# Euroopa Liidu C 192/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.192.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide15. august 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.192.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 192

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide15. august 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2009/C 192/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb soovitust nõukogu määruse kohta, millega muudetakse 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt | 1 |
| 2009/C 192/02 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2009/C 192/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb soovitust nõukogu määruse kohta, millega muudetakse 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt

1

2009/C 192/02

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 192/03 | Euro vahetuskurss | 14 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 192/04 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 3 kohasest otsusest Banco Privado Português, S.A. suhtes võetud saneerimismeetmete kohta | 15 |
| 2009/C 192/05 | Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Kaupthing Bank hf. suhtes tehtud otsusest | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 192/03

Euro vahetuskurss

14

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 192/04

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 3 kohasest otsusest Banco Privado Português, S.A. suhtes võetud saneerimismeetmete kohta

15

2009/C 192/05

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Kaupthing Bank hf. suhtes tehtud otsusest

16

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 192/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 192/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 192/08 | Komisjoni määruse (EÜ) nr 747/2009 kohane teatis isikutele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse | 20 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 192/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

2009/C 192/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 192/08

Komisjoni määruse (EÜ) nr 747/2009 kohane teatis isikutele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb soovitust nõukogu määruse kohta, millega muudetakse 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt,

2009/C 192/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Soovitus muuta määrust statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt

| 1. | Euroopa Liidu Nõukogu võttis 23. novembril 1998. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (edaspidi „määrus nr 2533/98”) (1). Et nimetatud määrus võiks edaspidigi olla tõhus vahend Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) statistilise teabe kogumise ülesannete täitmisel, kaalutakse teha sellesse mitmeid muudatusi. Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) nõukogu võttis 15. septembril 2008 ühehäälselt vastu soovituse (2) (edaspidi „soovitus”) nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust nr 2533/98 (3). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Nõukogu võttis 23. novembril 1998. aastal vastu määruse (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (edaspidi „määrus nr 2533/98”) (1). Et nimetatud määrus võiks edaspidigi olla tõhus vahend Euroopa Keskpankade Süsteemi (edaspidi „EKPS”) statistilise teabe kogumise ülesannete täitmisel, kaalutakse teha sellesse mitmeid muudatusi. Euroopa Keskpanga (edaspidi „EKP”) nõukogu võttis 15. septembril 2008 ühehäälselt vastu soovituse (2) (edaspidi „soovitus”) nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust nr 2533/98 (3).

| 2. | Nõukogu otsustas konsulteerida 4. veebruaril 2009 Euroopa andmekaitseinspektoriga ning palus tal esitada oma arvamus (4). Olgugi et taoline konsulteerimine COREPERi tasandil ei ole tavaline, tuleb toonitada, et see on see reguleeritud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 41 ja artikli 46 punktiga d. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu otsustas konsulteerida 4. veebruaril 2009 Euroopa andmekaitseinspektoriga ning palus tal esitada oma arvamus (4). Olgugi et taoline konsulteerimine COREPERi tasandil ei ole tavaline, tuleb toonitada, et see on see reguleeritud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 41 ja artikli 46 punktiga d.

| 3. | Peamised muudatusettepanekud puudutasid määruse nr 2533/98 artikleid 1, 2, 3 (osaliselt) ja 8. Vaatamata sellele, et konfidentsiaalsussätteid käsitleb ennekõike artikkel 8, arvab Euroopa andmekaitseinspektor, et ka teised artiklid võivad isikuandmete kaitsele mõju avaldada ja on seega osa käesolevast analüüsist. |
| --- | --- |

3.

Peamised muudatusettepanekud puudutasid määruse nr 2533/98 artikleid 1, 2, 3 (osaliselt) ja 8. Vaatamata sellele, et konfidentsiaalsussätteid käsitleb ennekõike artikkel 8, arvab Euroopa andmekaitseinspektor, et ka teised artiklid võivad isikuandmete kaitsele mõju avaldada ja on seega osa käesolevast analüüsist.

| 4. | Samuti tuleb nimetatud soovituse analüüsimisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepanekut, (5) mille kohta Euroopa andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse (6). Mõlemad tekstid on omavahel seotud. Seos nimetatud kahe määruse vahel osutab sellele, nii nagu ka viimasena mainitud arvamuses rõhutati, et Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel tuleks tagada tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine, säilitades samas vastavad juhtimisstruktuurid. Euroopa andmekaitseinspektor selgitas ühtlasi seda, kuidas ta tõlgendab statistika kontekstis konfidentsiaalsuse ja anonüümsuse mõistet. See analüüs jääb kehtima. |
| --- | --- |

4.

Samuti tuleb nimetatud soovituse analüüsimisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepanekut, (5) mille kohta Euroopa andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse (6). Mõlemad tekstid on omavahel seotud. Seos nimetatud kahe määruse vahel osutab sellele, nii nagu ka viimasena mainitud arvamuses rõhutati, et Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel tuleks tagada tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine, säilitades samas vastavad juhtimisstruktuurid. Euroopa andmekaitseinspektor selgitas ühtlasi seda, kuidas ta tõlgendab statistika kontekstis konfidentsiaalsuse ja anonüümsuse mõistet. See analüüs jääb kehtima.

II.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

Statistiline teave

| 5. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et muudatusettepanekutes on konkreetne viide andmekaitse õiguslikule raamistikule. Nimelt on määruse nr 2533/98 artikli 8 lõike 8 kohta, mis osutab praegu vaid direktiivile 95/46/EÜ, tehtud ettepanek osutada ka määrusele (EÜ) nr 45/2001, mis hõlmab täpsemalt EKP tegevust Euroopa institutsioonina. |
| --- | --- |

5.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et muudatusettepanekutes on konkreetne viide andmekaitse õiguslikule raamistikule. Nimelt on määruse nr 2533/98 artikli 8 lõike 8 kohta, mis osutab praegu vaid direktiivile 95/46/EÜ, tehtud ettepanek osutada ka määrusele (EÜ) nr 45/2001, mis hõlmab täpsemalt EKP tegevust Euroopa institutsioonina.

| 6. | Lisaks kinnitab mainitud säte määruse (EÜ) nr 45/2001 põhjendust 34, mis ütleb, et statistilise teabe kogumist Euroopa Keskpanga poolt käsitleva nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 8 kohaselt ei mõjuta nimetatud määrus direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist. Antud kontekstis ei piira see ka määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist. |
| --- | --- |

6.

Lisaks kinnitab mainitud säte määruse (EÜ) nr 45/2001 põhjendust 34, mis ütleb, et statistilise teabe kogumist Euroopa Keskpanga poolt käsitleva nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 8 kohaselt ei mõjuta nimetatud määrus direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist. Antud kontekstis ei piira see ka määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamist.

| 7. | Nagu soovituse preambulis on selgitatud, on selle põhieesmärgiks muuta määruse nr 2533/98 kohaldamisala nii, et see võiks edaspidigi olla EKP tõhus vahend EKPSi statistilise teabe kogumise ülesannete täitmisel. Samuti peaks see tagama, et EKP-le oleks jätkuvalt kättesaadav vajaliku kvaliteediga statistiline teave, mis hõlmab kõiki EKPSi ülesandeid. |
| --- | --- |

7.

Nagu soovituse preambulis on selgitatud, on selle põhieesmärgiks muuta määruse nr 2533/98 kohaldamisala nii, et see võiks edaspidigi olla EKP tõhus vahend EKPSi statistilise teabe kogumise ülesannete täitmisel. Samuti peaks see tagama, et EKP-le oleks jätkuvalt kättesaadav vajaliku kvaliteediga statistiline teave, mis hõlmab kõiki EKPSi ülesandeid.

| 8. | Olgugi et väljendit „statistiline teave” kasutatakse laialdaselt nii määruses nr 2533/98 kui ka EKP poolt vastu võetud soovituses, märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et väljendit „statistiline teave” ei ole kummaski tekstis määratletud, kui välja arvata mõned viited andmete esitamise nõuete mõistele (määruse nr 2533/98 artikli 1 lõige 1). Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks selle mõiste kohaldamisala selgitada määruse 2533/98 kontekstis, eriti kuna statistiline teave ei pruugi hõlmata mitte ainult juriidiliste isikute vaid ka füüsiliste isikute (keda kirjeldatakse kokku ka kui vaadeldavat andmeid esitavat üldkogumit) andmeid. Seetõttu võib määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses isikuandmeid koguda ja isegi kui neid töödeldakse statistilisel kujul, saavad need ikkagi olla andmed identifitseeritavate isikute kohta (nt kaudselt kas koodi põhjal või tänu sellele, et kindlate tunnustega isikute grupp on väike). Kõnealuse mõiste määratlemine on oluline ka selle poolest, et soovitus käsitleb võimalust anda teaduslikele uurimisasutustele juurdepääs konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis „ei võimalda otsest identifitseerimist” (artikli 8 lõige 4) või mis, jaataval kujul väljendatult, võimaldab kaudset identifitseerimist. |
| --- | --- |

8.

Olgugi et väljendit „statistiline teave” kasutatakse laialdaselt nii määruses nr 2533/98 kui ka EKP poolt vastu võetud soovituses, märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et väljendit „statistiline teave” ei ole kummaski tekstis määratletud, kui välja arvata mõned viited andmete esitamise nõuete mõistele (määruse nr 2533/98 artikli 1 lõige 1). Euroopa andmekaitseinspektori arvates tuleks selle mõiste kohaldamisala selgitada määruse 2533/98 kontekstis, eriti kuna statistiline teave ei pruugi hõlmata mitte ainult juriidiliste isikute vaid ka füüsiliste isikute (keda kirjeldatakse kokku ka kui vaadeldavat andmeid esitavat üldkogumit) andmeid. Seetõttu võib määruse (EÜ) nr 45/2001 tähenduses isikuandmeid koguda ja isegi kui neid töödeldakse statistilisel kujul, saavad need ikkagi olla andmed identifitseeritavate isikute kohta (nt kaudselt kas koodi põhjal või tänu sellele, et kindlate tunnustega isikute grupp on väike). Kõnealuse mõiste määratlemine on oluline ka selle poolest, et soovitus käsitleb võimalust anda teaduslikele uurimisasutustele juurdepääs konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis „ei võimalda otsest identifitseerimist” (artikli 8 lõige 4) või mis, jaataval kujul väljendatult, võimaldab kaudset identifitseerimist.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et seda mõistet võib määratleda samal moel, nagu Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepanekus (kus selle määratlus on järgmine: „kõik erinevad statistika vormid, sealhulgas lähteandmed, näitajad, aruanded ja metaandmed”). Kuid EKP puhul tuleks kitsendada statistilise teabe määratlust füüsiliste ja juriidiliste isikute statistilistele andmetele, mida töödeldakse EKP pädevuse piires. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab esitada põhjendustes selle mõiste kohta lisatäpsustuse. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et seda mõistet võib määratleda samal moel, nagu Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepanekus (kus selle määratlus on järgmine: „kõik erinevad statistika vormid, sealhulgas lähteandmed, näitajad, aruanded ja metaandmed”). Kuid EKP puhul tuleks kitsendada statistilise teabe määratlust füüsiliste ja juriidiliste isikute statistilistele andmetele, mida töödeldakse EKP pädevuse piires. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab esitada põhjendustes selle mõiste kohta lisatäpsustuse.

Eesmärk

| 10. | Vastavalt soovituse seletuskirjale tugineb praegune statistilise teabe kogumise korraldus üksühesele seosele vaadeldava andmeid esitava üldkogumi (aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud) ja kindlat liiki andmete vahel (nagu on kirjeldatud määruse nr 2533/98 artikli 2 lõikes 2). EKP arvamusel on selline korraldus muutunud ebaefektiivseks, kuna aruandluskoormuse vähendamiseks kogutakse järjest enam andmeid erinevatel statistilistel eesmärkidel ühekorraga. Seetõttu teeb EKP ettepaneku laiendada eesmärkide ulatust, kehtestades näidisloetelu statistilistest eesmärkidest, mille tarvis võib vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistikat koguda. |
| --- | --- |

10.

