalske družbe.

| 2.7 | Razširitev seznama elementov za „preventivni nadzor“ pri ustanavljanju družb, tako da bi ta vključeval preverjanje identitete ključnih oseb, je utemeljena z razširjenostjo goljufij s krajo identitete. „Preventivni nadzor“ bi moral veljati tudi za čezmejne reorganizacije družb s čezmejnimi združitvami, preoblikovanji, delitvami ali preoblikovanji v evropsko družbo ali evropsko zadrugo. Raziskava Evropskega sindikalnega inštituta je pokazala, da se pogajanja s predstavniki delavcev o pravicah delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe pogosto ne zaključijo ali niti ne začnejo, dokler pristojni organ ne odobri takšne reorganizacije, čeprav to zahteva pravo Unije. Ta minimalni seznam bi moral vključevati dokončen sporazum s predstavniki delavcev. Direktiva bi morala na splošno zahtevati, da se osebe identificirajo na najvišji ravni zanesljivosti, saj nižje ravni elektronske identifikacije zmanjšujejo učinkovitost teh preverjanj proti identitetnim goljufijam. |
| --- | --- |

2.7

Razširitev seznama elementov za „preventivni nadzor“ pri ustanavljanju družb, tako da bi ta vključeval preverjanje identitete ključnih oseb, je utemeljena z razširjenostjo goljufij s krajo identitete. „Preventivni nadzor“ bi moral veljati tudi za čezmejne reorganizacije družb s čezmejnimi združitvami, preoblikovanji, delitvami ali preoblikovanji v evropsko družbo ali evropsko zadrugo. Raziskava Evropskega sindikalnega inštituta je pokazala, da se pogajanja s predstavniki delavcev o pravicah delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe pogosto ne zaključijo ali niti ne začnejo, dokler pristojni organ ne odobri takšne reorganizacije, čeprav to zahteva pravo Unije. Ta minimalni seznam bi moral vključevati dokončen sporazum s predstavniki delavcev. Direktiva bi morala na splošno zahtevati, da se osebe identificirajo na najvišji ravni zanesljivosti, saj nižje ravni elektronske identifikacije zmanjšujejo učinkovitost teh preverjanj proti identitetnim goljufijam.

| 2.8 | Posodobljeni podatki so zelo koristni za varno poslovno okolje in imajo pomembno vlogo pri zmanjševanju stroškov za čezmejne dejavnosti podjetij in zagotavljanju njihove družbene odgovornosti. Kazni, ki jih zahteva pravo EU, a je njihova opredelitev prepuščena presoji držav članic, morda ne ustrezajo potrebi po učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti (glej sedanjo razpravo o potrošniški zakonodaji EU). Člena 28 in 40 bi bilo treba okrepiti, da bi bile kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne, poslovno okolje po vsej Evropski uniji pa konkurenčno in uravnoteženo. |
| --- | --- |

2.8

Posodobljeni podatki so zelo koristni za varno poslovno okolje in imajo pomembno vlogo pri zmanjševanju stroškov za čezmejne dejavnosti podjetij in zagotavljanju njihove družbene odgovornosti. Kazni, ki jih zahteva pravo EU, a je njihova opredelitev prepuščena presoji držav članic, morda ne ustrezajo potrebi po učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti (glej sedanjo razpravo o potrošniški zakonodaji EU). Člena 28 in 40 bi bilo treba okrepiti, da bi bile kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne, poslovno okolje po vsej Evropski uniji pa konkurenčno in uravnoteženo.

| 2.9 | Priporočilo, da se za osebne družbe uporabljajo enake zahteve glede poročanja kot za kapitalske družbe, temelji na načelu ustvarjanja enakih pogojev za različne oblike družb. To načelo podpira tudi priporočilo, da se v področje uporabe direktive vključijo fundacije in zadruge. |
| --- | --- |

2.9

Priporočilo, da se za osebne družbe uporabljajo enake zahteve glede poročanja kot za kapitalske družbe, temelji na načelu ustvarjanja enakih pogojev za različne oblike družb. To načelo podpira tudi priporočilo, da se v področje uporabe direktive vključijo fundacije in zadruge.

| 2.10 | Čeprav sta načelo „samo enkrat“ in odprava zahtev po potrditvi Apostille pomembna ukrepa za zmanjšanje birokracije, je treba njuno izvajanje uravnotežiti z varovanjem verodostojnosti informacij, ki se zagotovijo prek registrov družb držav članic. Elektronsko identifikacijo posameznikov bi bilo treba izvajati na najvišji stopnji zanesljivosti, države članice pa bi morale imeti pravico, da zavrnejo informacije iz registrov družb v državah članicah, ki niso dosegle ustreznega ravnovesja, na primer ker v svojo zakonodajo še niso prenesle ključnih elementov direktive o digitalnih orodjih (8) ali obravnavanega predloga direktive (ko bo sprejet). |
| --- | --- |

2.10

Čeprav sta načelo „samo enkrat“ in odprava zahtev po potrditvi Apostille pomembna ukrepa za zmanjšanje birokracije, je treba njuno izvajanje uravnotežiti z varovanjem verodostojnosti informacij, ki se zagotovijo prek registrov družb držav članic. Elektronsko identifikacijo posameznikov bi bilo treba izvajati na najvišji stopnji zanesljivosti, države članice pa bi morale imeti pravico, da zavrnejo informacije iz registrov družb v državah članicah, ki niso dosegle ustreznega ravnovesja, na primer ker v svojo zakonodajo še niso prenesle ključnih elementov direktive o digitalnih orodjih (8

| 2.11 | Države članice in nacionalni poslovni registri so odgovorni, da v izogib dodatnim stroškom za podjetja ne bo prišlo do zvišanja pristojbin za kritje stroškov vnašanja novih informacij, ki jih določa posodobljena direktiva. |
| --- | --- |

2.11

Države članice in nacionalni poslovni registri so odgovorni, da v izogib dodatnim stroškom za podjetja ne bo prišlo do zvišanja pristojbin za kritje stroškov vnašanja novih informacij, ki jih določa posodobljena direktiva.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2021) 118 final.

1

(2)  COM(2021) 350 final.

2

(3)  COM(2020) 103 final.

3

(4)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave, An overview of shell companies in the European Union (Pregled navideznih podjetij v Evropski uniji), 2018, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/e8534eeb-e071-11e8-b690-01aa75ed71a1.

4

An overview of shell companies in the European Union

(5)  
  The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue (Vpliv praks, kot so slamnate družbe, na pravice delavcev in javne prihodke), 2016, organizacija SOMO in ETUC s podporo Evropske komisije.

5

The impact of letterbox-type practices on labour rights and public revenue

(6)  Evropska komisija/družba ICF S.A. v sodelovanju z družbo Wavestone, Centrom za preučevanje demokracije, Univerzo v Trentu in organizacijo Victims Support Europe, Study on online identity taft and identity-related crime (Študija o kraji identitete na spletu in kaznivih dejanjih, povezanih z identiteto), 2022, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/f85399b3-abed-11ec-83e1-01aa75ed71a1.

6

Study on online identity taft and identity-related crime

(7)  Evropska komisija/družba ICF Consulting Services, Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures (Slamnate družbe: pregled pojava in obstoječih ukrepov), 2021, https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/66764f95-5191-11ec-91ac-01aa75ed71a1.

7

Letterbox companies: overview of the phenomenon and existing measures

(8)  Direktiva (EU) 2019/1151 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (UL L 186, 11.7.2019, str. 80).

8

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/86 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/86

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o utemeljitvi in sporočanju izrecnih okoljskih trditev (direktiva o zelenih trditvah)

(COM(2023) 166 final — 2023/0085 (COD))

(2023/C 293/13)

| Poročevalec: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Angelo PAGLIARA

Angelo PAGLIARA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 1. 6. 2023
  Svet, 2. 6. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 2. 6. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 205/2/3 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 1. 6. 2023

Svet, 2. 6. 2023

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

2. 6. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

205/2/3

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je trdno prepričan, da je trajnostnost eden od stebrov prihodnjega razvoja Evropske unije in da je ta novi predlog priložnost za okrepitev aktivne vloge javnih organov in družbe pri hitrem prehodu na krožno gospodarstvo (1) in razvoju kulture krožnosti. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je trdno prepričan, da je trajnostnost eden od stebrov prihodnjega razvoja Evropske unije in da je ta novi predlog priložnost za okrepitev aktivne vloge javnih organov in družbe pri hitrem prehodu na krožno gospodarstvo (1

| 1.2 | EESO spodbuja Komisijo, naj v ta proces še naprej sistematično vključuje socialne partnerje in organizacije civilne družbe, zlasti potrošniške organizacije, da bi potrošnike in podjetja zaščitili pred zelenim zavajanjem. |
| --- | --- |

1.2

EESO spodbuja Komisijo, naj v ta proces še naprej sistematično vključuje socialne partnerje in organizacije civilne družbe, zlasti potrošniške organizacije, da bi potrošnike in podjetja zaščitili pred zelenim zavajanjem.

| 1.3 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zahteve iz direktive o zelenih trditvah postale model za minimalno raven zaščite pred zelenim zavajanjem, ki se bo upošteval za nekatere prostovoljne trditve in oznake v sektorski zakonodaji, ki je izključena iz področja uporabe te direktive. Uvedba sektorske zakonodaje ne bi smela biti priložnost za izogibanje določbam direktive o zelenih trditvah, uvajanje vrzeli v zakonodaji ali zmanjševanje varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

1.3

EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zahteve iz direktive o zelenih trditvah postale model za minimalno raven zaščite pred zelenim zavajanjem, ki se bo upošteval za nekatere prostovoljne trditve in oznake v sektorski zakonodaji, ki je izključena iz področja uporabe te direktive. Uvedba sektorske zakonodaje ne bi smela biti priložnost za izogibanje določbam direktive o zelenih trditvah, uvajanje vrzeli v zakonodaji ali zmanjševanje varstva potrošnikov.

| 1.4 | EESO opozarja na vse večjo zaskrbljenost zaradi širjenja okoljskih trditev, ki temeljijo na nadomestilih zaradi uporabe izravnalnih dobropisov, in poziva Komisijo, naj jih izrecno prepove. |
| --- | --- |

1.4

EESO opozarja na vse večjo zaskrbljenost zaradi širjenja okoljskih trditev, ki temeljijo na nadomestilih zaradi uporabe izravnalnih dobropisov, in poziva Komisijo, naj jih izrecno prepove.

| 1.5 | EESO pozdravlja napovedano namero za povečanje pravne varnosti v zvezi z okoljskimi trditvami in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne pogoje za krepitev konkurenčnosti enotnega trga, zlasti z uvedbo skupnih metodologij za utemeljevanje različnih vrst trditev. |
| --- | --- |

1.5

EESO pozdravlja napovedano namero za povečanje pravne varnosti v zvezi z okoljskimi trditvami in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezne pogoje za krepitev konkurenčnosti enotnega trga, zlasti z uvedbo skupnih metodologij za utemeljevanje različnih vrst trditev.

| 1.6 | EESO je seznanjen z možnostjo, da mikropodjetja sodelujejo, in poziva Komisijo, naj uvede vse potrebne ukrepe za njihovo vključitev v preglede, ki jih izvajajo države članice. Poleg tega pozdravlja, da se namenja pozornost uveljavljanju predpisov na trgu, in poudarja, da je treba zagotoviti popolno izvrševanje direktive. |
| --- | --- |

1.6

EESO je seznanjen z možnostjo, da mikropodjetja sodelujejo, in poziva Komisijo, naj uvede vse potrebne ukrepe za njihovo vključitev v preglede, ki jih izvajajo države članice. Poleg tega pozdravlja, da se namenja pozornost uveljavljanju predpisov na trgu, in poudarja, da je treba zagotoviti popolno izvrševanje direktive.

| 1.7 | EESO opozarja na vse večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih in spodbuja Komisijo, naj razvije posebna orodja za podporo tistim gospodarskim subjektom, ki nameravajo povečati okoljsko in socialno trajnostnost svojih proizvodnih metod in izdelkov. |
| --- | --- |

1.7

EESO opozarja na vse večjo ozaveščenost o okoljskih vprašanjih in spodbuja Komisijo, naj razvije posebna orodja za podporo tistim gospodarskim subjektom, ki nameravajo povečati okoljsko in socialno trajnostnost svojih proizvodnih metod in izdelkov.

2.   Povzetek dokumenta Komisije

Povzetek dokumenta Komisije

| 2.1 | Namen predloga direktive je dopolniti regulativni okvir za podporo trajnostni potrošnji z obravnavo posebnih vidikov in zahtev za utemeljevanje, sporočanje in preverjanje izrecnih okoljskih trditev. |
| --- | --- |

2.1

Namen predloga direktive je dopolniti regulativni okvir za podporo trajnostni potrošnji z obravnavo posebnih vidikov in zahtev za utemeljevanje, sporočanje in preverjanje izrecnih okoljskih trditev.

| 2.2 | Predlog je ena od pobud Komisije za izvajanje evropskega zelenega dogovora, ki dopolnjuje regulativni okvir za okoljske trditve in bo tako zagotavljala, da bodo kupcem na voljo zanesljive, primerljive in preverljive informacije, da bodo lahko sprejemali bolj trajnostne odločitve (2). Potreba po obravnavi zelenega zavajanja je izražena tudi v novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (3) in Novi agendi za potrošnike (4). |
| --- | --- |

2.2

Predlog je ena od pobud Komisije za izvajanje evropskega zelenega dogovora, ki dopolnjuje regulativni okvir za okoljske trditve in bo tako zagotavljala, da bodo kupcem na voljo zanesljive, primerljive in preverljive informacije, da bodo lahko sprejemali bolj trajnostne odločitve (2

3

4

| 2.3 | Predlog dopolnjuje predlog direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod (5), s katerim se spreminja Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Skupaj vzpostavljata jasen sistem za okoljske trditve, vključno z okoljskimi znaki. |
| --- | --- |

2.3

Predlog dopolnjuje predlog direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod (5

6

| 2.4 | Predlog vsebuje minimalni nabor meril za utemeljevanje in sporočanje okoljskih trditev ter nove določbe o okoljskih znakih in shemah označevanja. Poleg tega uvaja predhodno preverjanje okoljskih trditev in shem označevanja ter izvršilne ukrepe, kot so redni pregledi skladnosti in sankcije. |
| --- | --- |

2.4

Predlog vsebuje minimalni nabor meril za utemeljevanje in sporočanje okoljskih trditev ter nove določbe o okoljskih znakih in shemah označevanja. Poleg tega uvaja predhodno preverjanje okoljskih trditev in shem označevanja ter izvršilne ukrepe, kot so redni pregledi skladnosti in sankcije.

| 2.5 | Vendar direktiva ne vključuje usklajenih metodologij. Uvaja pa možnost poznejšega sprejetja delegiranih aktov ali sprememb, da se določijo dodatne zahteve glede posebnih vprašanj, kot so podnebne trditve, trajnost, možnost ponovne uporabe, popravljivost, možnost recikliranja, vsebnost recikliranih materialov vsebina, uporaba naravnih materialov, vključno z vlakni, okoljska uspešnost in trajnostnost, biološki elementi, biorazgradljivost, biotska raznovrstnost ter preprečevanje nastajanja in zmanjševanje količine odpadkov. |
| --- | --- |

2.5

Vendar direktiva ne vključuje usklajenih metodologij. Uvaja pa možnost poznejšega sprejetja delegiranih aktov ali sprememb, da se določijo dodatne zahteve glede posebnih vprašanj, kot so podnebne trditve, trajnost, možnost ponovne uporabe, popravljivost, možnost recikliranja, vsebnost recikliranih materialov vsebina, uporaba naravnih materialov, vključno z vlakni, okoljska uspešnost in trajnostnost, biološki elementi, biorazgradljivost, biotska raznovrstnost ter preprečevanje nastajanja in zmanjševanje količine odpadkov.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj razvije posebne instrumente za spodbujanje kulture krožnega gospodarstva in zlasti kampanje obveščanja za razširjanje „kulture krožnosti“, predvsem med mlajšo generacijo. Poleg tega spodbuja Komisijo, naj zbere dobre prakse na tem področju, ki so jih države članice razvile v okviru svojih dejavnosti, in razmisli o njihovem razširjanju. |
| --- | --- |

3.1

EESO poziva Evropsko komisijo, naj razvije posebne instrumente za spodbujanje kulture krožnega gospodarstva in zlasti kampanje obveščanja za razširjanje „kulture krožnosti“, predvsem med mlajšo generacijo. Poleg tega spodbuja Komisijo, naj zbere dobre prakse na tem področju, ki so jih države članice razvile v okviru svojih dejavnosti, in razmisli o njihovem razširjanju.

| 3.2 | Splošna javnost, zlasti mlajša generacija, je danes bolj pozorna na okoljska vprašanja (7) (8), zato se zeleno trženje vse bolj uporablja kot konkurenčna prednost. |
| --- | --- |

3.2

Splošna javnost, zlasti mlajša generacija, je danes bolj pozorna na okoljska vprašanja (7

8

| 3.3 | Pričakovanja potrošnikov in deležnikov glede trajnostnosti in varstva okolja se povečujejo, vendar je stopnja zaupanja v okoljske trditve nizka (9). Poleg težav z zaupanjem je pomanjkljivo tudi razumevanje teh trditev. To je ugotovitev številnih študij, ki so jih izvedle Evropska komisija in nacionalne agencije, zlasti v zvezi s podnebnimi trditvami (10). Zato je izredno pomembno, da se potrošnikom zdaj omogoči ozaveščeno odločanje o nakupih na podlagi zanesljivih informacij. |
| --- | --- |

3.3

Pričakovanja potrošnikov in deležnikov glede trajnostnosti in varstva okolja se povečujejo, vendar je stopnja zaupanja v okoljske trditve nizka (9

10

| 3.4 | V oceni učinka je bila ugotovljena vrsta težav, zaradi katerih so potrošniki vse bolj zaskrbljeni, med drugim: zavajajoče poslovne prakse v zvezi s trajnostnostjo izdelkov, nejasne ali slabo utemeljene okoljske trditve ter oznake o trajnostnosti, ki niso vedno pregledne ali verodostojne. Glede na rezultate ocene učinka EESO podpira pobudo Komisije in meni, da je na tem področju potrebno odločno ukrepanje. |
| --- | --- |

3.4

V oceni učinka je bila ugotovljena vrsta težav, zaradi katerih so potrošniki vse bolj zaskrbljeni, med drugim: zavajajoče poslovne prakse v zvezi s trajnostnostjo izdelkov, nejasne ali slabo utemeljene okoljske trditve ter oznake o trajnostnosti, ki niso vedno pregledne ali verodostojne. Glede na rezultate ocene učinka EESO podpira pobudo Komisije in meni, da je na tem področju potrebno odločno ukrepanje.

| 3.5 | EESO meni, da imajo potrošniki, če bodo bolje obveščeni, lahko dejavno in ključno vlogo pri okoljskem prehodu ter pripomorejo k doseganju ciljev zelenega dogovora. Ključno je zagotoviti, da bodo potrošniki pri odločanju bolj pozorni na trajnostnost, tako v trenutku nakupa kot tudi pozneje (in se bodo na primer po možnosti odločili za popravilo namesto za nov nakup). To bo dopolnilo nove zahteve za okoljske informacije na izdelkih, ki izhajajo iz pobud, kot je uredba o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne izdelke. Zagotovilo bo skupna pravila za znake, ki bodo presegala obstoječo zakonodajo, kot so uredba o znaku EU za okolje, sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter predpisi o znaku za ekološko kmetovanje, označevanju energijske učinkovitosti in oznaki CE. |
| --- | --- |

3.5

EESO meni, da imajo potrošniki, če bodo bolje obveščeni, lahko dejavno in ključno vlogo pri okoljskem prehodu ter pripomorejo k doseganju ciljev zelenega dogovora. Ključno je zagotoviti, da bodo potrošniki pri odločanju bolj pozorni na trajnostnost, tako v trenutku nakupa kot tudi pozneje (in se bodo na primer po možnosti odločili za popravilo namesto za nov nakup). To bo dopolnilo nove zahteve za okoljske informacije na izdelkih, ki izhajajo iz pobud, kot je uredba o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne izdelke. Zagotovilo bo skupna pravila za znake, ki bodo presegala obstoječo zakonodajo, kot so uredba o znaku EU za okolje, sistem za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter predpisi o znaku za ekološko kmetovanje, označevanju energijske učinkovitosti in oznaki CE.

| 3.6 | Člen 1 predloga s področja uporabe direktive izključuje veliko sektorske zakonodaje, če ta vsebuje lastne zahteve glede trditev in shem označevanja. EESO predlaga, naj se v sektorski zakonodaji upošteva vsaj enaka raven zaščite pred zelenim zavajanjem. To pomeni vsaj enakovredno raven utemeljitve, sporočanja (podpornih dokumentov) in preverjanja (ki ga izvedejo tretje osebe). Poleg tega je treba pojasniti, da so izključene samo trditve, zajete v teh zakonodajnih aktih, in ne vse trditve v zvezi z izdelki, na katere se nanaša sektorska zakonodaja. Če za določene trditve ni posebnih zahtev, bi morale spadati na področje uporabe direktive o zelenih trditvah. S členom 1 se na primer izključuje zakonodaja o embalaži in odpadni embalaži, ki pa zajema le trditve v zvezi z možnostjo recikliranja in vsebnostjo recikliranih materialov. To bi moralo pomeniti, da bi morale druge trditve (kot je vpliv življenjskega cikla določene embalaže) spadati na področje uporabe direktive o zelenih trditvah. |
| --- | --- |

3.6

Člen 1 predloga s področja uporabe direktive izključuje veliko sektorske zakonodaje, če ta vsebuje lastne zahteve glede trditev in shem označevanja. EESO predlaga, naj se v sektorski zakonodaji upošteva vsaj enaka raven zaščite pred zelenim zavajanjem. To pomeni vsaj enakovredno raven utemeljitve, sporočanja (podpornih dokumentov) in preverjanja (ki ga izvedejo tretje osebe). Poleg tega je treba pojasniti, da so izključene samo trditve, zajete v teh zakonodajnih aktih, in ne vse trditve v zvezi z izdelki, na katere se nanaša sektorska zakonodaja. Če za določene trditve ni posebnih zahtev, bi morale spadati na področje uporabe direktive o zelenih trditvah. S členom 1 se na primer izključuje zakonodaja o embalaži in odpadni embalaži, ki pa zajema le trditve v zvezi z možnostjo recikliranja in vsebnostjo recikliranih materialov. To bi moralo pomeniti, da bi morale druge trditve (kot je vpliv življenjskega cikla določene embalaže) spadati na področje uporabe direktive o zelenih trditvah.

| 3.7 | EESO priznava, da narašča zaskrbljenost zaradi vse večjega števila okoljskih trditev, ki temeljijo na nadomestilih zaradi uporabe izravnalnih dobropisov („podnebno nevtralno“, „uporaba plastike izravnana“ itd.) in jih je več potrošniških organov – in sodišč – prepoznalo kot znanstveno nepravilne ter vedno zavajajoče za potrošnike. Zato poziva Komisijo, naj v celoti upošteva ta spoznanja in uvede jasno prepoved trditev, ki temeljijo na izravnavi, ter zahteve glede tega, kako naj podjetja obveščajo o svojih prispevkih k trajnostnim projektom, namesto da navajajo trditve o nadomestilih. Zlasti je treba direktivo o zelenih trditvah v celoti uskladiti z direktivo o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod. |
| --- | --- |

3.7

EESO priznava, da narašča zaskrbljenost zaradi vse večjega števila okoljskih trditev, ki temeljijo na nadomestilih zaradi uporabe izravnalnih dobropisov („podnebno nevtralno“, „uporaba plastike izravnana“ itd.) in jih je več potrošniških organov – in sodišč – prepoznalo kot znanstveno nepravilne ter vedno zavajajoče za potrošnike. Zato poziva Komisijo, naj v celoti upošteva ta spoznanja in uvede jasno prepoved trditev, ki temeljijo na izravnavi, ter zahteve glede tega, kako naj podjetja obveščajo o svojih prispevkih k trajnostnim projektom, namesto da navajajo trditve o nadomestilih. Zlasti je treba direktivo o zelenih trditvah v celoti uskladiti z direktivo o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod.

| 3.8 | EESO je seznanjen z odločitvijo, da bodo mikropodjetja izključena iz nekaterih določb zakonodaje, ker morajo podjetja, ki želijo navesti trditve, nameniti čas in sredstva za zbiranje potrebnih informacij in postopke preverjanja. Seznanjen je tudi z možnostjo, da mikropodjetja sodelujejo in da izkoristijo ugodnosti, ki izhajajo iz potrdil o skladnosti, če se odločijo vlagati v postopek preverjanja. Poleg tega opozarja na določbe o splošni podpori MSP pri izpolnjevanju zahtev, ki izhajajo iz zakonodaje. Kljub temu se zaveda, da je treba poskrbeti za to, da nobeno podjetje ne bo imelo občutka, da sme zavajati potrošnike; v celoti podpira dejstvo, da možnost sodelovanja v direktivi o zelenih trditvah ne pomeni tudi možnosti izbire z vidika direktive o nepoštenih poslovnih praksah. Komisija bi morala uvesti posebne zahteve, da bodo mikropodjetja ustrezno vključena v preglede, ki jih izvajajo države članice, saj dejansko niso izvzeta iz širše zakonodaje o nepoštenih poslovnih praksah. |
| --- | --- |

3.8

EESO je seznanjen z odločitvijo, da bodo mikropodjetja izključena iz nekaterih določb zakonodaje, ker morajo podjetja, ki želijo navesti trditve, nameniti čas in sredstva za zbiranje potrebnih informacij in postopke preverjanja. Seznanjen je tudi z možnostjo, da mikropodjetja sodelujejo in da izkoristijo ugodnosti, ki izhajajo iz potrdil o skladnosti, če se odločijo vlagati v postopek preverjanja. Poleg tega opozarja na določbe o splošni podpori MSP pri izpolnjevanju zahtev, ki izhajajo iz zakonodaje. Kljub temu se zaveda, da je treba poskrbeti za to, da nobeno podjetje ne bo imelo občutka, da sme zavajati potrošnike; v celoti podpira dejstvo, da možnost sodelovanja v direktivi o zelenih trditvah ne pomeni tudi možnosti izbire z vidika direktive o nepoštenih poslovnih praksah. Komisija bi morala uvesti posebne zahteve, da bodo mikropodjetja ustrezno vključena v preglede, ki jih izvajajo države članice, saj dejansko niso izvzeta iz širše zakonodaje o nepoštenih poslovnih praksah.

| 3.9 | EESO poziva Komisijo, naj pripravi skupna pravila za utemeljevanje trditev, kot je predlagano v členu 3, kar ji bo odprlo možnosti za razvoj in sprejetje skupnih metodologij, s katerimi se bodo na podlagi rezultatov rednega spremljanja utemeljile posamezne trditve. Poleg tega meni, da bi morala Komisija na podlagi trenutno razpoložljivih informacij že zdaj pripraviti prednostni seznam trditev, za katere so potrebna skupna pravila, in začeti razvijati skupne metodologije, poleg ocene življenjskega cikla. Vse to je potrebno za zagotovitev usklajenega izvajanja po vsej Evropi z jasnimi pravili za preveritelje, kako oceniti dokazno dokumentacijo, ki jo predložijo podjetja. Tako ne bi nastalo tveganje, da bi se podjetja odločala za preverjanje svojih trditev v državah, v katerih je potrditev njihovih trditev verjetnejša. Zagotovilo bi tudi pravno jasnost za podjetja in preprečilo ustvarjanje asimetrije med podjetji, ki lahko razvijejo lastne metode ali dostopajo do zunanjih storitev za prilagoditev metodologij svojim tržnim strategijam, in podjetji, ki za to nimajo sredstev. |
| --- | --- |

3.9

EESO poziva Komisijo, naj pripravi skupna pravila za utemeljevanje trditev, kot je predlagano v členu 3, kar ji bo odprlo možnosti za razvoj in sprejetje skupnih metodologij, s katerimi se bodo na podlagi rezultatov rednega spremljanja utemeljile posamezne trditve. Poleg tega meni, da bi morala Komisija na podlagi trenutno razpoložljivih informacij že zdaj pripraviti prednostni seznam trditev, za katere so potrebna skupna pravila, in začeti razvijati skupne metodologije, poleg ocene življenjskega cikla. Vse to je potrebno za zagotovitev usklajenega izvajanja po vsej Evropi z jasnimi pravili za preveritelje, kako oceniti dokazno dokumentacijo, ki jo predložijo podjetja. Tako ne bi nastalo tveganje, da bi se podjetja odločala za preverjanje svojih trditev v državah, v katerih je potrditev njihovih trditev verjetnejša. Zagotovilo bi tudi pravno jasnost za podjetja in preprečilo ustvarjanje asimetrije med podjetji, ki lahko razvijejo lastne metode ali dostopajo do zunanjih storitev za prilagoditev metodologij svojim tržnim strategijam, in podjetji, ki za to nimajo sredstev.

| 3.10 | EESO je seznanjen z odločitvijo Komisije, da ne bo uvedla metod okoljskega odtisa izdelka in organizacije kot zahtev za utemeljevanje trditev. Vendar pa spodbuja, naj se v primerih, ko je to ustrezno, te metode čim bolje izkoristijo za opredelitev skupnih metod za utemeljitev. V zvezi s členom 3(1)(c) o zahtevi, da se dokaže, da so določeni elementi trditev pomembni z vidika življenjskega cikla, EESO poziva Komisijo, naj natančneje opredeli, kako je treba oceniti to pomembnost. |
| --- | --- |

3.10

EESO je seznanjen z odločitvijo Komisije, da ne bo uvedla metod okoljskega odtisa izdelka in organizacije kot zahtev za utemeljevanje trditev. Vendar pa spodbuja, naj se v primerih, ko je to ustrezno, te metode čim bolje izkoristijo za opredelitev skupnih metod za utemeljitev. V zvezi s členom 3(1)(c) o zahtevi, da se dokaže, da so določeni elementi trditev pomembni z vidika življenjskega cikla, EESO poziva Komisijo, naj natančneje opredeli, kako je treba oceniti to pomembnost.

| 3.11 | EESO izrecno priporoča Komisiji, naj podrobneje opredeli zahteve glede trditev o prihodnji okoljski uspešnosti izdelka ali trgovca iz člena 5(4). Prvič, zahteve bi bilo treba v celoti uskladiti z določbami direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod. Drugič, pri zahtevah bi moralo biti navedeno, da bodo takšne trditve sprejete le, če ne bodo temeljile izključno na izravnavi in če bodo podprte z jasnimi in razumljivimi dodatnimi informacijami, ki jih zagotovi trgovec in v katerih so navedene jasne, objektivne, znanstveno utemeljene in preverljive zaveze in cilji, ter izvedbenim načrtom na ravni trgovca, ki vključuje izvedbene ukrepe in konkretne, preverljive vmesne cilje, ki ne temeljijo na izravnavi in so skladni z uresničevanjem dolgoročne zaveze. Izvedbenemu načrtu bi moral biti dodeljen ustrezen proračun, temeljiti pa bi moral le na obstoječih ekonomsko in tehnično izvedljivih tehnologijah. Izvedbeni načrt in doseženi napredek morata biti javno dostopna in vključena v trditev kot dodatna informacija, o tem pa je treba pripravljati redna poročila. Za trditve v zvezi s prihodnjo okoljsko uspešnostjo bi bilo treba poleg postopka potrjevanja iz člena 10 izvajati tudi neodvisno spremljanje, da se te trditve preverijo in spremlja napredek trgovcev pri izpolnjevanju njihovih zavez in ciljev. Trditve v zvezi s prihodnjo okoljsko uspešnostjo bi morale biti dovoljene le na ravni trgovca in ne na ravni izdelkov, sicer bi lahko zadevne okoljske trditve zavajale potrošnike. |
| --- | --- |

3.11

EESO izrecno priporoča Komisiji, naj podrobneje opredeli zahteve glede trditev o prihodnji okoljski uspešnosti izdelka ali trgovca iz člena 5(4). Prvič, zahteve bi bilo treba v celoti uskladiti z določbami direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod. Drugič, pri zahtevah bi moralo biti navedeno, da bodo takšne trditve sprejete le, če ne bodo temeljile izključno na izravnavi in če bodo podprte z jasnimi in razumljivimi dodatnimi informacijami, ki jih zagotovi trgovec in v katerih so navedene jasne, objektivne, znanstveno utemeljene in preverljive zaveze in cilji, ter izvedbenim načrtom na ravni trgovca, ki vključuje izvedbene ukrepe in konkretne, preverljive vmesne cilje, ki ne temeljijo na izravnavi in so skladni z uresničevanjem dolgoročne zaveze. Izvedbenemu načrtu bi moral biti dodeljen ustrezen proračun, temeljiti pa bi moral le na obstoječih ekonomsko in tehnično izvedljivih tehnologijah. Izvedbeni načrt in doseženi napredek morata biti javno dostopna in vključena v trditev kot dodatna informacija, o tem pa je treba pripravljati redna poročila. Za trditve v zvezi s prihodnjo okoljsko uspešnostjo bi bilo treba poleg postopka potrjevanja iz člena 10 izvajati tudi neodvisno spremljanje, da se te trditve preverijo in spremlja napredek trgovcev pri izpolnjevanju njihovih zavez in ciljev. Trditve v zvezi s prihodnjo okoljsko uspešnostjo bi morale biti dovoljene le na ravni trgovca in ne na ravni izdelkov, sicer bi lahko zadevne okoljske trditve zavajale potrošnike.

| 3.12 | EESO pozdravlja, da so v členu 7 prepovedane ocene in točkovanja, ki temeljijo na zbirnem kazalniku okoljskih vplivov, razen če so uvedeni z zakonodajo EU. Čeprav je njihovo sporočilo privlačno za potrošnike, pa nejasnost glede metodologij, na katerih temeljijo rezultati, in njihovo vse večje število povzročata zmedo in napačno razumevanje. EESO poziva Komisijo, naj pojasni, kaj je zajeto v obseg te prepovedi, zlasti kaj se šteje za „okoljski vpliv“. Razume se na primer, da ocene popravljivosti niso vključene. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba to dodatno pojasniti. |
| --- | --- |

3.12

EESO pozdravlja, da so v členu 7 prepovedane ocene in točkovanja, ki temeljijo na zbirnem kazalniku okoljskih vplivov, razen če so uvedeni z zakonodajo EU. Čeprav je njihovo sporočilo privlačno za potrošnike, pa nejasnost glede metodologij, na katerih temeljijo rezultati, in njihovo vse večje število povzročata zmedo in napačno razumevanje. EESO poziva Komisijo, naj pojasni, kaj je zajeto v obseg te prepovedi, zlasti kaj se šteje za „okoljski vpliv“. Razume se na primer, da ocene popravljivosti niso vključene. Zaradi pravne varnosti bi bilo treba to dodatno pojasniti.

| 3.13 | EESO pozdravlja ukrepe, predlagane v členu 8, da se ustavi množenje trditev in znak, ki se uvajajo. Ti ukrepi bodo prinesli večjo jasnost za potrošnike in zagotovili, da se sporočajo samo pomembne in zanesljive informacije. |
| --- | --- |

3.13

EESO pozdravlja ukrepe, predlagane v členu 8, da se ustavi množenje trditev in znak, ki se uvajajo. Ti ukrepi bodo prinesli večjo jasnost za potrošnike in zagotovili, da se sporočajo samo pomembne in zanesljive informacije.

| 3.14 | EESO pozdravlja pomen, ki se pripisuje izvrševanju. Čeprav so podrobne zahteve glede utemeljevanja trditev jasen korak naprej, pa je ena od ključnih stalnih težav, s katerimi se srečujejo potrošniki, slabo izvrševanje predpisov, katerih spoštovanje bi moralo biti samoumevno. S sistemom preverjanja se lahko zmanjša število lažnih trditev na trgu, vendar bo to uspešno le, če bo za delo organov za nadzor trga namenjenih dovolj sredstev. EESO poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za podporo nacionalnim organom in spodbudi države članice, da zagotovijo potrebna sredstva za nadzor. Pozdravlja obveznost poročanja o dejavnostih izvrševanja. |
| --- | --- |

3.14

EESO pozdravlja pomen, ki se pripisuje izvrševanju. Čeprav so podrobne zahteve glede utemeljevanja trditev jasen korak naprej, pa je ena od ključnih stalnih težav, s katerimi se srečujejo potrošniki, slabo izvrševanje predpisov, katerih spoštovanje bi moralo biti samoumevno. S sistemom preverjanja se lahko zmanjša število lažnih trditev na trgu, vendar bo to uspešno le, če bo za delo organov za nadzor trga namenjenih dovolj sredstev. EESO poziva Komisijo, naj preuči vse možnosti za podporo nacionalnim organom in spodbudi države članice, da zagotovijo potrebna sredstva za nadzor. Pozdravlja obveznost poročanja o dejavnostih izvrševanja.

| 3.15 | EESO pozdravlja tudi določbe člena 16 o dostopu potrošnikov in organizacij civilne družbe do pravnega varstva. Zagotavljanje, da lahko potrošniške organizacije pravno ukrepajo proti zavajajočim in neutemeljenim trditvam, da bi zaščitile skupne interese potrošnikov, je učinkovit način za podporo izvrševanju. |
| --- | --- |

3.15

EESO pozdravlja tudi določbe člena 16 o dostopu potrošnikov in organizacij civilne družbe do pravnega varstva. Zagotavljanje, da lahko potrošniške organizacije pravno ukrepajo proti zavajajočim in neutemeljenim trditvam, da bi zaščitile skupne interese potrošnikov, je učinkovit način za podporo izvrševanju.

| 3.16 | EESO pozdravlja določbe člena 17 o kaznih, ki bi jih morale uvesti države članice. Komisija bi morala upoštevati nekatere dobre prakse na tem področju. |
| --- | --- |

3.16

EESO pozdravlja določbe člena 17 o kaznih, ki bi jih morale uvesti države članice. Komisija bi morala upoštevati nekatere dobre prakse na tem področju.

| 3.17 | EESO spodbuja Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe – tudi vključi socialne partnerje v ta proces – da bi potrošnike in podjetja zaščitili pred zelenim zavajanjem. Zlasti predlaga, naj se predvidijo redna navzkrižna preverjanja med nacionalnimi organi na eni strani ter socialnimi partnerji in civilno družbo na nacionalni ravni na drugi strani. V zvezi z ukrepi na evropski ravni EESO pozdravlja postopek v odboru, določen v členu 19, in poziva, naj se mu kot evropskemu predstavniku civilne družbe omogoči sodelovanje v tem odboru. Poleg postopka v odboru je treba ustrezno vključiti deležnike, zlasti v razprave o skupnih metodah za utemeljitev. EESO predlaga vključitev participativnih forumov, kot sta Posvetovalni forum za okoljsko primerno zasnovo in Odbor Evropske unije za znak za okolje, ali pa ustanovitev nove okrogle mize posebej za namen te zakonodaje. |
| --- | --- |

3.17

EESO spodbuja Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe – tudi vključi socialne partnerje v ta proces – da bi potrošnike in podjetja zaščitili pred zelenim zavajanjem. Zlasti predlaga, naj se predvidijo redna navzkrižna preverjanja med nacionalnimi organi na eni strani ter socialnimi partnerji in civilno družbo na nacionalni ravni na drugi strani. V zvezi z ukrepi na evropski ravni EESO pozdravlja postopek v odboru, določen v členu 19, in poziva, naj se mu kot evropskemu predstavniku civilne družbe omogoči sodelovanje v tem odboru. Poleg postopka v odboru je treba ustrezno vključiti deležnike, zlasti v razprave o skupnih metodah za utemeljitev. EESO predlaga vključitev participativnih forumov, kot sta Posvetovalni forum za okoljsko primerno zasnovo in Odbor Evropske unije za znak za okolje, ali pa ustanovitev nove okrogle mize posebej za namen te zakonodaje.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (UL C 364, 28.10.2020, str. 94) in Mnenji EESO o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo o potrošnikih v krožnem gospodarstvu (UL C 353, 18.10.2019, str. 11).

1

(2)  COM(2019) 640 final z dne 11. decembra 2019.

2

(3)  COM(2020) 98 final z dne 11. marca 2020.

3

(4)  COM(2020) 696 final z dne 13. novembra 2020.

4

(5)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2005/29/ES in 2011/83/EU v zvezi s krepitvijo vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem, COM(2022) 143 final.

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

6

(7)  Evropska komisija, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy (Vedenjska študija vključevanja potrošnikov v krožno gospodarstvo), 2018, str. 10.

7

(8)  The Economist Intelligence Unit Limited, An Eco-wakening: Measuring global awareness, engagement and action for nature (Ekološko prebujenje: merjenje globalne ozaveščenosti, zavzetosti in ukrepanja za varstvo narave), 2021 (Svetovni sklad za naravo).

8

(9)  Environmental claims for non-food products (Okoljske trditve za neživilske proizvode), študija, ki jo je naročil GD JUST (2014): https://commission.europa.eu/publications/environmental-claims-non-food-products_en.

9

(10)  Organ za potrošnike in trge (ACM), ACM: consumers find claims regarding carbon offset unclear (ACM: potrošniki menijo, da so trditve v zvezi z izravnavo ogljika nejasne) (obiskano januarja 2023): https://www.acm.nl/en/publications/acm-consumers-find-claims-regarding-carbon-offset-unclear.

10

Verbraucherzentrale (september 2022), Klimaneutrale Produkte: 89 Prozent für klare Regeln und geprüftes Siegel (Podnebno nevtralni izdelki: 89 odstotkov za jasna pravila in preverjeno oznako): https://www.verbraucherzentrale.nrw/pressemeldungen/presse-nrw/klimaneutrale-produkte-89-prozent-fuer-klare-regeln-und-geprueftes-siegel-77472.

ASA (oktober 2022), New Research into understanding of environmental claims (Nove raziskave razumevanja okoljskih trditev): https://www.asa.org.uk/news/new-research-into-understanding-of-environmental-claims.html.

Kantar Public (2022), CO2 Offset claims – Consumer survey (Trditve o izravnavi emisij CO2 – potrošniška raziskava): https://www.acm.nl/system/files/documents/acm-publishes-behavioral-research-into-co2-compensation-when-purchasing-airline-tickets.pdf.

2

2

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/91

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju makroregionalnih strategij EU

(COM(2022) 705 final)

(2023/C 293/14)

| Poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |

Poročevalec:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

Soporočevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

Dimitris DIMITRIADIS

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 34 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 169/1/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2023

Pravna podlaga

člen 34 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

169/1/2

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priznava, da so makroregionalne strategije pomembne za socialno, teritorialno in ekonomsko kohezijo regij ter da prispevajo k evropski integraciji sosednjih držav. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priznava, da so makroregionalne strategije pomembne za socialno, teritorialno in ekonomsko kohezijo regij ter da prispevajo k evropski integraciji sosednjih držav.

| 1.2 | EESO poudarja, da se v okviru makroregionalnih strategij obravnavajo vprašanja, pri katerih je potrebno sodelovanje več držav (in različnih akterjev znotraj držav) po pristopu medsektorskega upravljanja na več ravneh. Zato bi si morali različni akterji prizadevati za združljivost nacionalnega interesa in načela sodelovanja, hkrati pa poenostaviti birokratske in zapletene postopke, zaradi katerih so makroekonomske strategije manj privlačne. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da se v okviru makroregionalnih strategij obravnavajo vprašanja, pri katerih je potrebno sodelovanje več držav (in različnih akterjev znotraj držav) po pristopu medsektorskega upravljanja na več ravneh. Zato bi si morali različni akterji prizadevati za združljivost nacionalnega interesa in načela sodelovanja, hkrati pa poenostaviti birokratske in zapletene postopke, zaradi katerih so makroekonomske strategije manj privlačne.

| 1.3 | Po mnenju EESO bi si bilo treba bolj prizadevati za krepitev makroregionalnih strategij, da bodo lahko gonilna sila sprememb ter bodo vzbujale zaupanje in spodbujale evropske vrednote, zlasti z vidika socialne, teritorialne in ekonomske kohezije regij, integracije sosednjih držav in Agende 2030. |
| --- | --- |

1.3

Po mnenju EESO bi si bilo treba bolj prizadevati za krepitev makroregionalnih strategij, da bodo lahko gonilna sila sprememb ter bodo vzbujale zaupanje in spodbujale evropske vrednote, zlasti z vidika socialne, teritorialne in ekonomske kohezije regij, integracije sosednjih držav in Agende 2030.

| 1.4 | EESO ugotavlja, da so makroregionalne strategije koristne pri odpravljanju posledic zdravstvene krize in ruske invazije na Ukrajino. Zlasti strategiji EU za podonavsko regijo in za regijo Baltskega morja sta pomembni pri krepitvi povezav med Ukrajino in EU za integracijo ukrajinskih beguncev in oblikovanje varnih tovornih koridorjev. |
| --- | --- |

1.4

EESO ugotavlja, da so makroregionalne strategije koristne pri odpravljanju posledic zdravstvene krize in ruske invazije na Ukrajino. Zlasti strategiji EU za podonavsko regijo in za regijo Baltskega morja sta pomembni pri krepitvi povezav med Ukrajino in EU za integracijo ukrajinskih beguncev in oblikovanje varnih tovornih koridorjev.

| 1.5 | EESO ugotavlja, da se zeleni, digitalni in socialni prehod v okviru posameznih makroregionalnih strategij različno uresničuje zaradi različnih ravni in zmogljivosti za izvajanje sektorskih politik ter različne stopnje pripravljenosti držav, ki niso članice EU. Meni, da je treba razlike odpraviti s posebnimi ukrepi, zlasti v najbolj prikrajšanih regijah, da gospodarska konkurenčnost in socialna kohezija ne bi postali problem, ki bi še poglobil vrzel med bolj in manj razvitimi regijami. |
| --- | --- |

1.5

EESO ugotavlja, da se zeleni, digitalni in socialni prehod v okviru posameznih makroregionalnih strategij različno uresničuje zaradi različnih ravni in zmogljivosti za izvajanje sektorskih politik ter različne stopnje pripravljenosti držav, ki niso članice EU. Meni, da je treba razlike odpraviti s posebnimi ukrepi, zlasti v najbolj prikrajšanih regijah, da gospodarska konkurenčnost in socialna kohezija ne bi postali problem, ki bi še poglobil vrzel med bolj in manj razvitimi regijami.

| 1.6 | EESO meni, da je krepitev povezave med zelenim, digitalnim in družbenim prehodom ključnega pomena, da bi se s „proizvajati več“ preusmerili v „proizvajati bolje“, s čimer bi preprečili nastajanje odpadkov zaradi prekomerne proizvodnje. Pri tem je treba v celoti upoštevati načelo strateške avtonomije. S tega vidika je pomembno ovrednotiti pristope, ki temeljijo na pametni specializaciji in oblikovanju grozdov, ter poskrbeti za ustrezno in poglobljeno izobraževanje in usposabljanje. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da je krepitev povezave med zelenim, digitalnim in družbenim prehodom ključnega pomena, da bi se s „proizvajati več“ preusmerili v „proizvajati bolje“, s čimer bi preprečili nastajanje odpadkov zaradi prekomerne proizvodnje. Pri tem je treba v celoti upoštevati načelo strateške avtonomije. S tega vidika je pomembno ovrednotiti pristope, ki temeljijo na pametni specializaciji in oblikovanju grozdov, ter poskrbeti za ustrezno in poglobljeno izobraževanje in usposabljanje.

| 1.7 | EESO se zaveda, da organizacije civilne družbe in socialni partnerji bistveno prispevajo k boljšemu odločanju, zlasti tako, da makroregionalne strategije približujejo lokalnim in regionalnim skupnostim. Države članice in tudi Evropsko komisijo spodbuja, naj organizacije civilne družbe, socialne partnerje ter lokalno in regionalno raven upravljanja še bolj vključijo, da bi se okrepil občutek odgovornosti za programe. |
| --- | --- |

1.7

EESO se zaveda, da organizacije civilne družbe in socialni partnerji bistveno prispevajo k boljšemu odločanju, zlasti tako, da makroregionalne strategije približujejo lokalnim in regionalnim skupnostim. Države članice in tudi Evropsko komisijo spodbuja, naj organizacije civilne družbe, socialne partnerje ter lokalno in regionalno raven upravljanja še bolj vključijo, da bi se okrepil občutek odgovornosti za programe.

| 1.8 | Poleg tega je za učinkovitost in uspešnost štirih makroregionalnih strategij pomembno krepiti zmogljivosti lokalnih državnih in nedržavnih akterjev, ki jim je treba po mnenju EESO zagotoviti informacije in usposabljanje. Zato predlaga oblikovanje sistema za kratko ali srednje dolgo izmenjavo javnih uslužbencev med regijami v okviru makroregionalnih strategij, podobno kot pri programu Erasmus. EESO pozdravlja pobudo za vzpostavitev institucionaliziranega dialoga z državljani v makroregijah in meni, da bi lahko pri tem pomagal. Pomembno je tudi, da ima kot dom organizirane civilne družbe in socialnih partnerjev dejavnejšo vlogo in sodeluje v upravnih odborih vseh makroregionalnih strategij. Na ta način lahko sinergije in sodelovanje postanejo učinkovitejši in prepoznavnejši. Glede tega EESO predlaga, da se v državah članicah makroregionalnih strategij organizirajo forumi s predstavniki civilne družbe in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

1.8

Poleg tega je za učinkovitost in uspešnost štirih makroregionalnih strategij pomembno krepiti zmogljivosti lokalnih državnih in nedržavnih akterjev, ki jim je treba po mnenju EESO zagotoviti informacije in usposabljanje. Zato predlaga oblikovanje sistema za kratko ali srednje dolgo izmenjavo javnih uslužbencev med regijami v okviru makroregionalnih strategij, podobno kot pri programu Erasmus. EESO pozdravlja pobudo za vzpostavitev institucionaliziranega dialoga z državljani v makroregijah in meni, da bi lahko pri tem pomagal. Pomembno je tudi, da ima kot dom organizirane civilne družbe in socialnih partnerjev dejavnejšo vlogo in sodeluje v upravnih odborih vseh makroregionalnih strategij. Na ta način lahko sinergije in sodelovanje postanejo učinkovitejši in prepoznavnejši. Glede tega EESO predlaga, da se v državah članicah makroregionalnih strategij organizirajo forumi s predstavniki civilne družbe in socialnih partnerjev.

| 1.9 | EESO poleg tega poziva, naj se v okviru vseh makroregionalnih strategij raziščejo možnosti za izboljšanje pomanjkljivega vključevanja ključnih gonilnih sil razvoja na lokalni ravni (MSP, industrijskih grozdov, lokalnih bank, socialnih podjetij, sindikatov, akademskih krogov, nevladnih in drugih organizacij civilne družbe), pa tudi multinacionalnih družb, mednarodnih finančnih institucij in bank, saj je to odločilnega pomena. Pri makroregionalnih strategijah bi bilo treba v celoti sprejeti in izvajati načelo partnerstva ob polnem vključevanju zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

1.9

EESO poleg tega poziva, naj se v okviru vseh makroregionalnih strategij raziščejo možnosti za izboljšanje pomanjkljivega vključevanja ključnih gonilnih sil razvoja na lokalni ravni (MSP, industrijskih grozdov, lokalnih bank, socialnih podjetij, sindikatov, akademskih krogov, nevladnih in drugih organizacij civilne družbe), pa tudi multinacionalnih družb, mednarodnih finančnih institucij in bank, saj je to odločilnega pomena. Pri makroregionalnih strategijah bi bilo treba v celoti sprejeti in izvajati načelo partnerstva ob polnem vključevanju zainteresiranih strani.

| 1.10 | EESO poudarja pomen uskladitve makroregionalnih strategij s cilji Agende 2030 in dopolnjevanja s cilji kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da bi bile makroregionalne pobude učinkovitejše. |
| --- | --- |

1.10

EESO poudarja pomen uskladitve makroregionalnih strategij s cilji Agende 2030 in dopolnjevanja s cilji kohezijske politike za obdobje 2021–2027, da bi bile makroregionalne pobude učinkovitejše.

| 1.11 | Evropska komisija si prizadeva za povečanje prepoznavnosti makroregionalnih strategij, toda EESO meni, da boljša komunikacija ni naloga samo enega ključnega akterja, temveč je potrebna večja zavezanost držav članic in tretjih držav, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah. EESO lahko pri tem pomaga in udeležba civilne družbe na več ravneh je lahko bistvenega pomena. |
| --- | --- |

1.11

Evropska komisija si prizadeva za povečanje prepoznavnosti makroregionalnih strategij, toda EESO meni, da boljša komunikacija ni naloga samo enega ključnega akterja, temveč je potrebna večja zavezanost držav članic in tretjih držav, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah. EESO lahko pri tem pomaga in udeležba civilne družbe na več ravneh je lahko bistvenega pomena.

| 1.12 | EESO predlaga, naj se razmisli o drugačnem pristopu k upravljanju makroregionalnih strategij. Glede na to, da politično raven zastopajo ministri za zunanje zadeve, bi bilo treba operativno raven okrepiti s tesnejšim sodelovanjem z ministrstvi, pristojnimi za zadeve in sklade EU. Za izvajanje makroregionalnih strategij so ključni tudi sodelovanje regionalnih oblasti, povečanje njihovih upravnih zmogljivosti in izboljšanje prostorskega načrtovanja. |
| --- | --- |

1.12

EESO predlaga, naj se razmisli o drugačnem pristopu k upravljanju makroregionalnih strategij. Glede na to, da politično raven zastopajo ministri za zunanje zadeve, bi bilo treba operativno raven okrepiti s tesnejšim sodelovanjem z ministrstvi, pristojnimi za zadeve in sklade EU. Za izvajanje makroregionalnih strategij so ključni tudi sodelovanje regionalnih oblasti, povečanje njihovih upravnih zmogljivosti in izboljšanje prostorskega načrtovanja.

| 1.13 | EESO upa, da bodo s poročilom, ki ga je sprejel Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj, ustvarjeni pogoji za izvajanje makroregionalnih strategij tudi v regijah zahodnega Sredozemlja. |
| --- | --- |

1.13

EESO upa, da bodo s poročilom, ki ga je sprejel Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj, ustvarjeni pogoji za izvajanje makroregionalnih strategij tudi v regijah zahodnega Sredozemlja.

| 1.14 | Pri oceni prihodnje kohezijske politike bo treba skrbno preveriti, kaj je treba izboljšati v makroregionalnih strategijah, da se izkoristi njihov celotni potencial. |
| --- | --- |

1.14

Pri oceni prihodnje kohezijske politike bo treba skrbno preveriti, kaj je treba izboljšati v makroregionalnih strategijah, da se izkoristi njihov celotni potencial.