Vastavalt soovituse seletuskirjale tugineb praegune statistilise teabe kogumise korraldus üksühesele seosele vaadeldava andmeid esitava üldkogumi (aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud) ja kindlat liiki andmete vahel (nagu on kirjeldatud määruse nr 2533/98 artikli 2 lõikes 2). EKP arvamusel on selline korraldus muutunud ebaefektiivseks, kuna aruandluskoormuse vähendamiseks kogutakse järjest enam andmeid erinevatel statistilistel eesmärkidel ühekorraga. Seetõttu teeb EKP ettepaneku laiendada eesmärkide ulatust, kehtestades näidisloetelu statistilistest eesmärkidest, mille tarvis võib vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistikat koguda.

| 11. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks põhjused, mille alusel taotletakse ulatuse laiendamist, kuid toonitab, et üks määruse (EÜ) nr 45/2001 põhimõte viitab otstarbe piiramisele. Selle põhimõtte kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid ei tohi töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega. See põhimõte on kirjas artikli 4 lõike 1 punktis b, mis täpsustab täiendavalt, et „isikuandmete hilisem töötlemine ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärkidel ei ole keelatud, kui vastutav töötleja annab asjakohase garantii eelkõige selle kohta, et andmeid ei töödelda muudel eesmärkidel ega kasutata konkreetse üksikisikuga seotud meetmete või otsuse õigustamiseks”. |
| --- | --- |

11.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks põhjused, mille alusel taotletakse ulatuse laiendamist, kuid toonitab, et üks määruse (EÜ) nr 45/2001 põhimõte viitab otstarbe piiramisele. Selle põhimõtte kohaselt tuleb isikuandmeid töödelda täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ning õiguspärastel eesmärkidel ning neid ei tohi töödelda viisil, mis on vastuolus kõnealuste eesmärkidega. See põhimõte on kirjas artikli 4 lõike 1 punktis b, mis täpsustab täiendavalt, et „isikuandmete hilisem töötlemine ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärkidel ei ole keelatud, kui vastutav töötleja annab asjakohase garantii eelkõige selle kohta, et andmeid ei töödelda muudel eesmärkidel ega kasutata konkreetse üksikisikuga seotud meetmete või otsuse õigustamiseks”.

| 12. | Euroopa andmekaitseinspektor kinnitab, et kehtiv tava ei ole soovituse seletuskirjas kirjeldatud faktide põhjal kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001, kuna andmeid on töödeldud edasi määruses nr 2533/98 sätestamata eesmärkidel. Nn näidisloetelu loomine eesmärkidest, mis väljuvad määruse nr 2533/98 raamistikust, ei vastaks sellegipoolest täielikult määruse (EÜ) nr 45/2001 otstarbe piiramise põhimõttele. |
| --- | --- |

12.

Euroopa andmekaitseinspektor kinnitab, et kehtiv tava ei ole soovituse seletuskirjas kirjeldatud faktide põhjal kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001, kuna andmeid on töödeldud edasi määruses nr 2533/98 sätestamata eesmärkidel. Nn näidisloetelu loomine eesmärkidest, mis väljuvad määruse nr 2533/98 raamistikust, ei vastaks sellegipoolest täielikult määruse (EÜ) nr 45/2001 otstarbe piiramise põhimõttele.

| 13. | Siiski rõhutati selles küsimuses EKP-lt saadud märkustes, et määrus 2533/98 jääb nö katusmääruseks, mis määrab kindlaks vaadeldava andmeid esitava üldkogumi (üksuste ulatus, mille piires EKP võib oma ülesannete täitmiseks andmeid koguda). Selleks et kehtestada andmeesitajatele tegelik aruandluskohustus, peab EKP välja andma konkreetse EKP õigusakti, mis täpsustaks nii tegelikku andmeid esitavat üldkogumit kui ka konkreetseid andmete esitamise nõudeid. |
| --- | --- |

13.

Siiski rõhutati selles küsimuses EKP-lt saadud märkustes, et määrus 2533/98 jääb nö katusmääruseks, mis määrab kindlaks vaadeldava andmeid esitava üldkogumi (üksuste ulatus, mille piires EKP võib oma ülesannete täitmiseks andmeid koguda). Selleks et kehtestada andmeesitajatele tegelik aruandluskohustus, peab EKP välja andma konkreetse EKP õigusakti, mis täpsustaks nii tegelikku andmeid esitavat üldkogumit kui ka konkreetseid andmete esitamise nõudeid.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektori arvates peaks iga kõnealuses küsimuses määrusesse tehtav muudatus täpsustama piiri, mille ulatuses tulevikus andmeid töödeldakse, või vähemalt täpsustama selgemini eeldatavaid EKP pädevuse piiresse kuuluvaid eesmärke. Seega ei ole Euroopa andmekaitseinspektor vastu nende eesmärkide laienemisele, mille jaoks statistilist teavet kogutakse, kuid soovitab jätta välja igasuguse viite eesmärkide näidisloetelu loomise kohta. Lisaks sellele võiks tekst kinnitada, et kõik EKP õigusaktid, milles on määratletud tegelik andmeid esitav üldkogum ja konkreetsed andmete esitamise nõuded, ei läheks kaugemale EKP konkreetsete pädevuste eesmärkidest. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektori arvates peaks iga kõnealuses küsimuses määrusesse tehtav muudatus täpsustama piiri, mille ulatuses tulevikus andmeid töödeldakse, või vähemalt täpsustama selgemini eeldatavaid EKP pädevuse piiresse kuuluvaid eesmärke. Seega ei ole Euroopa andmekaitseinspektor vastu nende eesmärkide laienemisele, mille jaoks statistilist teavet kogutakse, kuid soovitab jätta välja igasuguse viite eesmärkide näidisloetelu loomise kohta. Lisaks sellele võiks tekst kinnitada, et kõik EKP õigusaktid, milles on määratletud tegelik andmeid esitav üldkogum ja konkreetsed andmete esitamise nõuded, ei läheks kaugemale EKP konkreetsete pädevuste eesmärkidest.

| 15. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib selguse huvides, et ta ei saa nõustuda EKP poolt antud selgitusega soovituse seletuskirjas, mille kohaselt „teave muutub statistiliseks teabeks, kui seda kasutatakse statistika koostamiseks, sõltumata eesmärgist, milleks seda algselt koguti”. Eesmärgi piiramise põhimõte sellist tõlgendust ei võimalda. Isikuandmeid kogutakse eelkõige ühel või mitmel konkreetsel eesmärgil ja neid võib nõuetekohase kaitse tagamise korral kasutada edaspidi (teistel) statistilistel eesmärkidel (vt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b, millele on viidatud punktis 11). |
| --- | --- |

15.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib selguse huvides, et ta ei saa nõustuda EKP poolt antud selgitusega soovituse seletuskirjas, mille kohaselt „teave muutub statistiliseks teabeks, kui seda kasutatakse statistika koostamiseks, sõltumata eesmärgist, milleks seda algselt koguti”. Eesmärgi piiramise põhimõte sellist tõlgendust ei võimalda. Isikuandmeid kogutakse eelkõige ühel või mitmel konkreetsel eesmärgil ja neid võib nõuetekohase kaitse tagamise korral kasutada edaspidi (teistel) statistilistel eesmärkidel (vt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b, millele on viidatud punktis 11).

| 16. | Viimasena märgib Euroopa andmekaitseinspektor seda, et eesmärgi piiramist on toonitatud kavandatava artikli 8 lõike 4 punktis a, mille kohaselt „(...) kasutab EKPS talle edastatud konfidentsiaalset statistilist teavet ainult EKPSi ülesannete täitmiseks, välja arvatud mis tahes järgmisel juhul: a) tuvastatav andmeesitaja või füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal on andnud selgesõnalise nõusoleku kõnealuse statistilise teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel”. EKP on nõus, et eesmärke tuleb põhimõtteliselt piirata, kuid taotleb sõnaselget nõusolekut esialgsete eesmärkide laiendamisele. |
| --- | --- |

16.

Viimasena märgib Euroopa andmekaitseinspektor seda, et eesmärgi piiramist on toonitatud kavandatava artikli 8 lõike 4 punktis a, mille kohaselt „(...) kasutab EKPS talle edastatud konfidentsiaalset statistilist teavet ainult EKPSi ülesannete täitmiseks, välja arvatud mis tahes järgmisel juhul: a) tuvastatav andmeesitaja või füüsiline või juriidiline isik, üksus või filiaal on andnud selgesõnalise nõusoleku kõnealuse statistilise teabe kasutamiseks muudel eesmärkidel”. EKP on nõus, et eesmärke tuleb põhimõtteliselt piirata, kuid taotleb sõnaselget nõusolekut esialgsete eesmärkide laiendamisele.

Maksestatistika

| 17. | Lisaks võttis Euroopa andmekaitseinspektor teadmiseks, et välja pakutud näidisloetelus eesmärkidest, mille tarvis võib vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistikat koguda, täiendatakse soovitusega (artikli 2 lõige 1) juba olemasolevat eesmärki „maksesüsteemide statistika” mõistega „maksete statistika”. See tähendab, et kogutav statistika hõlmab osana maksesüsteemide statistikast ka andmeid üksikmaksete kohta (nt maksete infrastruktuur). Maksestatistika lisamine teeb asjakohaseks tagada andmekaitse eeskirjade järgmise. |
| --- | --- |

17.

Lisaks võttis Euroopa andmekaitseinspektor teadmiseks, et välja pakutud näidisloetelus eesmärkidest, mille tarvis võib vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistikat koguda, täiendatakse soovitusega (artikli 2 lõige 1) juba olemasolevat eesmärki „maksesüsteemide statistika” mõistega „maksete statistika”. See tähendab, et kogutav statistika hõlmab osana maksesüsteemide statistikast ka andmeid üksikmaksete kohta (nt maksete infrastruktuur). Maksestatistika lisamine teeb asjakohaseks tagada andmekaitse eeskirjade järgmise.

| 18. | Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et EÜ asutamislepingu artikli 105 lõige 2 volitab EKPSi edendama maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ja et selles kontekstis võib täielik teave nii makseinfrastruktuuride kui ka nende infrastruktuuride kaudu tehtud maksete kohta olla vajalik EKP-le poliitika kujundamiseks, kuid on seisukohal, et vaatamata sellele peaks see volitus olema piiratud sellega, mis on vajalik EKP-l oma poliitika elluviimiseks, ega võimaldaks EKP-l koguda finantsteavet (otseselt või kaudselt) identifitseeritavate füüsiliste isikute kohta. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, kui oluline on koguda teavet maksete endi kohta – näiteks andmeid krediitkaardimaksete kohta konjunktuurianalüüsi või maksebilansi statistika eesmärgil, kuid toonitab, et olenemata sellest, kas krediitkaardiandmeid kogutakse otse füüsilistelt isikutelt või koondatud kujul kaarte väljastavate asutuste ja/või maksesüsteemide haldajate käest, võivad need sellegi poolest sisaldada isiklikku teavet füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

18.

Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et EÜ asutamislepingu artikli 105 lõige 2 volitab EKPSi edendama maksesüsteemide tõrgeteta toimimist ja et selles kontekstis võib täielik teave nii makseinfrastruktuuride kui ka nende infrastruktuuride kaudu tehtud maksete kohta olla vajalik EKP-le poliitika kujundamiseks, kuid on seisukohal, et vaatamata sellele peaks see volitus olema piiratud sellega, mis on vajalik EKP-l oma poliitika elluviimiseks, ega võimaldaks EKP-l koguda finantsteavet (otseselt või kaudselt) identifitseeritavate füüsiliste isikute kohta. Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, kui oluline on koguda teavet maksete endi kohta – näiteks andmeid krediitkaardimaksete kohta konjunktuurianalüüsi või maksebilansi statistika eesmärgil, kuid toonitab, et olenemata sellest, kas krediitkaardiandmeid kogutakse otse füüsilistelt isikutelt või koondatud kujul kaarte väljastavate asutuste ja/või maksesüsteemide haldajate käest, võivad need sellegi poolest sisaldada isiklikku teavet füüsiliste isikute kohta.

| 19. | EKP teatas, et kui mõnedel juhtudel võib tekkida vajadus taolise maksestatistika töötlemise järele, järgib ta seejuures kehtivat andmekaitse õiguslikku raamistikku. Samuti peab ta seejuures kinni nõudest veenduda töötlemise vajalikkuses ja tagab turvameetmete võtmise. |
| --- | --- |

19.