2.   Uvod

Uvod

| 2.1 | Evropska unija (EU) od leta 2009 dalje makroregionalne strategije opredeljuje kot celostne, okrepljene okvire za sodelovanje, ki državam na istem območju omogočajo, da se skupaj spopadajo s skupnimi izzivi ali čim bolj izkoristijo svoj skupni potencial. |
| --- | --- |

2.1

Evropska unija (EU) od leta 2009 dalje makroregionalne strategije opredeljuje kot celostne, okrepljene okvire za sodelovanje, ki državam na istem območju omogočajo, da se skupaj spopadajo s skupnimi izzivi ali čim bolj izkoristijo svoj skupni potencial.

| 2.2 | Države članice in tretje države, ki se nahajajo na istem geografskem območju, oblikujejo makroregionalno strategijo in določijo njene cilje; območje, ki ga strategija zajema, se opredeli na podlagi fizičnih značilnosti (porečje, morski bazen, gorovje itd.) in temelji na že vzpostavljenih zgodovinskih družbenoekonomskih in kulturnih povezavah kot nujen odgovor na izzive, ki so posledica hitre širitve EU. |
| --- | --- |

2.2

Države članice in tretje države, ki se nahajajo na istem geografskem območju, oblikujejo makroregionalno strategijo in določijo njene cilje; območje, ki ga strategija zajema, se opredeli na podlagi fizičnih značilnosti (porečje, morski bazen, gorovje itd.) in temelji na že vzpostavljenih zgodovinskih družbenoekonomskih in kulturnih povezavah kot nujen odgovor na izzive, ki so posledica hitre širitve EU.

| 2.3 | Makroregionalne strategije ponujajo celostne, okrepljene okvire za sodelovanje za skupno obravnavanje izzivov in priložnosti na specifičnih območjih EU, kjer teh ni mogoče obravnavati posamično s skupnimi orodji. Glede na sedanje razmere so poleg tega lahko pomemben instrument za geografsko širjenje dometa EU. |
| --- | --- |

2.3

Makroregionalne strategije ponujajo celostne, okrepljene okvire za sodelovanje za skupno obravnavanje izzivov in priložnosti na specifičnih območjih EU, kjer teh ni mogoče obravnavati posamično s skupnimi orodji. Glede na sedanje razmere so poleg tega lahko pomemben instrument za geografsko širjenje dometa EU.

| 2.4 | EESO v tem mnenju ocenjuje četrto poročilo o izvajanju makroregionalnih strategij Evropske unije. Pri tem upošteva, da je 19 držav članic EU in 10 tretjih držav, ki so vključene v makroregionalne strategije EU, v obdobju poročanja, tj. od sredine leta 2020 do sredine leta 2022, pokazalo izjemno odpornost na hude in nenehne zunanje pretrese. Te države so morale svoje redne dejavnosti sodelovanja preoblikovati v ukrepe solidarnosti, da so se skupaj spopadle s posledicami pandemije COVID-19 in neupravičene vojaške agresije Rusije proti Ukrajini. |
| --- | --- |

2.4

EESO v tem mnenju ocenjuje četrto poročilo o izvajanju makroregionalnih strategij Evropske unije. Pri tem upošteva, da je 19 držav članic EU in 10 tretjih držav, ki so vključene v makroregionalne strategije EU, v obdobju poročanja, tj. od sredine leta 2020 do sredine leta 2022, pokazalo izjemno odpornost na hude in nenehne zunanje pretrese. Te države so morale svoje redne dejavnosti sodelovanja preoblikovati v ukrepe solidarnosti, da so se skupaj spopadle s posledicami pandemije COVID-19 in neupravičene vojaške agresije Rusije proti Ukrajini.

3.   Splošna ocena izvajanja makroregionalnih strategij

Splošna ocena izvajanja makroregionalnih strategij

3.1   Strategija EU za regijo Baltskega morja

Strategija EU za regijo Baltskega morja

| 3.1.1 | Strategija EU za regijo Baltskega morja, ki je bila oblikovana leta 2009, zajema osem držav članic EU in štiri sosednje tretje države. Ima tri ključne cilje: ohraniti morje, povezati regijo in povečati blaginjo. Tematsko je razdeljena na 14 med seboj povezanih področij politike, vključno s tveganji, biogospodarstvom, zdravjem in izobraževanjem. |
| --- | --- |

3.1.1

Strategija EU za regijo Baltskega morja, ki je bila oblikovana leta 2009, zajema osem držav članic EU in štiri sosednje tretje države. Ima tri ključne cilje: ohraniti morje, povezati regijo in povečati blaginjo. Tematsko je razdeljena na 14 med seboj povezanih področij politike, vključno s tveganji, biogospodarstvom, zdravjem in izobraževanjem.

| 3.1.2 | Za financiranje izvajanja te makroregionalne strategije je že od začetka ključen program Interreg za regijo Baltskega morja, iz katerega je bilo v obdobju 2014–2020 za izvedbo projektov v regiji zagotovljenih približno 278 milijonov EUR, v obdobju 2021–2027 pa bo na voljo 259 milijonov EUR. |
| --- | --- |

3.1.2

Za financiranje izvajanja te makroregionalne strategije je že od začetka ključen program Interreg za regijo Baltskega morja, iz katerega je bilo v obdobju 2014–2020 za izvedbo projektov v regiji zagotovljenih približno 278 milijonov EUR, v obdobju 2021–2027 pa bo na voljo 259 milijonov EUR.

| 3.1.3 | Leta 2021 je bil revidiran akcijski načrt strategije EU za regijo Baltskega morja. Število ukrepov se je zmanjšalo in uvedena sta bila sistem za spodbujanje tesnejšega sodelovanja med deležniki (vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji) ter novo orodje – strateška točka za Baltsko morje za administrativno in tehnično podporo pri upravljanju, razvoju in komuniciranju v zvezi s strategijo. |
| --- | --- |

3.1.3

Leta 2021 je bil revidiran akcijski načrt strategije EU za regijo Baltskega morja. Število ukrepov se je zmanjšalo in uvedena sta bila sistem za spodbujanje tesnejšega sodelovanja med deležniki (vključno z gospodarskimi in socialnimi partnerji) ter novo orodje – strateška točka za Baltsko morje za administrativno in tehnično podporo pri upravljanju, razvoju in komuniciranju v zvezi s strategijo.

| 3.1.4 | V okviru strategije EU za regijo Baltskega morja se podpirajo regije, ki si prizadevajo za doseganje zastavljenih ciljev na področju trajnostne in pametne rasti. Čeprav je prekinitev sodelovanja z Rusijo in Belorusijo po ruski invaziji na Ukrajino ovira za reševanje glavnih problemov v regiji, pa ima strategija potencial za obvladovanje novih izzivov. |
| --- | --- |

3.1.4

V okviru strategije EU za regijo Baltskega morja se podpirajo regije, ki si prizadevajo za doseganje zastavljenih ciljev na področju trajnostne in pametne rasti. Čeprav je prekinitev sodelovanja z Rusijo in Belorusijo po ruski invaziji na Ukrajino ovira za reševanje glavnih problemov v regiji, pa ima strategija potencial za obvladovanje novih izzivov.

3.2   Strategija EU za podonavsko regijo

Strategija EU za podonavsko regijo

| 3.2.1 | Strategija EU za podonavsko regijo, ki je bila oblikovana decembra 2010 in posodobljena leta 2020, zajema 14 držav (9 držav članic EU in 5 tretjih držav) ter temelji na štirih glavnih stebrih: (1) povezovanju regije, (2) varovanju okolja, (3) zagotavljanju blaginje in (4) krepitvi regije. Ti štirje stebri so nadalje razdeljeni na 12 prednostnih področij. |
| --- | --- |

3.2.1

Strategija EU za podonavsko regijo, ki je bila oblikovana decembra 2010 in posodobljena leta 2020, zajema 14 držav (9 držav članic EU in 5 tretjih držav) ter temelji na štirih glavnih stebrih: (1) povezovanju regije, (2) varovanju okolja, (3) zagotavljanju blaginje in (4) krepitvi regije. Ti štirje stebri so nadalje razdeljeni na 12 prednostnih področij.

| 3.2.2 | Finančna podpora je bila v obdobju 2014–2020 zagotovljena predvsem iz nadnacionalnega programa za Podonavje v okviru programa Interreg in je skupaj znašala 231 milijonov EUR. V obdobju 2021–2027 bo iz tega programa na voljo 213,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

3.2.2

Finančna podpora je bila v obdobju 2014–2020 zagotovljena predvsem iz nadnacionalnega programa za Podonavje v okviru programa Interreg in je skupaj znašala 231 milijonov EUR. V obdobju 2021–2027 bo iz tega programa na voljo 213,1 milijona EUR.

| 3.2.3 | Leta 2020 je bil akcijski načrt spremenjen: dejavnosti so bile postavljene na strateško podlago, cilji pa reorganizirani. Posodobitev je imela trojni namen: racionalizirati ukrepe z zmanjšanjem njihovega števila s 137 na 85, akcijski načrt spremeniti v dokument s strateškimi smernicami za izvajanje strategije in ga bolje uskladiti z drugimi programi ter instrumenti financiranja, zlasti s programi kohezijske politike, vendar tudi drugimi programi in instrumenti financiranja EU ter z nacionalnim, regionalnim in lokalnim financiranjem iz držav Podonavja. Z revizijo akcijskega načrta so bili ukrepi, predvideni v strategiji EU za podonavsko regijo, usklajeni z novimi prednostnimi nalogami EU, vključno z evropskim zelenim dogovorom. Pomembni koraki so bili storjeni tudi z dejavnostmi za vključevanje mladih in s krepitvijo sodelovanja, za kar so bila uporabljena sredstva EU. |
| --- | --- |

3.2.3

Leta 2020 je bil akcijski načrt spremenjen: dejavnosti so bile postavljene na strateško podlago, cilji pa reorganizirani. Posodobitev je imela trojni namen: racionalizirati ukrepe z zmanjšanjem njihovega števila s 137 na 85, akcijski načrt spremeniti v dokument s strateškimi smernicami za izvajanje strategije in ga bolje uskladiti z drugimi programi ter instrumenti financiranja, zlasti s programi kohezijske politike, vendar tudi drugimi programi in instrumenti financiranja EU ter z nacionalnim, regionalnim in lokalnim financiranjem iz držav Podonavja. Z revizijo akcijskega načrta so bili ukrepi, predvideni v strategiji EU za podonavsko regijo, usklajeni z novimi prednostnimi nalogami EU, vključno z evropskim zelenim dogovorom. Pomembni koraki so bili storjeni tudi z dejavnostmi za vključevanje mladih in s krepitvijo sodelovanja, za kar so bila uporabljena sredstva EU.

| 3.2.4 | Kljub tej posodobitvi je makroregionalna strategija za Podonavje povezana s številnimi težavami, ki upočasnjujejo njeno izvajanje. Mednje sodijo vidne socialno-ekonomske razlike v regiji, pomanjkanje finančnih sredstev in šibka politična zavezanost vključenih držav. Poleg tega morajo sodelujoče države reševati širše svetovne izzive, kot so okrevanje po pandemiji, podnebne spremembe in digitalni prehod, kar bi lahko odvrnilo njihovo pozornost od prizadevanj za boljše izvajanje strategije za podonavsko regijo. |
| --- | --- |

3.2.4

Kljub tej posodobitvi je makroregionalna strategija za Podonavje povezana s številnimi težavami, ki upočasnjujejo njeno izvajanje. Mednje sodijo vidne socialno-ekonomske razlike v regiji, pomanjkanje finančnih sredstev in šibka politična zavezanost vključenih držav. Poleg tega morajo sodelujoče države reševati širše svetovne izzive, kot so okrevanje po pandemiji, podnebne spremembe in digitalni prehod, kar bi lahko odvrnilo njihovo pozornost od prizadevanj za boljše izvajanje strategije za podonavsko regijo.

3.3   Strategija EU za jadransko-jonsko regijo

Strategija EU za jadransko-jonsko regijo

| 3.3.1 | Strategija EU za jadransko-jonsko regijo je bila oblikovana leta 2014 in združuje deset držav (štiri države članice EU in šest tretjih držav). Temelji na štirih glavnih stebrih: modra rast, povezovanje regije, kakovost okolja in trajnostni turizem. Facility Point v okviru te strategije zagotavlja operativno podporo za usklajevanje in izvajanje. |
| --- | --- |

3.3.1

Strategija EU za jadransko-jonsko regijo je bila oblikovana leta 2014 in združuje deset držav (štiri države članice EU in šest tretjih držav). Temelji na štirih glavnih stebrih: modra rast, povezovanje regije, kakovost okolja in trajnostni turizem. Facility Point v okviru te strategije zagotavlja operativno podporo za usklajevanje in izvajanje.

| 3.3.2 | Finančna podpora za obdobje 2014–2020 je bila na voljo iz programa ADRION Interreg, in sicer 118 milijonov EUR za financiranje projektov na podlagi štirih stebrov strategije, vključno s podporo za upravljanje strategije v okviru prednostne osi 4. V obdobju 2021–2027 bo iz jadransko-jonskega programa Interreg na voljo 136,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

3.3.2

Finančna podpora za obdobje 2014–2020 je bila na voljo iz programa ADRION Interreg, in sicer 118 milijonov EUR za financiranje projektov na podlagi štirih stebrov strategije, vključno s podporo za upravljanje strategije v okviru prednostne osi 4. V obdobju 2021–2027 bo iz jadransko-jonskega programa Interreg na voljo 136,7 milijona EUR.

| 3.3.3 | EESO z zadovoljstvom opaža prizadevanja za ustanovitev mladinskega sveta v okviru strategije EU za jadransko-jonsko regijo in poziva, naj se tudi pri drugih makroregionalnih strategijah izboljša delovanje mladinskih svetov. V vseh naj se ti sveti opolnomočijo, dialog z njimi pa naj se institucionalizira, morda v okviru letnih forumov. |
| --- | --- |

3.3.3

EESO z zadovoljstvom opaža prizadevanja za ustanovitev mladinskega sveta v okviru strategije EU za jadransko-jonsko regijo in poziva, naj se tudi pri drugih makroregionalnih strategijah izboljša delovanje mladinskih svetov. V vseh naj se ti sveti opolnomočijo, dialog z njimi pa naj se institucionalizira, morda v okviru letnih forumov.

| 3.3.4 | EU je novembra 2021 preoblikovala identiteto strategije s poročilom o preoblikovanju strategije Evropske unije za jadransko-jonsko regijo, da bi jo njena ciljna publika lahko bolje razumela. EESO priporoča nadaljnjo uskladitev strategije s političnimi prednostnimi nalogami EU, kot sta evropski zeleni dogovor in digitalni prehod, ter postavitev civilne družbe in mladih v središče njenih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

3.3.4

EU je novembra 2021 preoblikovala identiteto strategije s poročilom o preoblikovanju strategije Evropske unije za jadransko-jonsko regijo

| 3.3.5 | V zvezi z napredkom, ki je bil dosežen s strategijo EU za jadransko-jonsko regijo, kljub rezultatom z vidika stabilnosti v regiji in zbliževanja med državami še vedno ostaja nekaj neizkoriščenih priložnosti za sinergije z drugimi večstranskimi pobudami v makroregiji ter razlik med državami članicami EU in tretjimi državami. Strategija zajema preveč razsežnosti, pokriva zelo kompleksno in raznoliko geografsko območje in ima preveliko število ciljev. |
| --- | --- |

3.3.5

V zvezi z napredkom, ki je bil dosežen s strategijo EU za jadransko-jonsko regijo, kljub rezultatom z vidika stabilnosti v regiji in zbliževanja med državami še vedno ostaja nekaj neizkoriščenih priložnosti za sinergije z drugimi večstranskimi pobudami v makroregiji ter razlik med državami članicami EU in tretjimi državami. Strategija zajema preveč razsežnosti, pokriva zelo kompleksno in raznoliko geografsko območje in ima preveliko število ciljev.

3.4   Strategija EU za alpsko regijo

Strategija EU za alpsko regijo

| 3.4.1 | Makroregionalna strategija za alpsko regijo, ki se je začela izvajati leta 2015, je zadnja strategija, ki jo je potrdila EU. Zajema sedem držav, od tega pet držav članic EU in dve tretji državi. Razdeljena je na tri tematska področja: gospodarska rast in inovacije, mobilnost in povezljivost ter okolje in energija. Ta področja dopolnjuje medsektorska politika upravljanja, ki naj bi zagotovila dober model makroregionalnega upravljanja v regiji. |
| --- | --- |

3.4.1

Makroregionalna strategija za alpsko regijo, ki se je začela izvajati leta 2015, je zadnja strategija, ki jo je potrdila EU. Zajema sedem držav, od tega pet držav članic EU in dve tretji državi. Razdeljena je na tri tematska področja: gospodarska rast in inovacije, mobilnost in povezljivost ter okolje in energija. Ta področja dopolnjuje medsektorska politika upravljanja, ki naj bi zagotovila dober model makroregionalnega upravljanja v regiji.

| 3.4.2 | V obdobju 2014–2020 je bilo za financiranje na voljo 139 milijonov EUR iz programa Interreg za alpski prostor, za obdobje 2021–2027 pa je na voljo skupno 107 milijonov EUR za štiri prednostna področja, katerih cilj je podnebno odporna, zelena in ogljično nevtralna alpska regija. |
| --- | --- |

3.4.2

V obdobju 2014–2020 je bilo za financiranje na voljo 139 milijonov EUR iz programa Interreg za alpski prostor, za obdobje 2021–2027 pa je na voljo skupno 107 milijonov EUR za štiri prednostna področja, katerih cilj je podnebno odporna, zelena in ogljično nevtralna alpska regija.

| 3.4.3 | Kljub očitnim razlikam med mestnimi in podeželskimi gorskimi območji so v makroregiji velike socialno-ekonomske soodvisnosti. Nekatere države, ki sodelujejo v strategiji EU za alpsko regijo (Nemčija, Italija, Avstrija in Slovenija), so vključene v druge makroregionalne strategije, kar povzroča izzive. Jasno je, da je potrebna večja vključenost v procese upravljanja, da bi iz prekrivanja nastalo dopolnjevanje. |
| --- | --- |

3.4.3

Kljub očitnim razlikam med mestnimi in podeželskimi gorskimi območji so v makroregiji velike socialno-ekonomske soodvisnosti. Nekatere države, ki sodelujejo v strategiji EU za alpsko regijo (Nemčija, Italija, Avstrija in Slovenija), so vključene v druge makroregionalne strategije, kar povzroča izzive. Jasno je, da je potrebna večja vključenost v procese upravljanja, da bi iz prekrivanja nastalo dopolnjevanje.

| 3.4.4 | V primerjavi z drugimi makroregionalnimi strategijami je strategija za alpsko regijo dobro strukturirana, saj ima ta regija strukturiran institucionalni ustroj in dolgoletno tradicijo sodelovanja v Alpski konvenciji ter pri drugih pobudah, kot so Arge Alp, Euromontana, Zavezništvo v Alpah (lokalne oblasti), ALPARC (mreža zavarovanih območij) in Mednarodni znanstveni odbor za raziskave v Alpah, ter v drugih organizacijah, ki delujejo v regiji. Švica in Lihtenštajn, ki nista članici EU, imata močne institucionalne in upravne zmogljivosti, ki jima omogočajo sodelovanje z državami članicami EU na enaki ravni. |
| --- | --- |

3.4.4

V primerjavi z drugimi makroregionalnimi strategijami je strategija za alpsko regijo dobro strukturirana, saj ima ta regija strukturiran institucionalni ustroj in dolgoletno tradicijo sodelovanja v Alpski konvenciji ter pri drugih pobudah, kot so Arge Alp, Euromontana, Zavezništvo v Alpah (lokalne oblasti), ALPARC (mreža zavarovanih območij) in Mednarodni znanstveni odbor za raziskave v Alpah, ter v drugih organizacijah, ki delujejo v regiji. Švica in Lihtenštajn, ki nista članici EU, imata močne institucionalne in upravne zmogljivosti, ki jima omogočajo sodelovanje z državami članicami EU na enaki ravni.

4.   Makroregije in vojna v Ukrajini

Makroregije in vojna v Ukrajini

| 4.1 | Vojna v Ukrajini je neposredno in posredno vplivala na makroregionalne strategije. Dejavnosti sodelovanja v okviru strategij EU je bilo treba osredotočiti na pobude solidarnosti za skupno soočanje s posledicami neupravičene vojaške agresije Rusije proti Ukrajini. |
| --- | --- |

4.1

Vojna v Ukrajini je neposredno in posredno vplivala na makroregionalne strategije. Dejavnosti sodelovanja v okviru strategij EU je bilo treba osredotočiti na pobude solidarnosti za skupno soočanje s posledicami neupravičene vojaške agresije Rusije proti Ukrajini.

| 4.2 | Med štirimi makroregionalnimi strategijami sta strategiji EU za podonavsko regijo in za regijo Baltskega morja zagotovo neposredno vplivali na izvajanje dejavnosti sodelovanja:






  — | strategiji (vključno z njunimi organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji) sta imeli velik pomen pri podpori Ukrajini od začetka vojne ter sta pomagali krepiti povezave med Ukrajino in EU. Dejavnosti so bile osredotočene na integracijo ukrajinskih beguncev in oblikovanje varnih tovornih koridorjev. Ukrajina je leta 2022 prevzela predsedstvo strategije za podonavsko regijo in jasno pokazala svojo zavezanost, saj je kljub vojni precej povečala svojo vključenost v vsa prednostna področja strategije; |
| --- | --- | --- |

4.2

Med štirimi makroregionalnimi strategijami sta strategiji EU za podonavsko regijo in za regijo Baltskega morja zagotovo neposredno vplivali na izvajanje dejavnosti sodelovanja:

—

strategiji (vključno z njunimi organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji) sta imeli velik pomen pri podpori Ukrajini od začetka vojne ter sta pomagali krepiti povezave med Ukrajino in EU. Dejavnosti so bile osredotočene na integracijo ukrajinskih beguncev in oblikovanje varnih tovornih koridorjev. Ukrajina je leta 2022 prevzela predsedstvo strategije za podonavsko regijo in jasno pokazala svojo zavezanost, saj je kljub vojni precej povečala svojo vključenost v vsa prednostna področja strategije;

| — | vsakršno sodelovanje z Rusijo in Belorusijo v okviru strategije EU za regijo Baltskega morja je bilo prekinjeno. Tudi zato se ta strategija zdaj usmerja v nadaljnjo krepitev vloge, ki jo ima kot strateška vez, ki omogoča sodelovanje med državami članicami EU, Norveško in Islandijo. |
| --- | --- |

—

vsakršno sodelovanje z Rusijo in Belorusijo v okviru strategije EU za regijo Baltskega morja je bilo prekinjeno. Tudi zato se ta strategija zdaj usmerja v nadaljnjo krepitev vloge, ki jo ima kot strateška vez, ki omogoča sodelovanje med državami članicami EU, Norveško in Islandijo.

| 4.2.1 | Čeprav dolgoročne usmerjenosti makroregionalnih strategij ne bi smeli zlahka prilagajati, pa predvsem strukturne spremembe na svetovnem geopolitičnem prizorišču – vojna v Ukrajini je s tega vidika najpomembnejši dogodek – vplivajo na vsebino vseh štirih makroregionalnih strategij, saj ponovno poudarjajo pomen medregionalne/čezmejne kohezije in sodelovanja v Evropi in tudi v evrazijskem prostoru. |
| --- | --- |

4.2.1

Čeprav dolgoročne usmerjenosti makroregionalnih strategij ne bi smeli zlahka prilagajati, pa predvsem strukturne spremembe na svetovnem geopolitičnem prizorišču – vojna v Ukrajini je s tega vidika najpomembnejši dogodek – vplivajo na vsebino vseh štirih makroregionalnih strategij, saj ponovno poudarjajo pomen medregionalne/čezmejne kohezije in sodelovanja v Evropi in tudi v evrazijskem prostoru.

5.   Pomen in vpliv makroregionalnih strategij pri izvajanju procesov zelenega, digitalnega in družbenega prehoda

Pomen in vpliv makroregionalnih strategij pri izvajanju procesov zelenega, digitalnega in družbenega prehoda

| 5.1 | Čeprav štiri makroregionalne strategije podpirajo doseganje ciljev, določenih za zeleni, digitalni in družbeni prehod EU, je jasno, da se uresničevanje teh ciljev razlikuje med različnimi makroregionalnimi strategijami zaradi različnih ravni in zmogljivosti za izvajanje sektorskih politik (okoljske, digitalne/inovacijske in družbene) ter različne stopnje pripravljenosti tretjih držav za soočanje z izzivi teh prehodov. |
| --- | --- |

5.1

Čeprav štiri makroregionalne strategije podpirajo doseganje ciljev, določenih za zeleni, digitalni in družbeni prehod EU, je jasno, da se uresničevanje teh ciljev razlikuje med različnimi makroregionalnimi strategijami zaradi različnih ravni in zmogljivosti za izvajanje sektorskih politik (okoljske, digitalne/inovacijske in družbene) ter različne stopnje pripravljenosti tretjih držav za soočanje z izzivi teh prehodov.

| 5.2 | Poudariti je treba, da lahko tisto, kar bi lahko spodbujalo gospodarsko konkurenčnost in socialno kohezijo, postane problem, ki povzroči še večjo vrzel med bolj in manj razvitimi regijami, če se takšne razlike ne obravnavajo s posebnimi podpornimi in finančnimi ukrepi, zlasti za makroregionalne strategije, pri katerih je največ težav. To je izziv tudi v primeru obrobnih ali oddaljenih regij, ki so v primerjavi z osrednjimi, mestnimi ali metropolitanskimi regijami vedno prikrajšane. Podpora in spodbude za regionalno čezmejno sodelovanje so lahko pri tem zelo koristne. |
| --- | --- |

5.2

Poudariti je treba, da lahko tisto, kar bi lahko spodbujalo gospodarsko konkurenčnost in socialno kohezijo, postane problem, ki povzroči še večjo vrzel med bolj in manj razvitimi regijami, če se takšne razlike ne obravnavajo s posebnimi podpornimi in finančnimi ukrepi, zlasti za makroregionalne strategije, pri katerih je največ težav. To je izziv tudi v primeru obrobnih ali oddaljenih regij, ki so v primerjavi z osrednjimi, mestnimi ali metropolitanskimi regijami vedno prikrajšane. Podpora in spodbude za regionalno čezmejno sodelovanje so lahko pri tem zelo koristne.

| 5.3 | Natančen pregled četrtega poročila in analiza projektov, financiranih s programi Interreg, ki so bili aktivni v obdobju 2014–2020, razkrivata tesno povezavo med zelenim in digitalnim prehodom. Začeli in izvajali so se različni projekti, vendar ni jasno, ali so bile pobude dejansko učinkovite pri uvajanju sprememb. EESO meni, da bi bilo treba dosežene rezultate nadgraditi s priložnostmi, ki so na voljo v okviru programov Interreg za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

5.3

Natančen pregled četrtega poročila in analiza projektov, financiranih s programi Interreg, ki so bili aktivni v obdobju 2014–2020, razkrivata tesno povezavo med zelenim in digitalnim prehodom. Začeli in izvajali so se različni projekti, vendar ni jasno, ali so bile pobude dejansko učinkovite pri uvajanju sprememb. EESO meni, da bi bilo treba dosežene rezultate nadgraditi s priložnostmi, ki so na voljo v okviru programov Interreg za obdobje 2021–2027.

| 5.4 | Po mnenju EESO je pomanjkljivost vseh makroregionalnih strategij v tem, da so procesi zelenega in digitalnega prehoda manj povezani z družbenimi, kar družbeno razsežnost v mnogih primerih omejuje na oblike vključenosti in sodelovanja skupin, ki ne predstavljajo v celoti potreb in interesov civilne družbe in socialnih partnerjev. EESO v svojem raziskovalnem mnenju z naslovom Za večjo ekonomsko konvergenco in konkurenčnost v makroregijah – primer strategije EU za Podonavje – vloga nadnacionalnih grozdov (1) poudarja, da uspešnost v smislu zmanjševanja socialnih in teritorialnih razlik ter krepitve okoljske trajnosti ostaja skromna, najverjetneje zaradi kompleksnosti upravljanja in medvladnih ureditev, obsega birokracije, neenotnosti na medregionalni ravni in nezadostne vključenosti socialnih partnerjev, družbeno-gospodarskih akterjev ter organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

5.4

Po mnenju EESO je pomanjkljivost vseh makroregionalnih strategij v tem, da so procesi zelenega in digitalnega prehoda manj povezani z družbenimi, kar družbeno razsežnost v mnogih primerih omejuje na oblike vključenosti in sodelovanja skupin, ki ne predstavljajo v celoti potreb in interesov civilne družbe in socialnih partnerjev. EESO v svojem raziskovalnem mnenju z naslovom Za večjo ekonomsko konvergenco in konkurenčnost v makroregijah – primer strategije EU za Podonavje – vloga nadnacionalnih grozdov

1

| 5.5 | Cilj strategij za zeleni in digitalni prehod je namesto „več“ proizvajati „bolje“. Čeprav je ta pristop ustrezen in v skladu s smernicami EESO, povzroča težave, zaradi katerih bi se dodana vrednost lahko spremenila v pomanjkljivost, če se ne bodo obravnavale. Stopnja zaposlenosti in davčni prihodki so tesno povezani z rastjo BDP, saj je v primeru zmanjšanja BDP težje financirati zdravstvo, izobraževanje in socialno pravičnost. |
| --- | --- |

5.5

Cilj strategij za zeleni in digitalni prehod je namesto „več“ proizvajati „bolje“. Čeprav je ta pristop ustrezen in v skladu s smernicami EESO, povzroča težave, zaradi katerih bi se dodana vrednost lahko spremenila v pomanjkljivost, če se ne bodo obravnavale. Stopnja zaposlenosti in davčni prihodki so tesno povezani z rastjo BDP, saj je v primeru zmanjšanja BDP težje financirati zdravstvo, izobraževanje in socialno pravičnost.

| 5.6 | Odgovor EU na ta paradoks je evropski zeleni dogovor, sklop ukrepov za podporo trajnostni gospodarski rasti ob upoštevanju okolja, naravnih virov in socialne kohezije. Kljub njegovi strateški naravi obstaja veliko dejavnikov, ki bi lahko ogrozili uspešno podporo prehodu. Zmanjšanje razpoložljivih človeških virov ter povečanje odhodkov za zdravstvo in pokojnine lahko privedeta do krčenja sredstev, potrebnih za podporo naložbam v zeleni in digitalni prehod znotraj makroekonomskih strategij. |
| --- | --- |

5.6

Odgovor EU na ta paradoks je evropski zeleni dogovor, sklop ukrepov za podporo trajnostni gospodarski rasti ob upoštevanju okolja, naravnih virov in socialne kohezije. Kljub njegovi strateški naravi obstaja veliko dejavnikov, ki bi lahko ogrozili uspešno podporo prehodu. Zmanjšanje razpoložljivih človeških virov ter povečanje odhodkov za zdravstvo in pokojnine lahko privedeta do krčenja sredstev, potrebnih za podporo naložbam v zeleni in digitalni prehod znotraj makroekonomskih strategij.

| 5.7 | Obstaja nevarnost, da dvojni prehod (zeleni in digitalni), zlasti na ravni makroekonomskih strategij, postane nujno, a neustrezno orodje, ki bo zahtevalo dodatne ukrepe za doseganje celostnega, trajnostnega gospodarskega razvoja družbe ob gospodarski rasti. |
| --- | --- |

5.7

Obstaja nevarnost, da dvojni prehod (zeleni in digitalni), zlasti na ravni makroekonomskih strategij, postane nujno, a neustrezno orodje, ki bo zahtevalo dodatne ukrepe za doseganje celostnega, trajnostnega gospodarskega razvoja družbe ob gospodarski rasti.

| 5.7.1 | Pametna specializacija in grozdi so pomembni za dvojni prehod: (i) spodbujanje mrežnega povezovanja in vzpostavljanje grozdov med podjetji sodita med najuspešnejše načine za podpiranje inovacij in razvoja MSP; (ii) posredovanje v obliki svetovanja in administrativnih storitev (prek regionalnih agencij za razvoj, gospodarskih zbornic, upravljavcev grozdov itd.) pa povečuje učinkovitost mrežnega povezovanja in oblikovanja grozdov (glej raziskovalno mnenje EESO (2)). |
| --- | --- |

5.7.1

Pametna specializacija in grozdi so pomembni za dvojni prehod: (i) spodbujanje mrežnega povezovanja in vzpostavljanje grozdov med podjetji sodita med najuspešnejše načine za podpiranje inovacij in razvoja MSP; (ii) posredovanje v obliki svetovanja in administrativnih storitev (prek regionalnih agencij za razvoj, gospodarskih zbornic, upravljavcev grozdov itd.) pa povečuje učinkovitost mrežnega povezovanja in oblikovanja grozdov (glej raziskovalno mnenje EESO (2

| 5.8 | Poleg tega se EESO strinja, da je treba – če naj bi iz izzivov digitalnega in zelenega prehoda nastale resnične priložnosti – okrepiti družbeni prehod z ustvarjanjem platform za sorazvoj, kjer imajo civilna družba in socialni partnerji vodilno vlogo, tako da so potrebe in vprašanja socialnih in gospodarskih partnerjev lahko v središču razvojnih in kohezijskih odločitev. |
| --- | --- |

5.8

Poleg tega se EESO strinja, da je treba – če naj bi iz izzivov digitalnega in zelenega prehoda nastale resnične priložnosti – okrepiti družbeni prehod z ustvarjanjem platform za sorazvoj, kjer imajo civilna družba in socialni partnerji vodilno vlogo, tako da so potrebe in vprašanja socialnih in gospodarskih partnerjev lahko v središču razvojnih in kohezijskih odločitev.

| 5.9 | Makroregionalne strategije bi bilo treba uporabiti kot testno platformo za oblikovanje inovativnih instrumentov, kot so pobude za trajnostno obdavčitev in spodbude ali davčni sistem, ki pomaga pri zadovoljevanju potreb družbe, tudi ob šibki ali negativni gospodarski rasti. Takšni ukrepi predstavljajo razvite oblike odpornosti, pri katerih je mogoče predvideti krize, s katerimi se zdaj redno spopadajo regije v okviru makroregionalnih strategij. |
| --- | --- |

5.9

Makroregionalne strategije bi bilo treba uporabiti kot testno platformo za oblikovanje inovativnih instrumentov, kot so pobude za trajnostno obdavčitev in spodbude ali davčni sistem, ki pomaga pri zadovoljevanju potreb družbe, tudi ob šibki ali negativni gospodarski rasti. Takšni ukrepi predstavljajo razvite oblike odpornosti, pri katerih je mogoče predvideti krize, s katerimi se zdaj redno spopadajo regije v okviru makroregionalnih strategij.

| 5.10 | Makroregionalne strategije je treba uporabiti kot orodje za podporo kulturnim spremembam, načrtovanje strategij in izvajanje ukrepov, ki lahko pomagajo pri doseganju ciljev kohezijske politike in Agende 2030. V zvezi s tem EESO poudarja, da je raven sodelovanja med različnimi makroregionalnimi strategijami nizka ter da je treba torej okrepiti in spodbujati nadmakroregionalna orodja za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

5.10

Makroregionalne strategije je treba uporabiti kot orodje za podporo kulturnim spremembam, načrtovanje strategij in izvajanje ukrepov, ki lahko pomagajo pri doseganju ciljev kohezijske politike in Agende 2030. V zvezi s tem EESO poudarja, da je raven sodelovanja med različnimi makroregionalnimi strategijami nizka ter da je treba torej okrepiti in spodbujati nadmakroregionalna orodja za krepitev zmogljivosti.

| 5.11 | Makroregionalne strategije je treba podpreti zlasti za prilagoditev digitalnemu prehodu, predvsem z ustreznim in temeljitim izobraževanjem ter usposabljanjem. Glede na raznolikost držav, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah (države članice EU, države kandidatke itd.), je treba odpraviti razlike med njimi na tem področju. EESO se v svojem raziskovalnem mnenju (3) strinja, da bodo v prihodnje makroregionalnim strategijam močno koristile učinkovite mreže za izobraževanje o digitalizaciji proizvodnje ter pobude za učinkovite medregionalne ekosisteme raziskav in inovacij na področju temeljnih in aplikativnih raziskovalnih in razvojnih dejavnosti. |
| --- | --- |

5.11

Makroregionalne strategije je treba podpreti zlasti za prilagoditev digitalnemu prehodu, predvsem z ustreznim in temeljitim izobraževanjem ter usposabljanjem. Glede na raznolikost držav, ki sodelujejo v makroregionalnih strategijah (države članice EU, države kandidatke itd.), je treba odpraviti razlike med njimi na tem področju. EESO se v svojem raziskovalnem mnenju (3

6.   Teritorialna razsežnost makroregionalnih strategij in vključevanje civilne družbe ter socialnih partnerjev

Teritorialna razsežnost makroregionalnih strategij in vključevanje civilne družbe ter socialnih partnerjev

| 6.1 | Čeprav so makroregionalne strategije usklajene s splošnim ciljem kohezijske politike, EESO meni, da je treba utrditi in izboljšati pobude od spodaj navzgor, da bi spodbudili ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. To še zlasti velja za oblikovanje programov in načrtovanje, kot je uvajanje orodij za neposredno upravljanje sredstev EU. |
| --- | --- |

6.1

Čeprav so makroregionalne strategije usklajene s splošnim ciljem kohezijske politike, EESO meni, da je treba utrditi in izboljšati pobude od spodaj navzgor, da bi spodbudili ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. To še zlasti velja za oblikovanje programov in načrtovanje, kot je uvajanje orodij za neposredno upravljanje sredstev EU.

| 6.2 | EESO meni, da bi se morali pri izvajanju makroregionalnih strategij osredotočiti na teritorialni pristop, namesto da so te strategije v nekaterih primerih očitno orodje za uporabo evropskih strategij na regionalni in lokalni ravni. Evropske strategije bi morale biti namreč okvir za uvajanje pobud, podobnih lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, tako da bi bilo mogoče ukrepe opredeliti glede na območja, na katerih je potrebno ukrepanje. |
| --- | --- |

6.2

EESO meni, da bi se morali pri izvajanju makroregionalnih strategij osredotočiti na teritorialni pristop, namesto da so te strategije v nekaterih primerih očitno orodje za uporabo evropskih strategij na regionalni in lokalni ravni. Evropske strategije bi morale biti namreč okvir za uvajanje pobud, podobnih lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, tako da bi bilo mogoče ukrepe opredeliti glede na območja, na katerih je potrebno ukrepanje.

| 6.3 | Vključenost, odgovornost in motivacijo državljanov je mogoče povečati z večjim sodelovanjem lokalne in regionalne ravni upravljanja ter z majhnimi regionalnimi ali čezmejnimi regionalnimi projekti, katerih rezultati so neposredni in vidni. Dobri primeri so projekti sodelovanja v primeru izrednih zdravstvenih razmer in nujnih hospitalizacij ali podobno strukturirani projekti sodelovanja pri obrambi pred katastrofami, pri katerih je treba rešiti iste probleme, vendar prinašajo tudi podobne koristi. |
| --- | --- |

6.3

Vključenost, odgovornost in motivacijo državljanov je mogoče povečati z večjim sodelovanjem lokalne in regionalne ravni upravljanja ter z majhnimi regionalnimi ali čezmejnimi regionalnimi projekti, katerih rezultati so neposredni in vidni. Dobri primeri so projekti sodelovanja v primeru izrednih zdravstvenih razmer in nujnih hospitalizacij ali podobno strukturirani projekti sodelovanja pri obrambi pred katastrofami, pri katerih je treba rešiti iste probleme, vendar prinašajo tudi podobne koristi.

| 6.4 | Poleg močne politične podpore sta za izzive, s katerimi se soočajo makroregije, vključno s COVID-19, vojno v Ukrajini in izzivi, s katerimi se bodo morale soočiti v prihodnjih letih, potrebni večja vključenost civilne družbe in socialnih partnerjev v postopke upravljanja in izvajanja ter poslovni sistem, podprt z ukrepi za podporo konkurenčnosti MSP. |
| --- | --- |

6.4

Poleg močne politične podpore sta za izzive, s katerimi se soočajo makroregije, vključno s COVID-19, vojno v Ukrajini in izzivi, s katerimi se bodo morale soočiti v prihodnjih letih, potrebni večja vključenost civilne družbe in socialnih partnerjev v postopke upravljanja in izvajanja ter poslovni sistem, podprt z ukrepi za podporo konkurenčnosti MSP.

| 6.5 | Čeprav so bile v vsaki od makroregionalnih strategij dejansko izvedene pobude, je jasno, da je treba vse, kar je bilo storjeno, izvajati tako, da bo lahko vsaka makroregionalna strategija dobila resnično medsektorsko razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo dopolnjevala in krepila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih organov) ter upravljanje na več ravneh, in sicer ob popolnem upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi preprečili prevlado ciljev posameznih držav in regij nad skupnimi interesi. |
| --- | --- |

6.5

Čeprav so bile v vsaki od makroregionalnih strategij dejansko izvedene pobude, je jasno, da je treba vse, kar je bilo storjeno, izvajati tako, da bo lahko vsaka makroregionalna strategija dobila resnično medsektorsko razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo dopolnjevala in krepila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih organov) ter upravljanje na več ravneh, in sicer ob popolnem upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi preprečili prevlado ciljev posameznih držav in regij nad skupnimi interesi.

| 6.6 | EESO meni, da je treba na regionalni in lokalni ravni spodbujati čim širši proces usposabljanja, razprave in izmenjave gospodarskih, družbenih in okoljskih odločitev v zvezi z makroregijami. To bi lahko dosegli z nekaterimi metodami, ki so že bile preizkušene v drugih okoliščinah in temeljijo na sodelovanju med lokalnimi organi, socialnimi in gospodarskimi partnerji ter drugimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

6.6

EESO meni, da je treba na regionalni in lokalni ravni spodbujati čim širši proces usposabljanja, razprave in izmenjave gospodarskih, družbenih in okoljskih odločitev v zvezi z makroregijami. To bi lahko dosegli z nekaterimi metodami, ki so že bile preizkušene v drugih okoliščinah in temeljijo na sodelovanju med lokalnimi organi, socialnimi in gospodarskimi partnerji ter drugimi organizacijami civilne družbe.

| 6.7 | V okviru vsake makroregionalne strategije bi bilo treba vzpostaviti forum civilne družbe in socialnih partnerjev, katerega delo bi moralo biti usklajeno z delom drugih platform deležnikov ter se razvijati na podlagi operativnega modela, ki omogoča resnično vključevanje predstavnikov gospodarskih in socialnih partnerjev v izvajanje strategij na makroregionalni, regionalni in lokalni ravni. Takšni letni forumi bi lahko zagotovili kontinuiteto makroregionalnih strategij in ponudili priložnosti za nove inovativne zamisli ter za srečanja med podjetji. Poleg tega bi povečali prepoznavnost makroregionalnih strategij, izboljšali komuniciranje in okrepili sodelovanje med njimi z izmenjavo primerov dobre prakse, zlasti med sosednjimi regijami. EESO predlaga, da se forumi organizirajo po načelu rotacije na različnih krajih v regijah, ki so vključene v makroregionalne strategije, in je pripravljen aktivno podpreti takšne posebne dogodke. |
| --- | --- |

6.7

V okviru vsake makroregionalne strategije bi bilo treba vzpostaviti forum civilne družbe in socialnih partnerjev, katerega delo bi moralo biti usklajeno z delom drugih platform deležnikov ter se razvijati na podlagi operativnega modela, ki omogoča resnično vključevanje predstavnikov gospodarskih in socialnih partnerjev v izvajanje strategij na makroregionalni, regionalni in lokalni ravni. Takšni letni forumi bi lahko zagotovili kontinuiteto makroregionalnih strategij in ponudili priložnosti za nove inovativne zamisli ter za srečanja med podjetji. Poleg tega bi povečali prepoznavnost makroregionalnih strategij, izboljšali komuniciranje in okrepili sodelovanje med njimi z izmenjavo primerov dobre prakse, zlasti med sosednjimi regijami. EESO predlaga, da se forumi organizirajo po načelu rotacije na različnih krajih v regijah, ki so vključene v makroregionalne strategije, in je pripravljen aktivno podpreti takšne posebne dogodke.

| 6.8 | Spodbujanje krepitve zmogljivosti za podporo lokalnim in regionalnim oblastem ter povečanje proaktivnega sodelovanja organizirane civilne družbe in socialnih partnerjev v procesih razvoja makroregionalnih strategij sta ključnega pomena. Za projekte v okviru teh strategij bi moralo veljati načelo partnerstva, da se lokalnim deležnikom omogoči aktivno sodelovanje. To bi moralo tudi podpirati ozaveščanje in večjo seznanjenost državljanov z glavnimi temami in dejavnostmi v zvezi z makroregionalnimi strategijami. |
| --- | --- |

6.8

Spodbujanje krepitve zmogljivosti za podporo lokalnim in regionalnim oblastem ter povečanje proaktivnega sodelovanja organizirane civilne družbe in socialnih partnerjev v procesih razvoja makroregionalnih strategij sta ključnega pomena. Za projekte v okviru teh strategij bi moralo veljati načelo partnerstva, da se lokalnim deležnikom omogoči aktivno sodelovanje. To bi moralo tudi podpirati ozaveščanje in večjo seznanjenost državljanov z glavnimi temami in dejavnostmi v zvezi z makroregionalnimi strategijami.

| 6.9 | EESO zlasti predlaga oblikovanje sistema za kratko ali srednje dolgo izmenjavo javnih uslužbencev med regijami v okviru makroregionalnih strategij, podobno kot pri programu Erasmus, in je pripravljen to pobudo spodbujati. Trdno smo prepričani, da bo to močno pripomoglo h krepitvi zmogljivosti in povečanju ozaveščenosti, hkrati pa k postopni odpravi upravnih težav, ki so posledica razlik med posameznimi državami. |
| --- | --- |

6.9

EESO zlasti predlaga oblikovanje sistema za kratko ali srednje dolgo izmenjavo javnih uslužbencev med regijami v okviru makroregionalnih strategij, podobno kot pri programu Erasmus, in je pripravljen to pobudo spodbujati. Trdno smo prepričani, da bo to močno pripomoglo h krepitvi zmogljivosti in povečanju ozaveščenosti, hkrati pa k postopni odpravi upravnih težav, ki so posledica razlik med posameznimi državami.