EKP teatas, et kui mõnedel juhtudel võib tekkida vajadus taolise maksestatistika töötlemise järele, järgib ta seejuures kehtivat andmekaitse õiguslikku raamistikku. Samuti peab ta seejuures kinni nõudest veenduda töötlemise vajalikkuses ja tagab turvameetmete võtmise.

Andmeid esitav üldkogum

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni arvamust (7) soovituse kohta ja tunnustab EKP poolt soovituses väljendatud vajadust kohandada vaadeldava andmeid esitava üldkogumi ulatust. EKP põhjendab seda sellega, et finantsturud muutuvad järjest keerukamaks, tuues kaasa finantstehingute ja mitut liiki finantsvahendajate (näiteks rahaloomeasutuste, kindlustusseltside ja finantsvahendusettevõtete) bilansipositsioonide järjest suurema omavahelise põimumise. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor jagab komisjoni arvamust (7) soovituse kohta ja tunnustab EKP poolt soovituses väljendatud vajadust kohandada vaadeldava andmeid esitava üldkogumi ulatust. EKP põhjendab seda sellega, et finantsturud muutuvad järjest keerukamaks, tuues kaasa finantstehingute ja mitut liiki finantsvahendajate (näiteks rahaloomeasutuste, kindlustusseltside ja finantsvahendusettevõtete) bilansipositsioonide järjest suurema omavahelise põimumise.

| 21. | Sellest tulenevalt võib EKP-l osutuda oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vajalikuks võrreldav, sage ja õigeaegne statistika nende allsektorite osas. Kuid kõnealuse vaadeldava andmeid esitava üldkogumi muutmine toob kaasa EKPSi eri osapoolte kogutava teabe hulga suurenemise. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et EKP kavatseb mittevajalike andmete kogumise vältimiseks tagada selle, et ta kogub vajalikku statistilist teavet vaid siis, kui sellest tulenev kasu ületab kulud, ning kui seda teavet ei koguta juba mõne teise asutuse poolt. |
| --- | --- |

21.

Sellest tulenevalt võib EKP-l osutuda oma ülesannete jätkuvaks täitmiseks vajalikuks võrreldav, sage ja õigeaegne statistika nende allsektorite osas. Kuid kõnealuse vaadeldava andmeid esitava üldkogumi muutmine toob kaasa EKPSi eri osapoolte kogutava teabe hulga suurenemise. Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et EKP kavatseb mittevajalike andmete kogumise vältimiseks tagada selle, et ta kogub vajalikku statistilist teavet vaid siis, kui sellest tulenev kasu ületab kulud, ning kui seda teavet ei koguta juba mõne teise asutuse poolt.

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et andmete kvaliteedi põhimõtte ning samuti andmete minimiseerimise põhimõtte austamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetne menetlus, mis tagaks, et sama teavet ei ole juba kogutud mõne teise asutuse poolt. EKP kinnitas, et käimas on arutelud Euroopa statistikasüsteemi (Eurostati) ja EKP vahel eesmärgiga töötada välja menetlused, mis soodustaks edasist koostööd ja vähendaks aruandluskoormust. Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et sellist koostööd tuleks edasi arendada. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et andmete kvaliteedi põhimõtte ning samuti andmete minimiseerimise põhimõtte austamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetne menetlus, mis tagaks, et sama teavet ei ole juba kogutud mõne teise asutuse poolt. EKP kinnitas, et käimas on arutelud Euroopa statistikasüsteemi (Eurostati) ja EKP vahel eesmärgiga töötada välja menetlused, mis soodustaks edasist koostööd ja vähendaks aruandluskoormust. Euroopa andmekaitseinspektor on arvamusel, et sellist koostööd tuleks edasi arendada.

Konfidentsiaalse teabe vahetamine

| 23. | Soovitus muudab määruse nr 2533/98 artiklit 3, lisades sellesse mitmed statistikapõhimõtted, sealhulgas statistika konfidentsiaalsuse põhimõtte. Lisaks muudab see artiklit 8 kehtestatud konfidentsiaalsusrežiimi osas. Selle eesmärgiks on kajastada Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepaneku sisu. Nagu selles tekstis juba öeldud, on praegustes statistika konfidentsiaalsuse eeskirjades tarvis võimaldada enam paindlikkust Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel. Uus soovituses väljapakutud režiim kordab seda vajadust, öeldes, et vajaliku statistilise teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise tagamiseks peaks õigusraamistik sätestama, et selline edastamine saab toimuda juhul, kui see on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tootmiseks või levitamiseks. |
| --- | --- |

23.

Soovitus muudab määruse nr 2533/98 artiklit 3, lisades sellesse mitmed statistikapõhimõtted, sealhulgas statistika konfidentsiaalsuse põhimõtte. Lisaks muudab see artiklit 8 kehtestatud konfidentsiaalsusrežiimi osas. Selle eesmärgiks on kajastada Euroopa statistikat käsitleva määruse ettepaneku sisu. Nagu selles tekstis juba öeldud, on praegustes statistika konfidentsiaalsuse eeskirjades tarvis võimaldada enam paindlikkust Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel. Uus soovituses väljapakutud režiim kordab seda vajadust, öeldes, et vajaliku statistilise teabe tõhusa ja tulemusliku vahetamise tagamiseks peaks õigusraamistik sätestama, et selline edastamine saab toimuda juhul, kui see on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tootmiseks või levitamiseks.

| 24. | Euroopa andmekaitseinspektor on juba selgitanud oma seisukohta seoses konfidentsiaalse teabe vahetamisega Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel (8). Ta väljendas arvamust, et selline edastamine Eurostati ja Euroopa Keskpanga vahel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 7 sätestatud vajalikkuse tingimustega. Muudatusettepanekuid silmas pidades kinnitab Euroopa andmekaitseinspektor, et selline edastamine võib küll aset leida, kuid ainult statistilistel eesmärkidel ning tagades kaitse ebaseadusliku avaldamise eest. Seda mõtet tuleks määruse nr 2533/98 muutmisel rohkem rõhutada. Artikli 8 lõige 3 sisaldab juba mõningaid meetmeid, kuid Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada sellesse kohustuse teavitada andmeesitajaid sellest, et edasine andmete edastamine toimub vaid statistilistel eesmärkidel ja et isikutele, kes sellist statistilist teavet saavad, tuletatakse meelde selle statistilise teabe konfidentsiaalsust puudutavaid aspekte. |
| --- | --- |

24.

Euroopa andmekaitseinspektor on juba selgitanud oma seisukohta seoses konfidentsiaalse teabe vahetamisega Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel (8). Ta väljendas arvamust, et selline edastamine Eurostati ja Euroopa Keskpanga vahel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 7 sätestatud vajalikkuse tingimustega. Muudatusettepanekuid silmas pidades kinnitab Euroopa andmekaitseinspektor, et selline edastamine võib küll aset leida, kuid ainult statistilistel eesmärkidel ning tagades kaitse ebaseadusliku avaldamise eest. Seda mõtet tuleks määruse nr 2533/98 muutmisel rohkem rõhutada. Artikli 8 lõige 3 sisaldab juba mõningaid meetmeid, kuid Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada sellesse kohustuse teavitada andmeesitajaid sellest, et edasine andmete edastamine toimub vaid statistilistel eesmärkidel ja et isikutele, kes sellist statistilist teavet saavad, tuletatakse meelde selle statistilise teabe konfidentsiaalsust puudutavaid aspekte.

Juurdepääs kaudselt tuvastatavale konfidentsiaalsele statistilisele teabele teadusuuringute eesmärgil

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks, et EKP poolt vastu võetud lähenemisviis võimaldada juurdepääs kaudselt tuvastatavale konfidentsiaalsele statistilisele teabele teadusuuringute eesmärgil, tähendab ligipääsu võimaldamist nii, et seejuures tagatakse range konfidentsiaalsus. Artikli 8 lõike 4 kohaselt on ligipääsu andmiseks vaja teabe esitanud asutuse eelnevat selgesõnalist nõusolekut. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks, et EKP poolt vastu võetud lähenemisviis võimaldada juurdepääs kaudselt tuvastatavale konfidentsiaalsele statistilisele teabele teadusuuringute eesmärgil, tähendab ligipääsu võimaldamist nii, et seejuures tagatakse range konfidentsiaalsus. Artikli 8 lõike 4 kohaselt on ligipääsu andmiseks vaja teabe esitanud asutuse eelnevat selgesõnalist nõusolekut.

| 26. | Seoses kaudselt tuvastatava konfidentsiaalse statistilise teabe töötlemisega tahab Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis a on mõiste „isikuandmed” sõnastatud järgmiselt: „isikuandmed – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identsusele omase joone põhjal”. |
| --- | --- |

26.

Seoses kaudselt tuvastatava konfidentsiaalse statistilise teabe töötlemisega tahab Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis a on mõiste „isikuandmed” sõnastatud järgmiselt: „isikuandmed – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identsusele omase joone põhjal”.

| 27. | Lisaks sellele leidis Euroopa andmekaitseinspektor oma arvamuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) ettepaneku kohta, (9) et statistilisest seisukohast viitab „otsest identifitseerimist mittevõimaldavus” anonüümsuse mõistele. Olgugi et andmekaitse seisukohast hõlmab anonüümsuse mõiste andmeid, mis ei ole enam tuvastatavad (vt direktiivi 95/46/EÜ põhjendust 26), on anonüümsed andmed statistilisest seisukohast sellised andmed, mida ei ole võimalik tuvastada otseselt. |
| --- | --- |

27.

Lisaks sellele leidis Euroopa andmekaitseinspektor oma arvamuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) ettepaneku kohta, (9) et statistilisest seisukohast viitab „otsest identifitseerimist mittevõimaldavus” anonüümsuse mõistele. Olgugi et andmekaitse seisukohast hõlmab anonüümsuse mõiste andmeid, mis ei ole enam tuvastatavad (vt direktiivi 95/46/EÜ põhjendust 26), on anonüümsed andmed statistilisest seisukohast sellised andmed, mida ei ole võimalik tuvastada otseselt.

| 28. | Seega jääb kõnealuse määratluse kohaselt võimalikuks statistilise teabe järgi isiku kaudne kindlakstegemine ning töötlemine toimub edasi vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001. Artikli 4 lõike 1 punkt e täpsustab, et „isikuandmeid tuleb säilitada kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada, ainult seni kuni see on vajalik seoses eesmärkidega, milleks andmeid koguti või täiendavalt töödeldi. Ühenduse institutsioon või asutus näeb ette, et isikuandmed, mida säilitatakse pikema aja jooksul ajaloo-, statistika- või teadusuuringutes kasutamiseks, on kas vormilt anonüümsed või, kui see ei ole võimalik, on andmesubjektide identiteet krüpteeritud. Igal juhul ei tohi andmeid kasutada muul kui ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärgil”. |
| --- | --- |

28.

Seega jääb kõnealuse määratluse kohaselt võimalikuks statistilise teabe järgi isiku kaudne kindlakstegemine ning töötlemine toimub edasi vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001. Artikli 4 lõike 1 punkt e täpsustab, et „isikuandmeid tuleb säilitada kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada, ainult seni kuni see on vajalik seoses eesmärkidega, milleks andmeid koguti või täiendavalt töödeldi. Ühenduse institutsioon või asutus näeb ette, et isikuandmed, mida säilitatakse pikema aja jooksul ajaloo-, statistika- või teadusuuringutes kasutamiseks, on kas vormilt anonüümsed või, kui see ei ole võimalik, on andmesubjektide identiteet krüpteeritud. Igal juhul ei tohi andmeid kasutada muul kui ajaloo-, statistika- või teadusuuringutega seotud eesmärgil”.

| 29. | Seoses ligipääsu võimaldamisega teaduseesmärkidel on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et statistilist teavet tuleks anda vaid sellisel viisil, et andmeesitajat ei saaks ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada. |
| --- | --- |

29.