7.   Druge prednostne naloge za večjo učinkovitost makroregionalnih strategij

Druge prednostne naloge za večjo učinkovitost makroregionalnih strategij

| 7.1 | Prednostno je treba zagotoviti, da so makroregionalne strategije skladne in usklajene s kohezijsko politiko in Agendo 2030, saj tako posebni interesi ne bodo prevladali nad skupnimi. Medtem ko je skladnost s prednostnimi nalogami kohezijske politike obvezna v procesu načrtovanja in razvoja makroregionalnih strategij, pa so nekatere strategije le deloma usklajene z Agendo 2030. |
| --- | --- |

7.1

Prednostno je treba zagotoviti, da so makroregionalne strategije skladne in usklajene s kohezijsko politiko in Agendo 2030, saj tako posebni interesi ne bodo prevladali nad skupnimi. Medtem ko je skladnost s prednostnimi nalogami kohezijske politike obvezna v procesu načrtovanja in razvoja makroregionalnih strategij, pa so nekatere strategije le deloma usklajene z Agendo 2030.

| 7.2 | Glede skladnosti in dopolnjevanja makroregionalnih strategij s to agendo je strategija EU za regijo Baltskega morja s pobudo Baltic 2030 – Bumps on the Road na pravi poti. S to pobudo je bil – poleg opredelitve ciljev trajnostnega razvoja, ki so najbolj skladni s prednostnimi nalogami makroregionalne strategije –, vzpostavljen učinkovit sistem za podporo načrtovanju pobud in merjenju uspešnosti. |
| --- | --- |

7.2

Glede skladnosti in dopolnjevanja makroregionalnih strategij s to agendo je strategija EU za regijo Baltskega morja s pobudo Baltic 2030 – Bumps on the Road

| 7.3 | Usklajevanje makroregionalnih strategij s cilji Agende 2030 in ustvarjanje komplementarnosti s cilji kohezijske politike v obdobju 2021–2027 je nedvomno strateška dejavnost, ki lahko poveča učinkovitost makroregionalnih pobud. Prednostno je treba upoštevati naslednje cilje trajnostnega razvoja:
  3. Zdravje in dobro počutje 4. Kakovostno izobraževanje 5. Enakost spolov 7. Cenovno dostopna in čista energija 8. Dostojno delo in gospodarska rast 9. Industrija, inovacije in infrastruktura 11. Trajnostna mesta in skupnosti 12. Odgovorna poraba in proizvodnja 13. Podnebni ukrepi 14. Življenje v vodi 15. Življenje na kopnem
  . |
| --- | --- |

7.3

Usklajevanje makroregionalnih strategij s cilji Agende 2030 in ustvarjanje komplementarnosti s cilji kohezijske politike v obdobju 2021–2027 je nedvomno strateška dejavnost, ki lahko poveča učinkovitost makroregionalnih pobud. Prednostno je treba upoštevati naslednje cilje trajnostnega razvoja:
  3. Zdravje in dobro počutje 4. Kakovostno izobraževanje 5. Enakost spolov 7. Cenovno dostopna in čista energija 8. Dostojno delo in gospodarska rast 9. Industrija, inovacije in infrastruktura 11. Trajnostna mesta in skupnosti 12. Odgovorna poraba in proizvodnja 13. Podnebni ukrepi 14. Življenje v vodi 15. Življenje na kopnem

| 7.3.1 | Ob upoštevanju velikega števila področij, ki jih je treba obravnavati, pa tudi omejenih razpoložljivih virov je priporočljivo, da se naloge razumno prednostno razvrstijo glede na dva glavna ločena vidika:






  — | zaporedje po aktualnosti, nujnosti in roku; |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Ob upoštevanju velikega števila področij, ki jih je treba obravnavati, pa tudi omejenih razpoložljivih virov je priporočljivo, da se naloge razumno prednostno razvrstijo glede na dva glavna ločena vidika:

—

zaporedje po aktualnosti, nujnosti in roku;

| — | razvrstitev glede na največjo dodano vrednost, ki se pričakuje od makroregionalnega pristopa. |
| --- | --- |

—

razvrstitev glede na največjo dodano vrednost, ki se pričakuje od makroregionalnega pristopa.

| 7.4 | Uspeh makroregionalnih strategij je brez dvoma odvisen od tega, ali se lahko zagotovi financiranje njihovih prednostnih nalog s podporo projektom iz skladov EU ter nacionalnih, regionalnih in drugih javnih in zasebnih skladov. Jasno je, da bo treba ta prednostni cilj okrepiti z dopolnilnimi načrti in sinergijami med različnimi možnostmi financiranja, pri tem pa, kadar je mogoče, spodbujati povezovanje nadnacionalnega in čezmejnega financiranja z vladnim in regionalnim financiranjem, vključno z večsektorskim pristopom. |
| --- | --- |

7.4

Uspeh makroregionalnih strategij je brez dvoma odvisen od tega, ali se lahko zagotovi financiranje njihovih prednostnih nalog s podporo projektom iz skladov EU ter nacionalnih, regionalnih in drugih javnih in zasebnih skladov. Jasno je, da bo treba ta prednostni cilj okrepiti z dopolnilnimi načrti in sinergijami med različnimi možnostmi financiranja, pri tem pa, kadar je mogoče, spodbujati povezovanje nadnacionalnega in čezmejnega financiranja z vladnim in regionalnim financiranjem, vključno z večsektorskim pristopom.

| 7.5 | Organe upravljanja Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo bi bilo treba seznanjati z usmeritvijo vseh makroregionalnih strategij ter z mrežami za dialog in sodelovanje, da bi opredelili težave in priložnosti v zvezi s specifičnimi temami, ki jih je mogoče obravnavati z različnimi viri financiranja. |
| --- | --- |

7.5

Organe upravljanja Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo bi bilo treba seznanjati z usmeritvijo vseh makroregionalnih strategij ter z mrežami za dialog in sodelovanje, da bi opredelili težave in priložnosti v zvezi s specifičnimi temami, ki jih je mogoče obravnavati z različnimi viri financiranja.

| 7.6 | Poleg tega je odločilnega pomena resnično vključevanje ključnih gonilnih sil razvoja na lokalni ravni (MSP, industrijskih grozdov, lokalnih bank, socialnih podjetij, sindikatov, akademskih krogov, nevladnih in drugih organizacij civilne družbe) ter tudi multinacionalnih družb, mednarodnih finančnih institucij in bank v makroregionalne strategije. Pri makroregionalnih strategijah bi bilo treba v celoti sprejeti in izvajati načelo partnerstva ob polnem vključevanju zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

7.6

Poleg tega je odločilnega pomena resnično vključevanje ključnih gonilnih sil razvoja na lokalni ravni (MSP, industrijskih grozdov, lokalnih bank, socialnih podjetij, sindikatov, akademskih krogov, nevladnih in drugih organizacij civilne družbe) ter tudi multinacionalnih družb, mednarodnih finančnih institucij in bank v makroregionalne strategije. Pri makroregionalnih strategijah bi bilo treba v celoti sprejeti in izvajati načelo partnerstva ob polnem vključevanju zainteresiranih strani.

| 7.6.1 | Malim in srednjim podjetjem povzročajo težave njihove omejene zmožnosti, da bi pridobila ustrezne informacije, in premajhne tehnične sposobnosti za izkoriščanje priložnosti, ki sem jim ponudijo. Eden od načinov za premostitev teh težav bi bil lahko razvoj grozdov med podjetji ter med podjetji in upravo. |
| --- | --- |

7.6.1

Malim in srednjim podjetjem povzročajo težave njihove omejene zmožnosti, da bi pridobila ustrezne informacije, in premajhne tehnične sposobnosti za izkoriščanje priložnosti, ki sem jim ponudijo. Eden od načinov za premostitev teh težav bi bil lahko razvoj grozdov med podjetji ter med podjetji in upravo.

8.   Pot naprej

Pot naprej

| 8.1 | Makroregionalne strategije v prihodnosti čakajo še težji izzivi in če jih ne bomo ustrezno obravnavali na teritorialni ravni, se lahko hitro spremenijo v težave. EESO se zaveda, da lahko organizacije civilne družbe in socialni partnerji bistveno prispevajo k boljšemu odločanju, zlasti s približevanjem makroregionalnih strategij lokalnim in regionalnim skupnostim ter spodbujanjem držav članic in tudi Evropske komisije k še večjemu vključevanju civilne družbe in socialnih partnerjev, da bi se povečal občutek pripadnosti programom. |
| --- | --- |

8.1

Makroregionalne strategije v prihodnosti čakajo še težji izzivi in če jih ne bomo ustrezno obravnavali na teritorialni ravni, se lahko hitro spremenijo v težave. EESO se zaveda, da lahko organizacije civilne družbe in socialni partnerji bistveno prispevajo k boljšemu odločanju, zlasti s približevanjem makroregionalnih strategij lokalnim in regionalnim skupnostim ter spodbujanjem držav članic in tudi Evropske komisije k še večjemu vključevanju civilne družbe in socialnih partnerjev, da bi se povečal občutek pripadnosti programom.

| 8.2 | EESO ugotavlja, da se v okviru makroregionalnih strategij obravnavajo vprašanja, ki zahtevajo sodelovanje med državami na podlagi pristopa medsektorskega upravljanja na več ravneh. Makroregionalne strategije bi morale krepiti identiteto svojih območij s povečanjem odgovornosti in dejavnejšim sodelovanjem državljanov. Čeprav naj bi bili nezavezujoči načini sodelovanja v makroregionalnih strategijah prednost, ki prinaša rešitve, ki jih je v bolj formaliziranih kontekstih s konkurenčnimi nacionalnimi interesi pogosto težko doseči, pa v resnici ni tako. Nacionalni in centralizirani organi so odgovorni za izvajanje makroregionalnih strategij, kar vodi v birokratske in zapletene postopke, zaradi česar so makroregionalne strategije na koncu manj privlačne. |
| --- | --- |

8.2

EESO ugotavlja, da se v okviru makroregionalnih strategij obravnavajo vprašanja, ki zahtevajo sodelovanje med državami na podlagi pristopa medsektorskega upravljanja na več ravneh. Makroregionalne strategije bi morale krepiti identiteto svojih območij s povečanjem odgovornosti in dejavnejšim sodelovanjem državljanov. Čeprav naj bi bili nezavezujoči načini sodelovanja v makroregionalnih strategijah prednost, ki prinaša rešitve, ki jih je v bolj formaliziranih kontekstih s konkurenčnimi nacionalnimi interesi pogosto težko doseči, pa v resnici ni tako. Nacionalni in centralizirani organi so odgovorni za izvajanje makroregionalnih strategij, kar vodi v birokratske in zapletene postopke, zaradi česar so makroregionalne strategije na koncu manj privlačne.

| 8.3 | EESO meni, da bi bila lahko pri tem koristna pobuda za vzpostavitev institucionaliziranega dialoga med državljani v makroregijah, ki jo podpira. Pomembno je tudi, da ima kot dom organizirane civilne družbe dejavnejšo vlogo in sodeluje v upravnem odboru vseh makroregionalnih strategij. Na ta način se lahko poveča učinkovitost sinergij in sodelovanja. |
| --- | --- |

8.3

EESO meni, da bi bila lahko pri tem koristna pobuda za vzpostavitev institucionaliziranega dialoga med državljani v makroregijah, ki jo podpira. Pomembno je tudi, da ima kot dom organizirane civilne družbe dejavnejšo vlogo in sodeluje v upravnem odboru vseh makroregionalnih strategij. Na ta način se lahko poveča učinkovitost sinergij in sodelovanja.

| 8.4 | EESO predlaga, naj se pri upravljanju makroregionalnih strategij razmisli o drugačnem pristopu. Glede na to, da politično raven zastopajo ministri za zunanje zadeve, bi bilo treba operativno raven okrepiti z močnejšim sodelovanjem z ministrstvi, pristojnimi za zadeve in sklade EU. Vključevanje regionalnih oblasti s krepitvijo njihovih upravnih zmogljivosti je prav tako ključno za izvajanje makroregionalnih strategij. |
| --- | --- |

8.4

EESO predlaga, naj se pri upravljanju makroregionalnih strategij razmisli o drugačnem pristopu. Glede na to, da politično raven zastopajo ministri za zunanje zadeve, bi bilo treba operativno raven okrepiti z močnejšim sodelovanjem z ministrstvi, pristojnimi za zadeve in sklade EU. Vključevanje regionalnih oblasti s krepitvijo njihovih upravnih zmogljivosti je prav tako ključno za izvajanje makroregionalnih strategij.

| 8.5 | EESO meni, da bi moral biti energetski/digitalni prehod bolj povezan s socialno razsežnostjo politike EU. Glede na to, da je leto 2023 evropsko leto spretnosti, bi se bilo treba bolj osredotočiti na doseganje energetskega prehoda z razvojem spretnosti in kompetenc delavcev. |
| --- | --- |

8.5

EESO meni, da bi moral biti energetski/digitalni prehod bolj povezan s socialno razsežnostjo politike EU. Glede na to, da je leto 2023 evropsko leto spretnosti, bi se bilo treba bolj osredotočiti na doseganje energetskega prehoda z razvojem spretnosti in kompetenc delavcev.

| 8.6 | Akterje v okviru makroregionalnih strategij se spodbuja k bolj pozornemu spremljanju ter določanju manj abstraktnih in bolj ciljno usmerjenih projektov, programov in ukrepov z merljivimi izhodišči in rezultati, da bo mogoče spremljati napredek med prvimi in drugimi. |
| --- | --- |

8.6

Akterje v okviru makroregionalnih strategij se spodbuja k bolj pozornemu spremljanju ter določanju manj abstraktnih in bolj ciljno usmerjenih projektov, programov in ukrepov z merljivimi izhodišči in rezultati, da bo mogoče spremljati napredek med prvimi in drugimi.

| 8.7 | EESO ugotavlja, da si Evropska komisija močno prizadeva povečati prepoznavnost makroregionalnih strategij, toda boljša komunikacija ni naloga samo enega ključnega akterja, temveč je odvisna tudi od držav članic in makroregionalnih strategij. Pri tem lahko EESO pomaga z vključevanjem civilne družbe in socialnih partnerjev, kar bi lahko bilo ključnega pomena. |
| --- | --- |

8.7

EESO ugotavlja, da si Evropska komisija močno prizadeva povečati prepoznavnost makroregionalnih strategij, toda boljša komunikacija ni naloga samo enega ključnega akterja, temveč je odvisna tudi od držav članic in makroregionalnih strategij. Pri tem lahko EESO pomaga z vključevanjem civilne družbe in socialnih partnerjev, kar bi lahko bilo ključnega pomena.

| 8.8 | EESO meni, da so makroregionalne strategije pomembne za socialno, teritorialno in ekonomsko kohezijo regij ter prispevajo k evropski integraciji sosednjih držav. Glede na to se je treba bolj osredotočiti na preoblikovanje makroregionalnih strategij, da bodo lahko gonilna sila sprememb ter bodo vzbujale zaupanje in spodbujale evropske vrednote. Poleg tega je treba okrepiti trajnost, kontinuiteto in medsebojno povezanost medregionalnih in čezmejnih pobud ter projektov. V tem smislu bi bilo treba v skladu s področji uporabe makroregionalnih strategij v veliki meri uporabiti druge vrste institucionaliziranega medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, kot so evropska združenja za teritorialno sodelovanje in evroregije. |
| --- | --- |

8.8

EESO meni, da so makroregionalne strategije pomembne za socialno, teritorialno in ekonomsko kohezijo regij ter prispevajo k evropski integraciji sosednjih držav. Glede na to se je treba bolj osredotočiti na preoblikovanje makroregionalnih strategij, da bodo lahko gonilna sila sprememb ter bodo vzbujale zaupanje in spodbujale evropske vrednote. Poleg tega je treba okrepiti trajnost, kontinuiteto in medsebojno povezanost medregionalnih in čezmejnih pobud ter projektov. V tem smislu bi bilo treba v skladu s področji uporabe makroregionalnih strategij v veliki meri uporabiti druge vrste institucionaliziranega medregionalnega in čezmejnega sodelovanja, kot so evropska združenja za teritorialno sodelovanje in evroregije.

| 8.9 | Na področju okolja bo nujno okrepiti operativne zmogljivosti makroregionalnih regij za podporo boja proti podnebnim spremembam, s čimer bo civilna družba dobila koristna orodja za obvladovanje tveganj in sprejemanje trajnostnega življenjskega sloga. |
| --- | --- |

8.9

Na področju okolja bo nujno okrepiti operativne zmogljivosti makroregionalnih regij za podporo boja proti podnebnim spremembam, s čimer bo civilna družba dobila koristna orodja za obvladovanje tveganj in sprejemanje trajnostnega življenjskega sloga.

| 8.10 | Na področju gospodarstva bo prednostna naloga zagotavljanje podpore pri spreminjanju gospodarskega modela na teritorialni in lokalni ravni, da bi zmanjšali porabo naravnih virov in surovin. Podpreti bo treba premik k pobudam za ničelne emisije, trajnostno mobilnost, krožno gospodarstvo, trajnostni turizem in spodbujanje lokalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

8.10

Na področju gospodarstva bo prednostna naloga zagotavljanje podpore pri spreminjanju gospodarskega modela na teritorialni in lokalni ravni, da bi zmanjšali porabo naravnih virov in surovin. Podpreti bo treba premik k pobudam za ničelne emisije, trajnostno mobilnost, krožno gospodarstvo, trajnostni turizem in spodbujanje lokalnega gospodarstva.

| 8.11 | Za spodbuditev tehnoloških inovacij, kot so digitalizacija, robotizacija in biotehnologija, in zagotovitev, da bodo na voljo vsem, je treba poskrbeti za izpopolnjevanje, več naložb v varno in trajnostno digitalno infrastrukturo ter podporne pobude za podjetja, javno upravo in državljane, zlasti zaradi digitalizacije javnih storitev. |
| --- | --- |

8.11

Za spodbuditev tehnoloških inovacij, kot so digitalizacija, robotizacija in biotehnologija, in zagotovitev, da bodo na voljo vsem, je treba poskrbeti za izpopolnjevanje, več naložb v varno in trajnostno digitalno infrastrukturo ter podporne pobude za podjetja, javno upravo in državljane, zlasti zaradi digitalizacije javnih storitev.

| 8.12 | Demografske in družbene težnje se medsebojno krepijo. Staranje prebivalstva ter migracije znotraj Evrope in v Evropo, upadanje rodnosti in zmanjšanje družin predstavljajo izzive za sisteme socialnega varstva ter lokalni in regionalni razvoj. Te demografske težnje imajo resne socialne posledice, kot je povečevanje socialne izključenosti in neenakosti, pa tudi gospodarske posledice, vključno s pomanjkanjem delavcev v delovno intenzivnih sektorjih, kot je turizem. Še ena pomembna naloga je večja osredotočenost na kakovost življenja, dostojno delo, dobro počutje in vključevanje mladih. |
| --- | --- |

8.12

Demografske in družbene težnje se medsebojno krepijo. Staranje prebivalstva ter migracije znotraj Evrope in v Evropo, upadanje rodnosti in zmanjšanje družin predstavljajo izzive za sisteme socialnega varstva ter lokalni in regionalni razvoj. Te demografske težnje imajo resne socialne posledice, kot je povečevanje socialne izključenosti in neenakosti, pa tudi gospodarske posledice, vključno s pomanjkanjem delavcev v delovno intenzivnih sektorjih, kot je turizem. Še ena pomembna naloga je večja osredotočenost na kakovost življenja, dostojno delo, dobro počutje in vključevanje mladih.

| 8.13 | EESO verjame in upa, da bodo s poročilom o vlogi kohezijske politike pri obravnavanju večrazsežnostnih okoljskih izzivov v Sredozemlju (2022/2059(INI)), ki ga je sprejel Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj, tudi v regijah zahodnega Sredozemlja dozoreli pogoji za izvajanje makroregionalnih strategij. |
| --- | --- |

8.13

EESO verjame in upa, da bodo s poročilom o vlogi kohezijske politike pri obravnavanju večrazsežnostnih okoljskih izzivov v Sredozemlju (2022/2059(INI)), ki ga je sprejel Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj, tudi v regijah zahodnega Sredozemlja dozoreli pogoji za izvajanje makroregionalnih strategij.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  
  UL C 282, 20.8.2019, str. 14.

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Za večjo ekonomsko konvergenco in konkurenčnost v makroregijah – primer strategije EU za Podonavje – vloga nadnacionalnih grozdov (raziskovalno mnenje) (UL C 282, 20.8.2019, str. 14).

2

(3)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Za večjo ekonomsko konvergenco in konkurenčnost v makroregijah – primer strategije EU za Podonavje – vloga nadnacionalnih grozdov (raziskovalno mnenje) (UL C 282, 20.8.2019, str. 14).

3

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/100

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah

(COM(2023) 32 final)

(2023/C 293/15)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 08. 03. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 181/0/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 08. 03. 2023

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

181/0/3

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da se v sporočilu Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah (1) zavezuje k podpori oblikovanju in izvajanju ciljno usmerjenih regionalnih in teritorialnih strategij, ki temeljijo na posebnih okoliščinah in prednostih regij, ter ambicioznemu izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in dolgoročne vizije za podeželska območja EU, skupaj s ciljno usmerjeno uporabo obstoječih sredstev EU, da se njihova uporaba prilagodi demografskim trendom v EU. Kakovosten trg dela bi moral biti v središču opredeljenih ukrepov politike, ki bi morali zajemati vključujoče politike za trge dela, podporo delavcem, privlačno poslovno okolje, pravično mobilnost, socialno kohezijo, osnovne storitve ter dostop do kakovostnega usposabljanja in pridobivanja znanja in spretnosti za krepitev evropske konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja dejstvo, da se v sporočilu Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah

1

| 1.2 | EESO poudarja, da je treba vsem v EU zagotoviti svobodo gibanja, ki je temeljni vidik evropskega povezovanja, pri tem pa se osredotočiti na dolgoročen in celosten pristop k regionalnemu razvoju in vključevanju na trg dela. Zaščititi je treba tudi prosto gibanje oseb na evropskem trgu dela, vendar mora to ostati izbira in priložnost, ne pa izvajanje pritiska na ljudi, ki se zaradi socialno-ekonomskih razlogov soočajo s pomanjkanjem možnosti ali priložnosti v svoji regiji. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da je treba vsem v EU zagotoviti svobodo gibanja, ki je temeljni vidik evropskega povezovanja, pri tem pa se osredotočiti na dolgoročen in celosten pristop k regionalnemu razvoju in vključevanju na trg dela. Zaščititi je treba tudi prosto gibanje oseb na evropskem trgu dela, vendar mora to ostati izbira in priložnost, ne pa izvajanje pritiska na ljudi, ki se zaradi socialno-ekonomskih razlogov soočajo s pomanjkanjem možnosti ali priložnosti v svoji regiji.

| 1.3 | EESO poudarja, da so za ustreznejše obravnavanje pomanjkanja delovne sile ter znanj in spretnosti potrebne dolgoročne rešitve za podporo regionalnemu razvoju, kot so boljša infrastruktura, trajnostni viri, boljša kakovost delovnih mest, učinkovita podpora tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in brezposelnim, ciljno usmerjena podpora za pravično vključevanje državljanov tretjih držav na trg dela, dostop do kakovostnih javnih storitev, vključno z dostopom do visokokakovostnega in vključujočega javnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, dostop do kakovostnega in vključujočega izpopolnjevanja in preusposabljanja za vse delavce, pa tudi vključevanje sindikatov in delodajalcev v dejavnosti predvidevanja znanj in spretnosti, ugotavljanja potreb po znanjih in spretnostih v regijah ter zagotavljanja razvoja znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

1.3

EESO poudarja, da so za ustreznejše obravnavanje pomanjkanja delovne sile ter znanj in spretnosti potrebne dolgoročne rešitve za podporo regionalnemu razvoju, kot so boljša infrastruktura, trajnostni viri, boljša kakovost delovnih mest, učinkovita podpora tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in brezposelnim, ciljno usmerjena podpora za pravično vključevanje državljanov tretjih držav na trg dela, dostop do kakovostnih javnih storitev, vključno z dostopom do visokokakovostnega in vključujočega javnega izobraževanja in vseživljenjskega učenja, dostop do kakovostnega in vključujočega izpopolnjevanja in preusposabljanja za vse delavce, pa tudi vključevanje sindikatov in delodajalcev v dejavnosti predvidevanja znanj in spretnosti, ugotavljanja potreb po znanjih in spretnostih v regijah ter zagotavljanja razvoja znanj in spretnosti.

| 1.4 | EESO pozdravlja uporabo številnih instrumentov financiranja EU v okviru kohezijske politike (ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in Sklad za pravični prehod) v programskem obdobju 2021–2027, da bi zmanjšali regionalne razlike in izvajali evropski steber socialnih pravic. Poziva k intenzivnejšemu dopolnjevanju in usklajevanju med evropskimi skladi za okrevanje, odpornost in kohezijo, med njimi Skladom za pravični prehod, da se bodo sredstva uporabljala za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, ustvarjanje kakovostnih zaposlitvenih priložnosti in doseganje napredka na področju materialne infrastrukture, da bi se zmanjšale socialno-ekonomske razlike in odpravile vrzeli v razvoju med regijami EU. Čezmejno sodelovanje, ki ga podpirajo programi Interreg, prispeva k večji privlačnosti obmejnih regij, zato bi bilo treba te programe še naprej podpirati. |
| --- | --- |

1.4

EESO pozdravlja uporabo številnih instrumentov financiranja EU v okviru kohezijske politike (ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in Sklad za pravični prehod) v programskem obdobju 2021–2027, da bi zmanjšali regionalne razlike in izvajali evropski steber socialnih pravic. Poziva k intenzivnejšemu dopolnjevanju in usklajevanju med evropskimi skladi za okrevanje, odpornost in kohezijo, med njimi Skladom za pravični prehod, da se bodo sredstva uporabljala za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, ustvarjanje kakovostnih zaposlitvenih priložnosti in doseganje napredka na področju materialne infrastrukture, da bi se zmanjšale socialno-ekonomske razlike in odpravile vrzeli v razvoju med regijami EU. Čezmejno sodelovanje, ki ga podpirajo programi Interreg, prispeva k večji privlačnosti obmejnih regij, zato bi bilo treba te programe še naprej podpirati.

| 1.5 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj vzpostavijo kohezijske politike in sklade EU, s katerimi bi podprle oblikovanje prehodov na trgu dela na način, ki bo upošteval vse delavce in regije. Bistveno je zagotoviti privlačne pogoje za podjetja, hkrati pa upoštevati, da morajo podjetja vlagati v inovacije in konkurenčnost ter se prilagajati spreminjajočim se potrebam. EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj te točke upoštevajo pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

1.5

EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj vzpostavijo kohezijske politike in sklade EU, s katerimi bi podprle oblikovanje prehodov na trgu dela na način, ki bo upošteval vse delavce in regije. Bistveno je zagotoviti privlačne pogoje za podjetja, hkrati pa upoštevati, da morajo podjetja vlagati v inovacije in konkurenčnost ter se prilagajati spreminjajočim se potrebam. EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj te točke upoštevajo pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira.

| 1.6 | Za pravično dodelitev sredstev iz Kohezijskega sklada ter učinkovit in kakovosten regionalni razvoj EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj začnejo razpravo o prihodnjih procesih v podporo večletnemu finančnemu okviru, da bi opravili oceno potreb in sredstev na ravni EU ter zagotovili učinkovit regionalni razvoj in dejavno ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

1.6

Za pravično dodelitev sredstev iz Kohezijskega sklada ter učinkovit in kakovosten regionalni razvoj EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj začnejo razpravo o prihodnjih procesih v podporo večletnemu finančnemu okviru, da bi opravili oceno potreb in sredstev na ravni EU ter zagotovili učinkovit regionalni razvoj in dejavno ustvarjanje delovnih mest.

| 1.7 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo evropski trg dela in kohezijska politika temeljili na trajnostnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu ter kolektivnih pogajanjih. Pri slednjih je treba spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in nacionalne sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

1.7

EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo evropski trg dela in kohezijska politika temeljili na trajnostnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu ter kolektivnih pogajanjih. Pri slednjih je treba spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in nacionalne sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci.

| 1.8 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spoštujejo človekove pravice in se učinkovito borijo proti korupciji ter tako spoštujejo pravno državo, ki ima ključno vlogo pri tem, da so regije privlačne za akterje na trgu dela. Nadalje poziva, naj Evropska komisija s pomočjo svojih revizij bolje spremlja učinkovito uporabo sredstev EU, še zlasti decentraliziranih. |
| --- | --- |

1.8

EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj spoštujejo človekove pravice in se učinkovito borijo proti korupciji ter tako spoštujejo pravno državo, ki ima ključno vlogo pri tem, da so regije privlačne za akterje na trgu dela. Nadalje poziva, naj Evropska komisija s pomočjo svojih revizij bolje spremlja učinkovito uporabo sredstev EU, še zlasti decentraliziranih.

| 1.9 | EESO poziva k učinkovitemu socialnemu dialogu in sodelovanju organizacij civilne družbe pri vseh vprašanjih, povezanih s to strategijo, da bi zagotovili kakovosten razvoj regij, ki bo ustrezal potrebam ljudi, ki živijo ali želijo živeti v njih, ter potrebam podjetij, zlasti kar zadeva učinkovito dodeljevanje sredstev evropskega socialnega sklada plus (ESS+) za boj proti brezposelnosti mladih. |
| --- | --- |

1.9

EESO poziva k učinkovitemu socialnemu dialogu in sodelovanju organizacij civilne družbe pri vseh vprašanjih, povezanih s to strategijo, da bi zagotovili kakovosten razvoj regij, ki bo ustrezal potrebam ljudi, ki živijo ali želijo živeti v njih, ter potrebam podjetij, zlasti kar zadeva učinkovito dodeljevanje sredstev evropskega socialnega sklada plus (ESS+) za boj proti brezposelnosti mladih.

| 1.10 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti demokratično upravljanje politik regionalnega razvoja ter tesno sodelovanje med regionalnimi oblastmi, organizacijami socialnih partnerjev, zavodi za zaposlovanje ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja v regijah. Socialni dialog je treba učinkovito uporabiti, da bi privabili podjetja v prikrajšane regije in zagotovili kakovostna delovna mesta, ustrezne plače, varnost zaposlitve s standardnim zaposlitvenim razmerjem in dostopom do socialne zaščite, možnosti vseživljenjskega učenja, dobre delovne pogoje ter varnost in zdravje pri delu, razumen delovni čas z dobro uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja ter sindikalno zastopstvo in pogajalske pravice. |
| --- | --- |

1.10

EESO poudarja, da je treba zagotoviti demokratično upravljanje politik regionalnega razvoja ter tesno sodelovanje med regionalnimi oblastmi, organizacijami socialnih partnerjev, zavodi za zaposlovanje ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja v regijah. Socialni dialog je treba učinkovito uporabiti, da bi privabili podjetja v prikrajšane regije in zagotovili kakovostna delovna mesta, ustrezne plače, varnost zaposlitve s standardnim zaposlitvenim razmerjem in dostopom do socialne zaščite, možnosti vseživljenjskega učenja, dobre delovne pogoje ter varnost in zdravje pri delu, razumen delovni čas z dobro uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja ter sindikalno zastopstvo in pogajalske pravice.

| 1.11 | Poziva Evropsko komisijo, naj uporabi evropski semester in pregled socialnih kazalnikov EU kot orodji za posredovanje ciljno usmerjenih priporočil državam članicam v boju proti regionalnim neenakostim. |
| --- | --- |

1.11

Poziva Evropsko komisijo, naj uporabi evropski semester in pregled socialnih kazalnikov EU kot orodji za posredovanje ciljno usmerjenih priporočil državam članicam v boju proti regionalnim neenakostim.

| 1.12 | EESO poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihove politike za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč v skladu z evropskimi podnebnimi pravili in mehanizmom EU na področju civilne zaščite, ki ga podpira industrijski načrt v okviru zelenega dogovora (2), nudile učinkovito podporo regijam (3). Nadalje jih poziva, naj socialne partnerje in civilno družbo vključijo v redne socialno-ekonomske ocene učinka, da bi predvideli spremembe in ustvarili alternativne zaposlitvene možnosti v regijah in sektorjih, na katere bodo te spremembe vplivale. |
| --- | --- |

1.12

EESO poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo njihove politike za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč v skladu z evropskimi podnebnimi pravili in mehanizmom EU na področju civilne zaščite, ki ga podpira industrijski načrt v okviru zelenega dogovora (2

3

| 1.13 | EESO poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji in priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (4) ter izboljšajo delovne pogoje in plače s povečanjem obsega pogajanj in enakim dostopom do socialne zaščite ne glede na zaposlitveni status. Našteto ima bistveno vlogo pri tem, da bodo regije privlačne za delavce z vsemi ravnmi znanja in spretnosti ter ponujale ugodna delovna mesta in plače. |
| --- | --- |

1.13

EESO poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje direktive o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji in priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (4

| 1.14 | EESO poudarja, da morajo vlade, lokalne in regionalne oblasti, socialne službe, podjetja in sindikati sodelovati v okviru socialnega dialoga, da bi delavcem zagotovili učinkovite rešitve glede starševstva in potreb po oskrbi, in sicer z zagotavljanjem kakovostnega in vključujočega otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe (5). |
| --- | --- |

1.14

EESO poudarja, da morajo vlade, lokalne in regionalne oblasti, socialne službe, podjetja in sindikati sodelovati v okviru socialnega dialoga, da bi delavcem zagotovili učinkovite rešitve glede starševstva in potreb po oskrbi, in sicer z zagotavljanjem kakovostnega in vključujočega otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe (5

| 1.15 | EESO poudarja pomembno vlogo, ki bi jo lahko evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu pod okriljem Evropskega organa za delo (ELA) imela pri spodbujanju preoblikovanja neprijavljenega dela v prijavljeno in dostojno zaposlitev. Na ta način bi s krepitvijo davčne osnove in izboljšanjem dostopa delavcev do socialne zaščite prispevali tudi k regionalnemu razvoju. |
| --- | --- |

1.15

EESO poudarja pomembno vlogo, ki bi jo lahko evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu pod okriljem Evropskega organa za delo (ELA) imela pri spodbujanju preoblikovanja neprijavljenega dela v prijavljeno in dostojno zaposlitev. Na ta način bi s krepitvijo davčne osnove in izboljšanjem dostopa delavcev do socialne zaščite prispevali tudi k regionalnemu razvoju.

| 1.16 | EESO poudarja, da sta učinkovito socialno varstvo in koordinacija sistemov socialne varnosti ključna za enako obravnavanje mobilnih delavcev. Poziva Evropsko komisijo, naj izboljša svoja orodja, da bi ustrezneje podprla zaposljivost v regijah. |
| --- | --- |

1.16

EESO poudarja, da sta učinkovito socialno varstvo in koordinacija sistemov socialne varnosti ključna za enako obravnavanje mobilnih delavcev. Poziva Evropsko komisijo, naj izboljša svoja orodja, da bi ustrezneje podprla zaposljivost v regijah.

| 1.17 | EESO poziva države članice, naj razvijejo politike za znanja in spretnosti in vseživljenjsko učenje za regionalni razvoj ter naložbene in dopolnilne politične ukrepe, namenjene izboljšanju kakovosti izobraževanja in usposabljanja ter dostopa do njiju za vse. Tako bi pripravili ljudi na življenje in trg dela ter povečali privlačnost regij za tiste, ki se izobražujejo, delavce in podjetja. Visokokakovostno poklicno usmerjanje in usmerjanje vseživljenjskega učenja bi morala biti na voljo vsem v Evropi ter bi morala nuditi zanesljive informacije o regionalnih zaposlitvenih in izobraževalnih možnostih. |
| --- | --- |

1.17

EESO poziva države članice, naj razvijejo politike za znanja in spretnosti in vseživljenjsko učenje za regionalni razvoj ter naložbene in dopolnilne politične ukrepe, namenjene izboljšanju kakovosti izobraževanja in usposabljanja ter dostopa do njiju za vse. Tako bi pripravili ljudi na življenje in trg dela ter povečali privlačnost regij za tiste, ki se izobražujejo, delavce in podjetja. Visokokakovostno poklicno usmerjanje in usmerjanje vseživljenjskega učenja bi morala biti na voljo vsem v Evropi ter bi morala nuditi zanesljive informacije o regionalnih zaposlitvenih in izobraževalnih možnostih.

| 1.18 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti enak dostop do kakovostnih javnih storitev (kot so dolgotrajna oskrba, cenovno dostopna stanovanja in kulturne storitve, promet, oskrba z energijo in dostop do interneta) ter kakovostnega izobraževanja in infrastrukture, kot so predšolska vzgoja in varstvo ter izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za regionalni razvoj, hkrati pa izvajati učinkovite politike na področju človekovih pravic in boja proti diskriminaciji. Poziva države članice, naj poskrbijo za trajnostne javne naložbe v kakovostno javno izobraževanje. |
| --- | --- |

1.18

EESO poudarja, da je treba zagotoviti enak dostop do kakovostnih javnih storitev (kot so dolgotrajna oskrba, cenovno dostopna stanovanja in kulturne storitve, promet, oskrba z energijo in dostop do interneta) ter kakovostnega izobraževanja in infrastrukture, kot so predšolska vzgoja in varstvo ter izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje za regionalni razvoj, hkrati pa izvajati učinkovite politike na področju človekovih pravic in boja proti diskriminaciji. Poziva države članice, naj poskrbijo za trajnostne javne naložbe v kakovostno javno izobraževanje.

| 1.19 | EESO poziva države članice, naj zmanjšajo pomanjkanje učiteljev (6) in povečajo privlačnost učiteljskega poklica z ustreznimi plačami, dostojnimi delovnimi pogoji, kakovostnim začetnim in stalnim izobraževanjem učiteljev ter poklicnim razvojem, da bi izboljšali kakovost izobraževanja v regijah. Socialni dialog je bistven pri oblikovanju in izvajanju reform izobraževanja v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom izobraževalnih ustanov in sistemov ter pri izboljšanju spretnosti in kompetenc, ki jih morajo učitelji in vodje usposabljanja pridobiti v okviru začetnega in stalnega poklicnega razvoja, med drugim za zeleni in digitalni prehod. |
| --- | --- |

1.19

EESO poziva države članice, naj zmanjšajo pomanjkanje učiteljev (6

2.   Ozadje

Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija je 17. januarja 2023 objavila sporočilo Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah (7), v katerem je predlagala ciljno usmerjene ukrepe za spodbujanje in ohranjanje talentov v manj razvitih regijah ter preoblikovanje slednjih v privlačnejše lokacije. To je prva ključna pobuda v letu 2023, ki je povezana z evropskim letom spretnosti (8). Nova politika Evropske komisije se osredotoča predvsem na regije, ki se soočajo s pospešenim zmanjševanjem delovno sposobnega prebivalstva in majhnim deležem ljudi z univerzitetno izobrazbo, pa tudi na regije, iz katerih se mladi v veliki meri izseljujejo. |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija je 17. januarja 2023 objavila sporočilo Izkoriščanje potenciala nadarjenih posameznikov v evropskih regijah

7

8

| 2.2 | Število delovno sposobnega prebivalstva v EU se je med letoma 2015 in 2020 zmanjšalo za 3,5 milijona, do leta 2050 pa naj bi se zmanjšalo še za dodatnih 35 milijonov. Na podeželju v EU živi 137 milijonov ljudi, kar je približno 30 % vsega njenega prebivalstva. Vendar je 22 % anketiranih, ki so sodelovali v nedavni raziskavi Eurobarometer, navedlo, da so se njihove zaposlitvene možnosti na podeželju v zadnjih desetih letih poslabšale (9). Delež mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je v teh regijah znatno višji (19 % v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 13 %). Preveč mladih ne zaključi višjega sekundarnega izobraževanja in ima slabe zaposlitvene možnosti. V drugih regijah pomanjkanje poklicnih možnosti mlade odvrača od visokošolskega izobraževanja, zaradi česar nekateri iščejo zaposlitvene možnosti drugje, kar pomeni 14,6-odstotno stopnjo brezposelnosti (15–34), ki je precej višja od stopnje brezposelnosti v EU kot celoti (11,1 %). |
| --- | --- |

2.2

Število delovno sposobnega prebivalstva v EU se je med letoma 2015 in 2020 zmanjšalo za 3,5 milijona, do leta 2050 pa naj bi se zmanjšalo še za dodatnih 35 milijonov. Na podeželju v EU živi 137 milijonov ljudi, kar je približno 30 % vsega njenega prebivalstva. Vendar je 22 % anketiranih, ki so sodelovali v nedavni raziskavi Eurobarometer, navedlo, da so se njihove zaposlitvene možnosti na podeželju v zadnjih desetih letih poslabšale (9

| 2.3 | V skladu z osmim kohezijskim poročilom za leto 2022 (10) so glavni razlogi za migracije in beg možganov iz nekaterih regij EU pomanjkanje javnih in socialnih storitev, zlasti na področju oskrbe, zdravstvenega varstva in izobraževanja, pomanjkanje zaposlitvenih možnosti ter vrzeli v povezavah in infrastrukturi, na primer prometni. Cilj politike Komisije je spodbujati razvoj v teh regijah z zagotavljanjem kakovostnih delovnih mest in izboljšanjem javnih storitev ter zlasti izobraževalnih sistemov. Poleg tega se osredotoča na razvoj boljše digitalne povezljivosti manj razvitih regij, zlasti podeželskih in oddaljenih območij. V ta namen sporočilo opredeljuje posebna področja v akcijskem načrtu EU za podeželje in mehanizem osmih stebrov za spodbujanje talentov v manj razvitih regijah, imenovan „mehanizem za spodbujanje talentov“. |
| --- | --- |

2.3

V skladu z osmim kohezijskim poročilom za leto 2022 (10

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja, da se v sporočilu zavezuje k učinkovitemu izvajanju evropskega stebra socialnih pravic. Vendar med ukrepi politike, opredeljenimi v sporočilu, niso dovolj v ospredju kakovostni trg dela in zlasti podpora delavcem. Za dosego kakovostnih delovnih mest za vse delavce in regije je potreben celovitejši odziv, ki bo zajemal pravične politike trga dela, pravično mobilnost, socialno kohezijo, osnovne storitve ter dostop do kakovostnega usposabljanja in znanj in spretnosti. Čeprav bi moral biti regionalni razvoj dejansko prednostna naloga, je treba zaščititi tudi prosto gibanje delavcev na evropskem trgu dela. Regionalnemu razvoju je treba slediti ob upoštevanju demografskih, gospodarskih in socialnih vidikov ter razlogov za odseljevanje iz nekaterih regij. Socialni, gospodarski in ekološki vidiki ter trajnost bi morali biti bistveni pri oblikovanju učinkovitih regionalnih strategij, s katerimi bi obrnili negativni demografski razvoj in bi regije postale ljudem privlačnejše. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja, da se v sporočilu zavezuje k učinkovitemu izvajanju evropskega stebra socialnih pravic. Vendar med ukrepi politike, opredeljenimi v sporočilu, niso dovolj v ospredju kakovostni trg dela in zlasti podpora delavcem. Za dosego kakovostnih delovnih mest za vse delavce in regije je potreben celovitejši odziv, ki bo zajemal pravične politike trga dela, pravično mobilnost, socialno kohezijo, osnovne storitve ter dostop do kakovostnega usposabljanja in znanj in spretnosti. Čeprav bi moral biti regionalni razvoj dejansko prednostna naloga, je treba zaščititi tudi prosto gibanje delavcev na evropskem trgu dela. Regionalnemu razvoju je treba slediti ob upoštevanju demografskih, gospodarskih in socialnih vidikov ter razlogov za odseljevanje iz nekaterih regij. Socialni, gospodarski in ekološki vidiki ter trajnost bi morali biti bistveni pri oblikovanju učinkovitih regionalnih strategij, s katerimi bi obrnili negativni demografski razvoj in bi regije postale ljudem privlačnejše.

| 3.2 | EESO poudarja, da je treba vsem v EU zagotoviti temeljni vidik evropskega povezovanja – svobodo gibanja. Vendar mobilnost delovne sile ne more biti hitra rešitev za odpravo pomanjkanja delovne sile, ne da bi se pri tem upoštevala temeljna vprašanja, kot je potreba po kakovostnejših delovnih mest in dostopu do usposabljanja. Večina držav članic se pravzaprav sooča z enakimi vrzelmi v znanju in spretnostih. Če mobilnost delovne sile skrčimo na preprosto vprašanje ponudbe in povpraševanja, se lahko neenakosti in razlike na trgu dela v EU in njenih regijah še povečajo. Zato je treba zagotoviti, da se evropske in nacionalne politike osredotočajo na dolgoročnejši in celovitejši pristop k regionalnemu razvoju in vključevanju na trg dela. Tudi zapolnjevanje pomanjkanja delovne sile v delovno intenzivnih panogah s prenosom prekarnih delovnih mest na tuje delavce in marginalizirane skupine, ne da bi pri tem povečali privlačnost teh sektorjev, zgolj ustvarja tveganje, da se bodo socialne neenakosti utrdile, družbe in gospodarstva pa bodo prikrajšana za vključujoč napredek. |
| --- | --- |

3.2

EESO poudarja, da je treba vsem v EU zagotoviti temeljni vidik evropskega povezovanja – svobodo gibanja. Vendar mobilnost delovne sile ne more biti hitra rešitev za odpravo pomanjkanja delovne sile, ne da bi se pri tem upoštevala temeljna vprašanja, kot je potreba po kakovostnejših delovnih mest in dostopu do usposabljanja. Večina držav članic se pravzaprav sooča z enakimi vrzelmi v znanju in spretnostih. Če mobilnost delovne sile skrčimo na preprosto vprašanje ponudbe in povpraševanja, se lahko neenakosti in razlike na trgu dela v EU in njenih regijah še povečajo. Zato je treba zagotoviti, da se evropske in nacionalne politike osredotočajo na dolgoročnejši in celovitejši pristop k regionalnemu razvoju in vključevanju na trg dela. Tudi zapolnjevanje pomanjkanja delovne sile v delovno intenzivnih panogah s prenosom prekarnih delovnih mest na tuje delavce in marginalizirane skupine, ne da bi pri tem povečali privlačnost teh sektorjev, zgolj ustvarja tveganje, da se bodo socialne neenakosti utrdile, družbe in gospodarstva pa bodo prikrajšana za vključujoč napredek.

| 3.3 | Podnebne politike bodo močno vplivale na delavce in industrijske sektorje, zato bodo potrebni obsežno usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje. Prehod bi bilo treba izkoristiti kot priložnost za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest z dobrimi delovnimi pogoji v vseh sektorjih in regijah. Pri podnebnih strategijah je treba upoštevati regionalne in lokalne razlike, ne le splošne podatke, ter podpirati najbolj prizadete regije. Prav tako bi bilo treba zagotoviti, da lahko delavci v isti regiji, v kateri delajo danes, najdejo alternativne možnosti za kakovostno zaposlitev, da se ne ogrozi podpora, ki jo skupnosti dajejo potrebnemu prehodu. |
| --- | --- |

3.3

Podnebne politike bodo močno vplivale na delavce in industrijske sektorje, zato bodo potrebni obsežno usposabljanje, preusposabljanje in izpopolnjevanje. Prehod bi bilo treba izkoristiti kot priložnost za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest z dobrimi delovnimi pogoji v vseh sektorjih in regijah. Pri podnebnih strategijah je treba upoštevati regionalne in lokalne razlike, ne le splošne podatke, ter podpirati najbolj prizadete regije. Prav tako bi bilo treba zagotoviti, da lahko delavci v isti regiji, v kateri delajo danes, najdejo alternativne možnosti za kakovostno zaposlitev, da se ne ogrozi podpora, ki jo skupnosti dajejo potrebnemu prehodu.

| 3.4 | Regije bi si morale izmenjati izkušnje o tem, kako razviti podeželska območja kot kraje za učenje, delo in življenje z dobrim življenjskimi standardom in storitvami, in sicer s podpiranjem gospodarske diverzifikacije podeželja in območij, ki zaostajajo v razvoju. Strategije pametne specializacije kot orodja za ustvarjanje raznolikih in kvalificiranih delovnih mest so še vedno prepogosto osredotočene na tradicionalne sektorje. Kljub temu obstajajo dobri primeri industrijskih prehodov, ki so rezultat socialnega dialoga in ki jim je vredno slediti. |
| --- | --- |

3.4

Regije bi si morale izmenjati izkušnje o tem, kako razviti podeželska območja kot kraje za učenje, delo in življenje z dobrim življenjskimi standardom in storitvami, in sicer s podpiranjem gospodarske diverzifikacije podeželja in območij, ki zaostajajo v razvoju. Strategije pametne specializacije kot orodja za ustvarjanje raznolikih in kvalificiranih delovnih mest so še vedno prepogosto osredotočene na tradicionalne sektorje. Kljub temu obstajajo dobri primeri industrijskih prehodov, ki so rezultat socialnega dialoga in ki jim je vredno slediti.

| 3.5 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj vzpostavijo kohezijske politike in sklade EU, da bi podprle oblikovanje prehodov na trgu dela tako, da bodo upoštevani vsi delavci in vse regije. Bistveno je zagotoviti privlačne pogoje za podjetja, hkrati pa upoštevati, da morajo podjetja vlagati v inovacije in konkurenčnost ter se prilagajati spreminjajočim se potrebam. Delavcem je treba omogočiti, da živijo v vseh regijah Evrope, te pa morajo biti sposobne ustvarjati blaginjo z delom ter biti privlačne za podjetja in delavce. |
| --- | --- |

3.5

EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj vzpostavijo kohezijske politike in sklade EU, da bi podprle oblikovanje prehodov na trgu dela tako, da bodo upoštevani vsi delavci in vse regije. Bistveno je zagotoviti privlačne pogoje za podjetja, hkrati pa upoštevati, da morajo podjetja vlagati v inovacije in konkurenčnost ter se prilagajati spreminjajočim se potrebam. Delavcem je treba omogočiti, da živijo v vseh regijah Evrope, te pa morajo biti sposobne ustvarjati blaginjo z delom ter biti privlačne za podjetja in delavce.

| 3.6 | Za uspešno upravljanje prehodov za pravično in vključujoče okrevanje morajo evropski trg dela in kohezijska politika temeljiti na dolgoročnih in stabilnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu in kolektivnih pogajanjih. Evropski semester in pregled socialnih kazalnikov EU sta pomembni orodji za zagotavljanje ciljno usmerjenih priporočil državam članicam v boju proti regionalnim neenakostim ter kakovostnih delovnih mest in storitev v vseh regijah. |
| --- | --- |

3.6

Za uspešno upravljanje prehodov za pravično in vključujoče okrevanje morajo evropski trg dela in kohezijska politika temeljiti na dolgoročnih in stabilnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu in kolektivnih pogajanjih. Evropski semester in pregled socialnih kazalnikov EU sta pomembni orodji za zagotavljanje ciljno usmerjenih priporočil državam članicam v boju proti regionalnim neenakostim ter kakovostnih delovnih mest in storitev v vseh regijah.

| 3.6.1 | EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo evropski trg dela in kohezijska politika temeljili na trajnostnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu ter kolektivnih pogajanjih. Pri slednjih je treba spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in nacionalne sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci. |
| --- | --- |

3.6.1

EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo evropski trg dela in kohezijska politika temeljili na trajnostnih naložbah v kakovostna delovna mesta, dostopu do usposabljanja in osnovnih storitev, socialnem dialogu ter kolektivnih pogajanjih. Pri slednjih je treba spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev in nacionalne sisteme odnosov med delodajalci in delojemalci.

| 3.7 | Poleg kakovostnih zaposlitvenih možnosti, ki ponujajo privlačne plače, delovne pogoje, kakovostno usposabljanje in poklicni razvoj, je regionalna privlačnost odvisna od dostojnega življenjskega standarda, med drugim od dostopa do cenovno ugodnih stanovanj, visokokakovostnega izobraževanja in javnih storitev ter dobre infrastrukture. Četudi se priznava vloga nacionalne zakonodaje in sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci, lahko različni socialni in delovni standardi, ozek obseg kolektivnih pogajanj, pomanjkanje naložb in majhno zaupanje v institucije hitro postanejo vzrok za strukturne razlike med regijami, kar bi zavrlo ustrezen razvoj uravnoteženega evropskega trga dela. |
| --- | --- |

3.7

Poleg kakovostnih zaposlitvenih možnosti, ki ponujajo privlačne plače, delovne pogoje, kakovostno usposabljanje in poklicni razvoj, je regionalna privlačnost odvisna od dostojnega življenjskega standarda, med drugim od dostopa do cenovno ugodnih stanovanj, visokokakovostnega izobraževanja in javnih storitev ter dobre infrastrukture. Četudi se priznava vloga nacionalne zakonodaje in sistemov odnosov med delodajalci in delojemalci, lahko različni socialni in delovni standardi, ozek obseg kolektivnih pogajanj, pomanjkanje naložb in majhno zaupanje v institucije hitro postanejo vzrok za strukturne razlike med regijami, kar bi zavrlo ustrezen razvoj uravnoteženega evropskega trga dela.

| 3.8 | EESO pozdravlja dejstvo, da je namen sporočila razviti tesno sodelovanje med regionalnimi oblastmi, organizacijami socialnih partnerjev, zavodi za zaposlovanje ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja. Socialni dialog je treba učinkovito uporabiti, da bi privabili podjetja v prikrajšane regije in zagotovili kakovostna delovna mesta, ustrezne plače, varnost zaposlitve s standardnim zaposlitvenim razmerjem in dostopom do socialne zaščite, možnosti vseživljenjskega učenja, dobre delovne pogoje ter varnost in zdravje pri delu, razumen delovni čas z dobro uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja ter sindikalno zastopstvo in pogajalske pravice. |
| --- | --- |

3.8

EESO pozdravlja dejstvo, da je namen sporočila razviti tesno sodelovanje med regionalnimi oblastmi, organizacijami socialnih partnerjev, zavodi za zaposlovanje ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja. Socialni dialog je treba učinkovito uporabiti, da bi privabili podjetja v prikrajšane regije in zagotovili kakovostna delovna mesta, ustrezne plače, varnost zaposlitve s standardnim zaposlitvenim razmerjem in dostopom do socialne zaščite, možnosti vseživljenjskega učenja, dobre delovne pogoje ter varnost in zdravje pri delu, razumen delovni čas z dobro uskladitvijo poklicnega in zasebnega življenja ter sindikalno zastopstvo in pogajalske pravice.

| 3.9 | EESO meni, da bi moral biti cilj sporočila širši in ne bi smel biti namenjen le privabljanju visoko usposobljenih delavcev, oziroma talentov, v prikrajšane regije z namenom gospodarskega razvoja. V številnih regijah EU na splošno primanjkuje delavcev, medtem ko kar 26,4 % neaktivne evropske delovne sile prebiva v prikrajšanih regijah, in sicer zaradi pomanjkanja priložnosti za kakovostno zaposlitev, nezaupanja v državne institucije, iz družinskih razlogov ali zaradi zaposlitve v sivi ekonomiji itd. Podjetja morajo imeti dobre pogoje, delavce in infrastrukturo za inovacije in konkurenčnost ter morajo poskrbeti za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje svojih delavcev in si prizadevati za privabljanje kvalificiranih delavcev na dobra delovna mesta. Poudarek sporočila in ukrepov, ki iz njega izhajajo, bi bilo treba preusmeriti na vprašanje, kako se lahko s pravičnim prehodom na zeleno in digitalno gospodarstvo podpre izpopolnjevanje vseh delavcev. |
| --- | --- |

3.9

EESO meni, da bi moral biti cilj sporočila širši in ne bi smel biti namenjen le privabljanju visoko usposobljenih delavcev, oziroma talentov, v prikrajšane regije z namenom gospodarskega razvoja. V številnih regijah EU na splošno primanjkuje delavcev, medtem ko kar 26,4 % neaktivne evropske delovne sile prebiva v prikrajšanih regijah, in sicer zaradi pomanjkanja priložnosti za kakovostno zaposlitev, nezaupanja v državne institucije, iz družinskih razlogov ali zaradi zaposlitve v sivi ekonomiji itd. Podjetja morajo imeti dobre pogoje, delavce in infrastrukturo za inovacije in konkurenčnost ter morajo poskrbeti za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje svojih delavcev in si prizadevati za privabljanje kvalificiranih delavcev na dobra delovna mesta. Poudarek sporočila in ukrepov, ki iz njega izhajajo, bi bilo treba preusmeriti na vprašanje, kako se lahko s pravičnim prehodom na zeleno in digitalno gospodarstvo podpre izpopolnjevanje vseh delavcev.

| 3.10 | EESO pozdravlja uporabo številnih instrumentov financiranja EU v okviru sredstev kohezijske politike (ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in Sklad za pravični prehod) v programskem obdobju 2021–2027, da bi zmanjšali regionalne razlike in izvajali evropski steber socialnih pravic. Zaposljivost in gospodarski razvoj podeželskih in neurbaniziranih območij je mogoče spodbuditi s ciljno usmerjenimi ukrepi. V ta namen je treba poskrbeti za intenzivnejše dopolnjevanje in usklajevanje med evropskimi skladi za okrevanje, odpornost in kohezijo, med njimi Skladom za pravični prehod, da bi se spodbujalo ustvarjanje delovnih mest, kakovostnih zaposlitvenih priložnosti in napredka na področju materialne infrastrukture. Okrepiti bi bilo treba učinkovitost kohezijskih skladov, da bi zmanjšali socialno-ekonomske razlike in zapolnili vrzeli v razvoju med regijami EU. Za spodbujanje dostojnih delovnih mest bi morali za državno pomoč in uporabo sredstev iz proračuna EU veljati strogi socialni pogoji, v skladu s katerimi bi bili prejemniki dolžni spoštovati veljavno delovno zakonodajo in kolektivne pogodbe. |
| --- | --- |

3.10

EESO pozdravlja uporabo številnih instrumentov financiranja EU v okviru sredstev kohezijske politike (ESRR, ESS+, Kohezijski sklad in Sklad za pravični prehod) v programskem obdobju 2021–2027, da bi zmanjšali regionalne razlike in izvajali evropski steber socialnih pravic. Zaposljivost in gospodarski razvoj podeželskih in neurbaniziranih območij je mogoče spodbuditi s ciljno usmerjenimi ukrepi. V ta namen je treba poskrbeti za intenzivnejše dopolnjevanje in usklajevanje med evropskimi skladi za okrevanje, odpornost in kohezijo, med njimi Skladom za pravični prehod, da bi se spodbujalo ustvarjanje delovnih mest, kakovostnih zaposlitvenih priložnosti in napredka na področju materialne infrastrukture. Okrepiti bi bilo treba učinkovitost kohezijskih skladov, da bi zmanjšali socialno-ekonomske razlike in zapolnili vrzeli v razvoju med regijami EU. Za spodbujanje dostojnih delovnih mest bi morali za državno pomoč in uporabo sredstev iz proračuna EU veljati strogi socialni pogoji, v skladu s katerimi bi bili prejemniki dolžni spoštovati veljavno delovno zakonodajo in kolektivne pogodbe.

| 3.11 | Prizadevanja za boj proti korupciji in ohranjanje pravne države imajo temeljno vlogo pri tem, da postanejo regije privlačnejše za akterje na trgu dela. Bistveno je zagotoviti, da bodo Evropska komisija in revizijski organi EU (npr. Evropsko računsko sodišče in urad OLAF) bolje spremljali učinkovitost uporabe sredstev EU, zlasti decentraliziranih. Za pravično razporeditev sredstev iz Kohezijskega sklada, namenjeno učinkovitemu in kakovostnemu regionalnemu razvoju, je po mnenju EESO pomembno, da Evropska komisija in države članice začnejo razpravo o prihodnjih procesih, ki bodo podpirali večletni finančni okvir in s katerimi se bo zagotovila ocena potreb in sredstev na ravni EU. |
| --- | --- |

3.11

Prizadevanja za boj proti korupciji in ohranjanje pravne države imajo temeljno vlogo pri tem, da postanejo regije privlačnejše za akterje na trgu dela. Bistveno je zagotoviti, da bodo Evropska komisija in revizijski organi EU (npr. Evropsko računsko sodišče in urad OLAF) bolje spremljali učinkovitost uporabe sredstev EU, zlasti decentraliziranih. Za pravično razporeditev sredstev iz Kohezijskega sklada, namenjeno učinkovitemu in kakovostnemu regionalnemu razvoju, je po mnenju EESO pomembno, da Evropska komisija in države članice začnejo razpravo o prihodnjih procesih, ki bodo podpirali večletni finančni okvir in s katerimi se bo zagotovila ocena potreb in sredstev na ravni EU.

| 3.12 | Demokratično ravnanje pri upravljanju in ustreznem dodeljevanju sredstev EU je mogoče doseči z učinkovitim vključevanjem socialnih partnerjev in ustreznih deležnikov v odločanje o uporabi sredstev EU za regionalni razvoj. Socialni in državljanski dialog je treba učinkovito izvajati, da se doseže kakovosten regionalni razvoj, ki bo ustrezal potrebam podjetij in ljudi, ki živijo ali želijo živeti v zadevnih regijah. |
| --- | --- |

3.12

Demokratično ravnanje pri upravljanju in ustreznem dodeljevanju sredstev EU je mogoče doseči z učinkovitim vključevanjem socialnih partnerjev in ustreznih deležnikov v odločanje o uporabi sredstev EU za regionalni razvoj. Socialni in državljanski dialog je treba učinkovito izvajati, da se doseže kakovosten regionalni razvoj, ki bo ustrezal potrebam podjetij in ljudi, ki živijo ali želijo živeti v zadevnih regijah.

| 3.13 | Zeleni in digitalni prehod močno vplivata na industrijske sektorje v regijah. Konkurenčno okolje za podjetja, usmerjeno v trajnostno rast, lahko pomaga privabiti ljudi vanje ter ustvariti konkurenčno in privlačno EU na svetovni ravni. Regije morajo skupaj s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi nujno oblikovati učinkovite strategije, pri katerih bodo upoštevale potrebe in možnosti za gospodarski razvoj, da bi postale privlačne za ljudi in podjetja. Zagotoviti je treba ravnovesje med evropskimi in regionalnimi politikami ob spoštovanju subsidiarnosti regij. |
| --- | --- |

3.13

Zeleni in digitalni prehod močno vplivata na industrijske sektorje v regijah. Konkurenčno okolje za podjetja, usmerjeno v trajnostno rast, lahko pomaga privabiti ljudi vanje ter ustvariti konkurenčno in privlačno EU na svetovni ravni. Regije morajo skupaj s socialnimi partnerji in zainteresiranimi stranmi nujno oblikovati učinkovite strategije, pri katerih bodo upoštevale potrebe in možnosti za gospodarski razvoj, da bi postale privlačne za ljudi in podjetja. Zagotoviti je treba ravnovesje med evropskimi in regionalnimi politikami ob spoštovanju subsidiarnosti regij.

| 3.13.1 | Nedavno napovedani pobudi za industrijski načrt v okviru zelenega dogovora in akt o neto ničelni industriji – pri čemer je razvoj znanj in spretnosti eden od štirih stebrov industrijskega načrta – bi bilo treba izvajati z močno regionalno razsežnostjo, zlasti pri ustanavljanju načrtovanih akademij za neto ničelne industrije. |
| --- | --- |

3.13.1

Nedavno napovedani pobudi za industrijski načrt v okviru zelenega dogovora in akt o neto ničelni industriji – pri čemer je razvoj znanj in spretnosti eden od štirih stebrov industrijskega načrta – bi bilo treba izvajati z močno regionalno razsežnostjo, zlasti pri ustanavljanju načrtovanih akademij za neto ničelne industrije.

| 3.14 | Glavno orodje politike za boj proti brezposelnosti mladih in zagotavljanje evropskega jamstva za mlade je ESS+, čigar vsaj 12 % sredstev je treba porabiti v državah članicah, v katerih je število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, nad povprečjem EU. Vendar si morajo države članice bolj prizadevati, da bi bile vse regije, tudi prikrajšane, zanimive za mlade študente in delavce. Socialni partnerji in drugi deležniki bi morali biti smiselno vključeni v zasnovo in izvajanje ter v ocenjevanje porabe sredstev ESS+, da bi zagotovili njihovo učinkovito podporo pri ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in plačanih kakovostnih vajeništev in pripravništev za mlade brezposelne. Obravnavati bi bilo treba deficitarne poklice, da bi postala delovna mesta in izobraževanje privlačna, socialne partnerje pa bi bilo treba opolnomočiti in jih podpreti pri izvajanju nekaterih politik in posebnih ukrepov, s katerimi bi postali ti poklici bolj zanimivi. |
| --- | --- |

3.14

Glavno orodje politike za boj proti brezposelnosti mladih in zagotavljanje evropskega jamstva za mlade je ESS+, čigar vsaj 12 % sredstev je treba porabiti v državah članicah, v katerih je število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, nad povprečjem EU. Vendar si morajo države članice bolj prizadevati, da bi bile vse regije, tudi prikrajšane, zanimive za mlade študente in delavce. Socialni partnerji in drugi deležniki bi morali biti smiselno vključeni v zasnovo in izvajanje ter v ocenjevanje porabe sredstev ESS+, da bi zagotovili njihovo učinkovito podporo pri ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in plačanih kakovostnih vajeništev in pripravništev za mlade brezposelne. Obravnavati bi bilo treba deficitarne poklice

| 3.15 | Regije lahko postanejo zanimive za delavce z vsemi ravnmi znanja in spretnosti, če ponujajo ugodna delovna mesta in plače. V zvezi s tem imajo bistveno vlogo učinkovito izvajanje direktive EU o minimalnih plačah ter izboljšanje delovnih pogojev in plač s kolektivnimi pogajanji. Vlade, lokalne in regionalne oblasti, socialne službe, podjetja in sindikati bi morali sodelovati v okviru socialnega dialoga, da bi delavcem zagotovili učinkovite rešitve glede starševstva in potreb po oskrbi, in sicer z zagotavljanjem kakovostnega in vključujočega otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe. |
| --- | --- |

3.15

Regije lahko postanejo zanimive za delavce z vsemi ravnmi znanja in spretnosti, če ponujajo ugodna delovna mesta in plače. V zvezi s tem imajo bistveno vlogo učinkovito izvajanje direktive EU o minimalnih plačah ter izboljšanje delovnih pogojev in plač s kolektivnimi pogajanji. Vlade, lokalne in regionalne oblasti, socialne službe, podjetja in sindikati bi morali sodelovati v okviru socialnega dialoga, da bi delavcem zagotovili učinkovite rešitve glede starševstva in potreb po oskrbi, in sicer z zagotavljanjem kakovostnega in vključujočega otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe.

| 3.16 | Evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu pod okriljem ELA bi lahko spodbujala preoblikovanje neprijavljenega dela v prijavljeno in dostojno zaposlitev. Na ta način bi s krepitvijo davčne osnove in izboljšanjem dostopa delavcev do socialne zaščite prispevali tudi k regionalnemu razvoju. Na podlagi priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2019) (11) je treba vsem zagotoviti enak dostop do socialne zaščite ne glede na zaposlitveni status. |
| --- | --- |

3.16

Evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu pod okriljem ELA bi lahko spodbujala preoblikovanje neprijavljenega dela v prijavljeno in dostojno zaposlitev. Na ta način bi s krepitvijo davčne osnove in izboljšanjem dostopa delavcev do socialne zaščite prispevali tudi k regionalnemu razvoju. Na podlagi priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2019) (11

| 3.17 | Učinkovito socialno varstvo in koordinacija sistemov socialne varnosti sta ključnega pomena za zagotavljanje enakega obravnavanja mobilnih delavcev. Digitalna orodja, kot je evropska izkaznica socialnega zavarovanja, lahko izboljšajo čezmejno identifikacijo in preverjanje ter delavcem pomagajo pri sledenju, prenosu in uveljavljanju vseh svojih zbranih pravic socialne varnosti. Za pritegnitev delavcev k delu v prikrajšanih regijah je treba odpraviti nepravično obravnavo, kot so dvojna obdavčitev ali oprostitve plačila socialnih prispevkov za mobilne delavce, da delavcev, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja, ne kaznujejo države članice gostiteljice ali matične države ob njihovi vrnitvi. |
| --- | --- |

3.17

Učinkovito socialno varstvo in koordinacija sistemov socialne varnosti sta ključnega pomena za zagotavljanje enakega obravnavanja mobilnih delavcev. Digitalna orodja, kot je evropska izkaznica socialnega zavarovanja, lahko izboljšajo čezmejno identifikacijo in preverjanje ter delavcem pomagajo pri sledenju, prenosu in uveljavljanju vseh svojih zbranih pravic socialne varnosti. Za pritegnitev delavcev k delu v prikrajšanih regijah je treba odpraviti nepravično obravnavo, kot so dvojna obdavčitev ali oprostitve plačila socialnih prispevkov za mobilne delavce, da delavcev, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja, ne kaznujejo države članice gostiteljice ali matične države ob njihovi vrnitvi.

| 3.18 | Politike na področju znanj in spretnosti imajo pomembno vlogo pri regionalnem razvoju, vendar jih je treba povezati tudi z naložbami in dopolnilnimi ukrepi politike, da se poveča privlačnost regij za delavce in podjetja. Trg dela potrebuje delavce z vsemi ravnmi znanja in spretnosti, regionalni razvoj pa bi moral privabiti vse delavce, tudi nizko in srednje kvalificirane, in ne le „talentov“ in visoko usposobljenih. |
| --- | --- |

3.18

Politike na področju znanj in spretnosti imajo pomembno vlogo pri regionalnem razvoju, vendar jih je treba povezati tudi z naložbami in dopolnilnimi ukrepi politike, da se poveča privlačnost regij za delavce in podjetja. Trg dela potrebuje delavce z vsemi ravnmi znanja in spretnosti, regionalni razvoj pa bi moral privabiti vse delavce, tudi nizko in srednje kvalificirane, in ne le „talentov“ in visoko usposobljenih.

| 3.19 | EESO je zadovoljen, da je cilj sporočila zagotoviti enak dostop do kakovostnih javnih storitev (kot so dolgotrajna oskrba, cenovno dostopna stanovanja in kulturne storitve, promet, oskrba z energijo in dostop do interneta) ter kakovostnega izobraževanja in infrastrukture, kot so predšolska vzgoja in varstvo ter izobraževanje in usposabljanje. Izobraževalne storitve ne bi smele biti koristne in privlačne le za visoko usposobljene delavce, temveč tudi za vse ostale delavce z nižjimi kvalifikacijami. |
| --- | --- |

3.19

EESO je zadovoljen, da je cilj sporočila zagotoviti enak dostop do kakovostnih javnih storitev (kot so dolgotrajna oskrba, cenovno dostopna stanovanja in kulturne storitve, promet, oskrba z energijo in dostop do interneta) ter kakovostnega izobraževanja in infrastrukture, kot so predšolska vzgoja in varstvo ter izobraževanje in usposabljanje. Izobraževalne storitve ne bi smele biti koristne in privlačne le za visoko usposobljene delavce, temveč tudi za vse ostale delavce z nižjimi kvalifikacijami.

| 3.20 | Portal Europass je treba izboljšati, da se posameznikom zagotovijo jasne informacije o zaposlitvenih in izobraževalnih možnostih, dostopu do storitev svetovanja ter postopkih priznavanja spričeval. V okviru tega bi lahko EURES še naprej prispeval k pravični mobilnosti delovne sile, med drugim s spodbujanjem poštenih praks zaposlovanja in neposrednih zaposlitev in kakovostnih delovnih mest ter z bojem proti nepoštenim praksam čezmejne mobilnosti. Zasebne agencije za zaposlovanje bi morale dokazati svojo uspešnost, preden bi se lahko pridružile mreži EURES. Evropski organ za delo mora v okviru svojega mandata za zagotavljanje pravične in učinkovite mobilnosti delovne sile poleg delavcev, ki želijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja, podpirati tudi tiste, ki se nameravajo vrniti v matično državo članico. |
| --- | --- |

3.20

Portal Europass je treba izboljšati, da se posameznikom zagotovijo jasne informacije o zaposlitvenih in izobraževalnih možnostih, dostopu do storitev svetovanja ter postopkih priznavanja spričeval. V okviru tega bi lahko EURES še naprej prispeval k pravični mobilnosti delovne sile, med drugim s spodbujanjem poštenih praks zaposlovanja in neposrednih zaposlitev in kakovostnih delovnih mest ter z bojem proti nepoštenim praksam čezmejne mobilnosti. Zasebne agencije za zaposlovanje bi morale dokazati svojo uspešnost, preden bi se lahko pridružile mreži EURES. Evropski organ za delo mora v okviru svojega mandata za zagotavljanje pravične in učinkovite mobilnosti delovne sile poleg delavcev, ki želijo uveljavljati svojo pravico do prostega gibanja, podpirati tudi tiste, ki se nameravajo vrniti v matično državo članico.

| 3.21 | EESO pozdravlja, da je Evropska komisija pozvala k spodbujanju kakovostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja v povezavi z regionalnim razvojem. Bistveno je vsem delavcem v javnem in zasebnem sektorju zagotoviti enak dostop do izobraževanja odraslih, pa tudi tistim odraslim, ki niso aktivni na trgu dela, in sicer z upoštevanjem izvajanja Resolucije Sveta o novem evropskem programu za učenje odraslih 2021–2030 (12), priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (13) in priporočila Sveta o mikrodokazilih (14), da bi tako dosegli cilj 60-odstotne udeležbe v izobraževanju odraslih (15). Pomembno je tudi zagotoviti učinkovito podporo delavcem pri dostopu do usposabljanja zaposlenih in plačanega študijskega dopusta, tako da bodo pri soupravljanju različnih sistemov financiranja sodelovali socialni partnerji. Ljudje bi morali imeti dostop do podjetniških znanj in spretnosti ter prejeti finančno podporo za ustanovitev lastnega podjetja. |
| --- | --- |

3.21

EESO pozdravlja, da je Evropska komisija pozvala k spodbujanju kakovostnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja v povezavi z regionalnim razvojem. Bistveno je vsem delavcem v javnem in zasebnem sektorju zagotoviti enak dostop do izobraževanja odraslih, pa tudi tistim odraslim, ki niso aktivni na trgu dela, in sicer z upoštevanjem izvajanja Resolucije Sveta o novem evropskem programu za učenje odraslih 2021–2030 (12

13

14

15

| 3.22 | V regijah je treba izboljšati izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje s celostnega vidika, da bo postalo privlačno za učence in starše, saj imajo poleg znanj in spretnosti, povezanih s trgom dela, ključno vlogo tudi osnovne kompetence, zlasti demokratično državljanstvo, ter osnovna in prečna znanja in spretnosti, zlasti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike. Da bi mlade v prikrajšanih regijah spodbudili k pridobitvi visokošolskih kvalifikacij, bi morala biti na voljo tudi kakovostna delovna mesta. Regije morajo prav tako izboljšati kakovost izobraževanja za izgradnjo demokratičnega državljanstva in skupnih evropskih vrednot. Pomen kvalificiranih in usposobljenih državljanov za Evropo sega dlje od formalnega izobraževanja in zajema tudi neformalno ali priložnostno učenje. Državljani morajo biti sposobni pokazati, kaj so se naučili, in to učenje uporabiti na svoji poklicni poti ter za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje. Izboljšati bi bilo treba potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja. |
| --- | --- |

3.22

V regijah je treba izboljšati izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje s celostnega vidika, da bo postalo privlačno za učence in starše, saj imajo poleg znanj in spretnosti, povezanih s trgom dela, ključno vlogo tudi osnovne kompetence, zlasti demokratično državljanstvo, ter osnovna in prečna znanja in spretnosti, zlasti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike. Da bi mlade v prikrajšanih regijah spodbudili k pridobitvi visokošolskih kvalifikacij, bi morala biti na voljo tudi kakovostna delovna mesta. Regije morajo prav tako izboljšati kakovost izobraževanja za izgradnjo demokratičnega državljanstva in skupnih evropskih vrednot. Pomen kvalificiranih in usposobljenih državljanov za Evropo sega dlje od formalnega izobraževanja in zajema tudi neformalno ali priložnostno učenje. Državljani morajo biti sposobni pokazati, kaj so se naučili, in to učenje uporabiti na svoji poklicni poti ter za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje. Izboljšati bi bilo treba potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja.

| 3.23 | Evropska komisija predlaga uporabo sredstev EU za izboljšanje digitalne povezljivosti na podeželskih in oddaljenih območjih, da bi olajšali izobraževanje in usposabljanje na daljavo ter zmanjšali vrzeli v znanjih in spretnostih. EESO ponovno poudarja (16), da je treba v prikrajšanih regijah nujno poskrbeti za visokohitrostno internetno povezljivost tako, da se vsaj 10 % sredstev iz instrumenta NextGenerationEU nameni posebej za digitalni razvoj podeželja. Pomembno je, da se ustanovam za izobraževanje in usposabljanje, učencem, učiteljem in vodjem usposabljanj priskrbi digitalna oprema, saj bi orodja za virtualno sodelovanje prispevala k lažjemu dostopu do učenja na oddaljenih območjih ter za družinske oskrbovalce in invalide. Vendar je kakovostno izobraževanje in boj proti zgodnjemu opuščanju šolanja mogoče doseči le z osebnimi odnosi med učenci, učitelji in starši, da se bolje podprejo individualne potrebe učencev. V ta namen morajo biti delovna mesta v šolah zanimiva za visokokvalificirane učitelje in vodje usposabljanj. |
| --- | --- |

3.23

Evropska komisija predlaga uporabo sredstev EU za izboljšanje digitalne povezljivosti na podeželskih in oddaljenih območjih, da bi olajšali izobraževanje in usposabljanje na daljavo ter zmanjšali vrzeli v znanjih in spretnostih. EESO ponovno poudarja (16

| 3.24 | Pri izboljšanju kakovosti izobraževanja v regijah je bistvenega pomena vloga učiteljev. Učiteljem v vseh izobraževalnih sektorjih in vodjem usposabljanj bi bilo treba nuditi učinkovito podporo za izboljšanje kakovosti izobraževanja, da bi zagotovili razvoj znanj in spretnosti v okviru zelene in digitalne preobrazbe izobraževanja. Socialni dialog je bistven pri oblikovanju in izvajanju reform v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom šol ter pri opredeljevanju spretnosti in kompetenc, ki jih morajo učitelji in vodje usposabljanja pridobiti na začetku svoje poklicne poti in v okviru stalnega poklicnega razvoja. |
| --- | --- |

3.24

Pri izboljšanju kakovosti izobraževanja v regijah je bistvenega pomena vloga učiteljev. Učiteljem v vseh izobraževalnih sektorjih in vodjem usposabljanj bi bilo treba nuditi učinkovito podporo za izboljšanje kakovosti izobraževanja, da bi zagotovili razvoj znanj in spretnosti v okviru zelene in digitalne preobrazbe izobraževanja. Socialni dialog je bistven pri oblikovanju in izvajanju reform v zvezi z zelenim in digitalnim prehodom šol ter pri opredeljevanju spretnosti in kompetenc, ki jih morajo učitelji in vodje usposabljanja pridobiti na začetku svoje poklicne poti in v okviru stalnega poklicnega razvoja.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 32 final.

1

(2)  Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora, COM(2023) 62 final.

2

(3)  Spreminjajoče se podnebne nevarnosti v Evropi – Na indeksu temelječe interaktivno poročilo Evropske agencije za okolje – Evropska agencija za okolje.

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (2019/C 387/01) (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

4

(5)  Priporočilo Sveta z dne 8. decembra 2022 o dostopu do cenovno dostopne visokokakovostne dolgotrajne oskrbe 2022/C 476/01 (UL C 476, 15.12.2022, str. 1) in priporočilo Sveta z dne 22. maja 2019 o visokokakovostnih sistemih vzgoje in varstva predšolskih otrok (UL C 189, 5.6.2019, str. 4).

5

(6)  Pregled izobraževanja in usposabljanja 2022.

6

(7)  COM(2023) 32 final.

7

(8)  Komisija začenja delo v zvezi z evropskim letom spretnosti – zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje – Evropska komisija.

8

(9)  Vizija za podeželska območja.

9

(10)  Inforegio – Osmo poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji.

10

(11)  Priporočilo Sveta z dne 8. novembra 2019 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite 2019/C 387/01 (UL C 387, 15.11.2019, str. 1).

11

(12)  Resolucija Sveta o novem evropskem programu za učenje odraslih 2021–2030 2021/C 504/02 (UL C 504, 14.12.2021, str. 9).

12

(13)  Priporočilo Sveta o individualnih izobraževalnih računih za okrepitev usposabljanja delovno sposobnih odraslih.

13

(14)  Priporočilo Sveta z dne 16. junija 2022 o evropskem pristopu k mikrodokazilom za vseživljenjsko učenje in zaposljivost 2022/C 243/02 (UL C 243, 27.6.2022, str. 10).

14

(15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, COM(2021) 102 final.

15

(16)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Energetski in digitalni prehod na podeželju (mnenje na lastno pobudo) (UL C 486, 21.12.2022, str. 59).

16

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/108

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/1009 glede digitalnega označevanja sredstev za gnojenje EU

(COM(2023) 98 final — 2023/0049 (COD))

(2023/C 293/16)

| Poročevalec: | John COMER |
| --- | --- |

Poročevalec:

John COMER

John COMER

| Zaprosili | Evropski parlament, 13. 3. 2023
  Svet, 6. 3. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 6. 2023 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 38/0/2 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/0/4 |

Zaprosili

Evropski parlament, 13. 3. 2023

Svet, 6. 3. 2023

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 6. 2023

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

38/0/2

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/0/4

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da

| 1.1 | je zagotavljanje prostovoljnega digitalnega označevanja sredstev za gnojenje zelo pozitiven razvoj in da bi si bilo treba čim bolj prizadevati za to, da bi ga gospodarski subjekti začeli uporabljati; |
| --- | --- |

1.1

je zagotavljanje prostovoljnega digitalnega označevanja sredstev za gnojenje zelo pozitiven razvoj in da bi si bilo treba čim bolj prizadevati za to, da bi ga gospodarski subjekti začeli uporabljati;

| 1.2 | je treba tveganje digitalnega razkoraka pozorno spremljati. Kljub določbi, da je treba na zahtevo informacije zagotoviti na alternativen način, bi lahko digitalizacija za nekatere ranljive skupine pomenila dodaten zaostanek. Priporočljivo bi bilo, če bi obstajala časovni okvir in večja jasnost o tem, kako bi ta alternativen način učinkovito deloval; |
| --- | --- |

1.2

je treba tveganje digitalnega razkoraka pozorno spremljati. Kljub določbi, da je treba na zahtevo informacije zagotoviti na alternativen način, bi lahko digitalizacija za nekatere ranljive skupine pomenila dodaten zaostanek. Priporočljivo bi bilo, če bi obstajala časovni okvir in večja jasnost o tem, kako bi ta alternativen način učinkovito deloval;

| 1.3 | bi morali gospodarski subjekti, ki se odločijo za digitalno označevanje, poleg tega, kar predlaga Komisija, sprejeti posebne ukrepe, da bi končnim uporabnikom priporočili branje digitalne etikete in jih k temu spodbudili; |
| --- | --- |

1.3

bi morali gospodarski subjekti, ki se odločijo za digitalno označevanje, poleg tega, kar predlaga Komisija, sprejeti posebne ukrepe, da bi končnim uporabnikom priporočili branje digitalne etikete in jih k temu spodbudili;

| 1.4 | imajo nekateri končni uporabniki pomisleke glede prekomernega spremljanja na spletiščih digitalnega označevanja. Dati je treba ustrezna zagotovila, da ne bo prišlo do nepotrebnega spremljanja; |
| --- | --- |

1.4

imajo nekateri končni uporabniki pomisleke glede prekomernega spremljanja na spletiščih digitalnega označevanja. Dati je treba ustrezna zagotovila, da ne bo prišlo do nepotrebnega spremljanja;

| 1.5 | je predlog vredno pozdraviti, saj se osredotoča na učinkovitejšo uporabo sredstev za gnojenje, zmanjšuje stroške in spodbuja digitalizacijo kmetijskega sektorja, kar je dobrodošlo; |
| --- | --- |

1.5

je predlog vredno pozdraviti, saj se osredotoča na učinkovitejšo uporabo sredstev za gnojenje, zmanjšuje stroške in spodbuja digitalizacijo kmetijskega sektorja, kar je dobrodošlo;

| 1.6 | je treba na fizični in digitalni etiketi poudariti priporočilo, da se pred uporabo sredstev za gnojenje opravi vzorčenje tal. S takšnim ukrepanjem bi koristili okolju in prihranili denar; |
| --- | --- |

1.6

je treba na fizični in digitalni etiketi poudariti priporočilo, da se pred uporabo sredstev za gnojenje opravi vzorčenje tal. S takšnim ukrepanjem bi koristili okolju in prihranili denar;

| 1.7 | bi bilo treba v predlogu določiti obliko in format fizične etikete, vključno z najmanjšo velikostjo pisave na njej, da bo obveščanje jasnejše; |
| --- | --- |

1.7

bi bilo treba v predlogu določiti obliko in format fizične etikete, vključno z najmanjšo velikostjo pisave na njej, da bo obveščanje jasnejše;

| 1.8 | je priporočljivo, da je digitalna etiketa za gnojilna sredstva v embalaži, ki vsebuje 1 000 kg ali več, potrebna le, če so se gospodarski subjekti odločili za digitalno označevanje. Za embalažo, ki vsebuje do 1 000 kg gnojilnega sredstva, bi se morala vedno zahtevati fizična etiketa, tudi če so se gospodarski subjekti odločili za digitalno etiketo. |
| --- | --- |

1.8

je priporočljivo, da je digitalna etiketa za gnojilna sredstva v embalaži, ki vsebuje 1 000 kg ali več, potrebna le, če so se gospodarski subjekti odločili za digitalno označevanje. Za embalažo, ki vsebuje do 1 000 kg gnojilnega sredstva, bi se morala vedno zahtevati fizična etiketa, tudi če so se gospodarski subjekti odločili za digitalno etiketo.

2.   Ozadje mnenja

Ozadje mnenja

| 2.1 | Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je uvedla zahteve za označevanje, ki so precej obsežnejše od zahtev iz Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Ta nova uredba je odražala nove družbene zahteve in pomisleke ter dejstvo, da se je z novimi pravili trg EU odprl za inovativna in neznana sredstva za gnojenje, za katera končni uporabniki potrebujejo podrobnejša navodila. |
| --- | --- |

2.1

Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (1

2

| 2.2 | Prenatrpane etikete pa so težko berljive. Če je na etiketi preveč podatkov, je težko prepoznati bistvene informacije, ki jih končni uporabnik potrebuje. |
| --- | --- |

2.2

Prenatrpane etikete pa so težko berljive. Če je na etiketi preveč podatkov, je težko prepoznati bistvene informacije, ki jih končni uporabnik potrebuje.

| 2.3 | Gospodarski subjekti takšne etikete težko urejajo, poleg tega pa je treba podatke pogosto posodabljati, kar povečuje stroške označevanja. |
| --- | --- |

2.3

Gospodarski subjekti takšne etikete težko urejajo, poleg tega pa je treba podatke pogosto posodabljati, kar povečuje stroške označevanja.

| 2.4 | Vodilo predlagane spremembe Uredbe (EU) 2019/1009 so isti splošni cilji kot v Uredbi (EU) 2019/1009, in sicer zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja ter dobro delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

2.4

Vodilo predlagane spremembe Uredbe (EU) 2019/1009 so isti splošni cilji kot v Uredbi (EU) 2019/1009, in sicer zagotavljanje visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja ter dobro delovanje notranjega trga.

| 2.5 | Komisija je opredelila dve specifični težavi, ki ju želi s tem predlogom odpraviti:






  — | večja berljivost fizičnih etiket in |
| --- | --- | --- |

2.5

Komisija je opredelila dve specifični težavi, ki ju želi s tem predlogom odpraviti:

—

večja berljivost fizičnih etiket in

| — | lažje upravljanje etiket s strani gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

—

lažje upravljanje etiket s strani gospodarskih subjektov.

| 2.6 | Člen 6(7) Uredbe (EU) 2019/1009 določa, da morajo biti vse informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III, navedene na fizični etiketi. |
| --- | --- |

2.6

Člen 6(7) Uredbe (EU) 2019/1009 določa, da morajo biti vse informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III, navedene na fizični etiketi.

| 2.7 | Z novim predlogom pa se uvaja prostovoljna digitalizacija etiket za sredstva za gnojenje EU. Proizvajalci, uvozniki in distributerji se lahko odločijo, ali bodo uvedli digitalne etikete za sredstva za gnojenje EU. |
| --- | --- |

2.7

Z novim predlogom pa se uvaja prostovoljna digitalizacija etiket za sredstva za gnojenje EU. Proizvajalci, uvozniki in distributerji se lahko odločijo, ali bodo uvedli digitalne etikete za sredstva za gnojenje EU.

| 2.8 | Gospodarski subjekti, ki se odločijo za digitalno označevanje, lahko vse informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III, navedejo na digitalni etiketi, kadar sredstva za gnojenje dobavljajo drugim gospodarskim subjektom, ki niso končni uporabniki. Vsem subjektom, vključno s končnimi uporabniki, se lahko zgolj z digitalno etiketo dostavijo sredstva za gnojenje, ki se dobavljajo v razsutem stanju ali v embalaži, ki vsebuje več kot 1 000 kg. |
| --- | --- |

2.8

Gospodarski subjekti, ki se odločijo za digitalno označevanje, lahko vse informacije, zahtevane v skladu s Prilogo III, navedejo na digitalni etiketi, kadar sredstva za gnojenje dobavljajo drugim gospodarskim subjektom, ki niso končni uporabniki. Vsem subjektom, vključno s končnimi uporabniki, se lahko zgolj z digitalno etiketo dostavijo sredstva za gnojenje, ki se dobavljajo v razsutem stanju ali v embalaži, ki vsebuje več kot 1 000 kg.

| 2.9 | Gospodarski subjekti, ki uporabljajo digitalno označevanje, bodo morali pri dobavi sredstev za gnojenje končnim uporabnikom v embalaži, ki vsebuje 1 000 kg proizvoda ali manj, poleg digitalne etikete zagotoviti tudi fizično. |
| --- | --- |

2.9

Gospodarski subjekti, ki uporabljajo digitalno označevanje, bodo morali pri dobavi sredstev za gnojenje končnim uporabnikom v embalaži, ki vsebuje 1 000 kg proizvoda ali manj, poleg digitalne etikete zagotoviti tudi fizično.

| 2.10 | Fizična etiketa mora vsebovati vse informacije v zvezi z varovanjem zdravja ljudi in okolja ter najpomembnejše informacije o agronomski učinkovitosti in vsebini proizvoda in druge informacije, potrebne po nakupu, kot so informacije o varnem skladiščenju in odstranjevanju. |
| --- | --- |

2.10

Fizična etiketa mora vsebovati vse informacije v zvezi z varovanjem zdravja ljudi in okolja ter najpomembnejše informacije o agronomski učinkovitosti in vsebini proizvoda in druge informacije, potrebne po nakupu, kot so informacije o varnem skladiščenju in odstranjevanju.

| 2.11 | Predlog določa splošna pravila v zvezi z digitalizacijo etiket brez razlikovanja med poklicnimi in nepoklicnimi končnimi uporabniki. Gospodarski subjekti bodo morali zlasti zagotoviti, da je digitalna etiketa dostopna brezplačno in enostavno po vsej EU ter je na voljo pet let od trenutka, ko je proizvod dan na trg. Fizična etiketa mora vsebovati nosilec podatkov (na primer kodo QR ali URL), da se omogoči enostaven dostop do digitalne etikete, za katerega ni potrebna posebna ali edinstvena aplikacija. Spletišče digitalne etikete mora vsebovati informacije, zahtevane v Prilogi III, in sicer ločeno od drugih informacij o trženju ali drugih posebnih ponudbah. Spletišče digitalne etikete ne sme omogočati nepotrebnega spremljanja. |
| --- | --- |

2.11

Predlog določa splošna pravila v zvezi z digitalizacijo etiket brez razlikovanja med poklicnimi in nepoklicnimi končnimi uporabniki. Gospodarski subjekti bodo morali zlasti zagotoviti, da je digitalna etiketa dostopna brezplačno in enostavno po vsej EU ter je na voljo pet let od trenutka, ko je proizvod dan na trg. Fizična etiketa mora vsebovati nosilec podatkov (na primer kodo QR ali URL), da se omogoči enostaven dostop do digitalne etikete, za katerega ni potrebna posebna ali edinstvena aplikacija. Spletišče digitalne etikete mora vsebovati informacije, zahtevane v Prilogi III, in sicer ločeno od drugih informacij o trženju ali drugih posebnih ponudbah. Spletišče digitalne etikete ne sme omogočati nepotrebnega spremljanja.

| 2.12 | Informacije na digitalnih etiketah morajo biti na voljo tudi z alternativnimi sredstvi, če se to zahteva, da se upoštevajo potrebe ranljivih uporabnikov, ki ne poznajo digitalnih etiket ali jih ne želijo uporabljati. |
| --- | --- |

2.12

Informacije na digitalnih etiketah morajo biti na voljo tudi z alternativnimi sredstvi, če se to zahteva, da se upoštevajo potrebe ranljivih uporabnikov, ki ne poznajo digitalnih etiket ali jih ne želijo uporabljati.

| 2.13 | Če iz kakršnega koli razloga digitalna etiketa začasno ni na voljo, je treba zagotoviti nadomestno možnost, ne da bi jo bilo treba zahtevati. |
| --- | --- |

2.13

Če iz kakršnega koli razloga digitalna etiketa začasno ni na voljo, je treba zagotoviti nadomestno možnost, ne da bi jo bilo treba zahtevati.

| 2.14 | Predlog pooblašča Komisijo, da dodatno prilagodi Prilogo III z odločitvijo, katere informacije glede označevanja bi se lahko končnim uporabnikom zagotovile v digitalni obliki za embalažo, ki vsebuje 1 000 kg proizvoda ali manj, odvisno od tega, kako se bo družba razvijala. |
| --- | --- |

2.14

Predlog pooblašča Komisijo, da dodatno prilagodi Prilogo III z odločitvijo, katere informacije glede označevanja bi se lahko končnim uporabnikom zagotovile v digitalni obliki za embalažo, ki vsebuje 1 000 kg proizvoda ali manj, odvisno od tega, kako se bo družba razvijala.

| 2.15 | Komisija navaja, da je predlog skladen s širšo politiko EU za evropski zeleni dogovor, katerega cilj je obravnavati dvojni izziv zelenega in digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

2.15

Komisija navaja, da je predlog skladen s širšo politiko EU za evropski zeleni dogovor, katerega cilj je obravnavati dvojni izziv zelenega in digitalnega prehoda.

| 2.16 | Namen predloga je povečati učinkovitost uporabe sredstev za gnojenje, zmanjšati stroške označevanja in spodbujati digitalizacijo kmetijskega sektorja, hkrati pa zagotoviti skladnost s širšo politiko EU za trajnostno in pametno prihodnost. |
| --- | --- |

2.16

Namen predloga je povečati učinkovitost uporabe sredstev za gnojenje, zmanjšati stroške označevanja in spodbujati digitalizacijo kmetijskega sektorja, hkrati pa zagotoviti skladnost s širšo politiko EU za trajnostno in pametno prihodnost.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja ta predlog za uvedbo digitalnega označevanja sredstev za gnojenje, ki je del splošnega trenda širitve digitalizacije informacij o proizvodih in njihovih etiket. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja ta predlog za uvedbo digitalnega označevanja sredstev za gnojenje, ki je del splošnega trenda širitve digitalizacije informacij o proizvodih in njihovih etiket.

| 3.2 | Dobavo sredstev za gnojenje, ki izpolnjujejo vseevropske standarde na področju zdravja, varnosti in okolja (z oznako CE), bodo lahko spremljale informacije na digitalni etiketi. |
| --- | --- |

3.2

Dobavo sredstev za gnojenje, ki izpolnjujejo vseevropske standarde na področju zdravja, varnosti in okolja (z oznako CE), bodo lahko spremljale informacije na digitalni etiketi.

| 3.3 | Prenatrpanost etiket je velik problem. Bistvene informacije je pogosto težko najti, zato se končni uporabniki včasih ne zmenijo za etikete s preveliko količino podrobnosti. S sedanjim izvajanjem Priloge III se na fizično etiketo očitno poskuša vnesti preveč informacij. Možnost digitalnih etiket je velik korak naprej. Z digitalnim označevanjem lahko fizična etiketa vsebuje samo resnično bistvene informacije in povezavo na digitalno etiketo. |
| --- | --- |

3.3

Prenatrpanost etiket je velik problem. Bistvene informacije je pogosto težko najti, zato se končni uporabniki včasih ne zmenijo za etikete s preveliko količino podrobnosti. S sedanjim izvajanjem Priloge III se na fizično etiketo očitno poskuša vnesti preveč informacij. Možnost digitalnih etiket je velik korak naprej. Z digitalnim označevanjem lahko fizična etiketa vsebuje samo resnično bistvene informacije in povezavo na digitalno etiketo.

| 3.4 | S predlogom Komisija dobiva pooblastilo za dodatno prilagoditev Priloge III in odločitev, kateri elementi označevanja se lahko zagotovijo digitalno. To pooblastilo Komisiji omogoča, da obstoječe elemente s fizične etikete prestavi na digitalno. |
| --- | --- |

3.4

S predlogom Komisija dobiva pooblastilo za dodatno prilagoditev Priloge III in odločitev, kateri elementi označevanja se lahko zagotovijo digitalno. To pooblastilo Komisiji omogoča, da obstoječe elemente s fizične etikete prestavi na digitalno.

| 3.5 | Digitalna etiketa mora vsebovati informacije, ki omogočajo identifikacijo proizvajalca proizvoda in vzpostavitev stika z njim, oznako CE in morebitno navedbo priglašenega organa. |
| --- | --- |

3.5

Digitalna etiketa mora vsebovati informacije, ki omogočajo identifikacijo proizvajalca proizvoda in vzpostavitev stika z njim, oznako CE in morebitno navedbo priglašenega organa.

| 3.6 | Predlog ne vsebuje določbe, ki bi urejala velikost in obliko fizične etikete. |
| --- | --- |

3.6

Predlog ne vsebuje določbe, ki bi urejala velikost in obliko fizične etikete.

| 3.7 | Učinkovitejša uporaba sredstev za gnojenje je pomemben element strategije „od vil do vilic“, ki določa cilj 50-odstotnega zmanjšanja izgube hranil in 20-odstotnega zmanjšanja uporabe gnojil do leta 2030. Po besedah Komisije ta predlog podpira trend večje učinkovitosti uporabe sredstev za gnojenje. Na fizično etiketo ni obvezno vključiti informacij o testiranju tal, ki bi sicer spodbudilo učinkovitejšo uporabo sredstev za gnojenje. |
| --- | --- |

3.7

Učinkovitejša uporaba sredstev za gnojenje je pomemben element strategije „od vil do vilic“, ki določa cilj 50-odstotnega zmanjšanja izgube hranil in 20-odstotnega zmanjšanja uporabe gnojil do leta 2030. Po besedah Komisije ta predlog podpira trend večje učinkovitosti uporabe sredstev za gnojenje. Na fizično etiketo ni obvezno vključiti informacij o testiranju tal, ki bi sicer spodbudilo učinkovitejšo uporabo sredstev za gnojenje.

| 3.8 | Kadar se gospodarski subjekti odločijo za digitalno etiketo, bi bilo treba končnemu uporabniku posebej močno priporočiti, naj si jo ogleda, da bi lahko čim bolje izkoristil obvezne informacije o proizvodu. |
| --- | --- |

3.8

Kadar se gospodarski subjekti odločijo za digitalno etiketo, bi bilo treba končnemu uporabniku posebej močno priporočiti, naj si jo ogleda, da bi lahko čim bolje izkoristil obvezne informacije o proizvodu.

| 3.9 | Zagotavljanje digitalne etikete je za gospodarske subjekte prostovoljno. Vendar bi bilo treba za podpiranje obsežnejše uporabe digitalnega označevanja dati prednost spodbujanju gospodarskih subjektov k prehodu na digitalno označevanje. |
| --- | --- |

3.9

Zagotavljanje digitalne etikete je za gospodarske subjekte prostovoljno. Vendar bi bilo treba za podpiranje obsežnejše uporabe digitalnega označevanja dati prednost spodbujanju gospodarskih subjektov k prehodu na digitalno označevanje.

| 3.10 | Potreba po večji učinkovitosti uporabe gnojil je bila poudarjena v sporočilu EU o gnojilih iz leta 2022 (3). Uporaba digitalnih orodij je ključni omogočitveni dejavnik v tem procesu. |
| --- | --- |

3.10

Potreba po večji učinkovitosti uporabe gnojil je bila poudarjena v sporočilu EU o gnojilih iz leta 2022 (3

| 3.11 | Digitalno označevanje bi moralo omogočiti boljše obveščanje o lastnostih in najučinkovitejši uporabi gnojil, kar bo koristilo okolju in končnim uporabnikom prineslo prihranke. |
| --- | --- |

3.11

Digitalno označevanje bi moralo omogočiti boljše obveščanje o lastnostih in najučinkovitejši uporabi gnojil, kar bo koristilo okolju in končnim uporabnikom prineslo prihranke.

| 3.12 | EESO pozdravlja dejstvo, da se na ravni EU uvajajo pogoji za uvedbo digitalnega označevanja, saj to ustvarja enake konkurenčne pogoje in tako izboljšuje notranji trg, hkrati pa zagotavlja visok standard zaščite, kot to zahteva Uredba (EU) 2019/1009. Poleg tega se lahko vse spremembe digitalnega označevanja izvedejo le na ravni EU. |
| --- | --- |

3.12

EESO pozdravlja dejstvo, da se na ravni EU uvajajo pogoji za uvedbo digitalnega označevanja, saj to ustvarja enake konkurenčne pogoje in tako izboljšuje notranji trg, hkrati pa zagotavlja visok standard zaščite, kot to zahteva Uredba (EU) 2019/1009. Poleg tega se lahko vse spremembe digitalnega označevanja izvedejo le na ravni EU.

| 3.13 | Predlog navaja, da bi bilo treba proizvode, dobavljene v embalaži, ki presega 1 000 kg, obravnavati, kot da so dobavljeni v razsutem stanju. Zaželeno bi bilo, če bi se proizvodi v 1 000-kilogramski embalaži šteli za dobavljene v razsutem stanju, za tiste, ki so dobavljeni v manj kot 1 000-kilogramski embalaži, pa bi bila potrebna fizična etiketa. |
| --- | --- |

3.13

Predlog navaja, da bi bilo treba proizvode, dobavljene v embalaži, ki presega 1 000 kg, obravnavati, kot da so dobavljeni v razsutem stanju. Zaželeno bi bilo, če bi se proizvodi v 1 000-kilogramski embalaži šteli za dobavljene v razsutem stanju, za tiste, ki so dobavljeni v manj kot 1 000-kilogramski embalaži, pa bi bila potrebna fizična etiketa.

| 3.14 | Tveganje digitalnega razkoraka za ranljive uporabnike je treba dodatno pojasniti. Komisija v predlogu navaja, da mora biti na zahtevo na voljo alternativa digitalni etiketi, vendar ni predviden noben časovni okvir, kako hitro naj bi bila takšna alternativa na voljo ranljivim končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

3.14

Tveganje digitalnega razkoraka za ranljive uporabnike je treba dodatno pojasniti. Komisija v predlogu navaja, da mora biti na zahtevo na voljo alternativa digitalni etiketi, vendar ni predviden noben časovni okvir, kako hitro naj bi bila takšna alternativa na voljo ranljivim končnim uporabnikom.

| 3.15 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti, da na spletiščih digitalnih etiket ne bo nepotrebnih sistemov spremljanja. |
| --- | --- |

3.15

EESO poudarja, da je treba zagotoviti, da na spletiščih digitalnih etiket ne bo nepotrebnih sistemov spremljanja.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (UL L 304, 21.11.2003, str. 1).