Seoses ligipääsu võimaldamisega teaduseesmärkidel on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et statistilist teavet tuleks anda vaid sellisel viisil, et andmeesitajat ei saaks ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada.

III.   JÄRELDUSED

| 30. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib ära valmiduse parandada statistilise teabe vahetust Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel ning võimaldada juurdepääsu teadusuuringute eesmärgil. On tervitatav, et selline vahetus ja juurdepääs võib toimuda siis, kui tagatakse range andmete konfidentsiaalsus, kuid sellegipoolest on vaja mõningaid selgitusi seoses kasutatud terminoloogia ning sellist vahetust ja juurdepääsu hõlmavate mõistetega. |
| --- | --- |

30.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib ära valmiduse parandada statistilise teabe vahetust Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel ning võimaldada juurdepääsu teadusuuringute eesmärgil. On tervitatav, et selline vahetus ja juurdepääs võib toimuda siis, kui tagatakse range andmete konfidentsiaalsus, kuid sellegipoolest on vaja mõningaid selgitusi seoses kasutatud terminoloogia ning sellist vahetust ja juurdepääsu hõlmavate mõistetega.

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor teeb seoses soovitusega ja määruse nr 2533/98 tulevase muutmisega järgmised märkused:






  — | Mõistet „statistiline teave” tuleks määruse põhjendustes täiendavalt selgitada ning statistilise teabe mõistet tuleks määruse 2533/98 kontekstis piirata füüsiliste ja juriidiliste isikute statistilistele andmetele, mida töödeldakse EKP pädevuse piires; |
| --- | --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor teeb seoses soovitusega ja määruse nr 2533/98 tulevase muutmisega järgmised märkused:

—

Mõistet „statistiline teave” tuleks määruse põhjendustes täiendavalt selgitada ning statistilise teabe mõistet tuleks määruse 2533/98 kontekstis piirata füüsiliste ja juriidiliste isikute statistilistele andmetele, mida töödeldakse EKP pädevuse piires;

| — | Euroopa andmekaitseinspektor ei ole vastu eesmärkide laiendamisele, vaid on vastu eesmärkide nimekirja loomisele, mis oleks suunav ja piisavalt täpsustamata; |
| --- | --- |

—

Euroopa andmekaitseinspektor ei ole vastu eesmärkide laiendamisele, vaid on vastu eesmärkide nimekirja loomisele, mis oleks suunav ja piisavalt täpsustamata;

| — | Maksestatistika kogumise puhul tuleb tagada, et andmekaitse raamistik oleks täielikult kohaldatud. Finantsteabe kogumine (otseselt või kaudselt) identifitseeritavate füüsiliste isikute kohta tohiks lubatud olla vaid siis, kui töötlemise vajadus on selgelt näidatud ja kui on rakendatud turvameetmeid; |
| --- | --- |

—

Maksestatistika kogumise puhul tuleb tagada, et andmekaitse raamistik oleks täielikult kohaldatud. Finantsteabe kogumine (otseselt või kaudselt) identifitseeritavate füüsiliste isikute kohta tohiks lubatud olla vaid siis, kui töötlemise vajadus on selgelt näidatud ja kui on rakendatud turvameetmeid;

| — | Tuleks arendada edasist koostööd Euroopa statistikasüsteemi ja EKP vahel, et tagada andmete kvaliteedi põhimõtte ning samuti andmete minimiseerimise põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

—

Tuleks arendada edasist koostööd Euroopa statistikasüsteemi ja EKP vahel, et tagada andmete kvaliteedi põhimõtte ning samuti andmete minimiseerimise põhimõtte austamine;

| — | Tuleks tagada, et ligipääs statistilistele andmetele teadusuuringute eesmärgil võimaldataks vaid sellisel viisil, et andmeesitajat ei saaks ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada. |
| --- | --- |

—

Tuleks tagada, et ligipääs statistilistele andmetele teadusuuringute eesmärgil võimaldataks vaid sellisel viisil, et andmeesitajat ei saaks ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada.

Brüssel, 8. aprill 2009

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT C 251, 3.10.2008, lk 1.

2

(3)  Nende muudatuste vastuvõtmine tugineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 107 lõikele 6 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 5 lõikele 4 ja artiklile 41.

3

(4)  Nõukogu konsulteeris 13. oktoobril 2008 samuti Euroopa Komisjoniga, kes edastas oma arvamuse 13. jaanuaril 2009 (KOM(2008) 898 lõplik).

4

(5)  KOM(2007) 625 (lõplik), 16.10.2007.

5

(6)  ELT C 308, 3.12.2008, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 13. jaanuari 2009. aasta arvamus KOM(2008) 898 (lõplik).

7

(8)  Vaata punkti 27 Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa statistikat (KOM(2007) 625 lõplik).

8

(9)  ELT C 295/1, 7.12.2007, vt punkte 14–18

9

---

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/6

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta

2009/C 192/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektorile 8. detsembril 2008 saadetud taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Ettepanek: direktiiv siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta

| 1. | Komisjon võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (edaspidi „ettepanek”) (1). Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 saatis komisjon ettepaneku Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (edaspidi „ettepanek”) (1). Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 saatis komisjon ettepaneku Euroopa Andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks.

| 2. | Ettepaneku eesmärk on tagada siirdamiseks ettenähtud inimelundite kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, et tagada tervisekaitse kõrge tase. Täpsemalt sisaldab ettepanek järgmiseid elemente:






  — | selles kehtestatakse põhilised kvaliteedi- ja ohutusnõuded, mis on vajalikud liikmesriikide siirdamissüsteemide puhul, ning nähakse ette, et nende nõuete täitmise tagamiseks luuakse või määratakse pädev riiklik asutus. Selle eesmärgi saavutamiseks luuakse kõikides riikides riiklikud kvaliteediprogrammid inimelundite hangete ja üleandmise läbiviimiseks, mis sisaldavad muu hulgas nõuet anda teavet tõsiste kõrvalnähtude ja -toimete korral, ning samuti jälgitavuse tagamise mehhanismi tagamaks, et kõigi elundite puhul on võimalik jälgida teekonda doonorist retsipiendini ja vastupidi; |
| --- | --- | --- |

2.

Ettepaneku eesmärk on tagada siirdamiseks ettenähtud inimelundite kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, et tagada tervisekaitse kõrge tase. Täpsemalt sisaldab ettepanek järgmiseid elemente:

—

selles kehtestatakse põhilised kvaliteedi- ja ohutusnõuded, mis on vajalikud liikmesriikide siirdamissüsteemide puhul, ning nähakse ette, et nende nõuete täitmise tagamiseks luuakse või määratakse pädev riiklik asutus. Selle eesmärgi saavutamiseks luuakse kõikides riikides riiklikud kvaliteediprogrammid inimelundite hangete ja üleandmise läbiviimiseks, mis sisaldavad muu hulgas nõuet anda teavet tõsiste kõrvalnähtude ja -toimete korral, ning samuti jälgitavuse tagamise mehhanismi tagamaks, et kõigi elundite puhul on võimalik jälgida teekonda doonorist retsipiendini ja vastupidi;

| — | selles nähakse ette doonorite ja retsipientide kaitse. Ettepanek sisaldab eelkõige seoses elusdoonoritega meetmeid doonori tervise põhjalikuks hindamiseks ja tema igakülgseks teavitamiseks elundi annetamisega kaasnevatest riskidest, elusdoonorite registri loomiseks ning samuti meetmeid tagamaks altruistlik ja vabatahtlik elundite annetamine elusdoonorite poolt; |
| --- | --- |

—

selles nähakse ette doonorite ja retsipientide kaitse. Ettepanek sisaldab eelkõige seoses elusdoonoritega meetmeid doonori tervise põhjalikuks hindamiseks ja tema igakülgseks teavitamiseks elundi annetamisega kaasnevatest riskidest, elusdoonorite registri loomiseks ning samuti meetmeid tagamaks altruistlik ja vabatahtlik elundite annetamine elusdoonorite poolt;

| — | sellega soodustatakse koostööd liikmesriikide vahel ja piiriülest elundite vahetamist (ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel), standarditakse elundi omadusi käsitlevate asjakohaste andmete kogumist ja luuakse teabeedastamise mehhanism. |
| --- | --- |

—

sellega soodustatakse koostööd liikmesriikide vahel ja piiriülest elundite vahetamist (ka liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel), standarditakse elundi omadusi käsitlevate asjakohaste andmete kogumist ja luuakse teabeedastamise mehhanism.

| 3. | Kavandatud elundi annetamise ja siirdamise skeemi rakendamine nõuab elundidoonorite ja retsipientide tervisliku seisundiga seotud isikuandmete (terviseandmete) töötlemist volitatud organisatsioonide ja tervishoiuerialal töötavate isikute poolt. Neid andmeid käsitatakse tundlike andmetena ning nende suhtes kohaldatakse rangemaid andmekaitse eeskirju, nagu on sätestatud andmete eriliike käsitlevas direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8. |
| --- | --- |

3.

Kavandatud elundi annetamise ja siirdamise skeemi rakendamine nõuab elundidoonorite ja retsipientide tervisliku seisundiga seotud isikuandmete (terviseandmete) töötlemist volitatud organisatsioonide ja tervishoiuerialal töötavate isikute poolt. Neid andmeid käsitatakse tundlike andmetena ning nende suhtes kohaldatakse rangemaid andmekaitse eeskirju, nagu on sätestatud andmete eriliike käsitlevas direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8.

| 4. | Täpsemalt öeldes töödeldakse doonorite andmeid hankimisasutustes, kus koostatakse doonori ja elundi kirjeldus, ning seega määratakse kindlaks, kas uuritav elund on siirdamiseks sobiv (nende andmete kategooriate loetelu on esitatud ettepaneku lisas). Retsipientide (patsientide) andmeid töödeldakse siirdamiskeskustes, kus operatsioon reaalselt läbi viiakse. Kuigi retsipiendile doonori andmeid (ega vastupidi) ei edastata, on riiklikel pädevatel asutustel kohustus tagada täielik elundi jälgitavus doonorist retsipiendini ja vastupidi, mis peaks samuti olema võimalik elundite piiriülese vahetamise korral. |
| --- | --- |

4.

Täpsemalt öeldes töödeldakse doonorite andmeid hankimisasutustes, kus koostatakse doonori ja elundi kirjeldus, ning seega määratakse kindlaks, kas uuritav elund on siirdamiseks sobiv (nende andmete kategooriate loetelu on esitatud ettepaneku lisas). Retsipientide (patsientide) andmeid töödeldakse siirdamiskeskustes, kus operatsioon reaalselt läbi viiakse. Kuigi retsipiendile doonori andmeid (ega vastupidi) ei edastata, on riiklikel pädevatel asutustel kohustus tagada täielik elundi jälgitavus doonorist retsipiendini ja vastupidi, mis peaks samuti olema võimalik elundite piiriülese vahetamise korral.

Konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga

| 5. | Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et temaga määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 kohaselt konsulteeritakse ning et sellisele konsulteerimisele ettepaneku preambulis ka viidatakse. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Andmekaitseinspektoril on hea meel, et temaga määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 kohaselt konsulteeritakse ning et sellisele konsulteerimisele ettepaneku preambulis ka viidatakse.

| 6. | Ettepanek arendab edasi elundite annetamise ja siirdamise protsesse ning lõppeesmärgiks on suurendada elundite kättesaadavust ja vähendada elundite ootenimekirja kantud isikute suremust. See täiendab inimeselt pärit bioloogiliste materjalide kasutamisega seotud kehtivat õigusraamistikku. (2) Lisaks sellele võib seda pidada liikmesriikides tervishoiuteenuste osutamisel kohaldatavate erinevat tüüpi ühiste standardite kehtestamisel järgitava EÜ lähenemisviisi osaks, mille üldiseks eesmärgiks on nende teenuste piiriülese kättesaadavuse edendamine kogu Euroopas. (3) Euroopa Andmekaitseinspektor juba märkis oma arvamuses, milles käsitleti patsiendiõiguseid piiriüleses tervishoius, et ta toetab sellist lähenemisviisi. Andmekaitseinspektor rõhutab siiski veel kord, et kõigi erinevate tervishoiuga seotud algatuste puhul on vaja kooskõlastatud ja ühtset nägemust andmekaitsest. (4) |
| --- | --- |

6.