2

(3)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zagotavljanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (COM(2022) 590 final) (UL C 184, 25.5.2023, str. 109).

3

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/112

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2019/943 in (EU) 2019/942 ter direktiv (EU) 2018/2001 in (EU) 2019/944 za izboljšanje zasnove trga električne energije v Uniji

(COM(2023) 148 final — 2023/0077 (COD))

(2023/C 293/17)

| Poročevalec: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Christophe QUAREZ |

Poročevalec:

Jan DIRX

Jan DIRX

Soporočevalec:

Christophe QUAREZ

Christophe QUAREZ

| Zaprosila | Svet Evropske unije, 31. 3. 2023
  Evropski parlament, 29. 3. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/11/9 |

Zaprosila

Svet Evropske unije, 31. 3. 2023

Evropski parlament, 29. 3. 2023

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/11/9

1.   Politična priporočila

Politična priporočila

| 1.1 | Energija – z infrastrukturo, potrebno za prenos in distribucijo, – se bistveno razlikuje od ostalih dobrin, saj je temeljni element našega ekonomskega in socialnega sistema ter tako osrednji del zagotavljanja javnih storitev. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Zato je treba ustvariti regulativne okvirne pogoje za energijo prihodnosti, ki bodo zagotavljali okolju prijazno, cenovno dostopno in zanesljivo oskrbo z energijo ter tudi pravico do energije. To tudi pomeni, da je treba pri zasnovi trga energije upoštevati zahteve, povezane z razogljičenjem. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je za dosego cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga omogočiti osnovno oskrbo z energijo po reguliranih cenah. |
| --- | --- |

1.1

Energija – z infrastrukturo, potrebno za prenos in distribucijo, – se bistveno razlikuje od ostalih dobrin, saj je temeljni element našega ekonomskega in socialnega sistema ter tako osrednji del zagotavljanja javnih storitev. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Zato je treba ustvariti regulativne okvirne pogoje za energijo prihodnosti, ki bodo zagotavljali okolju prijazno, cenovno dostopno in zanesljivo oskrbo z energijo ter tudi pravico do energije. To tudi pomeni, da je treba pri zasnovi trga energije upoštevati zahteve, povezane z razogljičenjem. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je za dosego cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga omogočiti osnovno oskrbo z energijo po reguliranih cenah.

| 1.2 | Po mnenju EESO bi morala Komisija v svojem predlogu reforme trga električne energije predstaviti več korakov za prilagoditev zasnove trga novi realnosti, v kateri si je treba hkrati prizadevati za uresničenje treh ciljev: trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Nova realnost bo temeljila tudi na obnovljivih virih energije, pri čemer bodo poleg velikih proizvajalcev vse večjo vlogo imeli tudi proizvajalci-odjemalci in mali udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

1.2

Po mnenju EESO bi morala Komisija v svojem predlogu reforme trga električne energije predstaviti več korakov za prilagoditev zasnove trga novi realnosti, v kateri si je treba hkrati prizadevati za uresničenje treh ciljev: trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Nova realnost bo temeljila tudi na obnovljivih virih energije, pri čemer bodo poleg velikih proizvajalcev vse večjo vlogo imeli tudi proizvajalci-odjemalci in mali udeleženci na trgu.

| 1.3 | Sistem, ki upošteva te spremembe, lahko deluje le, če se odpravi vrstni red gospodarnosti in nadomesti z modelom, pri katerem cene električne energije temeljijo na konkretnih proizvodnih stroških. Prav tako mora sistem upoštevati povprečne stroške pri določanju cen. |
| --- | --- |

1.3

Sistem, ki upošteva te spremembe, lahko deluje le, če se odpravi vrstni red gospodarnosti in nadomesti z modelom, pri katerem cene električne energije temeljijo na konkretnih proizvodnih stroških. Prav tako mora sistem upoštevati povprečne stroške pri določanju cen.

| 1.4 | V okviru reforme trga električne energije je treba liberalizacijo kritično preučiti z vidika njene trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Poleg tega je treba poudariti, da se je s sedanjo krizo pokazalo, da liberalizirani energetski trgi ne morejo zadostiti potrebam in ne ustvarjajo zadostnih spodbud in varnosti naložb v obnovljive vire energije. Vlade bodo odgovorne za doseganje teh treh ciljev (trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe) na dolgi rok, saj jih trg ne bo spontano povezal in uresničil. |
| --- | --- |

1.4

V okviru reforme trga električne energije je treba liberalizacijo kritično preučiti z vidika njene trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Poleg tega je treba poudariti, da se je s sedanjo krizo pokazalo, da liberalizirani energetski trgi ne morejo zadostiti potrebam in ne ustvarjajo zadostnih spodbud in varnosti naložb v obnovljive vire energije. Vlade bodo odgovorne za doseganje teh treh ciljev (trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe) na dolgi rok, saj jih trg ne bo spontano povezal in uresničil.

| 1.5 | EESO se zato zavzema za hibridni model, pri katerem tržne sile in ciljno usmerjeno upravljanje skupaj vodijo do optimalnega delovanja trga v okviru zastavljenih ciljev. Bistvo tega modela je vladni „energetski mehanizem“, ki kupuje električno energijo od proizvajalcev in jo prodaja dobaviteljem gospodinjskih odjemalcev, malim in srednjim podjetjem, energetskim skupnostim državljanov in velikim odjemalcem, pa tudi drugim državam, kjer je to primerno in mogoče, pri čemer so vodilo za odločanje navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi na podlagi razpisov sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije, pri čemer bi bile pogodbe različnih vrst, na primer pogodbe o nakupu električne energije, pogodbe na razliko ter pogodbe s stroški in dodatkom. |
| --- | --- |

1.5

EESO se zato zavzema za hibridni model, pri katerem tržne sile in ciljno usmerjeno upravljanje skupaj vodijo do optimalnega delovanja trga v okviru zastavljenih ciljev. Bistvo tega modela je vladni „energetski mehanizem“, ki kupuje električno energijo od proizvajalcev in jo prodaja dobaviteljem gospodinjskih odjemalcev, malim in srednjim podjetjem, energetskim skupnostim državljanov in velikim odjemalcem, pa tudi drugim državam, kjer je to primerno in mogoče, pri čemer so vodilo za odločanje navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi na podlagi razpisov sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije, pri čemer bi bile pogodbe različnih vrst, na primer pogodbe o nakupu električne energije, pogodbe na razliko ter pogodbe s stroški in dodatkom.

| 1.6 | EESO močno podpira predlog Komisije, da se vloga odjemalcev okrepi z uvedbo pravice do neposredne souporabe energije iz obnovljivih virov. Pogoj za to pa je med drugim zahteva, da morajo biti vse zadevne informacije jasne in dostopne potrošnikom, da bodo lahko kot odjemalci in proizvajalci imeli neodvisno vlogo na trgu električne energije. EESO tudi meni, da mora biti trg organiziran tako, da bo odjemalcem, ki sami proizvajajo električno energijo (proizvajalci-odjemalci), ali drugim malim udeležencem na trgu omogočil čim večjo korist od električne energije, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo dovajajo v omrežje. Primer tega, kako je to mogoče organizirati na drugačen, bolj pošten način za male proizvajalce, je „banka električne energije“. |
| --- | --- |

1.6

EESO močno podpira predlog Komisije, da se vloga odjemalcev okrepi z uvedbo pravice do neposredne souporabe energije iz obnovljivih virov. Pogoj za to pa je med drugim zahteva, da morajo biti vse zadevne informacije jasne in dostopne potrošnikom, da bodo lahko kot odjemalci in proizvajalci imeli neodvisno vlogo na trgu električne energije. EESO tudi meni, da mora biti trg organiziran tako, da bo odjemalcem, ki sami proizvajajo električno energijo (proizvajalci-odjemalci), ali drugim malim udeležencem na trgu omogočil čim večjo korist od električne energije, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo dovajajo v omrežje. Primer tega, kako je to mogoče organizirati na drugačen, bolj pošten način za male proizvajalce, je „banka električne energije“.

| 1.7 | Poleg zahteve po pospešitvi razvoja zelenih plinov EESO poziva Komisijo, naj v sveženj za vodik in nizkoogljične pline vključi uredbo za zasnovo trga zemeljskega plina. Na ta način bi z enotnim integriranim in varnim trgom zemeljskega plina na ravni EU pospešili elektrifikacijo energetskega sistema z zagotavljanjem večje cenovne enakosti in varnosti za potrošnike. |
| --- | --- |

1.7

Poleg zahteve po pospešitvi razvoja zelenih plinov EESO poziva Komisijo, naj v sveženj za vodik in nizkoogljične pline vključi uredbo za zasnovo trga zemeljskega plina. Na ta način bi z enotnim integriranim in varnim trgom zemeljskega plina na ravni EU pospešili elektrifikacijo energetskega sistema z zagotavljanjem večje cenovne enakosti in varnosti za potrošnike.

| 1.8 | Za močno povezane sisteme energije iz obnovljivih virov in pospešen prehod na razogljičen sistem pa samo shranjevanje in lastna proizvodnja električne energije ne bosta zadostovala. Kar potrebujemo, so prožni trgi, ki v najboljšem scenariju tudi opozorijo na razmere, ki prevladujejo v omrežju. Pri vzpostavljanju teh prožnih trgov je smiselno razlikovati med različnimi ravnmi napetosti. |
| --- | --- |

1.8

Za močno povezane sisteme energije iz obnovljivih virov in pospešen prehod na razogljičen sistem pa samo shranjevanje in lastna proizvodnja električne energije ne bosta zadostovala. Kar potrebujemo, so prožni trgi, ki v najboljšem scenariju tudi opozorijo na razmere, ki prevladujejo v omrežju. Pri vzpostavljanju teh prožnih trgov je smiselno razlikovati med različnimi ravnmi napetosti.

| 1.9 | Ker bo za popolno učinkovitost reforme potreben čas, EESO priporoča, da mehanizem omejitve podmejnih donosov ostane v veljavi, dokler reforma ne bo v celoti izvedena. Prihodki bi morali biti usmerjeni v najbolj ranljive z možnostjo znižanja cen glede na tekoča gibanja veleprodajnih cen. |
| --- | --- |

1.9

Ker bo za popolno učinkovitost reforme potreben čas, EESO priporoča, da mehanizem omejitve podmejnih donosov ostane v veljavi, dokler reforma ne bo v celoti izvedena. Prihodki bi morali biti usmerjeni v najbolj ranljive z možnostjo znižanja cen glede na tekoča gibanja veleprodajnih cen.

| 1.10 | EESO poziva Komisijo, naj spremlja učinke predlagane reforme trga z električno energijo. To je nujno, saj ta trg doživlja korenite spremembe, vendar je še daleč do popolnoma novega sistema, zato bodo v prihodnjih letih nedvomno potrebne nadaljnje prilagoditve. To je pomembno tudi zato, ker za sedanji predlog Komisije ni bila pripravljena nikakršna ocena učinka, kar povečuje negotovost glede učinkov te reforme. |
| --- | --- |

1.10

EESO poziva Komisijo, naj spremlja učinke predlagane reforme trga z električno energijo. To je nujno, saj ta trg doživlja korenite spremembe, vendar je še daleč do popolnoma novega sistema, zato bodo v prihodnjih letih nedvomno potrebne nadaljnje prilagoditve. To je pomembno tudi zato, ker za sedanji predlog Komisije ni bila pripravljena nikakršna ocena učinka, kar povečuje negotovost glede učinkov te reforme.

2.   Utemeljitev političnih priporočil

Utemeljitev političnih priporočil

Splošni vidiki

Splošni vidiki

| 2.1 | EESO že nekaj časa poziva k reformi trga električne energije v EU (1). Razlog je v tem, da se tveganja, ki jim je izpostavljen trg električne energije v EU, v praksi večinoma prenašajo na odjemalce, kar je v posebnem poročilu z naslovom Povezovanje notranjega trga z električno energijo (2) ugotovilo tudi Evropsko računsko sodišče. |
| --- | --- |

2.1

EESO že nekaj časa poziva k reformi trga električne energije v EU (1

Povezovanje notranjega trga z električno energijo

2

| 2.2 | Zvišanje cen energije v letih 2021 in 2022 se je pospešilo z rusko agresijo proti Ukrajini; vojna je vplivala na cene fosilnih goriv, predvsem plina, posledične podražitve pa so se po vrstnem redu gospodarnosti prenesle na cene električne energije (3). Tako je bilo jasno, da obstoječa struktura trga električne energije ne more ohraniti cen električne energije, ki bi bile obvladljive za odjemalce in podjetja. |
| --- | --- |

2.2

Zvišanje cen energije v letih 2021 in 2022 se je pospešilo z rusko agresijo proti Ukrajini; vojna je vplivala na cene fosilnih goriv, predvsem plina, posledične podražitve pa so se po vrstnem redu gospodarnosti prenesle na cene električne energije (3

| 2.3 | Zavedati se je tudi treba, da obstaja temeljni ekonomski razlog za preoblikovanje trga električne energije: mejni stroški sistemov energije iz obnovljivih virov so enaki nič. Jasno je, da tržni sistem z mehanizmom cen, pri katerem obračunsko ceno določajo mejni stroški zadnje elektrarne, ne bo deloval v prihodnjem sektorju električne energije, v katerem bodo prevladovali sistemi energije iz obnovljivih virov (ali drugi sistemi z intenzivnimi naložbami v osnovna sredstva). Zato kot plačilno shemo za vse proizvajalce energije iz obnovljivih virov potrebujemo pogodbo na razliko, pri kateri se za določitev referenčne cene uporabljajo izravnani stroški energije (ali povprečni stroški). |
| --- | --- |

2.3

Zavedati se je tudi treba, da obstaja temeljni ekonomski razlog za preoblikovanje trga električne energije: mejni stroški sistemov energije iz obnovljivih virov so enaki nič. Jasno je, da tržni sistem z mehanizmom cen, pri katerem obračunsko ceno določajo mejni stroški zadnje elektrarne, ne bo deloval v prihodnjem sektorju električne energije, v katerem bodo prevladovali sistemi energije iz obnovljivih virov (ali drugi sistemi z intenzivnimi naložbami v osnovna sredstva). Zato kot plačilno shemo za vse proizvajalce energije iz obnovljivih virov potrebujemo pogodbo na razliko, pri kateri se za določitev referenčne cene uporabljajo izravnani stroški energije (ali povprečni stroški).

| 2.4 | Glavni razlog za pogodbo na razliko so mejni stroški obnovljivih virov energije. Nasprotno od tega, kar meni Komisija, bo s pogodbo na razliko stabilnost cen dosežena le delno, če sploh. To bi držalo, če bi pogodba na razliko zajemala samo proizvedeno električno energijo in ne kompleksnejših proizvodov, kot je kombinacija proizvodnje energije iz obnovljivih virov, shranjevanja in upravljanja povpraševanja. Razlog za to je, da je treba v obdobjih, ko je proizvodnja energije iz obnovljivih virov nizka, kupiti preostalo energijo, ti stroški pa so lahko precej visoki. Komisija tega učinka ne upošteva in končnim potrošnikom obljublja stvari, ki v resnici ne bodo izvedljive. |
| --- | --- |

2.4

Glavni razlog za pogodbo na razliko so mejni stroški obnovljivih virov energije. Nasprotno od tega, kar meni Komisija, bo s pogodbo na razliko stabilnost cen dosežena le delno, če sploh. To bi držalo, če bi pogodba na razliko zajemala samo proizvedeno električno energijo in ne kompleksnejših proizvodov, kot je kombinacija proizvodnje energije iz obnovljivih virov, shranjevanja in upravljanja povpraševanja. Razlog za to je, da je treba v obdobjih, ko je proizvodnja energije iz obnovljivih virov nizka, kupiti preostalo energijo, ti stroški pa so lahko precej visoki. Komisija tega učinka ne upošteva in končnim potrošnikom obljublja stvari, ki v resnici ne bodo izvedljive.

| 2.5 | EESO poudarja, da se energija z infrastrukturo, potrebno za prenos in distribucijo,– bistveno razlikuje od ostalih dobrin, saj je temeljni element našega ekonomskega in socialnega sistema ter tako osrednji del zagotavljanja javnih storitev. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Zato je treba ustvariti regulativne okvirne pogoje za energijo prihodnosti, ki bodo zagotavljali okolju prijazno, cenovno dostopno in zanesljivo oskrbo z energijo ter tudi pravico do energije. To tudi pomeni, da je treba pri zasnovi trga energije upoštevati zahteve, povezane z razogljičenjem. EESO meni, da je za dosego cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga omogočiti osnovno oskrbo z energijo po reguliranih cenah. Povračilo stroškov dobaviteljem energije mora temeljiti na dokazilih o stroških, v zameno pa je treba od dobaviteljev energije stalno zahtevati, da zagotavljajo določen delež energije za osnovno oskrbo. |
| --- | --- |

2.5

EESO poudarja, da se energija z infrastrukturo, potrebno za prenos in distribucijo,– bistveno razlikuje od ostalih dobrin, saj je temeljni element našega ekonomskega in socialnega sistema ter tako osrednji del zagotavljanja javnih storitev. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Zato je treba ustvariti regulativne okvirne pogoje za energijo prihodnosti, ki bodo zagotavljali okolju prijazno, cenovno dostopno in zanesljivo oskrbo z energijo ter tudi pravico do energije. To tudi pomeni, da je treba pri zasnovi trga energije upoštevati zahteve, povezane z razogljičenjem. EESO meni, da je za dosego cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga omogočiti osnovno oskrbo z energijo po reguliranih cenah. Povračilo stroškov dobaviteljem energije mora temeljiti na dokazilih o stroških, v zameno pa je treba od dobaviteljev energije stalno zahtevati, da zagotavljajo določen delež energije za osnovno oskrbo.

| 2.6 | Jasno je, da so nedavni dogodki na trgu električne energije opozorili na to, kako pomembno je najti novo in ustrezno ravnovesje med prisotnostjo javnih in zasebnih akterjev na trgu električne energije. EESO je to vprašanje temeljito preučil v mnenju TEN/771 z naslovom Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja (glej opombo 1). EESO je hkrati trdno prepričan, da so reforme trga električne energije nujno potrebne, da se dosežejo navedeni cilji trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

2.6

Jasno je, da so nedavni dogodki na trgu električne energije opozorili na to, kako pomembno je najti novo in ustrezno ravnovesje med prisotnostjo javnih in zasebnih akterjev na trgu električne energije. EESO je to vprašanje temeljito preučil v mnenju TEN/771 z naslovom Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja

| 2.7 | Komisija je 14. marca 2023 objavila zakonodajni predlog za „reformo zasnove trga z električno energijo v EU, da bi pospešila porast obnovljivih virov energije in postopno opuščanje plina, zmanjšala odvisnost zneskov na računih odjemalcev od nestanovitnih cen fosilnih goriv, v prihodnje bolje zaščitila odjemalce pred povišanji cen in morebitnimi tržnimi manipulacijami ter da bi industrija EU postala čista in konkurenčnejša“ (4). |
| --- | --- |

2.7

Komisija je 14. marca 2023 objavila zakonodajni predlog za „reformo zasnove trga z električno energijo v EU, da bi pospešila porast obnovljivih virov energije in postopno opuščanje plina, zmanjšala odvisnost zneskov na računih odjemalcev od nestanovitnih cen fosilnih goriv, v prihodnje bolje zaščitila odjemalce pred povišanji cen in morebitnimi tržnimi manipulacijami ter da bi industrija EU postala čista in konkurenčnejša“ (4

| 2.8 | EESO pozdravlja ta predlog kot prvi korak v pravo smer: energetski sistem prihodnosti, ki bi moral biti razogljičen, temeljiti na obnovljivih in neogljičnih virih energije in biti osredotočen na odjemalce. Vse zadevne informacije morajo biti jasne in dostopne potrošnikom, da bodo lahko kot odjemalci in proizvajalci imeli neodvisno vlogo na trgu električne energije. |
| --- | --- |

2.8

EESO pozdravlja ta predlog kot prvi korak v pravo smer: energetski sistem prihodnosti, ki bi moral biti razogljičen, temeljiti na obnovljivih in neogljičnih virih energije in biti osredotočen na odjemalce. Vse zadevne informacije morajo biti jasne in dostopne potrošnikom, da bodo lahko kot odjemalci in proizvajalci imeli neodvisno vlogo na trgu električne energije.

| 2.9 | EESO poziva Komisijo, naj spremlja učinke predlagane reforme trga z električno energijo. To je nujno, saj ta trg doživlja korenite spremembe, vendar je še daleč do popolnoma novega sistema, zato bodo v prihodnjih letih nedvomno potrebne nadaljnje prilagoditve. To je pomembno tudi zato, ker za sedanji predlog Komisije ni bila pripravljena nikakršna ocena učinka, kar povečuje negotovost glede učinkov te reforme. |
| --- | --- |

2.9

EESO poziva Komisijo, naj spremlja učinke predlagane reforme trga z električno energijo. To je nujno, saj ta trg doživlja korenite spremembe, vendar je še daleč do popolnoma novega sistema, zato bodo v prihodnjih letih nedvomno potrebne nadaljnje prilagoditve. To je pomembno tudi zato, ker za sedanji predlog Komisije ni bila pripravljena nikakršna ocena učinka, kar povečuje negotovost glede učinkov te reforme.

| 2.10 | V predlogu reforme trga električne energije je načrtovana uvedba storitve in produktov za izravnavo konic; pri tem gre za zmožnost udeležencev na trgu, da zmanjšajo porabo električne energije ob konicah, ki jo določi operater prenosnega sistema. V skladu s členom 7a se pogodbe za naročilo produkta za izravnavo konic ne smejo skleniti več kot dva dni pred njegovo aktivacijo, pogodbeno obdobje pa ne sme biti daljše od enega dne. Tako kratek rok je zaželen, da se preprečijo zlorabe, zlasti s strani velikih potrošnikov, vendar bi lahko številnim potrošnikom (in neodvisnim agregatorjem) preprečil dobavo proizvodov. EESO zato poziva Komisijo, naj preuči pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče podaljšati pogodbeno obdobje. |
| --- | --- |

2.10

V predlogu reforme trga električne energije je načrtovana uvedba storitve in produktov za izravnavo konic; pri tem gre za zmožnost udeležencev na trgu, da zmanjšajo porabo električne energije ob konicah, ki jo določi operater prenosnega sistema. V skladu s členom 7a se pogodbe za naročilo produkta za izravnavo konic ne smejo skleniti več kot dva dni pred njegovo aktivacijo, pogodbeno obdobje pa ne sme biti daljše od enega dne. Tako kratek rok je zaželen, da se preprečijo zlorabe, zlasti s strani velikih potrošnikov, vendar bi lahko številnim potrošnikom (in neodvisnim agregatorjem) preprečil dobavo proizvodov. EESO zato poziva Komisijo, naj preuči pogoje, pod katerimi bi bilo mogoče podaljšati pogodbeno obdobje.

| 2.11 | Po mnenju EESO je Komisija pripravila nekaj dobrih predlogov za prilagoditev trga električne energije, vendar bi morala narediti več korakov za prilagoditev zasnove trga novi realnosti, v kateri je potrebno hkratno upravljanje treh ciljev: trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Zasnova bo temeljila tudi na obnovljivih virih energije, pri čemer naj bi, kot obljublja Komisija, poleg velikih proizvajalcev vse večjo vlogo imeli tudi mali udeleženci na trgu (5). Vendar predlog Komisije tega ne odraža v zadostni meri, zato EESO dodaja še dva druga predloga, ki naj se vključita v zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

2.11

Po mnenju EESO je Komisija pripravila nekaj dobrih predlogov za prilagoditev trga električne energije, vendar bi morala narediti več korakov za prilagoditev zasnove trga novi realnosti, v kateri je potrebno hkratno upravljanje treh ciljev: trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Zasnova bo temeljila tudi na obnovljivih virih energije, pri čemer naj bi, kot obljublja Komisija, poleg velikih proizvajalcev vse večjo vlogo imeli tudi mali udeleženci na trgu (5

| 2.12 | Sistem, ki upošteva te spremembe, lahko deluje le, če se odpravi vrstni red gospodarnosti in nadomesti z modelom, pri katerem cene električne energije temeljijo na konkretnih proizvodnih stroških. Prav tako mora sistem upoštevati povprečne stroške pri določanju cen. |
| --- | --- |

2.12

Sistem, ki upošteva te spremembe, lahko deluje le, če se odpravi vrstni red gospodarnosti in nadomesti z modelom, pri katerem cene električne energije temeljijo na konkretnih proizvodnih stroških. Prav tako mora sistem upoštevati povprečne stroške pri določanju cen.

Vladni mehanizem

Vladni mehanizem

| 2.13 | Od leta 1996 je EU zavezana liberalizaciji trga električne energije. V okviru reforme tega trga je treba liberalizacijo kritično preučiti z vidika njene trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Upoštevati je treba preteklo in prihodnje dogajanje na trgu, vključno z velikimi spremembami proizvodnih zmogljivosti z zelo različnimi neto cenami. Vlade bodo odgovorne za doseganje teh treh ciljev na dolgi rok, saj jih trg ne bo spontano povezal. |
| --- | --- |

2.13

Od leta 1996 je EU zavezana liberalizaciji trga električne energije. V okviru reforme tega trga je treba liberalizacijo kritično preučiti z vidika njene trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Upoštevati je treba preteklo in prihodnje dogajanje na trgu, vključno z velikimi spremembami proizvodnih zmogljivosti z zelo različnimi neto cenami. Vlade bodo odgovorne za doseganje teh treh ciljev na dolgi rok, saj jih trg ne bo spontano povezal.

| 2.14 | EESO meni, da bi se bilo bolje odločiti za učinkovito mešanico liberalizacije in usmerjanja, s čimer bi združili prednosti liberaliziranega trga z želeno usmeritvijo na strani vlad, s tem pa bi zagotovili spoštovanje ciljev. |
| --- | --- |

2.14

EESO meni, da bi se bilo bolje odločiti za učinkovito mešanico liberalizacije in usmerjanja, s čimer bi združili prednosti liberaliziranega trga z želeno usmeritvijo na strani vlad, s tem pa bi zagotovili spoštovanje ciljev.

| 2.15 | Kot je EESO poudaril že v mnenju TEN/771, je treba posebno pozornost nameniti opredelitvi, da je razvoj omrežja v prevladujočem javnem interesu, vključitvi blažitve podnebnih sprememb kot regulativnega cilja ter na splošno boljši usklajenosti pri načrtovanju obnovljivih virov energije in elektroenergetskega omrežja. Nujno potrebne so konkretne zahteve v skladu z evropsko zakonodajo. |
| --- | --- |

2.15

Kot je EESO poudaril že v mnenju TEN/771, je treba posebno pozornost nameniti opredelitvi, da je razvoj omrežja v prevladujočem javnem interesu, vključitvi blažitve podnebnih sprememb kot regulativnega cilja ter na splošno boljši usklajenosti pri načrtovanju obnovljivih virov energije in elektroenergetskega omrežja. Nujno potrebne so konkretne zahteve v skladu z evropsko zakonodajo.

| 2.16 | Model, ki ga EESO tu predstavlja za reformirani trg električne energije, torej temelji na naslednjem načelu: liberalizacija, kjer je mogoča, in regulacija, kjer je potrebna. To bi bil hibridni model, pri katerem tržne sile in ciljno usmerjeno upravljanje skupaj vodijo do optimalnega delovanja trga v okviru zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

2.16

Model, ki ga EESO tu predstavlja za reformirani trg električne energije, torej temelji na naslednjem načelu: liberalizacija, kjer je mogoča, in regulacija, kjer je potrebna. To bi bil hibridni model, pri katerem tržne sile in ciljno usmerjeno upravljanje skupaj vodijo do optimalnega delovanja trga v okviru zastavljenih ciljev.

| 2.17 | V skladu s tem modelom, ki ga omogoča že veljavna zakonodaja, bi moral biti vzpostavljen vladni „energetski mehanizem“, ki bi kupoval električno energijo od proizvajalcev in jo prodajal dobaviteljem gospodinjskih odjemalcev, malim in srednjim podjetjem, energetskim skupnostim državljanov in velikim odjemalcem, pa tudi drugim državam, kjer bi bilo to primerno in mogoče, pri čemer so kot vodilo pri odločanju navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi na podlagi razpisov sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije, pri čemer bi bile pogodbe različnih vrst, na primer pogodbe o nakupu električne energije, pogodbe na razliko ter pogodbe s stroški in dodatkom. Ker naj bi bile pogodbe na razliko instrument za spodbujanje novih naložb za proizvodnjo električne energije iz sistemov obnovljivih virov energije, to orodje proizvajalcem ne sme preprečiti prizadevanj za optimiziranje proizvodnje električne energije. Za dražbo pogodb na razliko je treba opredeliti najnižjo in najvišjo ceno, ki temeljita na dinamični referenčni vrednosti na podlagi izravnanih stroškov energije zadevnih tehnologij (sonce, veter idr.). Zato je treba od držav članic zahtevati, da določijo najnižja in najvišja plačila, s čimer bi se proizvajalce električne energije spodbudilo k optimizaciji proizvodnje. Za mejno oskrbo z energijo (na primer s plini iz obnovljivih virov ali baterijami) bi morale veljati posebne določbe. |
| --- | --- |

2.17

V skladu s tem modelom, ki ga omogoča že veljavna zakonodaja, bi moral biti vzpostavljen vladni „energetski mehanizem“, ki bi kupoval električno energijo od proizvajalcev in jo prodajal dobaviteljem gospodinjskih odjemalcev, malim in srednjim podjetjem, energetskim skupnostim državljanov in velikim odjemalcem, pa tudi drugim državam, kjer bi bilo to primerno in mogoče, pri čemer so kot vodilo pri odločanju navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi na podlagi razpisov sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije, pri čemer bi bile pogodbe različnih vrst, na primer pogodbe o nakupu električne energije, pogodbe na razliko ter pogodbe s stroški in dodatkom. Ker naj bi bile pogodbe na razliko instrument za spodbujanje novih naložb za proizvodnjo električne energije iz sistemov obnovljivih virov energije, to orodje proizvajalcem ne sme preprečiti prizadevanj za optimiziranje proizvodnje električne energije. Za dražbo pogodb na razliko je treba opredeliti najnižjo in najvišjo ceno, ki temeljita na dinamični referenčni vrednosti na podlagi izravnanih stroškov energije zadevnih tehnologij (sonce, veter idr.). Zato je treba od držav članic zahtevati, da določijo najnižja in najvišja plačila, s čimer bi se proizvajalce električne energije spodbudilo k optimizaciji proizvodnje. Za mejno oskrbo z energijo (na primer s plini iz obnovljivih virov ali baterijami) bi morale veljati posebne določbe.

| 2.18 | Glede na razpoložljive proizvodne možnosti in v skladu z navedenimi tremi cilji lahko mehanizem sklepa pogodbe z različnimi tipi proizvodnih podjetij. Dolgoročne pogodbe, ki jih sklene mehanizem, zagotavljajo tako sprejemljivo ceno, ki jo jamči država za končne odjemalce, kot tudi varnost naložb za proizvajalce. |
| --- | --- |

2.18

Glede na razpoložljive proizvodne možnosti in v skladu z navedenimi tremi cilji lahko mehanizem sklepa pogodbe z različnimi tipi proizvodnih podjetij. Dolgoročne pogodbe, ki jih sklene mehanizem, zagotavljajo tako sprejemljivo ceno, ki jo jamči država za končne odjemalce, kot tudi varnost naložb za proizvajalce.

| 2.19 | Mehanizem nato odkupljeno električno energijo proda naprej distribucijskim podjetjem, velikim odjemalcem in drugim udeležencem na trgu. V ta namen se lahko sklepajo tudi različne vrste pogodb, ki so delno določene na podlagi želja udeležencev. Določene so najvišje cene za preprodajo, da se preprečijo dodatni dobički. |
| --- | --- |

2.19

Mehanizem nato odkupljeno električno energijo proda naprej distribucijskim podjetjem, velikim odjemalcem in drugim udeležencem na trgu. V ta namen se lahko sklepajo tudi različne vrste pogodb, ki so delno določene na podlagi želja udeležencev. Določene so najvišje cene za preprodajo, da se preprečijo dodatni dobički.

Banka električne energije

Banka električne energije

| 2.20 | EESO močno podpira pristop, opisan v evropski energetski uniji Komisije, da bi okrepili vlogo potrošnikov in jih postavili v središče politike, med drugim z vzpostavitvijo pravice do neposredne souporabe energije iz obnovljivih virov. Zato pozdravlja, da je Komisija v svoj predlog vključila, da bodo potrošniki lahko svojim sosedom prodajali odvečno električno energijo, ki jo je proizvedla njihova strešna sončna elektrarna. Po mnenju EESO mora biti trg organiziran tudi tako, da bo odjemalcem, ki sami proizvajajo električno energijo (proizvajalci-odjemalci in skupnosti energije iz obnovljivih virov), ali drugim malim udeležencem na trgu ali proizvajalcem omogočil, da imajo čim večjo korist od električne energije, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo dovajajo v omrežje. Primer tega, kako je to mogoče organizirati na drugačen, bolj pošten način za male proizvajalce, je „banka električne energije“ – koncept, ki ga je mogoče še izpopolniti. |
| --- | --- |

2.20

EESO močno podpira pristop, opisan v evropski energetski uniji Komisije, da bi okrepili vlogo potrošnikov in jih postavili v središče politike, med drugim z vzpostavitvijo pravice do neposredne souporabe energije iz obnovljivih virov. Zato pozdravlja, da je Komisija v svoj predlog vključila, da bodo potrošniki lahko svojim sosedom prodajali odvečno električno energijo, ki jo je proizvedla njihova strešna sončna elektrarna. Po mnenju EESO mora biti trg organiziran tudi tako, da bo odjemalcem, ki sami proizvajajo električno energijo (proizvajalci-odjemalci in skupnosti energije iz obnovljivih virov), ali drugim malim udeležencem na trgu ali proizvajalcem omogočil, da imajo čim večjo korist od električne energije, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo dovajajo v omrežje. Primer tega, kako je to mogoče organizirati na drugačen, bolj pošten način za male proizvajalce, je „banka električne energije“ – koncept, ki ga je mogoče še izpopolniti.

| 2.21 | Banka električne energije lahko deluje tako: na strehi imate sončne panele, ki ob sončnih dnevih proizvedejo več električne energije, kot je tisti dan porabite. Ta presežek električne energije prek omrežja dobavite distribucijskemu podjetju, s katerim imate sklenjeno pogodbo. Podjetje lahko prek vašega pametnega števca odčita, koliko električne energije ste dobavili in ta znesek bo delno (morda med 70 % in 90 %, odvisno od tega, koliko energije dobavite v omrežje; manjšim dobaviteljem se pripiše večji delež) pripisan v dobro vašemu računu kWh. Le delno je pripisan iz treh razlogov: prvič, zaradi financiranja storitev banke, drugič, podjetje mora upoštevati morebitne razlike v ceni med trenutkom, ko dobavite energijo, in trenutkom, ko jo želite kupiti, in tretjič, ker je treba v sistem vključiti spodbude za dodajanje zmogljivosti shranjevanja (četudi le majhen generator), da bo celotno električno omrežje odpornejše. Primer: dobavili ste 100 kWh in banka nato vašemu računu v dobro pripiše 80 kWh. Nato morate električno energijo dobiti od svojega ponudnika, na primer za lastno gospodinjstvo, ali napolniti baterijo avtomobila na polnilni postaji s polnilno kartico svojega ponudnika električne energije. Recimo, da potrebujete 200 kWh: prvih 80 kWh bo bremenjenih z vašega računa in zanje ne plačate ničesar. Za naslednjih 120 kWh, ki jih kupite, plačate ceno, ki je določena v pogodbi s podjetjem za električno energijo. |
| --- | --- |

2.21

Banka električne energije lahko deluje tako: na strehi imate sončne panele, ki ob sončnih dnevih proizvedejo več električne energije, kot je tisti dan porabite. Ta presežek električne energije prek omrežja dobavite distribucijskemu podjetju, s katerim imate sklenjeno pogodbo. Podjetje lahko prek vašega pametnega števca odčita, koliko električne energije ste dobavili in ta znesek bo delno (morda med 70 % in 90 %, odvisno od tega, koliko energije dobavite v omrežje; manjšim dobaviteljem se pripiše večji delež) pripisan v dobro vašemu računu kWh. Le delno je pripisan iz treh razlogov: prvič, zaradi financiranja storitev banke, drugič, podjetje mora upoštevati morebitne razlike v ceni med trenutkom, ko dobavite energijo, in trenutkom, ko jo želite kupiti, in tretjič, ker je treba v sistem vključiti spodbude za dodajanje zmogljivosti shranjevanja (četudi le majhen generator), da bo celotno električno omrežje odpornejše. Primer: dobavili ste 100 kWh in banka nato vašemu računu v dobro pripiše 80 kWh. Nato morate električno energijo dobiti od svojega ponudnika, na primer za lastno gospodinjstvo, ali napolniti baterijo avtomobila na polnilni postaji s polnilno kartico svojega ponudnika električne energije. Recimo, da potrebujete 200 kWh: prvih 80 kWh bo bremenjenih z vašega računa in zanje ne plačate ničesar. Za naslednjih 120 kWh, ki jih kupite, plačate ceno, ki je določena v pogodbi s podjetjem za električno energijo.

| 2.22 | Torej, namesto da za storitve banke električne energije plačate v eurih, zanje plačate v kWh. Seveda cena električne energije, ki jo prejmete iz omrežja, vključuje običajne zunanje stroške, kot so omrežnine, pribitki, dajatve in davki. |
| --- | --- |

2.22

Torej, namesto da za storitve banke električne energije plačate v eurih, zanje plačate v kWh. Seveda cena električne energije, ki jo prejmete iz omrežja, vključuje običajne zunanje stroške, kot so omrežnine, pribitki, dajatve in davki.

Potreba po zelenem plinu, prožnosti in zanesljivosti oskrbe

Potreba po zelenem plinu, prožnosti in zanesljivosti oskrbe

| 2.23 | Zaenkrat se je EU odločila, da bo namesto ruskega plina uporabljala utekočinjeni zemeljski plin (UZP). Vendar je to kratkoročna rešitev, saj ima vpliv na okolje (na primer plin iz skrilavca iz ZDA, ki se nato pošilja v Evropo), ekonomski učinek (molekula je dražja, kot je bila pri ruskem plinu) in geopolitični učinek (EU bi lahko postala odvisna od drugih partnerjev, ki so nedemokratični ali ne spoštujejo človekovih pravic). Zato sta ključna dva ukrepa. Prvi je zmanjšanje marginalnosti plina. Uporaba plinarn bo še naprej nujna kot prilagodljiv srednjeročni rezervni sistem, zato bo potreben hiter prehod na zeleni plin, kot so nekatere oblike bioplina in zeleni vodik. Z reformo bi bilo treba poskušati tudi opredeliti načine in sredstva za izvedbo tega, z obveznimi cilji ob konicah. |
| --- | --- |

2.23

Zaenkrat se je EU odločila, da bo namesto ruskega plina uporabljala utekočinjeni zemeljski plin (UZP). Vendar je to kratkoročna rešitev, saj ima vpliv na okolje (na primer plin iz skrilavca iz ZDA, ki se nato pošilja v Evropo), ekonomski učinek (molekula je dražja, kot je bila pri ruskem plinu) in geopolitični učinek (EU bi lahko postala odvisna od drugih partnerjev, ki so nedemokratični ali ne spoštujejo človekovih pravic). Zato sta ključna dva ukrepa. Prvi je zmanjšanje marginalnosti plina. Uporaba plinarn bo še naprej nujna kot prilagodljiv srednjeročni rezervni sistem, zato bo potreben hiter prehod na zeleni plin, kot so nekatere oblike bioplina in zeleni vodik. Z reformo bi bilo treba poskušati tudi opredeliti načine in sredstva za izvedbo tega, z obveznimi cilji ob konicah.

| 2.24 | Glede na različne scenarije, ki jih je pripravila Komisija, bo imel zemeljski plin kratkoročno še naprej pomembno vlogo pri zagotavljanju oskrbe proizvodnega sistema EU s toplotno energijo. Proizvodne zmogljivosti za bioplin je treba povečati, stroški zelenega vodika pa se morajo znižati, da bi lahko zemeljski plin čim hitreje zamenjali. Poleg zahteve po pospešitvi razvoja zelenih plinov EESO poziva Komisijo, naj v sveženj za vodik in nizkoogljične pline vključi uredbo za zasnovo trga zemeljskega plina. Na ta način bi z enotnim integriranim in varnim trgom zemeljskega plina na ravni EU pospešili elektrifikacijo energetskega sistema z zagotavljanjem večje cenovne enakosti in varnosti za Evropejce ter izboljšanjem usklajevanja v podporo čim prejšnji opustitvi uporabe zemeljskega plina. |
| --- | --- |

2.24

Glede na različne scenarije, ki jih je pripravila Komisija, bo imel zemeljski plin kratkoročno še naprej pomembno vlogo pri zagotavljanju oskrbe proizvodnega sistema EU s toplotno energijo. Proizvodne zmogljivosti za bioplin je treba povečati, stroški zelenega vodika pa se morajo znižati, da bi lahko zemeljski plin čim hitreje zamenjali. Poleg zahteve po pospešitvi razvoja zelenih plinov EESO poziva Komisijo, naj v sveženj za vodik in nizkoogljične pline vključi uredbo za zasnovo trga zemeljskega plina. Na ta način bi z enotnim integriranim in varnim trgom zemeljskega plina na ravni EU pospešili elektrifikacijo energetskega sistema z zagotavljanjem večje cenovne enakosti in varnosti za Evropejce ter izboljšanjem usklajevanja v podporo čim prejšnji opustitvi uporabe zemeljskega plina.

| 2.25 | Po scenariju modeliranja Evropske komisije naj bi leta 2030 električna energija iz obnovljivih virov obsegala približno 70 % proizvodnje električne energije v EU. Da bi dosegli tako visoko stopnjo integracije sistemov energije iz obnovljivih virov in pospešili prehod na razogljičen sistem, bo treba zagotoviti večjo učinkovitost kratkoročnega trga, povečati obseg skladiščenja z lažjim dostopom do financiranja in dovoljenj ter spodbujati odjemalce k uporabi električne energije, ki so jo proizvedli sami. Vendar skladiščenje in lastna proizvodnja električne energije ne bosta dovolj, kratkoročni trg pa verjetno ne bo ponudil učinkovite rešitve. Kar potrebujemo, so prožni trgi, ki v najboljšem scenariju tudi opozorijo na razmere, ki prevladujejo v omrežju. Pri reformi bi se bilo treba izogniti tudi vsakršnemu tveganju razdrobljenosti s skrbnim spremljanjem izvajanja novih ukrepov. |
| --- | --- |

2.25

Po scenariju modeliranja Evropske komisije naj bi leta 2030 električna energija iz obnovljivih virov obsegala približno 70 % proizvodnje električne energije v EU. Da bi dosegli tako visoko stopnjo integracije sistemov energije iz obnovljivih virov in pospešili prehod na razogljičen sistem, bo treba zagotoviti večjo učinkovitost kratkoročnega trga, povečati obseg skladiščenja z lažjim dostopom do financiranja in dovoljenj ter spodbujati odjemalce k uporabi električne energije, ki so jo proizvedli sami. Vendar skladiščenje in lastna proizvodnja električne energije ne bosta dovolj, kratkoročni trg pa verjetno ne bo ponudil učinkovite rešitve. Kar potrebujemo, so prožni trgi, ki v najboljšem scenariju tudi opozorijo na razmere, ki prevladujejo v omrežju. Pri reformi bi se bilo treba izogniti tudi vsakršnemu tveganju razdrobljenosti s skrbnim spremljanjem izvajanja novih ukrepov.

| 2.26 | Pri vzpostavljanju teh prožnih trgov je smiselno razlikovati med različnimi ravnmi napetosti. Na visoko- in srednjenapetostnem nivoju so potrebne obsežne rešitve glede prožnosti, kot so velike zmogljivosti za shranjevanje električne energije, upravljavce omrežja pa bi lahko pooblastili in od njih zahtevali, da jih vključijo med svoja lastna sredstva. Na nizkonapetostnem nivoju pa je treba združiti male rešitve glede prožnosti, ki jih zagotavljajo proizvajalci-odjemalci, npr. gospodinjstva z lastno fotonapetostno napravo, majhno baterijo in toplotno črpalko. Digitalne platforme, ki jih vodijo upravljavec omrežja ali drugi udeleženci na trgu, bi lahko postale pomembno orodje za trženje prožnosti v okviru kot zagotavljanja sistemskih storitev in njihovega vključevanja v elektroenergetski sistem. |
| --- | --- |

2.26

Pri vzpostavljanju teh prožnih trgov je smiselno razlikovati med različnimi ravnmi napetosti. Na visoko- in srednjenapetostnem nivoju so potrebne obsežne rešitve glede prožnosti, kot so velike zmogljivosti za shranjevanje električne energije, upravljavce omrežja pa bi lahko pooblastili in od njih zahtevali, da jih vključijo med svoja lastna sredstva. Na nizkonapetostnem nivoju pa je treba združiti male rešitve glede prožnosti, ki jih zagotavljajo proizvajalci-odjemalci, npr. gospodinjstva z lastno fotonapetostno napravo, majhno baterijo in toplotno črpalko. Digitalne platforme, ki jih vodijo upravljavec omrežja ali drugi udeleženci na trgu, bi lahko postale pomembno orodje za trženje prožnosti v okviru kot zagotavljanja sistemskih storitev in njihovega vključevanja v elektroenergetski sistem.

| 2.27 | Dinamične tarife, vključno z dinamičnimi omrežninami, bi lahko bile močne spodbude za končne odjemalce, da bodo ravnali na sistemu prijazen način. Vendar je za to potrebna digitalna infrastruktura, saj bi bilo treba pri dinamičnih tarifah upoštevati status omrežja. Poleg tega bi bilo treba pri omrežninah spodbujati proizvodnjo, ki je blizu porabi, saj je to lahko eden od načinov za omejitev širitve omrežja. |
| --- | --- |

2.27

Dinamične tarife, vključno z dinamičnimi omrežninami, bi lahko bile močne spodbude za končne odjemalce, da bodo ravnali na sistemu prijazen način. Vendar je za to potrebna digitalna infrastruktura, saj bi bilo treba pri dinamičnih tarifah upoštevati status omrežja. Poleg tega bi bilo treba pri omrežninah spodbujati proizvodnjo, ki je blizu porabi, saj je to lahko eden od načinov za omejitev širitve omrežja.

Energetska revščina

Energetska revščina

| 2.28 | Ker je bil cilj reforme zaščititi odjemalce pred nestanovitnostjo veleprodajnega trga, EESO pozdravlja predlog, ki ščiti končnega odjemalca (zasilni dobavitelj, izogibanje odklopu električne energije odjemalcem v stiski itd.). Vendar EESO ugotavlja, da omejitev podmejnih donosov ni bila podaljšana. Ker bo za popolno učinkovitost reforme potreben čas, EESO priporoča, da mehanizem ostane v veljavi, dokler reforma ne bo v celoti izvedena. Prihodki bi morali biti usmerjeni v najbolj ranljive (kot so ljudje, ki so izpostavljeni energetski revščini, in MSP) z možnostjo znižanja cen glede na nedavna gibanja veleprodajnih cen. |
| --- | --- |

2.28

Ker je bil cilj reforme zaščititi odjemalce pred nestanovitnostjo veleprodajnega trga, EESO pozdravlja predlog, ki ščiti končnega odjemalca (zasilni dobavitelj, izogibanje odklopu električne energije odjemalcem v stiski itd.). Vendar EESO ugotavlja, da omejitev podmejnih donosov ni bila podaljšana. Ker bo za popolno učinkovitost reforme potreben čas, EESO priporoča, da mehanizem ostane v veljavi, dokler reforma ne bo v celoti izvedena. Prihodki bi morali biti usmerjeni v najbolj ranljive (kot so ljudje, ki so izpostavljeni energetski revščini, in MSP) z možnostjo znižanja cen glede na nedavna gibanja veleprodajnih cen.

| 2.29 | EESO meni, da je za zajamčenje cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga zagotoviti osnovno porabo energije po reguliranih cenah. Dobaviteljem energije je treba stroške povrniti na podlagi dokazil o stroških. V zameno je treba od dobaviteljev energije trajno zahtevati, da zagotavljajo določen delež energije za osnovno oskrbo. |
| --- | --- |

2.29

EESO meni, da je za zajamčenje cenovno dostopne osnovne oskrbe z energijo treba z novo zasnovo trga zagotoviti osnovno porabo energije po reguliranih cenah. Dobaviteljem energije je treba stroške povrniti na podlagi dokazil o stroških. V zameno je treba od dobaviteljev energije trajno zahtevati, da zagotavljajo določen delež energije za osnovno oskrbo.

3.   Predlogi sprememb zakonodajnega predloga

Predlogi sprememb zakonodajnega predloga

3.1   Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (6)

Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta

6

Predlog spremembe 1

Predlog spremembe 1

Doda se nova uvodna izjava 21a za uvodno izjavo 21:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (21a) | EU je od leta 1996 zavezana liberalizaciji trga z električno energijo, ki se je začela z Direktivo 96/92/ES z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije. V okviru reforme trga električne energije pa bi bilo treba to liberalizacijo obravnavati z vidika trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Upoštevati je treba pretekli in prihodnji razvoj na trgu električne energije, vključno z velikimi spremembami v proizvodnih obratih z zelo različnimi stroški. Za dosego teh ciljev morajo države članice zagotoviti ustrezen regulativni okvir. To vključuje pravne zahteve za podjetja v energetskem sektorju, ki morajo biti nediskriminatorne. Eden od načinov, kako to doseči, je vladni „energetski mehanizem“, ki bi kupoval električno energijo od proizvajalcev in jo prodajal distributerjem in velikim odjemalcem, pri čemer so kot vodilo pri odločanju navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije na podlagi razpisov, kot so pogodbe o nakupu električne energije in dvosmerne pogodbe na razliko. Tak model omogoča že veljavna zakonodaja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(21a)

(21a)

EU je od leta 1996 zavezana liberalizaciji trga z električno energijo, ki se je začela z Direktivo 96/92/ES z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije. V okviru reforme trga električne energije pa bi bilo treba to liberalizacijo obravnavati z vidika trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Upoštevati je treba pretekli in prihodnji razvoj na trgu električne energije, vključno z velikimi spremembami v proizvodnih obratih z zelo različnimi stroški. Za dosego teh ciljev morajo države članice zagotoviti ustrezen regulativni okvir. To vključuje pravne zahteve za podjetja v energetskem sektorju, ki morajo biti nediskriminatorne. Eden od načinov, kako to doseči, je vladni „energetski mehanizem“, ki bi kupoval električno energijo od proizvajalcev in jo prodajal distributerjem in velikim odjemalcem, pri čemer so kot vodilo pri odločanju navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije na podlagi razpisov, kot so pogodbe o nakupu električne energije in dvosmerne pogodbe na razliko. Tak model omogoča že veljavna zakonodaja.

EU je od leta 1996 zavezana liberalizaciji trga z električno energijo, ki se je začela z Direktivo 96/92/ES z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije. V okviru reforme trga električne energije pa bi bilo treba to liberalizacijo obravnavati z vidika trajnostnosti, cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe. Upoštevati je treba pretekli in prihodnji razvoj na trgu električne energije, vključno z velikimi spremembami v proizvodnih obratih z zelo različnimi stroški. Za dosego teh ciljev morajo države članice zagotoviti ustrezen regulativni okvir. To vključuje pravne zahteve za podjetja v energetskem sektorju, ki morajo biti nediskriminatorne. Eden od načinov, kako to doseči, je vladni „energetski mehanizem“, ki bi kupoval električno energijo od proizvajalcev in jo prodajal distributerjem in velikim odjemalcem, pri čemer so kot vodilo pri odločanju navedeni trije cilji. Ta mehanizem bi sklepal dolgoročne pogodbe s proizvajalci električne energije na podlagi razpisov, kot so pogodbe o nakupu električne energije in dvosmerne pogodbe na razliko. Tak model omogoča že veljavna zakonodaja.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavki 2.18 do 2.21.

Predlog spremembe 2

Predlog spremembe 2

Doda se nova uvodna izjava 50a za uvodno izjavo 50:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (50a) | Pravica do delitve električne energije je pomembna spodbuda za odjemalce in druge male udeležence na trgu, da vlagajo v lastno proizvodnjo električne energije. Dodatna spodbuda bi bila, če bi bil trg organiziran tako, da bi lahko odjemalci, ki proizvajajo lastno električno energijo (proizvajalci-odjemalci), ali drugi mali udeleženci na trgu čim bolje zaslužili z električno energijo, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo najprej dobavljajo v omrežje. Elektroenergetska podjetja v več državah članicah že imajo sisteme, ki to omogočajo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(50a)

(50a)

Pravica do delitve električne energije je pomembna spodbuda za odjemalce in druge male udeležence na trgu, da vlagajo v lastno proizvodnjo električne energije. Dodatna spodbuda bi bila, če bi bil trg organiziran tako, da bi lahko odjemalci, ki proizvajajo lastno električno energijo (proizvajalci-odjemalci), ali drugi mali udeleženci na trgu čim bolje zaslužili z električno energijo, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo najprej dobavljajo v omrežje. Elektroenergetska podjetja v več državah članicah že imajo sisteme, ki to omogočajo.

Pravica do delitve električne energije je pomembna spodbuda za odjemalce in druge male udeležence na trgu, da vlagajo v lastno proizvodnjo električne energije. Dodatna spodbuda bi bila, če bi bil trg organiziran tako, da bi lahko odjemalci, ki proizvajajo lastno električno energijo (proizvajalci-odjemalci), ali drugi mali udeleženci na trgu čim bolje zaslužili z električno energijo, ki jo proizvedejo sami, tudi če jo najprej dobavljajo v omrežje. Elektroenergetska podjetja v več državah članicah že imajo sisteme, ki to omogočajo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavki 2.22 do 2.24.

Predlog spremembe 3

Predlog spremembe 3

Člen 1 se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (a) | razlikovati energijo od ostalih dobrin, saj je temelj našega gospodarskega in socialnega sistema. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Glavna naloga energetskega sektorja je zanesljiva, cenovno dostopna in trajnostna oskrba z energijo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(a)

(a)

razlikovati energijo od ostalih dobrin, saj je temelj našega gospodarskega in socialnega sistema. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Glavna naloga energetskega sektorja je zanesljiva, cenovno dostopna in trajnostna oskrba z energijo;

razlikovati energijo od ostalih dobrin, saj je temelj našega gospodarskega in socialnega sistema. Oskrba z energijo spada torej med storitve splošnega pomena. Glavna naloga energetskega sektorja je zanesljiva, cenovno dostopna in trajnostna oskrba z energijo;

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – od todstavka 2.5 naprej.

Predlog spremembe 4

Predlog spremembe 4

Člen 1 se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (b) | vzpostaviti sistem, v katerem morajo potrošniške cene električne energije odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička). To pomeni, da mora veleprodajna cena ustrezati povprečnim stroškom vseh vrst proizvodnje električne energije in ne najvišji ceni, kot to velja trenutno. Da bi zagotovili ustrezno nadomestilo za proizvajalce električne energije, varnost naložb in širitev obnovljivih virov energije, so potrebne cene, ki so odvisne od tehnologije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(b)

(b)

vzpostaviti sistem, v katerem morajo potrošniške cene električne energije odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička). To pomeni, da mora veleprodajna cena ustrezati povprečnim stroškom vseh vrst proizvodnje električne energije in ne najvišji ceni, kot to velja trenutno. Da bi zagotovili ustrezno nadomestilo za proizvajalce električne energije, varnost naložb in širitev obnovljivih virov energije, so potrebne cene, ki so odvisne od tehnologije;

vzpostaviti sistem, v katerem morajo potrošniške cene električne energije odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička). To pomeni, da mora veleprodajna cena ustrezati povprečnim stroškom vseh vrst proizvodnje električne energije in ne najvišji ceni, kot to velja trenutno. Da bi zagotovili ustrezno nadomestilo za proizvajalce električne energije, varnost naložb in širitev obnovljivih virov energije, so potrebne cene, ki so odvisne od tehnologije;

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – poglavje 2.13.

Predlog spremembe 5

Predlog spremembe 5

Člen 19b se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 3   [...]









  (c) | Za „dvosmerne pogodbe na razliko“ se v vsaki državi članici določijo cenovne kapice za posamezno tehnologijo. Cenovne kapice temeljijo na stroških, potrebnih za delovanje stroškovno učinkovitega in sodobnega obrata. Stroški vključujejo amortizacijo in ustrezno donosnost lastniškega in dolžniškega kapitala za naložbo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

3   [...]

(c)

Za „dvosmerne pogodbe na razliko“ se v vsaki državi članici določijo cenovne kapice za posamezno tehnologijo. Cenovne kapice temeljijo na stroških, potrebnih za delovanje stroškovno učinkovitega in sodobnega obrata. Stroški vključujejo amortizacijo in ustrezno donosnost lastniškega in dolžniškega kapitala za naložbo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavek 2.19.

Predlog spremembe 6

Predlog spremembe 6

Člen 7a(2)(c) se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | naročilo produkta za izravnavo konic poteka po konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, pri čemer izbira temelji na najnižjih stroških izpolnjevanja vnaprej določenih tehničnih in okoljskih meril; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(c)

naročilo produkta za izravnavo konic poteka po konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, pri čemer izbira temelji na najnižjih stroških izpolnjevanja vnaprej določenih tehničnih in okoljskih meril;

| (c) | naročilo produkta za izravnavo konic poteka po konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, pri čemer izbira temelji na najnižjih stroških izpolnjevanja vnaprej določenih tehničnih in okoljskih meril
  , konkurenčne ponudbe pa lahko temeljijo tako na fiksnih kot spremenljivih cenah
  ; |
| --- | --- |

(c)

naročilo produkta za izravnavo konic poteka po konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, pri čemer izbira temelji na najnižjih stroških izpolnjevanja vnaprej določenih tehničnih in okoljskih meril
  , konkurenčne ponudbe pa lahko temeljijo tako na fiksnih kot spremenljivih cenah
  ;

, konkurenčne ponudbe pa lahko temeljijo tako na fiksnih kot spremenljivih cenah

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavek 2.11.

Predlog spremembe 7

Predlog spremembe 7

Člen 19b(3) se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (c) | Države članice določijo najnižje in najvišje plačilo dvosmerne pogodbe za razliko, ki mora odražati dejanske proizvodne stroške določene tehnologije, da bi proizvajalce električne energije spodbudili k optimizaciji njihove proizvodnje. Izvršilno ceno dvosmernih pogodb določijo države članice ob upoštevanju izravnanih stroškov energije posameznega objekta sodobne tehnologije v pogodbi. Stroški vključujejo amortizacijo in ustrezno donosnost lastniškega in dolžniškega kapitala za naložbo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

(c)

(c)

Države članice določijo najnižje in najvišje plačilo dvosmerne pogodbe za razliko, ki mora odražati dejanske proizvodne stroške določene tehnologije, da bi proizvajalce električne energije spodbudili k optimizaciji njihove proizvodnje. Izvršilno ceno dvosmernih pogodb določijo države članice ob upoštevanju izravnanih stroškov energije posameznega objekta sodobne tehnologije v pogodbi. Stroški vključujejo amortizacijo in ustrezno donosnost lastniškega in dolžniškega kapitala za naložbo.

Države članice določijo najnižje in najvišje plačilo dvosmerne pogodbe za razliko, ki mora odražati dejanske proizvodne stroške določene tehnologije, da bi proizvajalce električne energije spodbudili k optimizaciji njihove proizvodnje. Izvršilno ceno dvosmernih pogodb določijo države članice ob upoštevanju izravnanih stroškov energije posameznega objekta sodobne tehnologije v pogodbi. Stroški vključujejo amortizacijo in ustrezno donosnost lastniškega in dolžniškega kapitala za naložbo.

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavek 2.19.

3.2   Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta

7

Predlog spremembe 8

Predlog spremembe 8

Člen 4 se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da lahko vsi odjemalci prosto izbirajo dobavitelja, od katerega bodo kupovali električno energijo. Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci možnost hkrati imeti več kot eno pogodbo o dobavi električne energije in da imajo odjemalci v ta namen pravico do več kot enega merilnega in obračunskega mesta v okviru enotne priključne točke za njihov objekt. | Države članice zagotovijo, da
  potrošniške cene električne energije odražajo dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička) in da
  lahko vsi odjemalci prosto izbirajo dobavitelja, od katerega bodo kupovali električno energijo. Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci možnost hkrati imeti več kot eno pogodbo o dobavi električne energije in da imajo odjemalci v ta namen pravico do več kot enega merilnega in obračunskega mesta v okviru enotne priključne točke za njihov objekt. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Države članice zagotovijo, da lahko vsi odjemalci prosto izbirajo dobavitelja, od katerega bodo kupovali električno energijo. Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci možnost hkrati imeti več kot eno pogodbo o dobavi električne energije in da imajo odjemalci v ta namen pravico do več kot enega merilnega in obračunskega mesta v okviru enotne priključne točke za njihov objekt.

Države članice zagotovijo, da
  potrošniške cene električne energije odražajo dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička) in da
  lahko vsi odjemalci prosto izbirajo dobavitelja, od katerega bodo kupovali električno energijo. Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci možnost hkrati imeti več kot eno pogodbo o dobavi električne energije in da imajo odjemalci v ta namen pravico do več kot enega merilnega in obračunskega mesta v okviru enotne priključne točke za njihov objekt.

potrošniške cene električne energije odražajo dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom dobička) in da

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavek 2.9.

Predlog spremembe 9

Predlog spremembe 9

Člen 4(b)(1) se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir omogoča, da dobavitelji ponujajo pogodbe s fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, in pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije. Države članice zagotovijo, da lahko končni odjemalci, ki imajo nameščene pametne števce, zahtevajo sklenitev pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije in da lahko vsi končni odjemalci zahtevajo sklenitev pogodbe
  s
  fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, ki traja vsaj eno leto, z vsaj enim dobaviteljem in z vsakim dobaviteljem, ki ima več kot 200 000 končnih odjemalcev. | Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir omogoča, da dobavitelji ponujajo pogodbe s fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, in pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije. Države članice zagotovijo, da lahko končni odjemalci, ki imajo nameščene pametne števce, zahtevajo sklenitev pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije in da lahko vsi končni odjemalci zahtevajo sklenitev pogodbe
  z ugodno
  fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, ki traja vsaj eno leto, z vsaj enim dobaviteljem in z vsakim dobaviteljem, ki ima več kot 200 000 končnih odjemalcev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir omogoča, da dobavitelji ponujajo pogodbe s fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, in pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije. Države članice zagotovijo, da lahko končni odjemalci, ki imajo nameščene pametne števce, zahtevajo sklenitev pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije in da lahko vsi končni odjemalci zahtevajo sklenitev pogodbe
  s
  fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, ki traja vsaj eno leto, z vsaj enim dobaviteljem in z vsakim dobaviteljem, ki ima več kot 200 000 končnih odjemalcev.

s

Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni okvir omogoča, da dobavitelji ponujajo pogodbe s fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, in pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije. Države članice zagotovijo, da lahko končni odjemalci, ki imajo nameščene pametne števce, zahtevajo sklenitev pogodbe z dinamičnimi cenami električne energije in da lahko vsi končni odjemalci zahtevajo sklenitev pogodbe
  z ugodno
  fiksno ceno, sklenjeno za določeno obdobje, ki traja vsaj eno leto, z vsaj enim dobaviteljem in z vsakim dobaviteljem, ki ima več kot 200 000 končnih odjemalcev.

z ugodno

Obrazložitev

Obrazložitev

Glej točko 2 – odstavek 2.9.

Predlog spremembe 10

Predlog spremembe 10

Člen 27a(1) se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Države članice imenujejo zasilne dobavitelje vsaj za gospodinjske odjemalce. Zasilni dobavitelji se imenujejo po poštenem, odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku. | Države članice imenujejo zasilne dobavitelje vsaj za gospodinjske odjemalce. Zasilni dobavitelji se imenujejo po poštenem, odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku.
  Vsi dobavitelji energije morajo biti na voljo kot zasilni dobavitelji v skladu s svojim tržnim deležem. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Države članice imenujejo zasilne dobavitelje vsaj za gospodinjske odjemalce. Zasilni dobavitelji se imenujejo po poštenem, odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku.

Države članice imenujejo zasilne dobavitelje vsaj za gospodinjske odjemalce. Zasilni dobavitelji se imenujejo po poštenem, odprtem, preglednem in nediskriminatornem postopku.
  Vsi dobavitelji energije morajo biti na voljo kot zasilni dobavitelji v skladu s svojim tržnim deležem.

Vsi dobavitelji energije morajo biti na voljo kot zasilni dobavitelji v skladu s svojim tržnim deležem.

Obrazložitev

Obrazložitev

Pravično bi bilo, če bi vsi dobavitelji energije veljali za zasilne dobavitelje.

Predlog spremembe 11

Predlog spremembe 11

Člen 27a(2) se spremeni:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Končni odjemalci, ki se prenesejo na zasilne dobavitelje, ne izgubijo pravic, ki jih imajo kot odjemalci, zlasti pravic iz členov 4, 10, 11, 12, 14, 18 in 26. | Končni odjemalci, ki se prenesejo na zasilne dobavitelje, ne izgubijo pravic, ki jih imajo kot odjemalci, zlasti pravic iz členov 4, 10, 11, 12, 14, 18 in 26.


  Pogodbeni pogoji zasilnega dobavitelja ne smejo biti diskriminatorni ali odvračilni. Pogodbeni pogoji morajo odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Končni odjemalci, ki se prenesejo na zasilne dobavitelje, ne izgubijo pravic, ki jih imajo kot odjemalci, zlasti pravic iz členov 4, 10, 11, 12, 14, 18 in 26.

Končni odjemalci, ki se prenesejo na zasilne dobavitelje, ne izgubijo pravic, ki jih imajo kot odjemalci, zlasti pravic iz členov 4, 10, 11, 12, 14, 18 in 26.

Pogodbeni pogoji zasilnega dobavitelja ne smejo biti diskriminatorni ali odvračilni. Pogodbeni pogoji morajo odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom).

Pogodbeni pogoji zasilnega dobavitelja ne smejo biti diskriminatorni ali odvračilni. Pogodbeni pogoji morajo odražati dejanske proizvodne stroške (skupaj z ustreznim pribitkom).

Obrazložitev

Obrazložitev

To je potrebno za pravično obravnavo odjemalcev.

Predlog spremembe 12

Predlog spremembe 12

Člen 66a se spremeni:

Odstavki od 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 1.
     
  Komisija lahko s sklepom razglasi regionalno krizo ali krizo na ravni Unije zaradi cen električne energije, če so izpolnjeni naslednji pogoji:










  (a) | zelo visoke cene na veleprodajnih trgih električne energije, ki so vsaj dvainpolkrat višje od povprečne cene v preteklih petih letih in ki naj bi se nadaljevale vsaj šest mesecev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

1.
     
  Komisija lahko s sklepom razglasi regionalno krizo ali krizo na ravni Unije zaradi cen električne energije, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

zelo visoke cene na veleprodajnih trgih električne energije, ki so vsaj dvainpolkrat višje od povprečne cene v preteklih petih letih in ki naj bi se nadaljevale vsaj šest mesecev;

| (b) | močna zvišanja maloprodajnih cen električne energije za vsaj 70 %, ki naj bi se nadaljevala še vsaj šest mesecev; |
| --- | --- |

(b)

močna zvišanja maloprodajnih cen električne energije za vsaj 70 %, ki naj bi se nadaljevala še vsaj šest mesecev;

| (c) | zvišanje cen električne energije negativno vpliva na širše gospodarstvo. |
| --- | --- |

(c)

zvišanje cen električne energije negativno vpliva na širše gospodarstvo.

1.
     
  Če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| | zelo visoke cene na veleprodajnih trgih z električno energijo: povprečna cena najmanj 100 EUR na megavatno uro v dveh zaporednih mesecih. |
| --- | --- |

zelo visoke cene na veleprodajnih trgih z električno energijo: povprečna cena najmanj 100 EUR na megavatno uro v dveh zaporednih mesecih.

2.
     
  Komisija v sklepu o razglasitvi regionalne krize ali krize na ravni Unije zaradi cen električne energije določi obdobje veljavnosti navedenega sklepa, ki je lahko največ eno leto.

2.
     
  Države članice lahko za čas trajanja pogoja iz odstavka 1 izjemoma in začasno določijo ceno za dobavo električne energije, ki je nižja od stroškov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | cena, določena za gospodinjstva, velja za največ 80 % mediane porabe gospodinjstev in ohranja spodbudo za zmanjšanje povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

cena, določena za gospodinjstva, velja za največ 80 % mediane porabe gospodinjstev in ohranja spodbudo za zmanjšanje povpraševanja;

| (b) | cena ne sme presegati 10 centov na kilovatno uro; |
| --- | --- |

(b)

cena ne sme presegati 10 centov na kilovatno uro;

| (c) | med dobavitelji ni diskriminacije; |
| --- | --- |

(c)

med dobavitelji ni diskriminacije;

| (d) | če lahko dobavitelji dokažejo, da dobavljajo pod ceno, prejmejo za to nadomestilo; |
| --- | --- |

(d)

če lahko dobavitelji dokažejo, da dobavljajo pod ceno, prejmejo za to nadomestilo;

| (e) | vsi dobavitelji so na isti podlagi upravičeni do predložitve ponudb za ceno dobave električne energije, ki je pod stroškovno ceno.; |
| --- | --- |

(e)

vsi dobavitelji so na isti podlagi upravičeni do predložitve ponudb za ceno dobave električne energije, ki je pod stroškovno ceno.;

3.
     
  Kadar Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 1, lahko države članice za čas veljavnosti navedenega sklepa uporabijo ciljno usmerjene javne posege pri določanju cen za dobavo električne energije malim in srednjim podjetjem. Taki javni posegi:

| (a) | so omejeni na največ 70 % porabe upravičenca v istem obdobju prejšnjega leta in ohranjajo spodbudo za zmanjšanje povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

so omejeni na največ 70 % porabe upravičenca v istem obdobju prejšnjega leta in ohranjajo spodbudo za zmanjšanje povpraševanja;

| (b) | so v skladu s pogoji iz člena 5(4) in (7); |
| --- | --- |

(b)

so v skladu s pogoji iz člena 5(4) in (7);

| (c) | kadar je ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, izpolnjujejo pogoje iz odstavka 4.

4.
     
  Kadar Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 1, lahko države članice za čas veljavnosti navedenega sklepa z odstopanjem od člena 5(7), točka (c), pri uporabi ciljno usmerjenih javnih posegov pri določanju cen za dobavo električne energije v skladu s členom 5(6) ali odstavkom 3 tega člena izjemoma in začasno določijo ceno za dobavo električne energije, ki je nižja od stroškov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | cena, določena za gospodinjstva, velja za največ 80 % mediane porabe gospodinjstev in ohranja spodbudo za zmanjšanje povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

cena, določena za gospodinjstva, velja za največ 80 % mediane porabe gospodinjstev in ohranja spodbudo za zmanjšanje povpraševanja;

| (b) | med dobavitelji ni diskriminacije; |
| --- | --- |

(b)

med dobavitelji ni diskriminacije;

| (c) | dobavitelji prejmejo nadomestilo za dobave pod stroškovno ceno in |
| --- | --- |

(c)

dobavitelji prejmejo nadomestilo za dobave pod stroškovno ceno in

| (d) | vsi dobavitelji so na isti podlagi upravičeni do predložitve ponudb za ceno dobave električne energije, ki je pod stroškovno ceno.“; |
| --- | --- |

(d)

vsi dobavitelji so na isti podlagi upravičeni do predložitve ponudb za ceno dobave električne energije, ki je pod stroškovno ceno.“;

3.
     
  Nadomestilo iz točke (d) odstavka 2 je treba financirati s prihodki od zgornje meje tržnih prihodkov za proizvodnjo električne energije iz podmejnih tehnologij.

Obrazložitev

Obrazložitev

Trenutne cene energije so pokazale, da so v primeru sočasnega izkrivljanja trga potrebni ukrepi za zagotovitev osnovne oskrbe z energijo za zasebna gospodinjstva, pa tudi za podjetja. Vendar je mehanizem, ki ga predlaga Komisija v členu 66a, zapleten in neučinkovit. Hkrati je sofinanciranje ukrepa popolnoma izključeno.

Predlagamo preprost, vendar učinkovit mehanizem po vzoru avstrijskega zakona Stromkostenzuschussgesetz. Ta mehanizem bi lahko začel veljati samodejno in bi se financiral z obdavčenjem nepričakovanih dobičkov.

Stromkostenzuschussgesetz

| — | Cena električne energije za nakup količine za osnovno oskrbo ne sme presegati 10 centov neto cene na kWh. |
| --- | --- |

—

Cena električne energije za nakup količine za osnovno oskrbo ne sme presegati 10 centov neto cene na kWh.

| — | Če povprečna borzna cena električne energije v dveh zaporednih mesecih presega 100 EUR/MWh, imajo dobavitelji, ki morajo energijo ponuditi pod svojimi dejanskimi stroški nabave, pravico do nadomestila za razliko v teh stroških. |
| --- | --- |

—

Če povprečna borzna cena električne energije v dveh zaporednih mesecih presega 100 EUR/MWh, imajo dobavitelji, ki morajo energijo ponuditi pod svojimi dejanskimi stroški nabave, pravico do nadomestila za razliko v teh stroških.

| — | Dobavitelji energije morajo dokazati svoje stroške. |
| --- | --- |

—

Dobavitelji energije morajo dokazati svoje stroške.

| — | Ta „cenovna zavora“ se financira z obdavčenjem presežnih prihodkov iz podmejne proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Ta „cenovna zavora“ se financira z obdavčenjem presežnih prihodkov iz podmejne proizvodnje.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Javne naložbe v energetsko infrastrukturo kot del rešitve za podnebna vprašanja (mnenje na lastno pobudo) (UL C 486, 21.12.2022, str. 67) in Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Kratkoročne intervencije na trgu energije in dolgoročne izboljšave zasnove trga električne energije – načrt za ukrepanje (COM(2022) 236 final) (UL C 75, 28.02.2023, str. 185).

1

(2)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR23_03/INSR_Energy_Union_SL.pdf

2

(3)  Vrstni red gospodarnosti: razvrstitev elektrarn na podlagi višine njihovih mejnih stroškov, in sicer od najnižjih do najvišjih. Tako se postopoma dodajajo elektrarne z vse višjimi mejnimi stroški, dokler povpraševanje ni zadovoljeno. Vrstni red je naslednji: energija iz obnovljivih virov, jedrska energija, premog, nafta in plin. Pri današnji zasnovi trga električne energije se cena na trgu električne energije določa glede na mejne stroške zadnje elektrarne v vrstnem redu gospodarnosti (večinoma plin).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/IP_23_1591

4

(5)  Mali udeleženec na trgu je na primer občina, energetska zadruga ali regija, ki proizvaja električno energijo z izkoriščanjem vetra in/ali sonca in del te električne energije dovaja v omrežje, namesto da jo v celoti neposredno porabi.

5

(6)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

7

---

PRILOGA

Koristi od centraliziranega vladnega energetskega mehanizma

Image 1

| — | nakup po različnih cenah – odvisno od vira






  — | omogočanje udeležencem na trgu, da se prijavijo na razpis, in zagotavljanje stabilnosti na trgu |
| --- | --- | --- |

—

nakup po različnih cenah – odvisno od vira

—

omogočanje udeležencem na trgu, da se prijavijo na razpis, in zagotavljanje stabilnosti na trgu

| — | prodaja po dolgoročnih fiksnih cenah






  — | dobro za trg in dobro za potrošnike |
| --- | --- | --- |

—

prodaja po dolgoročnih fiksnih cenah

—

dobro za trg in dobro za potrošnike

| — | zanesljivost oskrbe na podlagi ustrezne energetske mešanice






  — | razmisliti o mednarodnem pridobivanju goriva in ga usmerjati |
| --- | --- | --- |

—

zanesljivost oskrbe na podlagi ustrezne energetske mešanice

—

razmisliti o mednarodnem pridobivanju goriva in ga usmerjati

| — | zagotoviti, da bo mogoče zadovoljiti povpraševanje po energiji glede na pričakovano dvo- do trikratno povečanje povpraševanja po energiji (elektrifikacija) |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bo mogoče zadovoljiti povpraševanje po energiji glede na pričakovano dvo- do trikratno povečanje povpraševanja po energiji (elektrifikacija)

| — | financirati, uvajati in upravljati nove tehnologije v okviru sedanje in pričakovane rasti v smeri trajnosti |
| --- | --- |

—

financirati, uvajati in upravljati nove tehnologije v okviru sedanje in pričakovane rasti v smeri trajnosti

| — | vlade ohranjajo nadzor in zagotovljena je tržna svoboda. |
| --- | --- |

—

vlade ohranjajo nadzor in zagotovljena je tržna svoboda.

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/127 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/127

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski vodikovi banki

(COM(2023) 156 final)

(2023/C 293/18)

| Poročevalec: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |

Poročevalec:

Thomas KATTNIG

Thomas KATTNIG

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 162/0/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2023

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

162/0/2

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja zamisel Evropske komisije o ustanovitvi evropske vodikove banke in jo poziva, naj ob upoštevanju podrobnih pripomb in priporočil iz njegovega mnenja o evropski strategiji za vodik z gospodarskega, okoljskega in socialnega vidika podrobneje opredeli v nadaljevanju predstavljene točke oziroma jih upošteva pri oblikovanju in uresničevanju zamisli o evropski vodikovi banki. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja zamisel Evropske komisije o ustanovitvi evropske vodikove banke in jo poziva, naj ob upoštevanju podrobnih pripomb in priporočil iz njegovega mnenja o evropski strategiji za vodik z gospodarskega, okoljskega in socialnega vidika podrobneje opredeli v nadaljevanju predstavljene točke oziroma jih upošteva pri oblikovanju in uresničevanju zamisli o evropski vodikovi banki.

| 1.2 | EESO poudarja, da se fosilna goriva ne smejo subvencionirati s sredstvi EU. Zato je treba načelo neškodovanja uporabljati tudi za finančna sredstva, povezana z evropsko vodikovo banko: vodik (H2) se sme financirati s sredstvi EU le, če uporabljena električna energija prihaja iz virov, ki so združljivi z uredbo o taksonomiji in za katere se šteje, da znatno prispevajo k razogljičenju. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da se fosilna goriva ne smejo subvencionirati s sredstvi EU. Zato je treba načelo neškodovanja uporabljati tudi za finančna sredstva, povezana z evropsko vodikovo banko: vodik (H2

| 1.3 | Financiranje evropske vodikove banke mora biti prednostno namenjeno proizvodnji zelenega vodika in mora biti združljivo s pravili EU o vodiku. Po mnenju EESO bi morala evropska vodikova banka usmerjati povpraševanje, da bi bilo upravljanje povpraševanja in razpoložljivost v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati (zlasti v jeklarstvu), čim boljše. Poleg tega bi moral mehanizem skupnega javnega naročanja v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, prispevati k preprečevanju cenovne konkurence v Evropi, zlasti v začetnem obdobju. |
| --- | --- |

1.3

Financiranje evropske vodikove banke mora biti prednostno namenjeno proizvodnji zelenega vodika in mora biti združljivo s pravili EU o vodiku. Po mnenju EESO bi morala evropska vodikova banka usmerjati povpraševanje, da bi bilo upravljanje povpraševanja in razpoložljivost v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati (zlasti v jeklarstvu), čim boljše. Poleg tega bi moral mehanizem skupnega javnega naročanja v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, prispevati k preprečevanju cenovne konkurence v Evropi, zlasti v začetnem obdobju.

| 1.4 | EESO nasprotuje uporabi (neobnovljivih) virov energije iz evropskih električnih omrežij za energijsko intenzivne postopke elektrolize, saj bi se s tem povečalo splošno povpraševanje po energiji. Poudarja, da je treba uporabo vodika spodbujati v povezavi z razvojem obnovljivih virov energije in vodik uporabljati le tam, kjer neposredna elektrifikacija ni mogoča. |
| --- | --- |

1.4

EESO nasprotuje uporabi (neobnovljivih) virov energije iz evropskih električnih omrežij za energijsko intenzivne postopke elektrolize, saj bi se s tem povečalo splošno povpraševanje po energiji. Poudarja, da je treba uporabo vodika spodbujati v povezavi z razvojem obnovljivih virov energije in vodik uporabljati le tam, kjer neposredna elektrifikacija ni mogoča.

| 1.5 | V času, ko se soočamo z več krizami, je nujno v celoti preučiti možnosti za ustvarjanje delovnih mest v sektorjih v razvoju. EESO zato poziva Komisijo, naj analizira, katera znanja in spretnosti delavcev v panogah v zatonu bi bili lahko koristni na novih delovnih mestih v sektorju vodika. |
| --- | --- |

1.5

V času, ko se soočamo z več krizami, je nujno v celoti preučiti možnosti za ustvarjanje delovnih mest v sektorjih v razvoju. EESO zato poziva Komisijo, naj analizira, katera znanja in spretnosti delavcev v panogah v zatonu bi bili lahko koristni na novih delovnih mestih v sektorju vodika.

| 1.6 | V skladu z načrtom REPowerEU naj bi v EU do leta 2030 proizvedli 10 milijonov ton zelenega vodika. Prednostno bi bilo treba pospešiti razvoj in širitev proizvodnih zmogljivosti Evrope, da bi dosegli energetsko neodvisnost in preprečili novo strateško odvisnost. |
| --- | --- |

1.6

V skladu z načrtom REPowerEU naj bi v EU do leta 2030 proizvedli 10 milijonov ton zelenega vodika. Prednostno bi bilo treba pospešiti razvoj in širitev proizvodnih zmogljivosti Evrope, da bi dosegli energetsko neodvisnost in preprečili novo strateško odvisnost.

| 1.7 | EESO meni, da pri oblikovanju smernic za dodeljevanje sredstev iz evropske vodikove banke ne bi smeli upoštevati le stroškovne učinkovitosti projektov, ki naj bi prejeli podporo. Nasprotno, upoštevati bi bilo treba več dodatnih meril kakovosti, vključno s standardi okoljske in družbene trajnostnosti. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da pri oblikovanju smernic za dodeljevanje sredstev iz evropske vodikove banke ne bi smeli upoštevati le stroškovne učinkovitosti projektov, ki naj bi prejeli podporo. Nasprotno, upoštevati bi bilo treba več dodatnih meril kakovosti, vključno s standardi okoljske in družbene trajnostnosti.

| 1.8 | EESO meni, da je treba obstoječi sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) dodatno okrepiti, med drugim z učinkovitimi zaščitnimi ukrepi, namenjenimi uvozu (mehanizem za prilagoditev na mejah). Predvidljiva in manj nestanovitna cenovna krivulja lahko pripomore h gotovosti za nujno potrebne naložbe v zeleni vodik. Komisija bi morala prednostno poskrbeti za varnost naložb v okviru sistema EU ETS, odpraviti subvencije za zemeljski plin ter zagotoviti podporo za raziskave, tehnologije in inovacije za tehnologije za proizvodnjo in distribucijo zelenega vodika. |
| --- | --- |

1.8

EESO meni, da je treba obstoječi sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) dodatno okrepiti, med drugim z učinkovitimi zaščitnimi ukrepi, namenjenimi uvozu (mehanizem za prilagoditev na mejah). Predvidljiva in manj nestanovitna cenovna krivulja lahko pripomore h gotovosti za nujno potrebne naložbe v zeleni vodik. Komisija bi morala prednostno poskrbeti za varnost naložb v okviru sistema EU ETS, odpraviti subvencije za zemeljski plin ter zagotoviti podporo za raziskave, tehnologije in inovacije za tehnologije za proizvodnjo in distribucijo zelenega vodika.

| 1.9 | EESO poudarja, da morajo za uporabo vodika veljati visoke tehnične varnostne zahteve, zlasti za obrate, ter da bo treba določiti pogoje in uvesti spremljanje, da bi opredelili in zmanjšali tveganja. |
| --- | --- |

1.9

EESO poudarja, da morajo za uporabo vodika veljati visoke tehnične varnostne zahteve, zlasti za obrate, ter da bo treba določiti pogoje in uvesti spremljanje, da bi opredelili in zmanjšali tveganja.

| 1.10 | EESO obžaluje, da se premalo pozornosti namenja izvajanju strategije v različnih sektorjih, in poziva k večji vključenosti javnosti v ta proces preobrazbe na ravni podjetij in na politični ravni. Poleg tega poziva Komisijo, naj oceni vpliv razvoja zelenega vodika na stroške energije v gospodinjstvih. |
| --- | --- |

1.10

EESO obžaluje, da se premalo pozornosti namenja izvajanju strategije v različnih sektorjih, in poziva k večji vključenosti javnosti v ta proces preobrazbe na ravni podjetij in na politični ravni. Poleg tega poziva Komisijo, naj oceni vpliv razvoja zelenega vodika na stroške energije v gospodinjstvih.

| 1.11 | EESO priporoča, da Komisija pojasni prehodna obdobja za industrijo v skladu s potrebami posameznih panog na podlagi krivulj in ciljev zmanjševanja emisij. Jeklarsko, cementno in kemijsko industrijo ter nekatere dele prometnega sektorja je treba podpreti pri preoblikovanju energetskih sistemov in proizvodnih metod. EESO poudarja, da te ogljično intenzivne panoge v nasprotnem primeru morda ne bodo preživele sprememb. |
| --- | --- |

1.11

EESO priporoča, da Komisija pojasni prehodna obdobja za industrijo v skladu s potrebami posameznih panog na podlagi krivulj in ciljev zmanjševanja emisij. Jeklarsko, cementno in kemijsko industrijo ter nekatere dele prometnega sektorja je treba podpreti pri preoblikovanju energetskih sistemov in proizvodnih metod. EESO poudarja, da te ogljično intenzivne panoge v nasprotnem primeru morda ne bodo preživele sprememb.

| 1.12 | EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka v sodelovanju z državami članicami in njihovimi organi ter drugimi finančnimi instrumenti in institucijami EU zagotoviti, da se bodo sredstva usklajevala tako, da se čim bolj povečajo njihove koristi, hkrati pa se prepreči prekomerno financiranje. |
| --- | --- |

1.12

EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka v sodelovanju z državami članicami in njihovimi organi ter drugimi finančnimi instrumenti in institucijami EU zagotoviti, da se bodo sredstva usklajevala tako, da se čim bolj povečajo njihove koristi, hkrati pa se prepreči prekomerno financiranje.

| 1.13 | EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka vsebovati določbe o veljavnih plačah, razvoju delovne sile in vajeništvih, primerljive določbam ameriškega zakona o znižanju inflacije (IRA). |
| --- | --- |

1.13

EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka vsebovati določbe o veljavnih plačah, razvoju delovne sile in vajeništvih, primerljive določbam ameriškega zakona o znižanju inflacije (IRA).

| 1.14 | EESO se strinja z zamislijo, na kateri temelji evropska vodikova banka, namreč da je treba ustvariti spodbude za vzpostavitev trga vodika. Načrtovano zaostrovanje pravil glede ločevanja lastništva vertikalno povezanih podjetij bi zatrlo številne občinske projekte, zavrlo razmah vodika in hitro povzročilo opustitev občinskih komunalnih projektov, umeščenih v lokalno okolje. |
| --- | --- |

1.14

EESO se strinja z zamislijo, na kateri temelji evropska vodikova banka, namreč da je treba ustvariti spodbude za vzpostavitev trga vodika. Načrtovano zaostrovanje pravil glede ločevanja lastništva vertikalno povezanih podjetij bi zatrlo številne občinske projekte, zavrlo razmah vodika in hitro povzročilo opustitev občinskih komunalnih projektov, umeščenih v lokalno okolje.

| 1.15 | EESO poudarja, da javna in občinska podjetja v okviru programov financiranja evropske vodikove banke ne smejo biti prikrajšana v primerjavi s tržnimi podjetji. |
| --- | --- |

1.15

EESO poudarja, da javna in občinska podjetja v okviru programov financiranja evropske vodikove banke ne smejo biti prikrajšana v primerjavi s tržnimi podjetji.

| 1.16 | EESO meni, da je evropski energetski prehod lahko uspešen le, če svetovna trgovina s surovinami, zlasti z energijo, temelji na načelih ekološke in družbene trajnostnosti ter spodbujanju obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

1.16

EESO meni, da je evropski energetski prehod lahko uspešen le, če svetovna trgovina s surovinami, zlasti z energijo, temelji na načelih ekološke in družbene trajnostnosti ter spodbujanju obnovljivih virov energije.

2.   Ozadje

Ozadje

| 2.1 | Komisija je v sporočilu o evropski vodikovi banki (1) na splošno predstavila njeno zasnovo v obliki finančnega instrumenta za zagon in spodbujanje proizvodnje in uvoza zelenega vodika v EU ter za javno in zasebno financiranje in s tem vzpostavitev trga in vrednostne verige za zeleni vodik. Zato evropska vodikova banka ni banka. S pobudo so določeni štirje stebri te banke, ki naj bi bili vzpostavljeni do konca leta 2023. Banka naj bi s sistemom dražb in plačilom fiksne cene na kilogram proizvedenega vodika za največ 10 let odpravila stroškovno vrzel med zelenim vodikom in fosilnimi gorivi za projekte v začetnem obdobju. Predviden je sistem za zagotavljanje preglednosti in usklajevanja v zvezi z razpoložljivostjo, vključno z dogovori ali sporazumi s tretjimi državami za dobavo vodika. |
| --- | --- |

2.1

Komisija je v sporočilu o evropski vodikovi banki (1

| 2.2 | Sporočilo ne vsebuje jasne povezave med politiko EU na področju vodika in strateškim pristopom odprte avtonomije ter industrijsko politiko in politiko konkurence EU. Informacije o uporabi sredstev sklada za inovacije, načrtovani prerazporeditvi sredstev in pričakovanem razmerju med javnimi in zasebnimi naložbami so skope. Prav tako niso opredeljene nobene prednostne naloge za proizvodnjo, uporabo in distribucijo zelenega vodika. |
| --- | --- |

2.2

Sporočilo ne vsebuje jasne povezave med politiko EU na področju vodika in strateškim pristopom odprte avtonomije ter industrijsko politiko in politiko konkurence EU. Informacije o uporabi sredstev sklada za inovacije, načrtovani prerazporeditvi sredstev in pričakovanem razmerju med javnimi in zasebnimi naložbami so skope. Prav tako niso opredeljene nobene prednostne naloge za proizvodnjo, uporabo in distribucijo zelenega vodika.

| 2.3 | Namen evropske vodikove banke je s proračunom v višini 3 milijarde EUR pripomoči k razvoju trga vodika, zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv in doseči neto ničelne emisije toplogrednih plinov do leta 2040. Naložbe, potrebne za razvoj proizvodnje vodika, so ocenjene na 335–471 milijard EUR (2), kar pomeni, da morajo večino potrebnega financiranja zagotoviti države članice in zasebni viri, tudi če upoštevamo druga razpoložljiva sredstva EU. |
| --- | --- |

2.3

Namen evropske vodikove banke je s proračunom v višini 3 milijarde EUR pripomoči k razvoju trga vodika, zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv in doseči neto ničelne emisije toplogrednih plinov do leta 2040. Naložbe, potrebne za razvoj proizvodnje vodika, so ocenjene na 335–471 milijard EUR (2

| 2.4 | V zvezi s tem Komisija poudarja, da ima zeleni vodik ključno vlogo pri vzpostavitvi pametnega, bolje povezanega, optimiziranega in varnega neodvisnega energetskega sistema. Zeleni vodik in njegova vrednostna veriga sta lahko pomembna pri izravnavanju nihanj v dobavi energije iz obnovljivih virov in ciljno usmerjeni oskrbi sektorjev, ki jih je težko ali nemogoče elektrificirati. |
| --- | --- |

2.4

V zvezi s tem Komisija poudarja, da ima zeleni vodik ključno vlogo pri vzpostavitvi pametnega, bolje povezanega, optimiziranega in varnega neodvisnega energetskega sistema. Zeleni vodik in njegova vrednostna veriga sta lahko pomembna pri izravnavanju nihanj v dobavi energije iz obnovljivih virov in ciljno usmerjeni oskrbi sektorjev, ki jih je težko ali nemogoče elektrificirati.

| 2.5 | Vodik se lahko proizvaja na različne načine, vendar pogosto ni podnebju prijazen, zelen niti podnebno nevtralen. Odločilen dejavnik je vir energije, ki se uporablja za njegovo proizvodnjo. Tako na primer razlikujemo „rjavi“ vodik, proizveden z uplinjanjem premoga, „sivi“ vodik, proizveden z uporabo energije iz fosilnih goriv, in „rdeči“ vodik, proizveden z uporabo jedrske energije. Pri proizvodnji „modrega“ vodika nastajajo velike količine metana (ogljikov dioksid, ki se sprosti, se zajame in shranjuje). Brez izjeme je zeleni le vodik, ki se proizvaja z uporabo presežkov energije iz obnovljivih virov energije (vetrna, vodna ali sončna energija) (3). V zvezi s tem EESO opozarja na svoje mnenje TEN/718 (4), v katerem pozdravlja pojasnila Komisije v zvezi z opredelitvijo čistega vodika. Vendar v njem tudi navaja, da strategija kratkoročno in srednjeročno ohranja odprte možnosti tudi za druge oblike nizkoogljičnega vodika, ki se proizvaja iz fosilnih goriv z zajemanjem in shranjevanjem CO2, tj. tehnologijo, ki se še razvija. Z zelenim vodikom bi bilo trenutno mogoče zadovoljiti le 1 % svetovnih potreb po energiji. Gre za zelo redek, omejen in zato strateški vir. |
| --- | --- |

2.5

Vodik se lahko proizvaja na različne načine, vendar pogosto ni podnebju prijazen, zelen niti podnebno nevtralen. Odločilen dejavnik je vir energije, ki se uporablja za njegovo proizvodnjo. Tako na primer razlikujemo „rjavi“ vodik, proizveden z uplinjanjem premoga, „sivi“ vodik, proizveden z uporabo energije iz fosilnih goriv, in „rdeči“ vodik, proizveden z uporabo jedrske energije. Pri proizvodnji „modrega“ vodika nastajajo velike količine metana (ogljikov dioksid, ki se sprosti, se zajame in shranjuje). Brez izjeme je zeleni le vodik, ki se proizvaja z uporabo presežkov energije iz obnovljivih virov energije (vetrna, vodna ali sončna energija) (3

4

2

| 2.6 | Komisija je v predlogu načrta REPowerEU pozvala k pospešitvi razvoja vodikove tehnologije do poletja 2023, da bi do leta 2030 vzpostavili infrastrukturo za proizvodnjo, uvoz in prenos 20 milijonov ton vodika (5). |
| --- | --- |

2.6

Komisija je v predlogu načrta REPowerEU pozvala k pospešitvi razvoja vodikove tehnologije do poletja 2023, da bi do leta 2030 vzpostavili infrastrukturo za proizvodnjo, uvoz in prenos 20 milijonov ton vodika (5

| 2.7 | Cilj programa InvestEU je podpirati javne in zasebne naložbe v podnebju prijazne tehnologije, vključno s tehnologijami vodikovega pogona. V industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora je predlagana poenostavitev postopkov programa InvestEU in njihova prilagoditev trenutnim potrebam. Cilj sklada za inovacije je podpreti inovativne tehnologije in rešitve, ki pomagajo pri razogljičenju energijsko intenzivne industrije ter povečanju uporabe obnovljivih virov energije in shranjevanja energije. V skladu z industrijskim načrtom v okviru zelenega dogovora bo v tem desetletju za ta namen zagotovljenih 40 milijard EUR. Evropska vodikova banka bo zagotovila 3 milijarde EUR za podporo razvoju trga vodika v EU. Zato je treba večino naložbenih potreb pokriti s sredstvi držav članic in iz zasebnih virov. |
| --- | --- |

2.7

Cilj programa InvestEU je podpirati javne in zasebne naložbe v podnebju prijazne tehnologije, vključno s tehnologijami vodikovega pogona. V industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora je predlagana poenostavitev postopkov programa InvestEU in njihova prilagoditev trenutnim potrebam. Cilj sklada za inovacije je podpreti inovativne tehnologije in rešitve, ki pomagajo pri razogljičenju energijsko intenzivne industrije ter povečanju uporabe obnovljivih virov energije in shranjevanja energije. V skladu z industrijskim načrtom v okviru zelenega dogovora bo v tem desetletju za ta namen zagotovljenih 40 milijard EUR. Evropska vodikova banka bo zagotovila 3 milijarde EUR za podporo razvoju trga vodika v EU. Zato je treba večino naložbenih potreb pokriti s sredstvi držav članic in iz zasebnih virov.

| 2.8 | Po ocenah združenja Hydrogen Europe bo proizvodnja vodika v EU ustvarila približno milijon novih delovnih mest, vključno s približno 150 000 visokokvalificiranimi delovnimi mesti. |
| --- | --- |

2.8

Po ocenah združenja Hydrogen Europe bo proizvodnja vodika v EU ustvarila približno milijon novih delovnih mest, vključno s približno 150 000 visokokvalificiranimi delovnimi mesti.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

Podpora zelenemu vodiku brez izjem

Podpora zelenemu vodiku brez izjem

| 3.1 | EESO poudarja, da se fosilna goriva ne smejo subvencionirati s sredstvi EU. Načelo neškodovanja, ki je izrecno navedeno v taksonomiji EU, je zato treba uporabljati tudi za sredstva, povezana z evropsko vodikovo banko. EESO poudarja, da se proizvodnja vodika z elektrolizo sme financirati s sredstvi EU le, če pri tem porabljena električna energija (6) prihaja iz virov, ki so združljivi z uredbo o taksonomiji in za katere se šteje, da znatno prispevajo k razogljičenju. Zato poudarja, da je treba zelenemu vodiku dati prednost v okviru evropske vodikove banke, saj je edina možnost, ki je združljiva s cilji glede podnebne nevtralnosti (7). |
| --- | --- |

3.1

EESO poudarja, da se fosilna goriva ne smejo subvencionirati s sredstvi EU. Načelo neškodovanja, ki je izrecno navedeno v taksonomiji EU, je zato treba uporabljati tudi za sredstva, povezana z evropsko vodikovo banko. EESO poudarja, da se proizvodnja vodika z elektrolizo sme financirati s sredstvi EU le, če pri tem porabljena električna energija (6

7

| 3.2 | Dolgoročno bi finančno podporo smela prejemati le proizvodnja zelenega vodika. EESO priporoča, da se prva dražba, ki jo je Komisija napovedala za jesen 2023 in bo namenjena podpori proizvodnji zelenega vodika, omeji na sektorje, ki jih je težko elektrificirati. |
| --- | --- |

3.2

Dolgoročno bi finančno podporo smela prejemati le proizvodnja zelenega vodika. EESO priporoča, da se prva dražba, ki jo je Komisija napovedala za jesen 2023 in bo namenjena podpori proizvodnji zelenega vodika, omeji na sektorje, ki jih je težko elektrificirati.

| 3.3 | Hkrati priznava, da bo kratkoročno potrebna uporaba „modrega“ vodika, dokler zeleni vodik ne bo na voljo v zadostni količini in po sprejemljivi ceni. Za upravljanje povpraševanja bi morala evropska vodikova banka služiti kot orodje za njegovo združevanje, ki bi zagotavljalo pregled nad povpraševanjem po vodiku v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, in ga povezovalo, da bi bila dobavna cena čim nižja. To pomeni, da bo delovala podobno kot energetska platforma EU, kot je predlagano v sporočilu o evropski vodikovi banki. |
| --- | --- |