Ettepanek arendab edasi elundite annetamise ja siirdamise protsesse ning lõppeesmärgiks on suurendada elundite kättesaadavust ja vähendada elundite ootenimekirja kantud isikute suremust. See täiendab inimeselt pärit bioloogiliste materjalide kasutamisega seotud kehtivat õigusraamistikku. (2) Lisaks sellele võib seda pidada liikmesriikides tervishoiuteenuste osutamisel kohaldatavate erinevat tüüpi ühiste standardite kehtestamisel järgitava EÜ lähenemisviisi osaks, mille üldiseks eesmärgiks on nende teenuste piiriülese kättesaadavuse edendamine kogu Euroopas. (3) Euroopa Andmekaitseinspektor juba märkis oma arvamuses, milles käsitleti patsiendiõiguseid piiriüleses tervishoius, et ta toetab sellist lähenemisviisi. Andmekaitseinspektor rõhutab siiski veel kord, et kõigi erinevate tervishoiuga seotud algatuste puhul on vaja kooskõlastatud ja ühtset nägemust andmekaitsest. (4)

| 7. | Ettepanekus on juba arvesse võetud nii elundite doonorite kui ka retsipientide vajadust andmekaitse järele. Kõige olulisem element on nõue tagada doonorite ja retsipientide isiku konfidentsiaalsus (põhjendused 11 ja 16, artiklid 10 ja 17). Lisaks võib ettepaneku mõnedest osadest (põhjendus 17, artikkel 16, artikli 4 lõike 3 punkt a, artikli 15 lõige 3 ja artikli 19 lõike 1 punkt a, lisa) leida mitmeid üldiseid viiteid andmekaitsele ja samuti konkreetsemaid viiteid vajadusele teha koostööd riiklike andmekaitseasutustega (artikli 18 punkt f, artikli 20 lõige 2). |
| --- | --- |

7.

Ettepanekus on juba arvesse võetud nii elundite doonorite kui ka retsipientide vajadust andmekaitse järele. Kõige olulisem element on nõue tagada doonorite ja retsipientide isiku konfidentsiaalsus (põhjendused 11 ja 16, artiklid 10 ja 17). Lisaks võib ettepaneku mõnedest osadest (põhjendus 17, artikkel 16, artikli 4 lõike 3 punkt a, artikli 15 lõige 3 ja artikli 19 lõike 1 punkt a, lisa) leida mitmeid üldiseid viiteid andmekaitsele ja samuti konkreetsemaid viiteid vajadusele teha koostööd riiklike andmekaitseasutustega (artikli 18 punkt f, artikli 20 lõige 2).

| 8. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku eespool nimetatud osi. Andmekaitseinspektor sooviks siiski väljendada oma muret mõnede sätete üle, mis ei ole selgelt sätestatud või sõnastatud ning põhjustavad seetõttu mitmeti mõistatavust, mis võib potentsiaalselt mõjutada ettepaneku ühtset rakendamist liikmeriikide poolt. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab ettepaneku eespool nimetatud osi. Andmekaitseinspektor sooviks siiski väljendada oma muret mõnede sätete üle, mis ei ole selgelt sätestatud või sõnastatud ning põhjustavad seetõttu mitmeti mõistatavust, mis võib potentsiaalselt mõjutada ettepaneku ühtset rakendamist liikmeriikide poolt.

| 9. | Täpsemalt öeldes nõuab mõistete „elundite jälgitavus” ning „doonorite ja retsipientide anonüümsus” mõningane vastuoluline kasutamine täiendavat selgitamist ja täpsustamist. Sellega seoses tuleks täiendavalt rõhutada vajadust võtta vastu tugevdatud julgeolekumeetmed doonorite ja retsipientide andmete kaitseks liikmesriikide tasandil, et kindlustada tugev andmekaitse tase erinevates Euroopa riikides ning samuti tagada andmekaitse elundite piiriülesel vahetamisel (Euroopa piires või väljaspool Euroopat). |
| --- | --- |

9.

Täpsemalt öeldes nõuab mõistete „elundite jälgitavus” ning „doonorite ja retsipientide anonüümsus” mõningane vastuoluline kasutamine täiendavat selgitamist ja täpsustamist. Sellega seoses tuleks täiendavalt rõhutada vajadust võtta vastu tugevdatud julgeolekumeetmed doonorite ja retsipientide andmete kaitseks liikmesriikide tasandil, et kindlustada tugev andmekaitse tase erinevates Euroopa riikides ning samuti tagada andmekaitse elundite piiriülesel vahetamisel (Euroopa piires või väljaspool Euroopat).

| 10. | Käesolevas arvamuses käsitletakse täiendavalt eespool nimetatud teemasid, et parandada andmekaitset käsitlevaid ettepaneku osi nii selguse kui sidususe osas. |
| --- | --- |

10.

Käesolevas arvamuses käsitletakse täiendavalt eespool nimetatud teemasid, et parandada andmekaitset käsitlevaid ettepaneku osi nii selguse kui sidususe osas.

II.   MÕISTETE „JÄLGITAVUS” JA „ANONÜÜMSUS” SELGITAMINE

Direktiivi 95/46/EÜ kohaldamine

| 11. | Isikuandmete kaitset käsitleva direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a kohaselt tähendab mõiste „isikuandmed” järgmist: igasugused andmed üheselt tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal. |
| --- | --- |

11.

Isikuandmete kaitset käsitleva direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a kohaselt tähendab mõiste „isikuandmed” järgmist: igasugused andmed üheselt tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal.

| 12. | Inimpäritolu bioloogilisi materjale, nagu elundid, koed, rakud ja veri, võib määratleda materjalidena, mida on võimalik eraldada inimkehast. On küsitav, kas neid materjale endid võib pidada isikuandmeteks. Siiski saab selliseid materjale vaieldamatult kasutada allikatena isikuandmete saamiseks nende materjalide omaniku kohta. Sellist teavet kogutakse sageli bioloogiliste materjalide töötlemiseks. Isegi selle eesmärgi puudumisel kaasnevad sageli bioloogiliste materjalidega sellised kogutud andmed. Sellistel juhtudel kohaldatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eeskirju. (5) See kehtib juhul, kui bioloogiliste materjalide omanik on tuvastatud või tuvastatav (füüsiline) isik. |
| --- | --- |

12.

Inimpäritolu bioloogilisi materjale, nagu elundid, koed, rakud ja veri, võib määratleda materjalidena, mida on võimalik eraldada inimkehast. On küsitav, kas neid materjale endid võib pidada isikuandmeteks. Siiski saab selliseid materjale vaieldamatult kasutada allikatena isikuandmete saamiseks nende materjalide omaniku kohta. Sellist teavet kogutakse sageli bioloogiliste materjalide töötlemiseks. Isegi selle eesmärgi puudumisel kaasnevad sageli bioloogiliste materjalidega sellised kogutud andmed. Sellistel juhtudel kohaldatakse direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eeskirju. (5) See kehtib juhul, kui bioloogiliste materjalide omanik on tuvastatud või tuvastatav (füüsiline) isik.

| 13. | Direktiivi 95/46/EÜ põhjenduses 26 selgitatakse, kuidas teha kindlaks, kas isik on tuvastatav: tuleb arvesse võtta kõiki vahendeid, mida volitatud töötleja või keegi muu võib andmesubjekti tuvastamiseks tõenäoliselt kasutada. Järgnevalt selgitatakse samas põhjenduses, et direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eeskirjad ei ole kohaldatavad, kui teave puudutab isikut, kes ei ole või kes enam ei ole tuvastatav: selliseid andmeid peetakse anonüümseteks. |
| --- | --- |

13.

Direktiivi 95/46/EÜ põhjenduses 26 selgitatakse, kuidas teha kindlaks, kas isik on tuvastatav: tuleb arvesse võtta kõiki vahendeid, mida volitatud töötleja või keegi muu võib andmesubjekti tuvastamiseks tõenäoliselt kasutada. Järgnevalt selgitatakse samas põhjenduses, et direktiivis 95/46/EÜ sätestatud eeskirjad ei ole kohaldatavad, kui teave puudutab isikut, kes ei ole või kes enam ei ole tuvastatav: selliseid andmeid peetakse anonüümseteks.

| 14. | Euroopa Nõukogu käsitles soovituses (2006) 4 konkreetset bioloogiliste materjalide tuvastatavuse küsimust, tehes vahet tuvastatavatel ja mittetuvastatavatel bioloogilistel materjalidel (6). |
| --- | --- |

14.

Euroopa Nõukogu käsitles soovituses (2006) 4 konkreetset bioloogiliste materjalide tuvastatavuse küsimust, tehes vahet tuvastatavatel ja mittetuvastatavatel bioloogilistel materjalidel (6).

| 15. | Vastavalt nimetatud soovitusele on tuvastatavad bioloogilised materjalid„need bioloogilised materjalid, mis eraldi või koos seotud andmetega võimaldavad tuvastada asjaomased isikud kas otseselt või koodi kaudu” (7). Viimasel juhul võib bioloogiliste materjalide kasutajal olla kas juurdepääs koodile (kodeeritud materjalid) või puudub tal juurdepääs koodile, mis on kolmanda poole valduses (seostatud anonüümsed materjalid – linked anonymised materials). Artikli 29 kohase andmekaitsetöörühma arvamuses nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta kasutati mõistet „isiku tuvastamist võimaldavad pseudonüümi all esitatavad andmed” (retraceable pseudonymised data), et kirjeldada kaudset tuvastamist võimaldavaid isikuid puudutavaid andmeid, mida saab siiski kasutada andmete isikuga seostamiseks ja isiku tuvastamiseks eelnevalt kindlaks määratud tingimustel (8). Näiteks tuuakse võtme ja koodiga varustatud andmed (key-coded data), mille puhul isikuandmed varustatakse koodiga ning võtit, millega saab seostada koodi ja isikute tuvastamist võimaldavad andmed, hoitakse eraldi. Kui kasutatavad koodid on iga isiku puhul unikaalsed, on isiku tuvastamine võimalik koodile vastava võtme abil. |
| --- | --- |

15.

Vastavalt nimetatud soovitusele on tuvastatavad bioloogilised materjalid„need bioloogilised materjalid, mis eraldi või koos seotud andmetega võimaldavad tuvastada asjaomased isikud kas otseselt või koodi kaudu” (7). Viimasel juhul võib bioloogiliste materjalide kasutajal olla kas juurdepääs koodile (kodeeritud materjalid) või puudub tal juurdepääs koodile, mis on kolmanda poole valduses (seostatud anonüümsed materjalid – linked anonymised materials). Artikli 29 kohase andmekaitsetöörühma arvamuses nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta kasutati mõistet „isiku tuvastamist võimaldavad pseudonüümi all esitatavad andmed” (retraceable pseudonymised data), et kirjeldada kaudset tuvastamist võimaldavaid isikuid puudutavaid andmeid, mida saab siiski kasutada andmete isikuga seostamiseks ja isiku tuvastamiseks eelnevalt kindlaks määratud tingimustel (8). Näiteks tuuakse võtme ja koodiga varustatud andmed (key-coded data), mille puhul isikuandmed varustatakse koodiga ning võtit, millega saab seostada koodi ja isikute tuvastamist võimaldavad andmed, hoitakse eraldi. Kui kasutatavad koodid on iga isiku puhul unikaalsed, on isiku tuvastamine võimalik koodile vastava võtme abil.

| 16. | Soovituses osutatakse ka mittetuvastatavatele bioloogilistele materjalidele (või seostamata anonüümsetele materjalidele – unlinked anonymised materials), mis on sellised bioloogilised materjalid, mis üksi või seotud andmetega kombineerituna ei võimalda mõistlike jõupingutustega asjaomast isikut tuvastada (9). Neid tuleks tõepoolest direktiivis 95/46/EÜ esitatud määratluse kohaselt pidada anonüümseteks andmeteks. |
| --- | --- |

16.