3.3

Hkrati priznava, da bo kratkoročno potrebna uporaba „modrega“ vodika, dokler zeleni vodik ne bo na voljo v zadostni količini in po sprejemljivi ceni. Za upravljanje povpraševanja bi morala evropska vodikova banka služiti kot orodje za njegovo združevanje, ki bi zagotavljalo pregled nad povpraševanjem po vodiku v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, in ga povezovalo, da bi bila dobavna cena čim nižja. To pomeni, da bo delovala podobno kot energetska platforma EU, kot je predlagano v sporočilu o evropski vodikovi banki.

| 3.4 | EESO se strinja s stališčem, izraženim v sporočilu o evropski vodikovi banki, da bi lahko mehanizem skupnega javnega naročanja vodika v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, pomagal preprečiti konkurenco v Evropi in namesto tega spodbujal skupno javno naročanje. Ta skupna javna naročila bi lahko pomagala vzpostaviti prve delujoče vrednostne verige za uvoz v EU. EESO opozarja, da bo evropska vodikova banka odgovorna tako za financiranje kot tudi usklajevanje, zato bo potrebovala precejšnje strokovno znanje na več različnih področjih. |
| --- | --- |

3.4

EESO se strinja s stališčem, izraženim v sporočilu o evropski vodikovi banki, da bi lahko mehanizem skupnega javnega naročanja vodika v sektorjih, ki jih je težko elektrificirati, pomagal preprečiti konkurenco v Evropi in namesto tega spodbujal skupno javno naročanje. Ta skupna javna naročila bi lahko pomagala vzpostaviti prve delujoče vrednostne verige za uvoz v EU. EESO opozarja, da bo evropska vodikova banka odgovorna tako za financiranje kot tudi usklajevanje, zato bo potrebovala precejšnje strokovno znanje na več različnih področjih.

| 3.5 | EESO nasprotuje uporabi neobnovljivih virov energije iz evropskih električnih omrežij za energijsko intenzivne postopke elektrolize, saj bi se s tem povečalo splošno povpraševanje po energiji. Namesto tega so potrebna jasna in pregledna pravila, da bi se za razširitev proizvodnje zelenega vodika uporabljala izključno presežna električna energija iz obnovljivih virov. Poudarja, da je treba uporabo vodika spodbujati v povezavi z razvojem obnovljivih virov energije in vodik uporabljati le tam, kjer neposredna elektrifikacija ni mogoča. |
| --- | --- |

3.5

EESO nasprotuje uporabi neobnovljivih virov energije iz evropskih električnih omrežij za energijsko intenzivne postopke elektrolize, saj bi se s tem povečalo splošno povpraševanje po energiji. Namesto tega so potrebna jasna in pregledna pravila, da bi se za razširitev proizvodnje zelenega vodika uporabljala izključno presežna električna energija iz obnovljivih virov. Poudarja, da je treba uporabo vodika spodbujati v povezavi z razvojem obnovljivih virov energije in vodik uporabljati le tam, kjer neposredna elektrifikacija ni mogoča.

| 3.6 | Kot je opisano v evropskem načrtu za vodik (8), uporaba zelenega vodika ni primerna za široko vsakodnevno uporabo pri končnem potrošniku, zlasti na področjih zasebnega prevoza in sistemov ogrevanja. |
| --- | --- |

3.6

Kot je opisano v evropskem načrtu za vodik (8

| 3.7 | EESO meni, da se pri oblikovanju smernic za dodeljevanje sredstev iz evropske vodikove banke ne bi smelo upoštevati le stroškovne učinkovitosti projektov, ki naj bi prejeli podporo. Ključna merila morajo biti predvsem energetska varnost, okoljska trajnostnost, spodbujanje in ohranjanje kakovostnih delovnih mest ter nujnost potreb po naložbah. Poleg tega bi moralo biti obvezno tudi zagotavljanje konkurenčnosti, določitev socialnih in okoljskih meril ter uporaba energije iz obnovljivih virov v državah dobaviteljicah. |
| --- | --- |

3.7

EESO meni, da se pri oblikovanju smernic za dodeljevanje sredstev iz evropske vodikove banke ne bi smelo upoštevati le stroškovne učinkovitosti projektov, ki naj bi prejeli podporo. Ključna merila morajo biti predvsem energetska varnost, okoljska trajnostnost, spodbujanje in ohranjanje kakovostnih delovnih mest ter nujnost potreb po naložbah. Poleg tega bi moralo biti obvezno tudi zagotavljanje konkurenčnosti, določitev socialnih in okoljskih meril ter uporaba energije iz obnovljivih virov v državah dobaviteljicah.

| 3.8 | EESO meni, da je treba obstoječi sistem EU ETS dodatno okrepiti, med drugim z učinkovitimi zaščitnimi ukrepi, namenjenimi uvozu (mehanizem za prilagoditev na mejah). Predvidljiva cenovna krivulja z nizko stopnjo nestanovitnosti lahko pripomore k varnosti potrebnih naložb v zeleni vodik. Komisija bi morala prednostno poskrbeti za učinkovito upravljanje količin in varnost naložb v okviru sistema EU ETS, odpravo subvencij za zemeljski plin ter financiranje raziskav, tehnologije in inovacij za tehnologije za proizvodnjo in distribucijo zelenega vodika. |
| --- | --- |

3.8

EESO meni, da je treba obstoječi sistem EU ETS dodatno okrepiti, med drugim z učinkovitimi zaščitnimi ukrepi, namenjenimi uvozu (mehanizem za prilagoditev na mejah). Predvidljiva cenovna krivulja z nizko stopnjo nestanovitnosti lahko pripomore k varnosti potrebnih naložb v zeleni vodik. Komisija bi morala prednostno poskrbeti za učinkovito upravljanje količin in varnost naložb v okviru sistema EU ETS, odpravo subvencij za zemeljski plin ter financiranje raziskav, tehnologije in inovacij za tehnologije za proizvodnjo in distribucijo zelenega vodika.

| 3.9 | EESO poudarja, da sta za razvoj sektorskega vodikovega gospodarstva, ki bo prilagojeno posameznim načinom uporabe, potrebna javna podpora in sodelovanje javnosti, ne glede na to, ali gre za podjetnike, delavce ali potrošnike. Obžaluje, da se premalo pozornosti namenja izvajanju strategije v različnih sektorjih, in poziva k večji vključenosti javnosti v ta proces preobrazbe na ravni podjetij in na politični ravni. Poleg tega poziva Komisijo, naj oceni vpliv razvoja zelenega vodika na stroške energije v gospodinjstvih. |
| --- | --- |

3.9

EESO poudarja, da sta za razvoj sektorskega vodikovega gospodarstva, ki bo prilagojeno posameznim načinom uporabe, potrebna javna podpora in sodelovanje javnosti, ne glede na to, ali gre za podjetnike, delavce ali potrošnike. Obžaluje, da se premalo pozornosti namenja izvajanju strategije v različnih sektorjih, in poziva k večji vključenosti javnosti v ta proces preobrazbe na ravni podjetij in na politični ravni. Poleg tega poziva Komisijo, naj oceni vpliv razvoja zelenega vodika na stroške energije v gospodinjstvih.

| 3.10 | Komisija je z odobritvijo pomembnega projekta skupnega evropskega interesa na področju vodika Hy2Tech že utrla pot za naložbe v tehnologijo zelenega vodika in razvoj infrastrukture. EESO poziva k usklajenosti med podpornimi ukrepi evropske vodikove banke ter obstoječimi pobudami, podpornimi programi in pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa. |
| --- | --- |

3.10

Komisija je z odobritvijo pomembnega projekta skupnega evropskega interesa na področju vodika Hy2Tech že utrla pot za naložbe v tehnologijo zelenega vodika in razvoj infrastrukture. EESO poziva k usklajenosti med podpornimi ukrepi evropske vodikove banke ter obstoječimi pobudami, podpornimi programi in pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa.

Zmanjšanje strateške odvisnosti

Zmanjšanje strateške odvisnosti

| 3.11 | V skladu z načrtom REPowerEU naj bi v EU do leta 2030 proizvedli 10 milijonov ton zelenega vodika. Prednost bi bilo treba dati pospeševanju razvoja in širitve proizvodnih zmogljivosti Evrope, da bi dosegli energetsko neodvisnost in preprečili novo strateško odvisnost. Glede na to bi bilo treba diverzificirati tudi vire dobave in dobavne pogodbe ter pri uvozu vodika poskrbeti za spoštovanje evropskih vrednot. Pri tem je treba upoštevati geografske danosti (npr. proizvodne in izvozne možnosti in zmogljivosti države) ter cilje strateške avtonomije EU. Sporazumi s tretjimi državami bi morali vsebovati zavezo k okoljski, družbeni in gospodarski trajnostnosti. |
| --- | --- |

3.11

V skladu z načrtom REPowerEU naj bi v EU do leta 2030 proizvedli 10 milijonov ton zelenega vodika. Prednost bi bilo treba dati pospeševanju razvoja in širitve proizvodnih zmogljivosti Evrope, da bi dosegli energetsko neodvisnost in preprečili novo strateško odvisnost. Glede na to bi bilo treba diverzificirati tudi vire dobave in dobavne pogodbe ter pri uvozu vodika poskrbeti za spoštovanje evropskih vrednot. Pri tem je treba upoštevati geografske danosti (npr. proizvodne in izvozne možnosti in zmogljivosti države) ter cilje strateške avtonomije EU. Sporazumi s tretjimi državami bi morali vsebovati zavezo k okoljski, družbeni in gospodarski trajnostnosti.

| 3.12 | Poleg tega EESO meni, da bi bilo treba sporazume o uvozu zelenega vodika skleniti le, če dodana vrednost koristi tudi nacionalnim proizvajalcem v državah dobaviteljicah in če se vodik, uvožen iz tretjih držav, proizvaja izključno z uporabo presežne električne energije iz obnovljivih virov energije. To bo prispevalo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo v EU in tretjih državah. |
| --- | --- |

3.12

Poleg tega EESO meni, da bi bilo treba sporazume o uvozu zelenega vodika skleniti le, če dodana vrednost koristi tudi nacionalnim proizvajalcem v državah dobaviteljicah in če se vodik, uvožen iz tretjih držav, proizvaja izključno z uporabo presežne električne energije iz obnovljivih virov energije. To bo prispevalo k prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo v EU in tretjih državah.

| 3.13 | EESO meni, da je evropski energetski prehod lahko uspešen le, če svetovna trgovina s surovinami, zlasti z energijo, temelji na načelih ekološke in družbene trajnostnosti ter spodbujanju obnovljivih virov energije. Energetska in industrijska politika EU ne sme ovirati držav svetovnega juga pri njihovem pravičnem prehodu in jim preprečevati, da bi razvile lastne zmogljivosti v sektorju vodika. Strateški energetski ekstraktivizem škoduje svetovnemu energetskemu prehodu in s tem dolgoročno tudi evropskemu. Namesto tega so potrebni novi pristopi za sklenitev mednarodnih sporazumov o sodelovanju na področju podnebja in energije. |
| --- | --- |

3.13

EESO meni, da je evropski energetski prehod lahko uspešen le, če svetovna trgovina s surovinami, zlasti z energijo, temelji na načelih ekološke in družbene trajnostnosti ter spodbujanju obnovljivih virov energije. Energetska in industrijska politika EU ne sme ovirati držav svetovnega juga pri njihovem pravičnem prehodu in jim preprečevati, da bi razvile lastne zmogljivosti v sektorju vodika. Strateški energetski ekstraktivizem škoduje svetovnemu energetskemu prehodu in s tem dolgoročno tudi evropskemu. Namesto tega so potrebni novi pristopi za sklenitev mednarodnih sporazumov o sodelovanju na področju podnebja in energije.

Financiranje in institucionalno izvajanje

Financiranje in institucionalno izvajanje

| 3.14 | EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka v sodelovanju z državami članicami ter drugimi finančnimi instrumenti in institucijami EU zagotoviti, da se bodo sredstva usklajevala tako, da se čim bolj povečajo njihove koristi, hkrati pa se prepreči prekomerno financiranje. Da bo evropska vodikova banka uspešna, je treba tudi čim bolj zmanjšati birokratske ovire pri dostopu do sredstev, zlasti glede na preprostost ameriškega zakona o zmanjšanju inflacije. EESO opozarja, da je treba zagotoviti privlačno in varno okolje za vlagatelje, da se prepreči selitev naložb drugam zaradi ugodnih dolgoročnih pogojev, kot jih ponujajo ZDA s svojim zakonom o zmanjšanju inflacije. |
| --- | --- |

3.14

EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka v sodelovanju z državami članicami ter drugimi finančnimi instrumenti in institucijami EU zagotoviti, da se bodo sredstva usklajevala tako, da se čim bolj povečajo njihove koristi, hkrati pa se prepreči prekomerno financiranje. Da bo evropska vodikova banka uspešna, je treba tudi čim bolj zmanjšati birokratske ovire pri dostopu do sredstev, zlasti glede na preprostost ameriškega zakona o zmanjšanju inflacije. EESO opozarja, da je treba zagotoviti privlačno in varno okolje za vlagatelje, da se prepreči selitev naložb drugam zaradi ugodnih dolgoročnih pogojev, kot jih ponujajo ZDA s svojim zakonom o zmanjšanju inflacije.

| 3.15 | EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka po vzoru ameriškega zakona o znižanju inflacije vključevati določbe o veljavnih plačah, razvoju delovne sile in vajeništvih, da bi večji in bolj raznoliki nabor kvalificiranih delavcev imel dostop do dobrih delovnih mest in da bi imeli delavci znanja in spretnosti, potrebne za doseganje ciljev na področju čiste energije. |
| --- | --- |

3.15

EESO meni, da bi morala evropska vodikova banka po vzoru ameriškega zakona o znižanju inflacije vključevati določbe o veljavnih plačah, razvoju delovne sile in vajeništvih, da bi večji in bolj raznoliki nabor kvalificiranih delavcev imel dostop do dobrih delovnih mest in da bi imeli delavci znanja in spretnosti, potrebne za doseganje ciljev na področju čiste energije.

| 3.16 | Ker so poleg javnih naložb potrebne tudi obsežne zasebne naložbe, je nujna predhodna ocena multiplikacijskih učinkov javnih naložb, ki bo temeljila na natančni naknadni oceni multiplikacijskih učinkov najnovejših programov (InvestEU, pomembni projekti skupnega evropskega interesa itd.). |
| --- | --- |

3.16

Ker so poleg javnih naložb potrebne tudi obsežne zasebne naložbe, je nujna predhodna ocena multiplikacijskih učinkov javnih naložb, ki bo temeljila na natančni naknadni oceni multiplikacijskih učinkov najnovejših programov (InvestEU, pomembni projekti skupnega evropskega interesa itd.).

| 3.17 | EESO meni, da je treba za oblikovanje trga vodika ustvariti spodbude, kot so razvoj pametnih omrežij, infrastrukture, skladiščnih zmogljivosti in pravnih okvirov. Načrtovano zaostrovanje pravil glede lastniškega ločevanja vertikalno povezanih podjetij, ki so pogosto občinska komunalna podjetja in so lahko dejavna v proizvodnji vodika ali upravljanju omrežja, od leta 2031 bi zatrlo številne občinske projekte. To bi zavrlo razmah vodika in povzročilo opustitev občinskih komunalnih projektov, umeščenih v lokalno okolje. |
| --- | --- |

3.17

EESO meni, da je treba za oblikovanje trga vodika ustvariti spodbude, kot so razvoj pametnih omrežij, infrastrukture, skladiščnih zmogljivosti in pravnih okvirov. Načrtovano zaostrovanje pravil glede lastniškega ločevanja vertikalno povezanih podjetij, ki so pogosto občinska komunalna podjetja in so lahko dejavna v proizvodnji vodika ali upravljanju omrežja, od leta 2031 bi zatrlo številne občinske projekte. To bi zavrlo razmah vodika in povzročilo opustitev občinskih komunalnih projektov, umeščenih v lokalno okolje.

| 3.18 | EESO opozarja, da javna in občinska podjetja v okviru programov financiranja evropske vodikove banke ne smejo biti prikrajšana v primerjavi s tržnimi podjetji. |
| --- | --- |

3.18

EESO opozarja, da javna in občinska podjetja v okviru programov financiranja evropske vodikove banke ne smejo biti prikrajšana v primerjavi s tržnimi podjetji.

Socialna razsežnost

Socialna razsežnost

| 3.19 | V času, ko se soočamo z več krizami, so bistvenega pomena naložbe v delovna mesta, primerna za prihodnost. EESO zato poudarja pomen kakovostnega usposabljanja za delavce in dejstvo, da mora energetski sektor postati privlačnejši za mlade v Evropi. V ta namen bi lahko EU ustanovila centre odličnosti za vajeništvo na delovnih mestih, ki bodo potrebna v povezavi z zelenim vodikom. Pri tem je treba zagotoviti skladnost z akademijami za neto ničelne industrije, ki jih Komisija predlaga v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora. Te akademije bi morale uvesti tudi programe izpopolnjevanja in preusposabljanja v strateških energetskih in proizvodnih sektorjih, kot je zeleni vodik. Poleg tega bi morala Komisija tesno sodelovati z državami članicami, da bi vzpostavila standardizirane postopke akreditacije, zagotovila vzajemno priznavanje kvalifikacij ter pripravila smernice za izobraževanje in usposabljanje na tem področju. |
| --- | --- |

3.19

V času, ko se soočamo z več krizami, so bistvenega pomena naložbe v delovna mesta, primerna za prihodnost. EESO zato poudarja pomen kakovostnega usposabljanja za delavce in dejstvo, da mora energetski sektor postati privlačnejši za mlade v Evropi. V ta namen bi lahko EU ustanovila centre odličnosti za vajeništvo na delovnih mestih, ki bodo potrebna v povezavi z zelenim vodikom. Pri tem je treba zagotoviti skladnost z akademijami za neto ničelne industrije, ki jih Komisija predlaga v industrijskem načrtu v okviru zelenega dogovora. Te akademije bi morale uvesti tudi programe izpopolnjevanja in preusposabljanja v strateških energetskih in proizvodnih sektorjih, kot je zeleni vodik. Poleg tega bi morala Komisija tesno sodelovati z državami članicami, da bi vzpostavila standardizirane postopke akreditacije, zagotovila vzajemno priznavanje kvalifikacij ter pripravila smernice za izobraževanje in usposabljanje na tem področju.

| 3.20 | Poleg teh sektorskih programov za izpopolnjevanje in preusposabljanje, specifičnih za podjetja, se je treba v družbi bolj osredotočiti na poklicno usposabljanje in nadaljnje izobraževanje. V celotnem izobraževalnem sistemu je treba storiti več za ozaveščanje o pravičnem prehodu in zagotavljanje potrebnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

3.20

Poleg teh sektorskih programov za izpopolnjevanje in preusposabljanje, specifičnih za podjetja, se je treba v družbi bolj osredotočiti na poklicno usposabljanje in nadaljnje izobraževanje. V celotnem izobraževalnem sistemu je treba storiti več za ozaveščanje o pravičnem prehodu in zagotavljanje potrebnih znanj in spretnosti.

| 3.21 | Za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest z izkoriščanjem tehnologije zelenega vodika je potrebna podpora za MSP, ki prispevajo skoraj dve tretjini delovnih mest v evropskem nefinančnem zasebnem sektorju (9). EESO poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropske vodikove banke posebno pozornost nameni podpori MSP. |
| --- | --- |

3.21

Za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest z izkoriščanjem tehnologije zelenega vodika je potrebna podpora za MSP, ki prispevajo skoraj dve tretjini delovnih mest v evropskem nefinančnem zasebnem sektorju (9

| 3.22 | EESO poudarja tudi, da mora EU za večjo konkurenčnost in odpornost ohraniti nadzor nad svojimi sredstvi in industrijo ter obravnavati vprašanje industrijskega dampinga iz drugih svetovnih regij. |
| --- | --- |

3.22

EESO poudarja tudi, da mora EU za večjo konkurenčnost in odpornost ohraniti nadzor nad svojimi sredstvi in industrijo ter obravnavati vprašanje industrijskega dampinga iz drugih svetovnih regij.

Zahteve glede varnosti

Zahteve glede varnosti

| 3.23 | EESO poudarja, da morajo za uporabo vodika veljati visoke tehnične varnostne zahteve, zlasti za obrate, ter da bo treba določiti pogoje in uvesti spremljanje, da bi opredelili in zmanjšali tveganja. |
| --- | --- |

3.23

EESO poudarja, da morajo za uporabo vodika veljati visoke tehnične varnostne zahteve, zlasti za obrate, ter da bo treba določiti pogoje in uvesti spremljanje, da bi opredelili in zmanjšali tveganja.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM%3A2023%3A156%3AFIN&qid=1679087069513

1

(2)  Delovni dokument služb Komisije SWD(2022) 230, str. 28.

2

(3)  
  Wasserstoff-Farbenlehre (Barvni sistem vodika) | SOLARIFY.

3

Wasserstoff-Farbenlehre

(4)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final) (UL C 123, 9.4.2021, str. 30).

4

(5)  COM(2022) 230 final, str. 7, in SWD(2022) 230 final, str. 26.

5

(6)  Če na primer upravljavec elektrolizatorjev dokaže, da električno energijo za elektrolizo prejema neposredno iz novega obrata za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ali ima pogodbo za dobavo električne energije samo v času, ko so cene na veleprodajnem trgu negativne.

6

(7)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final) (UL C 123, 9.4.2021, str. 30).

7

Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo

(8)  Skupno podjetje za čisti vodik (2019): Hydrogen roadmap Europe: a sustainable pathway for the European energy transition (Evropski načrt za vodik: trajnostna pot za evropski energetski prehod), Hydrogen roadmap Europe – Urad za publikacije Evropske unije.

8

(9)  https://www.touteleurope.eu/actualite/les-entreprises-dans-l-union-europeenne.html

9

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/133 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/133

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vozniških dovoljenjih, spremembi Direktive (EU) 2022/2561 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Komisije (EU) št. 383/2012

(COM(2023) 127 final – 2023/0053 (COD)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinku določenih prepovedi vožnje po vsej Uniji

(COM(2023) 128 final – 2023/0055 (COD))

(2023/C 293/19)

| Poročevalec: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Poročevalec:

Philippe CHARRY

Philippe CHARRY

| Zaprosili | Evropski parlament, 17. 4. 2023
  Svet Evropske unije, 20. 4. 2023 in 26. 4. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 91(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/1/2 |

Zaprosili

Evropski parlament, 17. 4. 2023

Svet Evropske unije, 20. 4. 2023 in 26. 4. 2023

Pravna podlaga

člen 91(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/1/2

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Cilj zakonodajnega svežnja, ki ga je predlagala Evropska komisija, je doseči, da do leta 2050 na cestah Evropske unije ne bi bilo več smrtnih žrtev. To mnenje obravnava dva vidika reforme: na eni strani uvedbo digitalnega vozniškega dovoljenja, na drugi pa okrepitev izvrševanja kazni za kršitve cestnoprometnih predpisov z vidika varnosti v EU. |
| --- | --- |

1.1

Cilj zakonodajnega svežnja, ki ga je predlagala Evropska komisija, je doseči, da do leta 2050 na cestah Evropske unije ne bi bilo več smrtnih žrtev. To mnenje obravnava dva vidika reforme: na eni strani uvedbo digitalnega vozniškega dovoljenja, na drugi pa okrepitev izvrševanja kazni za kršitve cestnoprometnih predpisov z vidika varnosti v EU.

| 1.2 | Z izdajo digitalnih vozniških dovoljenj voznikom v Evropski uniji se želijo odpraviti tudi upravne razlike med državami članicami in zamude pri obravnavi vlog tujih voznikov za zamenjavo vozniških dovoljenj, ki ovirajo prosto gibanje. Vozniško dovoljenje bo shranjeno na mobilnem telefonu ali kakem drugem digitalnem mediju. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ta cilj podpira, vendar upa, da bodo voznikom, ki to želijo, še naprej na voljo vozniška dovoljenja v papirni obliki. Hkrati priporoča uvedbo posamezniku prilagojenih in brezplačnih usposabljanj in mentorstva za uporabo novih digitalnih vozniških dovoljenj, da bi bile v to digitalizacijo zajete vse starostne skupine. |
| --- | --- |

1.2

Z izdajo digitalnih vozniških dovoljenj voznikom v Evropski uniji se želijo odpraviti tudi upravne razlike med državami članicami in zamude pri obravnavi vlog tujih voznikov za zamenjavo vozniških dovoljenj, ki ovirajo prosto gibanje. Vozniško dovoljenje bo shranjeno na mobilnem telefonu ali kakem drugem digitalnem mediju. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ta cilj podpira, vendar upa, da bodo voznikom, ki to želijo, še naprej na voljo vozniška dovoljenja v papirni obliki. Hkrati priporoča uvedbo posamezniku prilagojenih in brezplačnih usposabljanj in mentorstva za uporabo novih digitalnih vozniških dovoljenj, da bi bile v to digitalizacijo zajete vse starostne skupine.

| 1.3 | EESO še priporoča, naj se odpravi skrajšanje obdobja veljavnosti vozniških dovoljenj na podlagi starosti, določeno v členu 10 predloga direktive o vozniških dovoljenjih, za osebe, ki so dopolnile 70 let. Poziva k nediskriminatornemu pristopu in konkretni zdravniški oceni za vse voznike z ugotovljenimi ovirami, ki vplivajo na sposobnost vožnje. |
| --- | --- |

1.3

EESO še priporoča, naj se odpravi skrajšanje obdobja veljavnosti vozniških dovoljenj na podlagi starosti, določeno v členu 10 predloga direktive o vozniških dovoljenjih, za osebe, ki so dopolnile 70 let. Poziva k nediskriminatornemu pristopu in konkretni zdravniški oceni za vse voznike z ugotovljenimi ovirami, ki vplivajo na sposobnost vožnje.

| 1.4 | EESO želi, da bi predlog direktive o prepovedi vožnje v večji meri odpravljal tveganje prekrivanja s področjem sodelovanja v kazenskih zadevah. Predvidena izmenjava informacij o prekrških voznikov namreč temelji na členu 91(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o skupni prometni politiki, vendar se zdi, da se načrtovana izmenjava informacij med nacionalnimi organi bolj nanaša na prekrške, ki so predmet policijskega sodelovanja iz člena 87 PDEU in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah iz člena 82 PDEU. |
| --- | --- |

1.4

EESO želi, da bi predlog direktive o prepovedi vožnje v večji meri odpravljal tveganje prekrivanja s področjem sodelovanja v kazenskih zadevah. Predvidena izmenjava informacij o prekrških voznikov namreč temelji na členu 91(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o skupni prometni politiki, vendar se zdi, da se načrtovana izmenjava informacij med nacionalnimi organi bolj nanaša na prekrške, ki so predmet policijskega sodelovanja iz člena 87 PDEU in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah iz člena 82 PDEU.

| 1.5 | EESO ugotavlja, da se zakonodajni sveženj osredotoča na človeški dejavnik in ne omenja odgovornosti upravljavcev cestne infrastrukture, četudi so številne prometne nesreče posledica pomanjkljivega vzdrževanja cest. Meni, da bi lahko povezava z Direktivo (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta (1), katere prenos trenutno spremlja Komisija, in celo prekrivajoči se ukrepi ogrozili želeno učinkovitost, saj bi bili oblikovani pravni instrumenti preveč razdrobljeni. |
| --- | --- |

1.5

EESO ugotavlja, da se zakonodajni sveženj osredotoča na človeški dejavnik in ne omenja odgovornosti upravljavcev cestne infrastrukture, četudi so številne prometne nesreče posledica pomanjkljivega vzdrževanja cest. Meni, da bi lahko povezava z Direktivo (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta (1

| 1.6 | Predlog direktive o prepovedi vožnje določa, da bo nacionalna identifikacijska številka, navedena na osebni izkaznici, po potrebi del elektronskih podatkov, ki si jih izmenjajo nacionalni organi. Vendar nacionalna identifikacijska številka v številnih državah članicah omogoča tudi dostop do zdravstvene kartoteke oseb. EESO ugotavlja, da Splošna uredba o varstvu podatkov načeloma prepoveduje obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, saj gre za občutljive podatke. Zato poziva k pojasnitvi predloga direktive na tem področju. |
| --- | --- |

1.6

Predlog direktive o prepovedi vožnje določa, da bo nacionalna identifikacijska številka, navedena na osebni izkaznici, po potrebi del elektronskih podatkov, ki si jih izmenjajo nacionalni organi. Vendar nacionalna identifikacijska številka v številnih državah članicah omogoča tudi dostop do zdravstvene kartoteke oseb. EESO ugotavlja, da Splošna uredba o varstvu podatkov načeloma prepoveduje obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, saj gre za občutljive podatke. Zato poziva k pojasnitvi predloga direktive na tem področju.

| 1.7 | EESO želi, da se določba, ki omogoča sprejetje izvedbenih ukrepov za direktivo o prepovedi vožnje še pred njenim prenosom v državah članicah, črta iz zakonodajnega predloga, saj krši načela pravne varnosti, hierarhije predpisov in njihove časovne uporabe. |
| --- | --- |

1.7

EESO želi, da se določba, ki omogoča sprejetje izvedbenih ukrepov za direktivo o prepovedi vožnje še pred njenim prenosom v državah članicah, črta iz zakonodajnega predloga, saj krši načela pravne varnosti, hierarhije predpisov in njihove časovne uporabe.

| 1.8 | EESO je seznanjen z možnostjo, da se mladim, ki so dopolnili 17 let, dovoli vožnja tovornjakov s spremstvom. Pri tem poudarja, da je treba prav tako prilagoditi poklicno usposabljanje voznikov tovornjakov ter izboljšati delovne pogoje in plače, da bi postal poklic privlačnejši. Komisijo poziva, naj spodbuja delodajalce k izboljšanju razmer z vsemi sredstvi, na primer z izboljšanjem usposabljanja ali kampanjami obveščanja v državah članicah. |
| --- | --- |

1.8

EESO je seznanjen z možnostjo, da se mladim, ki so dopolnili 17 let, dovoli vožnja tovornjakov s spremstvom. Pri tem poudarja, da je treba prav tako prilagoditi poklicno usposabljanje voznikov tovornjakov ter izboljšati delovne pogoje in plače, da bi postal poklic privlačnejši. Komisijo poziva, naj spodbuja delodajalce k izboljšanju razmer z vsemi sredstvi, na primer z izboljšanjem usposabljanja ali kampanjami obveščanja v državah članicah.

| 1.9 | EESO priporoča uskladitev, da bi po teoretičnem usposabljanju v šoli vožnje in praktičnem pouku vozniki tovornjakov, ki so začetniki, pridobili praktične izkušnje s posebej usposobljenim inštruktorjem. V skladu s predvideno reformo bi 17-letni voznik lahko vozil tovornjak šele potem, ko bi opravil dolgo prakso s spremstvom in zelo selektiven vozniški izpit. EESO poziva, naj gre predlog direktive v to smer. |
| --- | --- |

1.9

EESO priporoča uskladitev, da bi po teoretičnem usposabljanju v šoli vožnje in praktičnem pouku vozniki tovornjakov, ki so začetniki, pridobili praktične izkušnje s posebej usposobljenim inštruktorjem. V skladu s predvideno reformo bi 17-letni voznik lahko vozil tovornjak šele potem, ko bi opravil dolgo prakso s spremstvom in zelo selektiven vozniški izpit. EESO poziva, naj gre predlog direktive v to smer.

2.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj zakonodajnega svežnja, ki ga je predlagala Komisija, je doseči, da do leta 2050 na cestah Evropske unije ne bi bilo več smrtnih žrtev, do leta 2030 pa zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 %. Komisija je predlagala uvedbo digitalnega vozniškega dovoljenja, ki bi veljal v vseh državah članicah, in izboljšanje čezmejnega izvrševanja prepovedi vožnje. Komisija je ugotovila, da so tovornjaki in avtomobili vzrok večine nesreč s smrtnim izidom in da je na mestnih območjih 70 % žrtev nesreč izpostavljenih udeležencev. |
| --- | --- |

2.1

Cilj zakonodajnega svežnja, ki ga je predlagala Komisija, je doseči, da do leta 2050 na cestah Evropske unije ne bi bilo več smrtnih žrtev, do leta 2030 pa zmanjšati število smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 %. Komisija je predlagala uvedbo digitalnega vozniškega dovoljenja, ki bi veljal v vseh državah članicah, in izboljšanje čezmejnega izvrševanja prepovedi vožnje. Komisija je ugotovila, da so tovornjaki in avtomobili vzrok večine nesreč s smrtnim izidom in da je na mestnih območjih 70 % žrtev nesreč izpostavljenih udeležencev.

| 2.2 | To mnenje se osredotoča na dva predloga iz zakonodajnega svežnja, ki vključujeta preventivni in izvršilni del:






  — | preprečevanje vključuje boljšo pripravo voznikov na brezemisijska vozila in vožnjo po mestnih cestah, na katerih je več koles, motorjev in ostalih dvokolesnih vozil in pešcev; |
| --- | --- | --- |

2.2

To mnenje se osredotoča na dva predloga iz zakonodajnega svežnja, ki vključujeta preventivni in izvršilni del:

—

preprečevanje vključuje boljšo pripravo voznikov na brezemisijska vozila in vožnjo po mestnih cestah, na katerih je več koles, motorjev in ostalih dvokolesnih vozil in pešcev;

| — | izvrševanje zajema lažji dostop do registrov z identifikacijskimi številkami v državah članicah in okrepljeno sodelovanje med državami članicami pri preiskovanju prekrškov. |
| --- | --- |

—

izvrševanje zajema lažji dostop do registrov z identifikacijskimi številkami v državah članicah in okrepljeno sodelovanje med državami članicami pri preiskovanju prekrškov.

| 2.3 | Poseben poudarek, ki ga zakonodajni sveženj namenja električnim vozilom, je tudi v skladu s cilji zmanjšanja ogljičnega odtisa, emisij toplogrednih plinov in obremenitve s hrupom. |
| --- | --- |

2.3

Poseben poudarek, ki ga zakonodajni sveženj namenja električnim vozilom, je tudi v skladu s cilji zmanjšanja ogljičnega odtisa, emisij toplogrednih plinov in obremenitve s hrupom.

| 2.4 | Upoštevani so tudi tehnološki razvoj vozil, prehod z ročnih na avtomatske menjalnike in spremembe mase vozil. |
| --- | --- |

2.4

Upoštevani so tudi tehnološki razvoj vozil, prehod z ročnih na avtomatske menjalnike in spremembe mase vozil.

Digitalno vozniško dovoljenje

Digitalno vozniško dovoljenje

| 2.5 | Predlog direktive COM(2023)127 final predvideva uvedbo digitalnega vozniškega dovoljenja leta 2023 in vključuje določbe za olajšanje prehoda na „brezemisijska vozila“. |
| --- | --- |

2.5

Predlog direktive COM(2023)127 final

| 2.6 | Z njo se revidira Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), katere namen je bil izboljšati varnost v cestnem prometu in olajšati prosto gibanje, in sicer z:






  — | uvedbo enotnega vzorca vozniškega dovoljenja Evropske unije, ki bo od leta 2033 obvezen za vse voznike, da se zagotovi večja zaščita pred goljufijami in ponarejanjem; |
| --- | --- | --- |

2.6

Z njo se revidira Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2

—

uvedbo enotnega vzorca vozniškega dovoljenja Evropske unije, ki bo od leta 2033 obvezen za vse voznike, da se zagotovi večja zaščita pred goljufijami in ponarejanjem;

| — | kategorizacijo vozniških dovoljenj glede na vrste vozil in najnižje starosti za njihovo vožnjo; |
| --- | --- |

—

kategorizacijo vozniških dovoljenj glede na vrste vozil in najnižje starosti za njihovo vožnjo;

| — | obveznim upravnim podaljšanjem vseh novih vozniških dovoljenj vsakih deset let; |
| --- | --- |

—

obveznim upravnim podaljšanjem vseh novih vozniških dovoljenj vsakih deset let;

| — | poenostavitvijo upravnega bremena za voznike, ki zamenjajo državo članico svojega prebivališča; |
| --- | --- |

—

poenostavitvijo upravnega bremena za voznike, ki zamenjajo državo članico svojega prebivališča;

| — | uporabo skupnih minimalnih standardov na področju spretnosti, znanja ter telesne in duševne sposobnosti voznikov; |
| --- | --- |

—

uporabo skupnih minimalnih standardov na področju spretnosti, znanja ter telesne in duševne sposobnosti voznikov;

| — | postopno pravico do vožnje zmogljivih motornih koles na podlagi najnižje starosti in predhodnih izkušenj z vožnjo manj zmogljivih motornih koles; |
| --- | --- |

—

postopno pravico do vožnje zmogljivih motornih koles na podlagi najnižje starosti in predhodnih izkušenj z vožnjo manj zmogljivih motornih koles;

| — | vzpostavitvijo omrežja za izmenjavo informacij v zvezi z vozniškimi dovoljenji med nacionalnimi organi (RESPER). |
| --- | --- |

—

vzpostavitvijo omrežja za izmenjavo informacij v zvezi z vozniškimi dovoljenji med nacionalnimi organi (RESPER).

| 2.7 | Za četrto revizijo pravil o vozniškem dovoljenju obstajata dva glavna razloga. Po eni strani imajo spretnost, ravnanje in zdravje voznika pomembno vlogo pri številnih prometnih nesrečah, ki se končajo s smrtjo ali pa povzročijo hujše posledice ali poškodbe. Preveč imetnikov vozniškega dovoljenja se usede za volan, četudi je njihova sposobnost za vožnjo omejena. V zvezi s tem se merilo starosti ne zdi več odločilno, saj študije kažejo, da nekatera posebna zdravstvena merila, povezana z uporabo drog, duševnim zdravjem, epilepsijo, sladkorno boleznijo, zdravjem srca in apnejo v spanju, niso posebej vezana na starost ter so pri ocenjevanju sposobnosti za vožnjo pomembnejši dejavnik kot starost. |
| --- | --- |

2.7

Za četrto revizijo pravil o vozniškem dovoljenju obstajata dva glavna razloga. Po eni strani imajo spretnost, ravnanje in zdravje voznika pomembno vlogo pri številnih prometnih nesrečah, ki se končajo s smrtjo ali pa povzročijo hujše posledice ali poškodbe. Preveč imetnikov vozniškega dovoljenja se usede za volan, četudi je njihova sposobnost za vožnjo omejena. V zvezi s tem se merilo starosti ne zdi več odločilno, saj študije kažejo, da nekatera posebna zdravstvena merila, povezana z uporabo drog, duševnim zdravjem, epilepsijo, sladkorno boleznijo, zdravjem srca in apnejo v spanju, niso posebej vezana na starost ter so pri ocenjevanju sposobnosti za vožnjo pomembnejši dejavnik kot starost.

| 2.8 | Po drugi strani so znanje, praksa in ozaveščenost o tveganju še posebej omejeni med mladimi vozniki. Veliko število nesreč, v katerih so udeleženi mladi vozniki, kaže, da pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja niso v celoti prilagojeni cilju varnosti v cestnem prometu. |
| --- | --- |

2.8

Po drugi strani so znanje, praksa in ozaveščenost o tveganju še posebej omejeni med mladimi vozniki. Veliko število nesreč, v katerih so udeleženi mladi vozniki, kaže, da pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja niso v celoti prilagojeni cilju varnosti v cestnem prometu.

| 2.9 | Hkrati bo postopen razvoj pomoči pri vožnji, samodejnega zaviranja v sili in avtomatiziranih vozil vplival na vožnjo, veljavna Direktiva 2006/126/ES pa bo postala zastarela. |
| --- | --- |

2.9

Hkrati bo postopen razvoj pomoči pri vožnji, samodejnega zaviranja v sili in avtomatiziranih vozil vplival na vožnjo, veljavna Direktiva 2006/126/ES pa bo postala zastarela.

| 2.10 | Zdi se tudi, da je prosto gibanje evropskih državljanov ovirano zaradi upravnih formalnosti, povezanih s pridobitvijo, priznavanjem, podaljševanjem ali zamenjavo vozniškega dovoljenja v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bilo izdano. Pri razlagi nekaterih meril Direktive 2006/126/ES, kot je „običajno prebivališče“, se pojavljajo številne težave, saj nekateri imetniki vozniških dovoljenj v svoji novi državi prebivališča ne smejo voziti več kot šest mesecev. Poleg tega državljani EU, ki prebivajo v drugi državi članici, včasih težko naredijo izpit za vozniško dovoljenje v jeziku, ki ni njihov, zlasti ker pomoč tolmača ni predvidena. |
| --- | --- |

2.10

Zdi se tudi, da je prosto gibanje evropskih državljanov ovirano zaradi upravnih formalnosti, povezanih s pridobitvijo, priznavanjem, podaljševanjem ali zamenjavo vozniškega dovoljenja v državi članici, ki ni država članica, v kateri je bilo izdano. Pri razlagi nekaterih meril Direktive 2006/126/ES, kot je „običajno prebivališče“, se pojavljajo številne težave, saj nekateri imetniki vozniških dovoljenj v svoji novi državi prebivališča ne smejo voziti več kot šest mesecev. Poleg tega državljani EU, ki prebivajo v drugi državi članici, včasih težko naredijo izpit za vozniško dovoljenje v jeziku, ki ni njihov, zlasti ker pomoč tolmača ni predvidena.

| 2.11 | Prav tako ni skupnih pravil za priznavanje vozniških dovoljenj, ki so bili osebam, ki imajo stalno prebivališče v EU, izdani v tretji državi. Lahko se tudi zgodi, da dovoljenje, ki ga je izdala ena država članica, ni veljavno v drugi državi članici. |
| --- | --- |

2.11

Prav tako ni skupnih pravil za priznavanje vozniških dovoljenj, ki so bili osebam, ki imajo stalno prebivališče v EU, izdani v tretji državi. Lahko se tudi zgodi, da dovoljenje, ki ga je izdala ena država članica, ni veljavno v drugi državi članici.

| 2.12 | Hkrati številne države članice načrtujejo ali so že uvedle digitalno vozniško dovoljenje, ki je veljavno, ne da bi bilo treba pokazati osebno izkaznico. Vendar Direktiva 2006/126/ES priznava le vozniška dovoljenja v papirni obliki, kar ustvarja novo oviro za prosto gibanje evropskih državljanov. |
| --- | --- |

2.12

Hkrati številne države članice načrtujejo ali so že uvedle digitalno vozniško dovoljenje, ki je veljavno, ne da bi bilo treba pokazati osebno izkaznico. Vendar Direktiva 2006/126/ES priznava le vozniška dovoljenja v papirni obliki, kar ustvarja novo oviro za prosto gibanje evropskih državljanov.

| 2.13 | Predlog direktive je tudi v skladu s cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj (3), da bi do leta 2030 mesta in življenjsko okolje postali bolj vključujoči, varni, odporni in trajnostni ter da bi imeli vsi dostop do varnih, cenovno ugodnih, dostopnih in trajnostnih prometnih sistemov. Predlog je v skladu s cilji zelenega dogovora, saj določa nova pravila o avtomatskih menjalnikih in največji masi večine brezemisijskih vozil kategorije B. |
| --- | --- |

2.13

Predlog direktive je tudi v skladu s cilji Združenih narodov za trajnostni razvoj (3

| 2.14 | Posebna pozornost je namenjena izpostavljenim udeležencem v cestnem prometu, kot so kolesarji, pešci, uporabniki skirojev, invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo. Olajšano bo tudi podaljšanje vozniških dovoljenj kategorije C in D, kar bo ugodno za prevozna podjetja, ki so večinoma mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

2.14

Posebna pozornost je namenjena izpostavljenim udeležencem v cestnem prometu, kot so kolesarji, pešci, uporabniki skirojev, invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo. Olajšano bo tudi podaljšanje vozniških dovoljenj kategorije C in D, kar bo ugodno za prevozna podjetja, ki so večinoma mala in srednja podjetja.

Varnost v cestnem prometu in okrepljeno izvrševanje

Varnost v cestnem prometu in okrepljeno izvrševanje

| 2.15 | Evropska unija si je leta 2018 zastavila cilj zmanjšanja števila smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 % do leta 2030. Žal so podatki iz zadnjega poročila, objavljenega februarja 2023, zaskrbljujoči: lani je v Evropi v prometnih nesrečah umrlo 20 600 oseb. |
| --- | --- |

2.15

Evropska unija si je leta 2018 zastavila cilj zmanjšanja števila smrtnih žrtev v cestnem prometu za 50 % do leta 2030. Žal so podatki iz zadnjega poročila, objavljenega februarja 2023, zaskrbljujoči: lani je v Evropi v prometnih nesrečah umrlo 20 600 oseb.

| 2.16 | Predlog direktive COM(2023)128 final o vseevropskem učinku nekaterih prepovedi vožnje določa zmanjšanje obsega nekaznovanosti, saj nacionalnim organom omogoča dostop do nacionalnih registrov vozniških dovoljenj in izboljšuje sodelovanje med organi pri izterjavi kazni. |
| --- | --- |

2.16

Predlog direktive COM(2023)128 final o vseevropskem učinku nekaterih prepovedi vožnje določa zmanjšanje obsega nekaznovanosti, saj nacionalnim organom omogoča dostop do nacionalnih registrov vozniških dovoljenj in izboljšuje sodelovanje med organi pri izterjavi kazni.

| 2.17 | EESO predlaga, da se to sodelovanje, ki že obstaja na področju prekoračitve dovoljene hitrosti, razširi na druge prekrške, kot so neupoštevanje varnostne razdalje z drugimi vozili, nevarno prečkanje, zlasti bele črte, in nevarno parkiranje. |
| --- | --- |

2.17

EESO predlaga, da se to sodelovanje, ki že obstaja na področju prekoračitve dovoljene hitrosti, razširi na druge prekrške, kot so neupoštevanje varnostne razdalje z drugimi vozili, nevarno prečkanje, zlasti bele črte, in nevarno parkiranje.

| 2.18 | Namen predlagane reforme je izboljšati učenje vožnje, saj so v primerih dveh petin nesreč s smrtnim izidom v Evropi udeleženi vozniki mlajši od 30 let. Predvideno je tudi strožje izvrševanje v primeru vožnje pod vplivom alkohola z uvedbo poskusne dobe najmanj dveh let za voznike začetnike z vozniškim dovoljenjem in „pravila ničelne tolerance“ za vožnjo pod vplivom alkohola (4). |
| --- | --- |

2.18

Namen predlagane reforme je izboljšati učenje vožnje, saj so v primerih dveh petin nesreč s smrtnim izidom v Evropi udeleženi vozniki mlajši od 30 let. Predvideno je tudi strožje izvrševanje v primeru vožnje pod vplivom alkohola z uvedbo poskusne dobe najmanj dveh let za voznike začetnike z vozniškim dovoljenjem in „pravila ničelne tolerance“ za vožnjo pod vplivom alkohola (4

| 2.19 | Predlog direktive zajema tudi prekrške voznikov, ki ne prebivajo v državi članici, v kateri so storili prekršek. Leta 2019 več kot 40 % voznikov, ki so prekršek storili v državi EU, ki ni država njihovega prebivališča, ni bilo preganjanih ali niso plačali kazni, identificiranih pa je bilo le 50 % storilcev prekrškov. |
| --- | --- |

2.19

Predlog direktive zajema tudi prekrške voznikov, ki ne prebivajo v državi članici, v kateri so storili prekršek. Leta 2019 več kot 40 % voznikov, ki so prekršek storili v državi EU, ki ni država njihovega prebivališča, ni bilo preganjanih ali niso plačali kazni, identificiranih pa je bilo le 50 % storilcev prekrškov.

| 2.20 | V skladu s predlogom direktive bi morali biti rezidenti in nerezidenti v primeru prekrškov obravnavani enako, kazni pa bi se lahko poravnale prek spletnega informacijskega portala. Hkrati predlog direktive določa, da bo vsaka država ohranila svojo zakonodajo o inkriminaciji in kaznih. |
| --- | --- |

2.20

V skladu s predlogom direktive bi morali biti rezidenti in nerezidenti v primeru prekrškov obravnavani enako, kazni pa bi se lahko poravnale prek spletnega informacijskega portala. Hkrati predlog direktive določa, da bo vsaka država ohranila svojo zakonodajo o inkriminaciji in kaznih.

| 2.21 | V načrtu reforme je, da se nacionalnim organom omogoči dostop do nacionalnih registrov in izboljša sodelovanje med njimi pri izterjavi kazni. To sodelovanje, ki že obstaja na področju prekoračitve dovoljene hitrosti, se bo razširilo na druge prekrške, kot so neupoštevanje varnostne razdalje z drugimi vozili, nevarno prečkanje in nevarno parkiranje. |
| --- | --- |

2.21

V načrtu reforme je, da se nacionalnim organom omogoči dostop do nacionalnih registrov in izboljša sodelovanje med njimi pri izterjavi kazni. To sodelovanje, ki že obstaja na področju prekoračitve dovoljene hitrosti, se bo razširilo na druge prekrške, kot so neupoštevanje varnostne razdalje z drugimi vozili, nevarno prečkanje in nevarno parkiranje.

| 2.22 | Reforma omogoča tudi odvzem vozniških dovoljenj v vseh državah članicah EU in uskladitev pravil o začasnem odvzemu in preklicu vozniških dovoljenj v skladu z načelom vzajemnega priznavanja v primerih neupoštevanja semaforjev, nevarne prekoračitve dovoljene hitrosti ali zavrnitve preizkusa alkoholiziranosti ali prisotnosti drog. |
| --- | --- |

2.22

Reforma omogoča tudi odvzem vozniških dovoljenj v vseh državah članicah EU in uskladitev pravil o začasnem odvzemu in preklicu vozniških dovoljenj v skladu z načelom vzajemnega priznavanja v primerih neupoštevanja semaforjev, nevarne prekoračitve dovoljene hitrosti ali zavrnitve preizkusa alkoholiziranosti ali prisotnosti drog.