Soovituses osutatakse ka mittetuvastatavatele bioloogilistele materjalidele (või seostamata anonüümsetele materjalidele – unlinked anonymised materials), mis on sellised bioloogilised materjalid, mis üksi või seotud andmetega kombineerituna ei võimalda mõistlike jõupingutustega asjaomast isikut tuvastada (9). Neid tuleks tõepoolest direktiivis 95/46/EÜ esitatud määratluse kohaselt pidada anonüümseteks andmeteks.

| 17. | Eespool öeldust järeldub, et direktiivi 95/46/EÜ kohaldatakse tuvastatavate elundite kogumise, säilitamise ja töötlemise ning sellele järgneva teabe kogumise suhtes nende elundite kohta nii kaua kuni võimalik, võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki asjaomase isiku tuvastamiseks tõenäoliselt mõistlikult kasutatavaid vahendeid. Nagu edaspidi nähtub, võimaldab direktiivis kavandatud elundite alaline jälgitavus isikud tuvastada kogu protsessi jooksul. |
| --- | --- |

17.

Eespool öeldust järeldub, et direktiivi 95/46/EÜ kohaldatakse tuvastatavate elundite kogumise, säilitamise ja töötlemise ning sellele järgneva teabe kogumise suhtes nende elundite kohta nii kaua kuni võimalik, võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki asjaomase isiku tuvastamiseks tõenäoliselt mõistlikult kasutatavaid vahendeid. Nagu edaspidi nähtub, võimaldab direktiivis kavandatud elundite alaline jälgitavus isikud tuvastada kogu protsessi jooksul.

Jälgitavus vs. inimelundite anonüümsus

| 18. | Bioloogilise materjali jälgitavus tähendab võimalust tagantjärele kindlaks teha materjali omanik ja seega ka tema isik. Teisisõnu, kui on tagatud bioloogiliste materjalide omanike jälgitavus, kas kaudselt või otseselt, võib neid pidada tuvastatavateks ja vastupidi. Mõisted jälgitavus ja tuvastatavus on seetõttu põhimõtteliselt omavahel tugevalt seotud. Ent jälgitavus ja anonüümsed andmed ei saa esineda samaaegselt. Need on vastandpõhimõtted. Teave on tõeliselt anonüümne, kui tagantjärele ei ole võimalik isikuid tuvastada. |
| --- | --- |

18.

Bioloogilise materjali jälgitavus tähendab võimalust tagantjärele kindlaks teha materjali omanik ja seega ka tema isik. Teisisõnu, kui on tagatud bioloogiliste materjalide omanike jälgitavus, kas kaudselt või otseselt, võib neid pidada tuvastatavateks ja vastupidi. Mõisted jälgitavus ja tuvastatavus on seetõttu põhimõtteliselt omavahel tugevalt seotud. Ent jälgitavus ja anonüümsed andmed ei saa esineda samaaegselt. Need on vastandpõhimõtted. Teave on tõeliselt anonüümne, kui tagantjärele ei ole võimalik isikuid tuvastada.

| 19. | Kõnealuse ettepaneku kontekstis on jälgitavus kohustuslik nõue, mida järgitakse liikmesriikide riiklike kvaliteediprogrammide raames kahel suunal, st nii doonorite kui ka retsipientide suhtes. See tähendab, et kuigi teave doonorite ja retsipientide kohta on konfidentsiaalne, on elunditega seotud teabe alusel võimalik isik tuvastada. See on samuti ära märgitud ettepaneku artiklis 3 esitatud mõiste „jälgitavus” määratluses: „pädeva asutuse võime teha kindlaks elund ja selle asukoht protsessi igal etapil (annetamisest siirdamise või hävitamiseni), kusjuures pädeval asutusel on lubatud direktiivis sätestatud teatavatel tingimustel teha kindlaks doonor ja hankimisasutus, retsipient (retsipiendid) siirdamiskeskus(t)es, kogu asjakohane teave selle elundiga kokkupuutunud toodete ja materjalide kohta ning selgitada välja sellise teabe asukoht.”. |
| --- | --- |

19.

Kõnealuse ettepaneku kontekstis on jälgitavus kohustuslik nõue, mida järgitakse liikmesriikide riiklike kvaliteediprogrammide raames kahel suunal, st nii doonorite kui ka retsipientide suhtes. See tähendab, et kuigi teave doonorite ja retsipientide kohta on konfidentsiaalne, on elunditega seotud teabe alusel võimalik isik tuvastada. See on samuti ära märgitud ettepaneku artiklis 3 esitatud mõiste „jälgitavus” määratluses: „pädeva asutuse võime teha kindlaks elund ja selle asukoht protsessi igal etapil (annetamisest siirdamise või hävitamiseni), kusjuures pädeval asutusel on lubatud direktiivis sätestatud teatavatel tingimustel teha kindlaks doonor ja hankimisasutus, retsipient (retsipiendid) siirdamiskeskus(t)es, kogu asjakohane teave selle elundiga kokkupuutunud toodete ja materjalide kohta ning selgitada välja sellise teabe asukoht.”.

| 20. | Peale selle on jälgitavust käsitleva ettepaneku artikli 10 lõikes 1 sätestatud, et „Doonorite ja retsipientide tervise kaitse huvides tagavad liikmesriigid, et kõigi nende territooriumil hangitud ja jaotatud elundite teekonda oleks võimalik jälgida doonorist retsipiendini ja vastupidi.”. Sama artikli lõikes 3 on sätestatud: „Liikmesriigid tagavad, et: a) pädev asutus või muud asutused, kes osalevad elundi annetamisest kuni selle siirdamise või hävitamiseni kulgevas protsessis, säilitaksid andmed, mis on vajalikud jälgitavuse tagamiseks protsessi kõigil etappidel (annetamisest siirdamise või hävitamiseni), kooskõlas riiklike kvaliteediprogrammidega; b) täieliku jälgitavuse tagamiseks vajalikku teavet säilitatakse annetamise järel vähemalt 30 aastat. Niisugused andmed võib talletada elektroonilisel kujul.”. |
| --- | --- |

20.

Peale selle on jälgitavust käsitleva ettepaneku artikli 10 lõikes 1 sätestatud, et „Doonorite ja retsipientide tervise kaitse huvides tagavad liikmesriigid, et kõigi nende territooriumil hangitud ja jaotatud elundite teekonda oleks võimalik jälgida doonorist retsipiendini ja vastupidi.”. Sama artikli lõikes 3 on sätestatud: „Liikmesriigid tagavad, et: a) pädev asutus või muud asutused, kes osalevad elundi annetamisest kuni selle siirdamise või hävitamiseni kulgevas protsessis, säilitaksid andmed, mis on vajalikud jälgitavuse tagamiseks protsessi kõigil etappidel (annetamisest siirdamise või hävitamiseni), kooskõlas riiklike kvaliteediprogrammidega; b) täieliku jälgitavuse tagamiseks vajalikku teavet säilitatakse annetamise järel vähemalt 30 aastat. Niisugused andmed võib talletada elektroonilisel kujul.”.

| 21. | Kuigi jälgitavuse alaseid menetlusi reguleerivad rakendusmeetmed (vt ettepaneku artiklit 25), tundub kõige tõenäolisem lahendus kaudne doonorite ja retsipientide isiku tuvastamise skeem, mis võtab arvesse kudesid ja rakke käsitlevat direktiivi 2004/23/EÜ (10) ja üleeuroopalist identifitseerimiskoodi (11) või vähemalt saab nendega koos toimida. Sellisel juhul on doonorite ja retsipientidega seotud andmete töötlemine ettepaneku kontekstis seotud anonüümsete bioloogiliste materjalidega või andmekaitse alast terminoloogiat kasutades isiku tuvastamist võimaldavate pseudonüümi all esitatavate andmetega (vt eespool punkti 15), mille suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

21.

Kuigi jälgitavuse alaseid menetlusi reguleerivad rakendusmeetmed (vt ettepaneku artiklit 25), tundub kõige tõenäolisem lahendus kaudne doonorite ja retsipientide isiku tuvastamise skeem, mis võtab arvesse kudesid ja rakke käsitlevat direktiivi 2004/23/EÜ (10) ja üleeuroopalist identifitseerimiskoodi (11) või vähemalt saab nendega koos toimida. Sellisel juhul on doonorite ja retsipientidega seotud andmete töötlemine ettepaneku kontekstis seotud anonüümsete bioloogiliste materjalidega või andmekaitse alast terminoloogiat kasutades isiku tuvastamist võimaldavate pseudonüümi all esitatavate andmetega (vt eespool punkti 15), mille suhtes kohaldatakse direktiivi 95/46/EÜ.

| 22. | Tuleb siiski märkida, et hoolimata selgetest jälgitavuse ja isiku tuvastamise alastest nõuetest kasutatakse ettepaneku mõnedes osades mõistet „anonüümne” või „anonüümsed andmed”, osutades doonorite ja retsipientide andmetele. Eelmiseid punkte arvestades on see vastuoluline ja väga segadusttekitav (12). |
| --- | --- |

22.

Tuleb siiski märkida, et hoolimata selgetest jälgitavuse ja isiku tuvastamise alastest nõuetest kasutatakse ettepaneku mõnedes osades mõistet „anonüümne” või „anonüümsed andmed”, osutades doonorite ja retsipientide andmetele. Eelmiseid punkte arvestades on see vastuoluline ja väga segadusttekitav (12).

| 23. | Täpsemalt öeldes, ettepaneku artikli 10 lõikes 2, milles kehtestatakse vajadus luua doonorite identifitseerimise süsteem, on sätestatud: „Liikmesriigid tagavad doonorite identifitseerimissüsteemi rakendamise, mis võimaldab identifitseerida iga annetust ja sellega seotud elundit. Liikmesriigid tagavad, et doonorite identifitseerimissüsteemi väljatöötamisel peetakse kinni põhimõttest, et isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse nii vähe kui võimalik või üldse mitte. Kaaluda võiks pseudonüümide kasutamist või üksikisikute käsitlemist anonüümsetena.” (13). Euroopa Andmekaitseinspektor on arvamusel, et selles esitatud lõikes alla joonitud sõnad on vastuolus jälgitavuse põhimõttega, sest andmete põhjal ei saa päritolu kindlaks teha ega isikut tuvastada, kui doonorid ja retsipiendid on anonüümsed. Peale selle on tähelepanuväärne, et selles lõikes osutatakse doonorite isiku tuvastamisele, kuid retsipientide isiku tuvastamist (mis on samuti protsessi osa) ei mainita üldse. |
| --- | --- |

23.

Täpsemalt öeldes, ettepaneku artikli 10 lõikes 2, milles kehtestatakse vajadus luua doonorite identifitseerimise süsteem, on sätestatud: „Liikmesriigid tagavad doonorite identifitseerimissüsteemi rakendamise, mis võimaldab identifitseerida iga annetust ja sellega seotud elundit. Liikmesriigid tagavad, et doonorite identifitseerimissüsteemi väljatöötamisel peetakse kinni põhimõttest, et isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse nii vähe kui võimalik või üldse mitte. Kaaluda võiks pseudonüümide kasutamist või üksikisikute käsitlemist anonüümsetena.” (13). Euroopa Andmekaitseinspektor on arvamusel, et selles esitatud lõikes alla joonitud sõnad on vastuolus jälgitavuse põhimõttega, sest andmete põhjal ei saa päritolu kindlaks teha ega isikut tuvastada, kui doonorid ja retsipiendid on anonüümsed. Peale selle on tähelepanuväärne, et selles lõikes osutatakse doonorite isiku tuvastamisele, kuid retsipientide isiku tuvastamist (mis on samuti protsessi osa) ei mainita üldse.

| 24. | Eespool toodud vastuolu on veelgi ilmsem artiklis 17 (Doonorite ja retsipientide anonüümsus), milles on sätestatud: „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et doonorite ja retsipientide kõik isikuandmed, mida töödeldakse käesoleva direktiivi reguleerimisala piires, muudetakse anonüümseks, nii et doonoreid ega retsipiente ei ole võimalik tuvastada.”. See artikkel on täielikult vastuolus jälgitavust käsitlevate ettepaneku artiklitega. |
| --- | --- |

24.