3.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da predlog direktive o prepovedi vožnje, ki temelji na členu 91(1)(c) PDEU o izvajanju skupne prometne politike, ne zagotavlja zadostne zaščite pred tveganjem prekrivanja s področjem sodelovanja v kazenskih zadevah. Načrtovana izmenjava informacij se dejansko nanaša na prekrške in predvideva policijsko sodelovanje iz člena 87 PDEU in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah iz člena 82 PDEU, čeprav predlagana direktiva temelji le na členu 91(1)(c) PDEU. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da predlog direktive o prepovedi vožnje, ki temelji na členu 91(1)(c) PDEU o izvajanju skupne prometne politike, ne zagotavlja zadostne zaščite pred tveganjem prekrivanja s področjem sodelovanja v kazenskih zadevah. Načrtovana izmenjava informacij se dejansko nanaša na prekrške in predvideva policijsko sodelovanje iz člena 87 PDEU in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah iz člena 82 PDEU, čeprav predlagana direktiva temelji le na členu 91(1)(c) PDEU.

| 3.2 | EESO ugotavlja, da se predlog direktive osredotoča na človeški dejavnik, ne omenja pa dejstva, da so številne prometne nesreče posledica pomanjkljivega vzdrževanja cest, in ne govori o odgovornosti upravljavcev cestne infrastrukture. Meni, da bi lahko povezava z Direktivo (EU) 2019/1936, katere prenos trenutno spremlja Komisija, in celo prekrivajoči se ukrepi ogrozili želeno učinkovitost, saj bi bili oblikovani pravni instrumenti preveč razdrobljeni. |
| --- | --- |

3.2

EESO ugotavlja, da se predlog direktive osredotoča na človeški dejavnik, ne omenja pa dejstva, da so številne prometne nesreče posledica pomanjkljivega vzdrževanja cest, in ne govori o odgovornosti upravljavcev cestne infrastrukture. Meni, da bi lahko povezava z Direktivo (EU) 2019/1936, katere prenos trenutno spremlja Komisija, in celo prekrivajoči se ukrepi ogrozili želeno učinkovitost, saj bi bili oblikovani pravni instrumenti preveč razdrobljeni.

| 3.3 | Člen 5(2)(c) predloga direktive o prepovedi vožnje določa, da bo nacionalna identifikacijska številka, navedena na osebni izkaznici, po potrebi del elektronskih podatkov, do katerih bodo imeli dostop nacionalni organi. Člen 6 priloge I k predlogu direktive o digitalnih vozniških dovoljenjih izrecno določa, da mora biti številka nacionalne osebne izkaznice podatek, ki je vsebovan v mikročipu osebne izkaznice in ki ga je mogoče prebrati s čitalnikom osebnih izkaznic. Vendar nacionalna identifikacijska številka v številnih državah članicah omogoča tudi dostop do zdravstvene kartoteke oseb. |
| --- | --- |

3.3

Člen 5(2)(c) predloga direktive o prepovedi vožnje določa, da bo nacionalna identifikacijska številka, navedena na osebni izkaznici, po potrebi del elektronskih podatkov, do katerih bodo imeli dostop nacionalni organi. Člen 6 priloge I k predlogu direktive o digitalnih vozniških dovoljenjih izrecno določa, da mora biti številka nacionalne osebne izkaznice podatek, ki je vsebovan v mikročipu osebne izkaznice in ki ga je mogoče prebrati s čitalnikom osebnih izkaznic. Vendar nacionalna identifikacijska številka v številnih državah članicah omogoča tudi dostop do zdravstvene kartoteke oseb.

| 3.4 | EESO ugotavlja, da Splošna uredba o varstvu podatkov načeloma prepoveduje obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, saj gre za občutljive podatke. Zato poziva k pojasnitvi predloga direktive na tem področju. |
| --- | --- |

3.4

EESO ugotavlja, da Splošna uredba o varstvu podatkov načeloma prepoveduje obdelavo osebnih podatkov v zvezi z zdravjem, saj gre za občutljive podatke. Zato poziva k pojasnitvi predloga direktive na tem področju.

| 3.5 | Izvajanje člena 5(2)(c) se lahko določi v izvedbenem aktu, ki ga Komisija sprejme po postopku komitologije, in to še pred datumom prenosa. EESO obžaluje to določbo, ki omogoča sprejetje izvedbenih ukrepov za direktivo še pred njenim prenosom v državah članicah, saj je ogrožena pravna varnost s tem, ko se ne upošteva načel hierarhije predpisov in njihove časovne uporabe. |
| --- | --- |

3.5

Izvajanje člena 5(2)(c) se lahko določi v izvedbenem aktu, ki ga Komisija sprejme po postopku komitologije, in to še pred datumom prenosa. EESO obžaluje to določbo, ki omogoča sprejetje izvedbenih ukrepov za direktivo še pred njenim prenosom v državah članicah, saj je ogrožena pravna varnost s tem, ko se ne upošteva načel hierarhije predpisov in njihove časovne uporabe.

| 3.6 | Po mnenju EESO se z možnostjo, da se mladim, ki so dopolnili 17 let, dovoli vožnja tovornjakov s spremstvom, s čimer bi jih spodbudili k izbiri poklica voznika, kjer primanjkuje delovne sile, rešuje le del problema. Prav tako je treba prilagoditi poklicno usposabljanje voznikov tovornjakov ter izboljšati delovne pogoje in plače, da bi postal poklic privlačnejši. Komisijo poziva, naj spodbuja delodajalce k izboljšanju razmer z vsemi sredstvi, na primer z izboljšanjem usposabljanja ali kampanjami obveščanja v državah članicah. |
| --- | --- |

3.6

Po mnenju EESO se z možnostjo, da se mladim, ki so dopolnili 17 let, dovoli vožnja tovornjakov s spremstvom, s čimer bi jih spodbudili k izbiri poklica voznika, kjer primanjkuje delovne sile, rešuje le del problema. Prav tako je treba prilagoditi poklicno usposabljanje voznikov tovornjakov ter izboljšati delovne pogoje in plače, da bi postal poklic privlačnejši. Komisijo poziva, naj spodbuja delodajalce k izboljšanju razmer z vsemi sredstvi, na primer z izboljšanjem usposabljanja ali kampanjami obveščanja v državah članicah.

| 3.7 | Po mnenju EESO bi morale imeti države članice možnost, da voznikom, ki so dopolnili 18 let, dovolijo vožnjo avtobusov in vozil kategorije D in DE na svojem ozemlju brez omejitve razdalje na 50 km. |
| --- | --- |

3.7

Po mnenju EESO bi morale imeti države članice možnost, da voznikom, ki so dopolnili 18 let, dovolijo vožnjo avtobusov in vozil kategorije D in DE na svojem ozemlju brez omejitve razdalje na 50 km.

| 3.8 | Z reformo vozniških dovoljenj bi z vozniškim dovoljenjem kategorije B1 mladim voznikom, starim od 16 do 21 let, dovolili vožnjo avtomobilov z omejeno hitrostjo. To je zanimiv predlog, s katerim bi omejili uporabo lahkih motornih koles in nevarnih skirojev in obravnavali pomanjkanje javnega prevoza v nekaterih regijah, zlasti ker lahko avtomobile z omejeno hitrostjo uporabljajo tudi vozniki, ki nimajo vozniškega dovoljenja kategorije B, ali pa jih uporabljajo starejši z zmanjšano sposobnostjo za vožnjo kot prehodno rešitev. EESO podpira te novosti. |
| --- | --- |

3.8

Z reformo vozniških dovoljenj bi z vozniškim dovoljenjem kategorije B1 mladim voznikom, starim od 16 do 21 let, dovolili vožnjo avtomobilov z omejeno hitrostjo. To je zanimiv predlog, s katerim bi omejili uporabo lahkih motornih koles in nevarnih skirojev in obravnavali pomanjkanje javnega prevoza v nekaterih regijah, zlasti ker lahko avtomobile z omejeno hitrostjo uporabljajo tudi vozniki, ki nimajo vozniškega dovoljenja kategorije B, ali pa jih uporabljajo starejši z zmanjšano sposobnostjo za vožnjo kot prehodno rešitev. EESO podpira te novosti.

| 3.9 | Poleg omejitve hitrosti, ki jo predlaga Komisija, bi moralo biti mogoče omejiti tudi hitrost avtomobilov. Pri tem so zanesljiva in sodobna možnost elektronske naprave za omejevanje hitrosti. Države članice pa bi lahko kaznovale nezakonito spremembo omejitev vrtilne frekvence motorja. |
| --- | --- |

3.9

Poleg omejitve hitrosti, ki jo predlaga Komisija, bi moralo biti mogoče omejiti tudi hitrost avtomobilov. Pri tem so zanesljiva in sodobna možnost elektronske naprave za omejevanje hitrosti. Države članice pa bi lahko kaznovale nezakonito spremembo omejitev vrtilne frekvence motorja.

| 3.10 | EESO podpira tudi predvideno možnost vožnje vozil na alternativna goriva, ki tehtajo do 4 250 kg, z dovoljenjem kategorije B, saj bi to lahko pospešilo elektrifikacijo voznega parka lahkih tovornih vozil in ublažilo problem pomanjkanja voznikov. Poleg tega so proizvajalci vozil že uvedli veliko število električnih lahkih dostavnih vozil z maso od 3 500 do 4 250 kg in s polnilno zmogljivostjo, enakovredno zmogljivosti dizelskih lahkih dostavnih vozil, ki so trenutno na trgu. |
| --- | --- |

3.10

EESO podpira tudi predvideno možnost vožnje vozil na alternativna goriva, ki tehtajo do 4 250 kg, z dovoljenjem kategorije B, saj bi to lahko pospešilo elektrifikacijo voznega parka lahkih tovornih vozil in ublažilo problem pomanjkanja voznikov. Poleg tega so proizvajalci vozil že uvedli veliko število električnih lahkih dostavnih vozil z maso od 3 500 do 4 250 kg in s polnilno zmogljivostjo, enakovredno zmogljivosti dizelskih lahkih dostavnih vozil, ki so trenutno na trgu.

| 3.11 | EESO meni, da bi moral voznik tovornjaka, ki je začetnik, po teoretičnem usposabljanju v šoli vožnje in praktičnem pouku pridobiti praktične izkušnje s pomočjo specializiranega inštruktorja. Ti inštruktorji bi morali biti za to posebej usposobljeni. |
| --- | --- |

3.11

EESO meni, da bi moral voznik tovornjaka, ki je začetnik, po teoretičnem usposabljanju v šoli vožnje in praktičnem pouku pridobiti praktične izkušnje s pomočjo specializiranega inštruktorja. Ti inštruktorji bi morali biti za to posebej usposobljeni.

| 3.12 | V skladu s predvideno reformo bi 17-letni voznik lahko vozil tovornjak šele potem, ko bi opravil dolgo prakso s spremstvom in zelo selektiven vozniški izpit. Zato je treba predlog direktive ustrezno dopolniti. |
| --- | --- |

3.12

V skladu s predvideno reformo bi 17-letni voznik lahko vozil tovornjak šele potem, ko bi opravil dolgo prakso s spremstvom in zelo selektiven vozniški izpit. Zato je treba predlog direktive ustrezno dopolniti.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 305, 26.11.2019, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).

2

(3)  https://sdgs.un.org.

3

(4)  Iz izmenjave mnenj s Komisijo izhaja, da se pojem ničelne tolerance razume kot to, kar je tehnično izvedljivo.

4

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/138

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1227/2011 in (EU) 2019/942 za izboljšanje zaščite Unije pred tržno manipulacijo na veleprodajnem energetskem trgu

(COM(2023) 147 final)

(2023/C 293/20)

| Poročevalka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Lutz RIBBE |

Poročevalka:

Alena MASTANTUONO

Alena MASTANTUONO

Soporočevalec:

Lutz RIBBE

Lutz RIBBE

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 31. 3. 2023
  Evropski parlament, 29. 3. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 194(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 16. 5. 2023 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 217/5/5 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 31. 3. 2023

Evropski parlament, 29. 3. 2023

Pravna podlaga

člen 194(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

16. 5. 2023

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

217/5/5

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ponavlja svoje stališče, ki ga je izrazil v več prejšnjih mnenjih, da je nujno izboljšati pogoje za boljše delovanje trgov energije, hkrati pa obravnavati tržno manipulacijo in druge pojave, ki izkrivljajo trge in negativno vplivajo na podjetja, gospodinjstva in celotno družbo. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ponavlja svoje stališče, ki ga je izrazil v več prejšnjih mnenjih, da je nujno izboljšati pogoje za boljše delovanje trgov energije, hkrati pa obravnavati tržno manipulacijo in druge pojave, ki izkrivljajo trge in negativno vplivajo na podjetja, gospodinjstva in celotno družbo.

| 1.2 | Glede na to EESO pozdravlja glavni cilj predlagane uredbe, tj. okrepitev spremljanja in povečanje preglednosti veleprodajnih energetskih trgov. Vendar je že večkrat poudaril, da sta pred vsakršnim nadaljnjim ukrepanjem potrebni temeljita razprava in analiza učinka. |
| --- | --- |

1.2

Glede na to EESO pozdravlja glavni cilj predlagane uredbe, tj. okrepitev spremljanja in povečanje preglednosti veleprodajnih energetskih trgov. Vendar je že večkrat poudaril, da sta pred vsakršnim nadaljnjim ukrepanjem potrebni temeljita razprava in analiza učinka.

| 1.3 | EESO zato obžaluje, da o predlogih za zasnovo trga električne energije niso bila organizirana obsežna posvetovanja in niso bile pripravljene ocene učinka. Meni, da nobena reforma ne sme biti prenagljena in da so javna posvetovanja ter ocene učinka dragoceno orodje v zakonodajnem postopku. |
| --- | --- |

1.3

EESO zato obžaluje, da o predlogih za zasnovo trga električne energije niso bila organizirana obsežna posvetovanja in niso bile pripravljene ocene učinka. Meni, da nobena reforma ne sme biti prenagljena in da so javna posvetovanja ter ocene učinka dragoceno orodje v zakonodajnem postopku.

| 1.4 | Komisija v opisu okvira politike predlagane uredbe opozarja na zaskrbljenost potrošnikov, industrije in vlagateljev zaradi izpostavljenosti nestanovitnim kratkoročnim cenam, ki jih povzročajo visoke cene fosilnih goriv. Vendar manjka ustrezna analiza zlorabe tržne moči in tržne manipulacije. V prihodnje sta potrebna stalno spremljanje in analiza, da bo mogoče ustrezne ukrepe in zakonodajne odzive pripraviti pravočasno in na trdni podlagi. |
| --- | --- |

1.4

Komisija v opisu okvira politike predlagane uredbe opozarja na zaskrbljenost potrošnikov, industrije in vlagateljev zaradi izpostavljenosti nestanovitnim kratkoročnim cenam, ki jih povzročajo visoke cene fosilnih goriv. Vendar manjka ustrezna analiza zlorabe tržne moči in tržne manipulacije. V prihodnje sta potrebna stalno spremljanje in analiza, da bo mogoče ustrezne ukrepe in zakonodajne odzive pripraviti pravočasno in na trdni podlagi.

| 1.5 | EESO opozarja na pomen sodelovanja med organi pri odkrivanju in obravnavanju tržne manipulacije ter se zavzema za to, da bi bilo to sodelovanje tesnejše in da bi si organi, pristojni za področje energije in konkurenco, ter finančni regulativni organi izmenjevali informacije. V tem duhu pozdravlja uskladitev opredelitev notranjih informacij in tržne manipulacije s pravili o finančnih trgih. |
| --- | --- |

1.5

EESO opozarja na pomen sodelovanja med organi pri odkrivanju in obravnavanju tržne manipulacije ter se zavzema za to, da bi bilo to sodelovanje tesnejše in da bi si organi, pristojni za področje energije in konkurenco, ter finančni regulativni organi izmenjevali informacije. V tem duhu pozdravlja uskladitev opredelitev notranjih informacij in tržne manipulacije s pravili o finančnih trgih.

| 1.6 | EESO opozarja tudi na pomen sodelovanja med nacionalnimi organi in organi na ravni EU. Poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno in učinkovito razdelitev nalog med nacionalnimi regulativnimi organi in Agencijo Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER). Pri krepitvi pristojnosti te agencije je treba upoštevati njene zmogljivosti in pogoje, v katerih deluje, pa tudi njene omejitve zaradi nacionalnih pristojnosti, npr. glede kazenske odgovornosti. Poleg tega njene večje pristojnosti ne smejo biti nadomestilo za jasnejša in bolj usklajena pravila za nadzor trga, ki je naloga nacionalnih oblasti. |
| --- | --- |

1.6

EESO opozarja tudi na pomen sodelovanja med nacionalnimi organi in organi na ravni EU. Poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno in učinkovito razdelitev nalog med nacionalnimi regulativnimi organi in Agencijo Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER). Pri krepitvi pristojnosti te agencije je treba upoštevati njene zmogljivosti in pogoje, v katerih deluje, pa tudi njene omejitve zaradi nacionalnih pristojnosti, npr. glede kazenske odgovornosti. Poleg tega njene večje pristojnosti ne smejo biti nadomestilo za jasnejša in bolj usklajena pravila za nadzor trga, ki je naloga nacionalnih oblasti.

| 1.7 | EESO sicer poudarja, da je treba izboljšati kakovost podatkov in preglednost trgovanja, vendar je pomembno tudi, da so podatki, informacijski procesi in zahteve racionalizirani, da se upravno breme čim bolj zmanjša. Poudarja, da nova pravila, ki se sprejemajo za razvoj trga, ne smejo odvračati novih udeležencev. Glede novih zahtev za algoritemsko trgovanje meni, da bi predlog lahko prispeval k neenakim konkurenčnim pogojem za udeležence na trgu po vsej EU, saj je odločitev o tem, kako pogosto je treba sporočati informacije, popolnoma prepuščena nacionalni ravni. EESO poziva k sorazmernosti pri sporočanju podatkov in spoštovanju načela „samo enkrat“. Namen revizije bi moral biti ustvariti pregleden in nediskriminatoren sistem ter preprečiti zlorabo zbranih podatkov. |
| --- | --- |

1.7

EESO sicer poudarja, da je treba izboljšati kakovost podatkov in preglednost trgovanja, vendar je pomembno tudi, da so podatki, informacijski procesi in zahteve racionalizirani, da se upravno breme čim bolj zmanjša. Poudarja, da nova pravila, ki se sprejemajo za razvoj trga, ne smejo odvračati novih udeležencev. Glede novih zahtev za algoritemsko trgovanje meni, da bi predlog lahko prispeval k neenakim konkurenčnim pogojem za udeležence na trgu po vsej EU, saj je odločitev o tem, kako pogosto je treba sporočati informacije, popolnoma prepuščena nacionalni ravni. EESO poziva k sorazmernosti pri sporočanju podatkov in spoštovanju načela „samo enkrat“. Namen revizije bi moral biti ustvariti pregleden in nediskriminatoren sistem ter preprečiti zlorabo zbranih podatkov.

2.   Ozadje in povzetek

Ozadje in povzetek

| 2.1 | Cilj predlagane uredbe (v nadaljnjem besedilu: predlog) je izboljšati zaščito EU pred tržno manipulacijo na veleprodajnem energetskem trgu. V ta namen se predlagajo spremembe Uredbe (EU) št. 1277/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1) (uredba REMIT) in Uredbe (EU) 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (uredba o ACER). |
| --- | --- |

2.1

Cilj predlagane uredbe (v nadaljnjem besedilu: predlog) je izboljšati zaščito EU pred tržno manipulacijo na veleprodajnem energetskem trgu. V ta namen se predlagajo spremembe Uredbe (EU) št. 1277/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (1

2

| 2.2 | Predlog je del širšega svežnja ukrepov, ki jih predlaga Komisija za reformo zasnove trga električne energije, katere namen je pospešiti uvajanje energije iz obnovljivih virov, zaščititi potrošnike pred nenadnim porastom cen energije in manipulacijo ter povečati konkurenčnost industrije. Poleg tega je predlog preko finančnih instrumentov, kot so izvedeni finančni instrumenti na področju energije, povezan z zakonodajo o finančnih trgih (zlasti uredbo o zlorabi trga). |
| --- | --- |

2.2

Predlog je del širšega svežnja ukrepov, ki jih predlaga Komisija za reformo zasnove trga električne energije, katere namen je pospešiti uvajanje energije iz obnovljivih virov, zaščititi potrošnike pred nenadnim porastom cen energije in manipulacijo ter povečati konkurenčnost industrije. Poleg tega je predlog preko finančnih instrumentov, kot so izvedeni finančni instrumenti na področju energije, povezan z zakonodajo o finančnih trgih (zlasti uredbo o zlorabi trga).

| 2.3 | Predlog tako udeležencem na trgu kot organom nalaga obveznosti. Osredotoča se na procese, kot so zbiranje in obdelava podatkov, poročanje, izmenjava in razkritje informacij ter preiskovanje dejanj in kazni. Poleg tega se predlagajo spremembe opredelitev, in sicer se med drugim predlaga naslednje:






  — | opredelitvi tržne manipulacije in notranjih informacij se pojasnita in prilagodita uredbi o zlorabi trga. Opredelitev veleprodajnega energetskega proizvoda se razširi in zajema tudi oddajo naročil za trgovanje v tretjih državah, ki sodelujejo pri enotnem spajanju trgov Unije za dan vnaprej in znotraj dneva, katere rezultat bi lahko bila dobava v Uniji; |
| --- | --- | --- |

2.3

Predlog tako udeležencem na trgu kot organom nalaga obveznosti. Osredotoča se na procese, kot so zbiranje in obdelava podatkov, poročanje, izmenjava in razkritje informacij ter preiskovanje dejanj in kazni. Poleg tega se predlagajo spremembe opredelitev, in sicer se med drugim predlaga naslednje:

—

opredelitvi tržne manipulacije in notranjih informacij se pojasnita in prilagodita uredbi o zlorabi trga. Opredelitev veleprodajnega energetskega proizvoda se razširi in zajema tudi oddajo naročil za trgovanje v tretjih državah, ki sodelujejo pri enotnem spajanju trgov Unije za dan vnaprej in znotraj dneva, katere rezultat bi lahko bila dobava v Uniji;

| — | zbiranje podatkov se razširi tako, da se vključijo novi izravnalni trgi, pa tudi algoritemsko trgovanje. Nacionalni regulativni organ lahko od udeleženca na trgu zahteva, da predloži opis nekaterih vidikov, kot so strategije algoritemskega trgovanja, ki jih uporablja, ter ukrepi za nadzor skladnosti s predpisi in tveganj; |
| --- | --- |

—

zbiranje podatkov se razširi tako, da se vključijo novi izravnalni trgi, pa tudi algoritemsko trgovanje. Nacionalni regulativni organ lahko od udeleženca na trgu zahteva, da predloži opis nekaterih vidikov, kot so strategije algoritemskega trgovanja, ki jih uporablja, ter ukrepi za nadzor skladnosti s predpisi in tveganj;

| — | predlagajo se posebna pravila za udeležence na trgu UZP (utekočinjenega zemeljskega plina), ki ACER posredujejo podatke, ta pa mora pripraviti in objaviti dnevno oceno cene UZP in referenčne vrednosti za UZP; |
| --- | --- |

—

predlagajo se posebna pravila za udeležence na trgu UZP (utekočinjenega zemeljskega plina), ki ACER posredujejo podatke, ta pa mora pripraviti in objaviti dnevno oceno cene UZP in referenčne vrednosti za UZP;

| — | notranje informacije se ACER razkrijejo preko platform za notranje informacije, informacije o transakcijah pa se posredujejo preko registriranih mehanizmov poročanja. Dovoljenja za te platforme in mehanizme izda ACER; |
| --- | --- |

—

notranje informacije se ACER razkrijejo preko platform za notranje informacije, informacije o transakcijah pa se posredujejo preko registriranih mehanizmov poročanja. Dovoljenja za te platforme in mehanizme izda ACER;

| — | nacionalni organi in ACER si morajo redno izmenjavati informacije o domnevnih kršitvah veleprodajnih energetskih proizvodov. Poleg tega se v predlogu poziva k sodelovanju med različnimi nacionalnimi organi: energetskimi regulatorji, organi, pristojnimi za finančne trge in konkurenco, ter davčnimi organi. Enako na ravni EU velja za ACER in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). Nacionalni regulativni organi so pristojni za preiskovanje kakršnih koli veleprodajnih energetskih proizvodov na njihovih trgih ne glede na to, kje ima udeleženec na trgu prebivališče ali sedež; |
| --- | --- |

—

nacionalni organi in ACER si morajo redno izmenjavati informacije o domnevnih kršitvah veleprodajnih energetskih proizvodov. Poleg tega se v predlogu poziva k sodelovanju med različnimi nacionalnimi organi: energetskimi regulatorji, organi, pristojnimi za finančne trge in konkurenco, ter davčnimi organi. Enako na ravni EU velja za ACER in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA). Nacionalni regulativni organi so pristojni za preiskovanje kakršnih koli veleprodajnih energetskih proizvodov na njihovih trgih ne glede na to, kje ima udeleženec na trgu prebivališče ali sedež;

| — | vloga ACER pri nadzoru in pregonu dejavnosti v skladu z uredbo REMIT se okrepi. Cilj je pravilno preiskovanje domnevnih kršitev, ki jih zagrešijo udeleženci na trgu s sedežem zunaj EU, in usklajevanje preiskav, zlasti v čezmejnih primerih. ACER je poleg tega pristojna za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, pri čemer ji pomagajo nacionalni regulativni organi; |
| --- | --- |

—

vloga ACER pri nadzoru in pregonu dejavnosti v skladu z uredbo REMIT se okrepi. Cilj je pravilno preiskovanje domnevnih kršitev, ki jih zagrešijo udeleženci na trgu s sedežem zunaj EU, in usklajevanje preiskav, zlasti v čezmejnih primerih. ACER je poleg tega pristojna za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, pri čemer ji pomagajo nacionalni regulativni organi;

| — | predlaga se tudi uskladitev kazni, ki jih je treba uvesti na nacionalni ravni, vključno s kaznimi zaradi kršitev uredbe REMIT. |
| --- | --- |

—

predlaga se tudi uskladitev kazni, ki jih je treba uvesti na nacionalni ravni, vključno s kaznimi zaradi kršitev uredbe REMIT.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja, da je Evropska komisija upoštevala njegov poziv k pregledu uredbe REMIT. Poudarja, da je treba pri reviziji določiti okvir za zmanjšanje tveganj zlorabe trga, in sicer s povečanjem preglednosti trga in izboljšanjem kakovosti tržnih podatkov. Splošni cilj bi moral biti ublažiti izkrivljajoče učinke na določanje cen, ki so posledica možnih zlorab trga in špekulacij. Hkrati je treba nameniti pozornost oviram za likvidnost trga in za vstop nanj, ki lahko vplivajo na nove akterje na trgu. Jasna pravila o trgih so nujna, vendar bi morala krepiti konkurenco, ne pa je ovirati. EESO poudarja, da energija ni zgolj blago kot vsi ostali proizvodi; je bistven element našega ekonomskega in socialnega sistema ter ima tako značilnosti javne dobrine, zato bi morala biti dostopna vsem. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja, da je Evropska komisija upoštevala njegov poziv k pregledu uredbe REMIT. Poudarja, da je treba pri reviziji določiti okvir za zmanjšanje tveganj zlorabe trga, in sicer s povečanjem preglednosti trga in izboljšanjem kakovosti tržnih podatkov. Splošni cilj bi moral biti ublažiti izkrivljajoče učinke na določanje cen, ki so posledica možnih zlorab trga in špekulacij. Hkrati je treba nameniti pozornost oviram za likvidnost trga in za vstop nanj, ki lahko vplivajo na nove akterje na trgu. Jasna pravila o trgih so nujna, vendar bi morala krepiti konkurenco, ne pa je ovirati. EESO poudarja, da energija ni zgolj blago kot vsi ostali proizvodi; je bistven element našega ekonomskega in socialnega sistema ter ima tako značilnosti javne dobrine, zato bi morala biti dostopna vsem.

| 3.2 | Več držav članic je vzpostavilo platforme za preglednost trga, Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov (ENTSO) pa upravlja evropsko platformo. Toda sistematične analize podatkov, ki so na voljo na teh platformah, in seznanjenost javnosti z njimi bi potrošnikom in manjšim udeležencem na trgu omogočile, da bolje razumejo nepravilnosti in se odzovejo nanje. |
| --- | --- |

3.2

Več držav članic je vzpostavilo platforme za preglednost trga, Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov (ENTSO) pa upravlja evropsko platformo. Toda sistematične analize podatkov, ki so na voljo na teh platformah, in seznanjenost javnosti z njimi bi potrošnikom in manjšim udeležencem na trgu omogočile, da bolje razumejo nepravilnosti in se odzovejo nanje.

| 3.3 | EESO pozdravlja glavni cilj predloga, ki je obravnava tržne manipulacije na energetskih trgih in zaščita pred njo. Meni, da je treba v ta namen učinkovito in pregledno spremljati dejavnosti na trgu. Podpira dejstvo, da revizija uredbe REMIT dopolnjuje vrsto ukrepov EU proti različnim oblikam špekulacij na trgu EU, kot so ukrepi za preprečevanje manipulacije, pri kateri se zaloge plina v skladiščih ne polnijo. Podpira tudi predlog, da se opredelitev veleprodajnih energetskih proizvodov razširi tako, da je vanjo vključena oddaja naročil za trgovanje v tretjih državah z možno dobavo v EU. |
| --- | --- |

3.3

EESO pozdravlja glavni cilj predloga, ki je obravnava tržne manipulacije na energetskih trgih in zaščita pred njo. Meni, da je treba v ta namen učinkovito in pregledno spremljati dejavnosti na trgu. Podpira dejstvo, da revizija uredbe REMIT dopolnjuje vrsto ukrepov EU proti različnim oblikam špekulacij na trgu EU, kot so ukrepi za preprečevanje manipulacije, pri kateri se zaloge plina v skladiščih ne polnijo. Podpira tudi predlog, da se opredelitev veleprodajnih energetskih proizvodov razširi tako, da je vanjo vključena oddaja naročil za trgovanje v tretjih državah z možno dobavo v EU.

| 3.4 | EESO poudarja, da so na nacionalni ravni potrebna prizadevanja in previdnost, ter spodbuja nacionalne organe, naj čim bolj sodelujejo s svojimi partnerji v drugih državah članicah in z evropskimi regulatorji. Samo tako bo delo uspešno. |
| --- | --- |

3.4

EESO poudarja, da so na nacionalni ravni potrebna prizadevanja in previdnost, ter spodbuja nacionalne organe, naj čim bolj sodelujejo s svojimi partnerji v drugih državah članicah in z evropskimi regulatorji. Samo tako bo delo uspešno.

| 3.5 | EESO je že večkrat poudaril, da sta pred vsakršnim nadaljnjim ukrepanjem potrebni temeljita razprava in analiza učinka (3). Čeprav se zaveda, da takšna zahteva podaljšuje postopke, opozarja na potrebo po boljšem pravnem urejanju. Zato obžaluje, da o predlogih za zasnovo trga električne energije niso bila organizirana obsežna posvetovanja in niso bile pripravljene ocene učinka. Seznanjen je z delovnim dokumentom služb Komisije, vendar poudarja, da se pri tej vrsti dokumenta ne izvede isti postopek kot pri ocenah učinka. S tega vidika poudarja, da morajo biti novi ukrepi skladni z načelom sorazmernosti, akterji na trgu pa ne smejo biti preobremenjeni s poročanjem. |
| --- | --- |

3.5

EESO je že večkrat poudaril, da sta pred vsakršnim nadaljnjim ukrepanjem potrebni temeljita razprava in analiza učinka (3

4.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja razvoj sistema za pripravo in objavo ocen cene in referenčnih vrednosti UZP. |
| --- | --- |

4.1

EESO pozdravlja razvoj sistema za pripravo in objavo ocen cene in referenčnih vrednosti UZP.

| 4.2 | Sicer poudarja, da je treba izboljšati kakovost podatkov in preglednost trgovanja, vendar je pomembno tudi, da so podatki, informacijski procesi in zahteve racionalizirani, da se upravno breme čim bolj zmanjša. Glede novih zahtev za algoritemsko trgovanje meni, da bi predlog lahko prispeval k neenakim konkurenčnim pogojem za udeležence na trgu po vsej EU, saj je odločitev o tem, kako pogosto je treba sporočati informacije, popolnoma prepuščena nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.2

Sicer poudarja, da je treba izboljšati kakovost podatkov in preglednost trgovanja, vendar je pomembno tudi, da so podatki, informacijski procesi in zahteve racionalizirani, da se upravno breme čim bolj zmanjša. Glede novih zahtev za algoritemsko trgovanje meni, da bi predlog lahko prispeval k neenakim konkurenčnim pogojem za udeležence na trgu po vsej EU, saj je odločitev o tem, kako pogosto je treba sporočati informacije, popolnoma prepuščena nacionalni ravni.

| 4.3 | EESO podpira tesnejše sodelovanje in izmenjavo informacij med organi, ki delujejo na področjih energije, konkurence in finančne regulacije. V tem duhu pozdravlja uskladitev opredelitev notranjih informacij in tržne manipulacije s pravili o finančnih trgih. |
| --- | --- |

4.3

EESO podpira tesnejše sodelovanje in izmenjavo informacij med organi, ki delujejo na področjih energije, konkurence in finančne regulacije. V tem duhu pozdravlja uskladitev opredelitev notranjih informacij in tržne manipulacije s pravili o finančnih trgih.

| 4.4 | EESO opozarja tudi na pomen sodelovanja med nacionalnimi organi in organi na ravni EU. Hkrati je pomembno poskrbeti za ustrezno in učinkovito razdelitev nalog med nacionalnimi regulativnimi organi in ACER. Razširitev nadzornih pristojnosti ACER vzbuja pomisleke glede njenih zmožnosti, da opravi vse naloge, saj je že obvladovanje sedanje obširne agende izziv. Nacionalne organe je treba okrepiti in jim dati jasna pravila, ACER pa bi se morala osredotočiti na svojo vlogo koordinatorke. |
| --- | --- |

4.4

EESO opozarja tudi na pomen sodelovanja med nacionalnimi organi in organi na ravni EU. Hkrati je pomembno poskrbeti za ustrezno in učinkovito razdelitev nalog med nacionalnimi regulativnimi organi in ACER. Razširitev nadzornih pristojnosti ACER vzbuja pomisleke glede njenih zmožnosti, da opravi vse naloge, saj je že obvladovanje sedanje obširne agende izziv. Nacionalne organe je treba okrepiti in jim dati jasna pravila, ACER pa bi se morala osredotočiti na svojo vlogo koordinatorke.

| 4.5 | Za izvajanje inšpekcij na kraju samem in izdajanje sklepov o kršitvah uredbe REMIT bi morala biti še naprej pristojna nacionalna raven, saj je določanje pogojev za kazensko odgovornost konec koncev v izključni pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

4.5

Za izvajanje inšpekcij na kraju samem in izdajanje sklepov o kršitvah uredbe REMIT bi morala biti še naprej pristojna nacionalna raven, saj je določanje pogojev za kazensko odgovornost konec koncev v izključni pristojnosti držav članic.

| 4.6 | EESO se strinja, da morajo biti kazni učinkovite, odvračilne in sorazmerne, ter ugotavlja, da so predlagane kazni za pravne in fizične osebe zelo visoke. |
| --- | --- |

4.6

EESO se strinja, da morajo biti kazni učinkovite, odvračilne in sorazmerne, ter ugotavlja, da so predlagane kazni za pravne in fizične osebe zelo visoke.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

1

(2)  Uredba (EU) 2019/942 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 158, 14.6.2019, str. 22).

2

(3)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Kratkoročne intervencije na trgu energije in dolgoročne izboljšave zasnove trga električne energije – načrt za ukrepanje (COM(2022) 236 final) (UL C 75, 28.2.2023, str. 185).

3

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/142 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/142

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji in nadzoru trga necestne mobilne mehanizacije, ki vozi po javnih cestah, ter spremembi Uredbe (EU) 2019/1020

(COM(2023) 178 final — 2023/0090 (COD))

(2023/C 293/21)

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 4. 4. 2023
  Evropski parlament, 17. 4. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 193/1/3 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 4. 4. 2023

Evropski parlament, 17. 4. 2023

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

193/1/3

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/143 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/143

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aktu v podporo proizvodnji streliva

(COM(2023) 237final – 2023/0140 (COD))

(2023/C 293/22)

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 10. 5. 2023
  Evropski parlament, 8. 5. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 193/2/9 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 10. 5. 2023

Evropski parlament, 8. 5. 2023

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

193/2/9

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je sklenil ta predlog podpreti.

V Bruslju, 14. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

| 18.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 293/144 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 293/144

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

(COM(2023) 108 final — 2023/0056 (COD))

(2023/C 293/23)

| Glavni poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Stefano PALMIERI

Stefano PALMIERI

| Zaprosilo | Svet, 10. 3. 2023
  Evropski parlament, 13. 3. 2023 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 15. 6. 2023 |
| Plenarno zasedanje št. | 579 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 151/0/1 |

Zaprosilo

Svet, 10. 3. 2023

Evropski parlament, 13. 3. 2023

Pravna podlaga

člen 43(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

15. 6. 2023

Plenarno zasedanje št.

579

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

151/0/1

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v zvezi z obravnavanim predlogom uredbe ponavlja svoja stališča iz mnenj 2018/05155 (1), 2020/02842 (2) in 2022/01131 (3), katerih ugotovitve in priporočila so navedena v nadaljevanju. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v zvezi z obravnavanim predlogom uredbe ponavlja svoja stališča iz mnenj 2018/05155 (1

2

3

| 1.2 | EESO meni, da je treba v pravni red EU prenesti ohranitvene in nadzorne ukrepe, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), da bi dosegli njihovo enotno in učinkovito izvajanje znotraj EU. |
| --- | --- |

1.2

EESO meni, da je treba v pravni red EU prenesti ohranitvene in nadzorne ukrepe, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO), da bi dosegli njihovo enotno in učinkovito izvajanje znotraj EU.

| 1.3 | EESO kljub temu meni, da obravnavani predlog ne uvaja učinkovitega mehanizma za prenos predpisov, sprejetih v okviru NAFO, in se ne odziva na potrebo, da se jih vsako leto posodablja. |
| --- | --- |

1.3

EESO kljub temu meni, da obravnavani predlog ne uvaja učinkovitega mehanizma za prenos predpisov, sprejetih v okviru NAFO, in se ne odziva na potrebo, da se jih vsako leto posodablja.

| 1.4 | EESO se zavzema za učinkovitejši in enostavnejši mehanizem, zato predlaga uredbo z enim samim členom, ki bi določal, da morajo za flote v Evropski uniji veljati predpisi NAFO brez vsakršne izjeme. |
| --- | --- |

1.4

EESO se zavzema za učinkovitejši in enostavnejši mehanizem, zato predlaga uredbo z enim samim členom, ki bi določal, da morajo za flote v Evropski uniji veljati predpisi NAFO brez vsakršne izjeme.

| 1.5 | EESO opozarja na nevarnost, ki jo prinaša uvedba sistema delegiranih aktov, s katerim se Komisiji podeljuje pooblastilo za sprejemanje zakonodaje mimo običajnih postopkov. |
| --- | --- |

1.5

EESO opozarja na nevarnost, ki jo prinaša uvedba sistema delegiranih aktov, s katerim se Komisiji podeljuje pooblastilo za sprejemanje zakonodaje mimo običajnih postopkov.

2.   Povzetek zakonodajnega predloga

Povzetek zakonodajnega predloga

| 2.1 | Glavni namen obravnavanega predloga je, da se v pravo Unije prenesejo ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) na svojem letnem zasedanju septembra 2022. |
| --- | --- |

2.1

Glavni namen obravnavanega predloga je, da se v pravo Unije prenesejo ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejela Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) na svojem letnem zasedanju septembra 2022.

| 2.2 | Vključuje spremembe, ki prinašajo nove dolžnosti držav članic zastave v zvezi s predložitvijo raziskovalnih načrtov in zahtev glede plovil za sodelovanje v raziskovalnih dejavnostih; ureditev poskusne vleke ob prvem vstopu v sektor na ribolovnem potovanju; prilagoditve za zaporo ribolova rdečih okunov v območju 3M; prepoved iztovarjanja, pretovarjanja in obdržanja grenlandskega morskega psa na krovu in medsebojno uskladitev seznamov plovil IUU med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

2.2

Vključuje spremembe, ki prinašajo nove dolžnosti držav članic zastave v zvezi s predložitvijo raziskovalnih načrtov in zahtev glede plovil za sodelovanje v raziskovalnih dejavnostih; ureditev poskusne vleke ob prvem vstopu v sektor na ribolovnem potovanju; prilagoditve za zaporo ribolova rdečih okunov v območju 3M; prepoved iztovarjanja, pretovarjanja in obdržanja grenlandskega morskega psa na krovu in medsebojno uskladitev seznamov plovil IUU med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva.

| 2.3 | Predlog na Komisijo prenaša pooblastila za spremembo Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Svet (4) v zvezi z dolžnostmi držav članic, ki zadevajo predložitev raziskovalnih načrtov in zahteve glede plovil za izvajanje raziskovalnih dejavnosti, če NAFO take ukrepe v prihodnosti spremeni. |
| --- | --- |

2.3

Predlog na Komisijo prenaša pooblastila za spremembo Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Svet (4

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO meni, da je ukrepe za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejel NAFO na svojem zadnjem letnem zasedanju, treba prenesti v pravo Unije, da bi dosegli enotno izvajanje v EU. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da je ukrepe za ohranjanje in izvrševanje, ki jih je sprejel NAFO na svojem zadnjem letnem zasedanju, treba prenesti v pravo Unije, da bi dosegli enotno izvajanje v EU.

| 3.2 | Odbor kljub temu meni, da postopek prenosa še vedno ne temelji na učinkovitem mehanizmu, saj se ti ukrepi vsako leto spreminjajo, birokratski postopki EU pa so zelo počasni, zaradi česar prihaja do stalnega razkoraka med predpisi NAFO in zakonodajo EU. |
| --- | --- |

3.2

Odbor kljub temu meni, da postopek prenosa še vedno ne temelji na učinkovitem mehanizmu, saj se ti ukrepi vsako leto spreminjajo, birokratski postopki EU pa so zelo počasni, zaradi česar prihaja do stalnega razkoraka med predpisi NAFO in zakonodajo EU.

| 3.3 | EESO poudarja, da bi bilo treba uvesti učinkovitejši postopek, kakršnega je predlagal v letih 2019, 2020 in 2022 in ki so ga podprle tudi uprave držav članic in udeleženi sektorji. To bi lahko bila preprosta uredba z enim samim členom, ki bi vključevala zavezo Evropske unije, da se bodo v njenih flotah brez vsakršne izjeme izvajali predpisi, ki jih vsako leto sprejme NAFO. Morala pa bi biti pogojena z uvedbo klavzule, ki bi določala, da se ukrep NAFO, kadar je nezdružljiv s pravom EU, ne uporablja, dokler sozakonodajalca o tem ne dosežeta dogovora. |
| --- | --- |

3.3

EESO poudarja, da bi bilo treba uvesti učinkovitejši postopek, kakršnega je predlagal v letih 2019, 2020 in 2022 in ki so ga podprle tudi uprave držav članic in udeleženi sektorji. To bi lahko bila preprosta uredba z enim samim členom, ki bi vključevala zavezo Evropske unije, da se bodo v njenih flotah brez vsakršne izjeme izvajali predpisi, ki jih vsako leto sprejme NAFO. Morala pa bi biti pogojena z uvedbo klavzule, ki bi določala, da se ukrep NAFO, kadar je nezdružljiv s pravom EU, ne uporablja, dokler sozakonodajalca o tem ne dosežeta dogovora.

| 3.4 | Odbor ponovno opozarja, da bi nadaljnja uporaba uredbe lahko pomenila nasprotujoča si pravila ali vsaj obdobja pravne negotovosti za uprave in celo podjetja, ki ne vedo, ali morajo spoštovati prejšnja pravila, ki še vedno veljajo v EU, ali nova. Nastala pa bi tudi izkrivljanja pri izvajanju ukrepov v zvezi s flotami, ki niso iz EU. |
| --- | --- |

3.4

Odbor ponovno opozarja, da bi nadaljnja uporaba uredbe lahko pomenila nasprotujoča si pravila ali vsaj obdobja pravne negotovosti za uprave in celo podjetja, ki ne vedo, ali morajo spoštovati prejšnja pravila, ki še vedno veljajo v EU, ali nova. Nastala pa bi tudi izkrivljanja pri izvajanju ukrepov v zvezi s flotami, ki niso iz EU.

| 3.5 | EESO meni, da bo z uvedbo sistema delegiranih aktov enostavnejše le to, da lahko Komisija določa pravila mimo običajnih postopkov. |
| --- | --- |

3.5

EESO meni, da bo z uvedbo sistema delegiranih aktov enostavnejše le to, da lahko Komisija določa pravila mimo običajnih postopkov.

4.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO priznava pomembno vlogo raziskovalnih plovil pri spremljanju in ocenjevanju okoljskega stanja morja, zlasti v povezavi z ribištvom. Za ohranitev vrst je bistvenega pomena natančna opredelitev ekoloških skupnosti v povezavi z njihovo biotsko raznovrstnostjo in strukturo prehranjevalnega spleta. Pri lokalni pestrosti rib se lahko kažejo statistično pomembne in z letnim časom pogojene spremembe na prispevnem območju, ki ne odražajo nujno sprememb biotske raznovrstnosti in funkcionalnih značilnosti prehranjevanja (5). |
| --- | --- |

4.1

EESO priznava pomembno vlogo raziskovalnih plovil pri spremljanju in ocenjevanju okoljskega stanja morja, zlasti v povezavi z ribištvom. Za ohranitev vrst je bistvenega pomena natančna opredelitev ekoloških skupnosti v povezavi z njihovo biotsko raznovrstnostjo in strukturo prehranjevalnega spleta. Pri lokalni pestrosti rib se lahko kažejo statistično pomembne in z letnim časom pogojene spremembe na prispevnem območju, ki ne odražajo nujno sprememb biotske raznovrstnosti in funkcionalnih značilnosti prehranjevanja (5

| 4.2 | Znanstvena skupnost je nedavno uvedla inovativen pristop k spremljanju in ocenjevanju stanja morskega ekosistema, vključno z analizo in modeliranjem okoljskega DNK (eDNK). Ta pristop uvaja tehnike in koncepte, ki lahko podpirajo učinkovito upravljanje in vodenje ribištva (6). EESO priznava, da je eDNK koristen dopolnilni podatek o stanju prehranjevalnega spleta in morskega ekosistema. Glede na to, da nekatera raziskovalna plovila med opazovalnimi kampanjami zbirajo eDNK, EESO poziva, naj se zbira in upošteva kot dragocen podatek, ki ga je treba vključiti med podatke o ulovu rib. |
| --- | --- |

4.2

Znanstvena skupnost je nedavno uvedla inovativen pristop k spremljanju in ocenjevanju stanja morskega ekosistema, vključno z analizo in modeliranjem okoljskega DNK (eDNK). Ta pristop uvaja tehnike in koncepte, ki lahko podpirajo učinkovito upravljanje in vodenje ribištva (6

| 4.3 | Večina držav spoštuje stebra Nagojskega protokola, ki je začel veljati 12. oktobra 2014 in izhaja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Po tem protokolu je treba raziskovalne in razvojne dejavnosti izvajati v skladu z veljavno uredbo o dostopu in delitvi koristi, morajo pa biti tudi sledljive. Pristojni organi morajo, kjer je to primerno, izvesti vse zahtevane postopke za dostop in delitev koristi še pred izvajanjem kakršnega koli raziskovalnega programa, ki zahteva uporabo in prenos genskih virov, ne glede na državo dobaviteljico. Večina držav je podpisala Nagojski protokol, nekatere pa ga morajo še ratificirati (7). |
| --- | --- |

4.3

Večina držav spoštuje stebra Nagojskega protokola, ki je začel veljati 12. oktobra 2014 in izhaja iz Konvencije o biološki raznovrstnosti. Po tem protokolu je treba raziskovalne in razvojne dejavnosti izvajati v skladu z veljavno uredbo o dostopu in delitvi koristi, morajo pa biti tudi sledljive. Pristojni organi morajo, kjer je to primerno, izvesti vse zahtevane postopke za dostop in delitev koristi še pred izvajanjem kakršnega koli raziskovalnega programa, ki zahteva uporabo in prenos genskih virov, ne glede na državo dobaviteljico. Večina držav je podpisala Nagojski protokol, nekatere pa ga morajo še ratificirati (7

| 4.4 | Predlog uvaja obveznosti za upravljavce raziskovalnih plovil, da sporočajo določene zahtevane podatke, ki so lahko neprimerni, kadar je zaradi zunanjih dejavnikov (kot so npr. vremenske razmere, posebne informacije satelitov o porazdelitvi hranil) treba spremeniti opazovalne kampanje. Nekatere zahteve, npr. potreba po opazovalcu z zadostnim strokovnim znanjem na krovu in obveznost plovil, da v primeru prilova spremenijo položaj, lahko tudi zmanjšajo učinkovitost ohranjanja in upravljanja zdravih in produktivnih morskih ekosistemov, zlasti če se zbrane informacije ne posredujejo širši skupnosti. |
| --- | --- |

4.4

Predlog uvaja obveznosti za upravljavce raziskovalnih plovil, da sporočajo določene zahtevane podatke, ki so lahko neprimerni, kadar je zaradi zunanjih dejavnikov (kot so npr. vremenske razmere, posebne informacije satelitov o porazdelitvi hranil) treba spremeniti opazovalne kampanje. Nekatere zahteve, npr. potreba po opazovalcu z zadostnim strokovnim znanjem na krovu in obveznost plovil, da v primeru prilova spremenijo položaj, lahko tudi zmanjšajo učinkovitost ohranjanja in upravljanja zdravih in produktivnih morskih ekosistemov, zlasti če se zbrane informacije ne posredujejo širši skupnosti.

| 4.5 | Zaradi težav s prilagajanjem operativnega postopka zakonodajnim zahtevam in obratno EESO pozdravlja bolj pragmatičen pristop, ki temelji na preglednem kroženju informacij. Zato predlaga uvedbo naknadne objave življenjepisov strokovnjakov, ki so opredeljeni kot pristojni opazovalci, in kratkega poročila o razlogih in podrobnostih za spremembo položaja v primeru prilova. Objava teh informacij bi lahko spodbudila izmenjavo najboljših praks in povečala ugled vključenih deležnikov. |
| --- | --- |

4.5

Zaradi težav s prilagajanjem operativnega postopka zakonodajnim zahtevam in obratno EESO pozdravlja bolj pragmatičen pristop, ki temelji na preglednem kroženju informacij. Zato predlaga uvedbo naknadne objave življenjepisov strokovnjakov, ki so opredeljeni kot pristojni opazovalci, in kratkega poročila o razlogih in podrobnostih za spremembo položaja v primeru prilova. Objava teh informacij bi lahko spodbudila izmenjavo najboljših praks in povečala ugled vključenih deležnikov.

V Bruslju, 15. junija 2023

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Oliver RÖPKE

---

(1)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2115/2005 in Uredbe Sveta (ES) št. 1386/2007 (COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)) (UL C 159, 10.5.2019, str. 60).

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2020) 215 final – 2020/95 (COD)) (UL C 429, 11.12.2020, str. 279).

2

(3)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2022) 51 final – 2022/0035 (COD)) (UL C 290, 29.7.2022, str. 149).

3

(4)  Uredba (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, spremembi Uredbe (EU) 2016/1627 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2115/2005 in (ES) št. 1386/2007 (UL L 141, 28.5.2019, str. 1).

4

(5)  Blackman et al., Communications Biology (2022) 5:259.

5

(6)  Gilbey et al., Marine Policy (2022), 124, 104331.

6

(7)  https://www.cbd.int/abs/nagoya-protocol/signatories/.

7

---