Eespool toodud vastuolu on veelgi ilmsem artiklis 17 (Doonorite ja retsipientide anonüümsus), milles on sätestatud: „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et doonorite ja retsipientide kõik isikuandmed, mida töödeldakse käesoleva direktiivi reguleerimisala piires, muudetakse anonüümseks, nii et doonoreid ega retsipiente ei ole võimalik tuvastada.”. See artikkel on täielikult vastuolus jälgitavust käsitlevate ettepaneku artiklitega.

Konfidentsiaalsus anonüümsuse asemel

| 25. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et mõistet anonüümsus on kasutatud tegelikult selleks, et rõhutada doonorite ja retsipientide andmete tugeva konfidentsiaalsuse (14) vajadust, mis tähendab, et teabele on juurdepääs üksnes selleks volitatud isikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et mõistega „anonüümseks muutmine” osutatakse doonorite ja retsipientide puhul kasutatavale isiku kaudse tuvastamise skeemile, (15) mida võib mõista ka viisist, kuidas seda mõistet on kasutatud kudesid ja rakke käsitlevas direktiivis 2004/23/EÜ. Nagu eespool öeldud, ei ole anonüümsus siiski korrektne mõiste. |
| --- | --- |

25.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et mõistet anonüümsus on kasutatud tegelikult selleks, et rõhutada doonorite ja retsipientide andmete tugeva konfidentsiaalsuse (14) vajadust, mis tähendab, et teabele on juurdepääs üksnes selleks volitatud isikutel. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et mõistega „anonüümseks muutmine” osutatakse doonorite ja retsipientide puhul kasutatavale isiku kaudse tuvastamise skeemile, (15) mida võib mõista ka viisist, kuidas seda mõistet on kasutatud kudesid ja rakke käsitlevas direktiivis 2004/23/EÜ. Nagu eespool öeldud, ei ole anonüümsus siiski korrektne mõiste.

| 26. | Näide sellest, kuidas saab andmeid kaitsta ja tagada jälgitavus siirdamise protsessis, on Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni lisaprotokoll (16). Selles kasutatakse anonüümsuse asemel konfidentsiaalsuse mõistet. Täpsemalt, protokolli artikli 23 lõikes 1 on sätestatud: „Kõik isikuandmed isiku kohta, kellelt on eemaldatud elundeid või kudesid, ja retsipiendi kohta on konfidentsiaalsed. Niisuguseid andmeid tohib koguda, töödelda ja edastada ainult ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohta käivate eeskirjade kohaselt.”. Sama artikli lõikes 2 on sätestatud: „Lõike 1 sätted ei piira selliste sätete kohaldamist, mis võimaldavad asjakohaste tagatistega arvestamise puhul vajaliku informatsiooni kogumist, töötlemist ja edastamist isiku kohta, kellelt on eemaldatud elundeid või kudesid, või elundite või kudede retsipiendi või retsipientide kohta, kui seda on vaja meditsiinilistel eesmärkidel, sealhulgas liikumise jälgimiseks, nagu on ette nähtud protokolli artiklis 3.”. |
| --- | --- |

26.

Näide sellest, kuidas saab andmeid kaitsta ja tagada jälgitavus siirdamise protsessis, on Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni lisaprotokoll (16). Selles kasutatakse anonüümsuse asemel konfidentsiaalsuse mõistet. Täpsemalt, protokolli artikli 23 lõikes 1 on sätestatud: „Kõik isikuandmed isiku kohta, kellelt on eemaldatud elundeid või kudesid, ja retsipiendi kohta on konfidentsiaalsed. Niisuguseid andmeid tohib koguda, töödelda ja edastada ainult ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohta käivate eeskirjade kohaselt.”. Sama artikli lõikes 2 on sätestatud: „Lõike 1 sätted ei piira selliste sätete kohaldamist, mis võimaldavad asjakohaste tagatistega arvestamise puhul vajaliku informatsiooni kogumist, töötlemist ja edastamist isiku kohta, kellelt on eemaldatud elundeid või kudesid, või elundite või kudede retsipiendi või retsipientide kohta, kui seda on vaja meditsiinilistel eesmärkidel, sealhulgas liikumise jälgimiseks, nagu on ette nähtud protokolli artiklis 3.”.

| 27. | Eespool öeldu põhjal soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta ettepaneku teatavates osades sõnastust, et vältida ebamäärasust ja väljendada selgelt asjaolu, et andmed ei ole anonüümsed, kuid neid tuleks töödelda rangete konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamise eeskirjade kohaselt. Täpsemalt soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor teha järgmised muudatused:






  — | põhjendus 16, viimane lause: „Kooskõlas nimetatud harta ning vajaduse korral inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooniga peavad elundite siirdamiskavad põhinema vabatahtlikul ja tasuta annetusel, doonori altruismil ning doonori ja retsipiendi solidaarsusel, seejuures tagades, et doonorite ja retsipientide isikuandmete kaitseks on kehtestatud konfidentsiaalsuse alased eeskirjad ja turvalisuse tagamise meetmed.”; |
| --- | --- | --- |

27.

Eespool öeldu põhjal soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta ettepaneku teatavates osades sõnastust, et vältida ebamäärasust ja väljendada selgelt asjaolu, et andmed ei ole anonüümsed, kuid neid tuleks töödelda rangete konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamise eeskirjade kohaselt. Täpsemalt soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor teha järgmised muudatused:

—

põhjendus 16, viimane lause: „Kooskõlas nimetatud harta ning vajaduse korral inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooniga peavad elundite siirdamiskavad põhinema vabatahtlikul ja tasuta annetusel, doonori altruismil ning doonori ja retsipiendi solidaarsusel, seejuures tagades, et doonorite ja retsipientide isikuandmete kaitseks on kehtestatud konfidentsiaalsuse alased eeskirjad ja turvalisuse tagamise meetmed.”;

| — | artikli 10 lõige 2: „Liikmesriigid tagavad doonorite ja retsipientide identifitseerimissüsteemi rakendamise, mis võimaldab identifitseerida iga annetust ja sellega seotud elundit. Liikmesriigid tagavad, et doonorite ja retsipientide identifitseerimissüsteemi väljatöötamisel ja valikul peetakse kinni põhimõttest, et kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse nii vähe isikuandmeid kui võimalik, kasutades eelkõige pseudonüümide rakendamise meetodeid, ning et nende andmete turvalisuse tagamiseks kehtestatakse vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed.”; |
| --- | --- |

—

artikli 10 lõige 2: „Liikmesriigid tagavad doonorite ja retsipientide identifitseerimissüsteemi rakendamise, mis võimaldab identifitseerida iga annetust ja sellega seotud elundit. Liikmesriigid tagavad, et doonorite ja retsipientide identifitseerimissüsteemi väljatöötamisel ja valikul peetakse kinni põhimõttest, et kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse nii vähe isikuandmeid kui võimalik, kasutades eelkõige pseudonüümide rakendamise meetodeid, ning et nende andmete turvalisuse tagamiseks kehtestatakse vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed.”;

| — | artikli 17 võiks välja jätta, käsitledes selles mainitud konfidentsiaalsuse vajadust artikli 16 (Isikuandmete kaitse, konfidentsiaalsus ja andmetöötluse turvalisus) uues lõikes (vt punkti 36 allpool). |
| --- | --- |

—

artikli 17 võiks välja jätta, käsitledes selles mainitud konfidentsiaalsuse vajadust artikli 16 (Isikuandmete kaitse, konfidentsiaalsus ja andmetöötluse turvalisus) uues lõikes (vt punkti 36 allpool).

| 28. | Lisaks käsitletakse käesoleva arvamuse järgmistes osades seda, et Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisaks täiendavalt käsitleda vajadust doonorite ja retsipientide isikuandmete tugevdatud kaitse järele, võttes nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil tugevaid turvalisuse tagamise meetmeid. |
| --- | --- |

28.

Lisaks käsitletakse käesoleva arvamuse järgmistes osades seda, et Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisaks täiendavalt käsitleda vajadust doonorite ja retsipientide isikuandmete tugevdatud kaitse järele, võttes nii riiklikul kui ka piiriülesel tasandil tugevaid turvalisuse tagamise meetmeid.

III.   RIIKLIKE ANDMETURBEMEETMETE RÕHUTAMINE

Põhilised turvalisuse alased vajadused ja nõuded

| 29. | Nagu ettepanekust selgub, toimub doonorite ja retsipientide isikuandmete töötlemine peamiselt riiklikul tasandil, st liikmesriikide hankimisasutustes ja siirdamiskeskustes. Sellel tasandil peetakse ka elusdoonorite registrit. Kuigi jälgitavuse mehhanism ei ole veel kehtestatud, võib eeldada, et riiklikul tasandil toimub ka kodeerimine, isegi juhul, kui kasutatakse Euroopa kodeerimissüsteemi, sest doonorite ja retsipientide isikut on võimalik tuvastada üksnes pädevate riiklike asutuste kaudu. |
| --- | --- |

29.

Nagu ettepanekust selgub, toimub doonorite ja retsipientide isikuandmete töötlemine peamiselt riiklikul tasandil, st liikmesriikide hankimisasutustes ja siirdamiskeskustes. Sellel tasandil peetakse ka elusdoonorite registrit. Kuigi jälgitavuse mehhanism ei ole veel kehtestatud, võib eeldada, et riiklikul tasandil toimub ka kodeerimine, isegi juhul, kui kasutatakse Euroopa kodeerimissüsteemi, sest doonorite ja retsipientide isikut on võimalik tuvastada üksnes pädevate riiklike asutuste kaudu.

| 30. | Seetõttu on äärmiselt tähtis järgida teabeturbepoliitikat, mis põhineb asjaomastes riiklikes asutustes võetavatel rangetel ja nõuetekohastel turvalisuse alastel meetmetel, eelkõige selleks, et järgida ettepanekus kehtestatud doonorite ja retsipientide konfidentsiaalsuse alaseid nõudeid ning samuti nende andmete terviklikkuse, (17)
  vastutavuse
   (18) ja kättesaadavuse
   (19) tagamiseks. Selles osas peaks teabeturbepoliitika hõlmama füüsilist ja loogilist turvalisust, keskendudes muu hulgas andmesisestuse, juurdepääsu, salvestamise ja edastamise kontrollile ning samuti andmekandjate ja säilitamise kontrollile. |
| --- | --- |

30.

Seetõttu on äärmiselt tähtis järgida teabeturbepoliitikat, mis põhineb asjaomastes riiklikes asutustes võetavatel rangetel ja nõuetekohastel turvalisuse alastel meetmetel, eelkõige selleks, et järgida ettepanekus kehtestatud doonorite ja retsipientide konfidentsiaalsuse alaseid nõudeid ning samuti nende andmete terviklikkuse, (17)
  vastutavuse
   (18) ja kättesaadavuse
   (19) tagamiseks. Selles osas peaks teabeturbepoliitika hõlmama füüsilist ja loogilist turvalisust, keskendudes muu hulgas andmesisestuse, juurdepääsu, salvestamise ja edastamise kontrollile ning samuti andmekandjate ja säilitamise kontrollile.

| 31. | Konfidentsiaalsust silmas pidades võivad retsipientide meditsiinilised andmed (20) ning samuti andmed, mida kasutatakse doonorite omaduste kirjeldamiseks ja edasiste tegevuste kavandamiseks (samuti seoses „laiendatud doonorireserviga”, (21)) paljastada neid puudutavat tundlikku isiklikku teavet, mis võib mõjutada nende sotsiaalset, kutsealast ja/või isiklikku elu. Doonorite isiku tuvastamist võimaldavate andmete kaitse on veelgi olulisem juhul, kui elusdoonorid või isikud, kes on andnud nõusoleku annetada pärast oma surma ühe või mitu oma elundit, võiksid sellise teabe avalikuks saamisel sattuda ebaseadusliku inimelundite ja -kudedega kauplemise ohvriks. Elunditega seotud andmete terviklikkus on samuti äärmiselt tähtis, sest isegi üks viga edastatud teabe hulgas võib olla retsipiendile eluohtlik. Sama kehtib ka doonorite terviseandmete täpsuse kohta enne siirdamist, sest neid andmeid kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas elund on sobiv või mitte. Rääkides vastutavusest, siis kuna annetamise ja siirdamise skeemi on kaasatud väga palju erinevaid asutusi, peaks olema tagatud, et kõik asjaomased üksused on teadlikud oma tegudest ja on suutelised nende tegude eest vastutama, nt juhul, kui doonorite isiku tuvastamist võimaldavad andmed satuvad isikute kätte, kellel ei ole luba nendele juurdepääsuks või kui elundite terviseandmed ei ole täpsed. Kuna kogu süsteem põhineb elunditega seotud andmete edastamisel ning doonorit ja retsipienti ühendava protsessi jälgitavuse mehhanismil, peaksid need andmed olema selleks luba omavatele isikutele vajadusel viivitamata kättesaadavad (vastasel juhul seaks andmete mittekättesaadavus ohtu süsteemi nõuetekohase toimimise). |
| --- | --- |

31.

Konfidentsiaalsust silmas pidades võivad retsipientide meditsiinilised andmed (20) ning samuti andmed, mida kasutatakse doonorite omaduste kirjeldamiseks ja edasiste tegevuste kavandamiseks (samuti seoses „laiendatud doonorireserviga”, (21)) paljastada neid puudutavat tundlikku isiklikku teavet, mis võib mõjutada nende sotsiaalset, kutsealast ja/või isiklikku elu. Doonorite isiku tuvastamist võimaldavate andmete kaitse on veelgi olulisem juhul, kui elusdoonorid või isikud, kes on andnud nõusoleku annetada pärast oma surma ühe või mitu oma elundit, võiksid sellise teabe avalikuks saamisel sattuda ebaseadusliku inimelundite ja -kudedega kauplemise ohvriks. Elunditega seotud andmete terviklikkus on samuti äärmiselt tähtis, sest isegi üks viga edastatud teabe hulgas võib olla retsipiendile eluohtlik. Sama kehtib ka doonorite terviseandmete täpsuse kohta enne siirdamist, sest neid andmeid kasutatakse selleks, et teha kindlaks, kas elund on sobiv või mitte. Rääkides vastutavusest, siis kuna annetamise ja siirdamise skeemi on kaasatud väga palju erinevaid asutusi, peaks olema tagatud, et kõik asjaomased üksused on teadlikud oma tegudest ja on suutelised nende tegude eest vastutama, nt juhul, kui doonorite isiku tuvastamist võimaldavad andmed satuvad isikute kätte, kellel ei ole luba nendele juurdepääsuks või kui elundite terviseandmed ei ole täpsed. Kuna kogu süsteem põhineb elunditega seotud andmete edastamisel ning doonorit ja retsipienti ühendava protsessi jälgitavuse mehhanismil, peaksid need andmed olema selleks luba omavatele isikutele vajadusel viivitamata kättesaadavad (vastasel juhul seaks andmete mittekättesaadavus ohtu süsteemi nõuetekohase toimimise).

| 32. | Seda arvestades tuleks nii riiklike andmebaaside kui ka elundite piiriülese edastamise puhul kehtestada sobivad loa andmise mehhanismid, järgides eriomaseid juurdepääsu kontrolli põhimõtteid. Need põhimõtted tuleks esmalt määratleda organisatoorsel tasandil, eelkõige doonorite ja retsipientide isiku tuvastamise menetluste puhul (nt kellel on juurdepääs millistele andmetele ja millistel tingimustel). Sel viisil määratletakse juurdepääsuõigused koos juurdepääsustsenaariumitega, mille kohaselt seda juurdepääsuõigust saab kasutada (nt tingimused ja menetlused andmete hankimisasutuse poolt pädevale asutusele avaldamiseks, konkreetsed juhud (kui need on olemas), kui doonori isik on vaja avaldada retsipiendile ja selle läbiviimise menetlused jne). Selleks, et need põhimõtted oleksid tõhusad, peaks andmete töötlemisega tegelevad isikud järgima konkreetseid konfidentsiaalsuse eeskirju. |
| --- | --- |

32.

Seda arvestades tuleks nii riiklike andmebaaside kui ka elundite piiriülese edastamise puhul kehtestada sobivad loa andmise mehhanismid, järgides eriomaseid juurdepääsu kontrolli põhimõtteid. Need põhimõtted tuleks esmalt määratleda organisatoorsel tasandil, eelkõige doonorite ja retsipientide isiku tuvastamise menetluste puhul (nt kellel on juurdepääs millistele andmetele ja millistel tingimustel). Sel viisil määratletakse juurdepääsuõigused koos juurdepääsustsenaariumitega, mille kohaselt seda juurdepääsuõigust saab kasutada (nt tingimused ja menetlused andmete hankimisasutuse poolt pädevale asutusele avaldamiseks, konkreetsed juhud (kui need on olemas), kui doonori isik on vaja avaldada retsipiendile ja selle läbiviimise menetlused jne). Selleks, et need põhimõtted oleksid tõhusad, peaks andmete töötlemisega tegelevad isikud järgima konkreetseid konfidentsiaalsuse eeskirju.

| 33. | Kui need põhimõtted on kindlaks määratud, saab neid rakendada tehnilisel tasandil, st kontrollides kasutajate juurdepääsu süsteemidele ja rakendustele, mis toimub eelnevalt kindlaksmääratud juurdepääsuõiguste kohaselt. Selleks saab kasutada käibel olevaid tehnoloogiaid, nagu krüpteerimine ja digitaalsed sertifikaadid
   (22) (nt süsteemid, mis põhinevad avaliku võtme infrastruktuuri skeemidel (23). Samuti saab kasutada rollipõhiseid autentimismehhanisme, et piirata kasutajate juurdepääsuõiguseid vastavale nende rollile (nt üksnes arstidel peaks olema võimalik muuta retsipientide ja doonorite meditsiinilisi andmeid riiklikes andmebaasides). |
| --- | --- |

33.

Kui need põhimõtted on kindlaks määratud, saab neid rakendada tehnilisel tasandil, st kontrollides kasutajate juurdepääsu süsteemidele ja rakendustele, mis toimub eelnevalt kindlaksmääratud juurdepääsuõiguste kohaselt. Selleks saab kasutada käibel olevaid tehnoloogiaid, nagu krüpteerimine ja digitaalsed sertifikaadid
   (22) (nt süsteemid, mis põhinevad avaliku võtme infrastruktuuri skeemidel (23). Samuti saab kasutada rollipõhiseid autentimismehhanisme, et piirata kasutajate juurdepääsuõiguseid vastavale nende rollile (nt üksnes arstidel peaks olema võimalik muuta retsipientide ja doonorite meditsiinilisi andmeid riiklikes andmebaasides).

| 34. | Juurdepääsukontrolli peaks täiendama võimalus pidada kasutajate tegevuste registrit (nt seoses meditsiiniliste andmete lugemise ja kirjutamisega) eelkõige juhul, kui kasutatakse elektroonilisi süsteeme. Samuti tuleks kehtestada füüsilise ja loogilise turvalisuse alased meetmed tagamaks, et kavandatava annetamise ja siirdamise süsteemi keskseks elemendiks olevad doonorite ja elundite andmebaasid on täielikult toimivad. Süsteemi nurgakiviks tuleks pidada andmete kättesaadavust. Seepärast peaksid teabeturbepoliitika rajanema nõuetekohasel riskianalüüsil ja hindamisel ning see peaks sisaldama ka selliseid elemente, nagu intsidentide ja talituspidevuse haldamine. Kõiki neid elemente tuleks hallata ja parandada regulaarse seire ja läbivaatamise abil. Samuti saab süsteemi tõhusust suurendada ja süsteemi parandada sõltumatute inspekteerimistega, pöörates erilist tähelepanu pseudonüümide rakendamise, jälgitavuse ja andmeedastuse tavadele. |
| --- | --- |

34.

Juurdepääsukontrolli peaks täiendama võimalus pidada kasutajate tegevuste registrit (nt seoses meditsiiniliste andmete lugemise ja kirjutamisega) eelkõige juhul, kui kasutatakse elektroonilisi süsteeme. Samuti tuleks kehtestada füüsilise ja loogilise turvalisuse alased meetmed tagamaks, et kavandatava annetamise ja siirdamise süsteemi keskseks elemendiks olevad doonorite ja elundite andmebaasid on täielikult toimivad. Süsteemi nurgakiviks tuleks pidada andmete kättesaadavust. Seepärast peaksid teabeturbepoliitika rajanema nõuetekohasel riskianalüüsil ja hindamisel ning see peaks sisaldama ka selliseid elemente, nagu intsidentide ja talituspidevuse haldamine. Kõiki neid elemente tuleks hallata ja parandada regulaarse seire ja läbivaatamise abil. Samuti saab süsteemi tõhusust suurendada ja süsteemi parandada sõltumatute inspekteerimistega, pöörates erilist tähelepanu pseudonüümide rakendamise, jälgitavuse ja andmeedastuse tavadele.

| 35. | Euroopa Andmekaitseinspektor sooviks näha, et kavandata direktiiviga seoses pöörataks suuremat tähelepanu selliste meetmete vajadusele. |
| --- | --- |

35.

Euroopa Andmekaitseinspektor sooviks näha, et kavandata direktiiviga seoses pöörataks suuremat tähelepanu selliste meetmete vajadusele.

Teabeturvet käsitlevate ettepaneku sätete parandamine

| 36. | Isikuandmete kaitset, konfidentsiaalsust ja andmetöötluse turvalisust käsitlevas ettepaneku artiklis 16 on sätestatud: „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et doonorite ja retsipientide kõik isikuandmed, mida töödeldakse käesoleva direktiivi reguleerimisala piires, muudetakse anonüümseks, nii et doonoreid ega retsipiente ei ole võimalik tuvastada.”. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellesse artiklisse lisada teise lõike, milles kirjeldatakse liikmesriikide tasandil turvalisuse tagamise peamiseid põhimõtteid, osutades vähemalt järgmistele punktidele:






  — | tuleks kehtestada teabeturbepoliitika, et võtta tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid tagamaks doonorite ja retsipientide isikuandmete konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kättesaadavus ning vastutavus; |
| --- | --- | --- |

36.

Isikuandmete kaitset, konfidentsiaalsust ja andmetöötluse turvalisust käsitlevas ettepaneku artiklis 16 on sätestatud: „Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et doonorite ja retsipientide kõik isikuandmed, mida töödeldakse käesoleva direktiivi reguleerimisala piires, muudetakse anonüümseks, nii et doonoreid ega retsipiente ei ole võimalik tuvastada.”. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellesse artiklisse lisada teise lõike, milles kirjeldatakse liikmesriikide tasandil turvalisuse tagamise peamiseid põhimõtteid, osutades vähemalt järgmistele punktidele:

—

tuleks kehtestada teabeturbepoliitika, et võtta tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid tagamaks doonorite ja retsipientide isikuandmete konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kättesaadavus ning vastutavus;

| — | tuleks määratleda konkreetsed konfidentsiaalsuse ja juurdepääsukontrolli alased põhimõtted, määratledes kõigi osalejate (doonorid, hankimisasutused, siirdamiskeskused, riiklikud pädevad asutused, piiriülesed pädevad asutused) juurdepääsuõigused, rollid ja vastutus kogu jälgitavuse tagamise süsteemis. Andmete töötlemisega tegelevate isikute jaoks tuleks luua andmete konfidentsiaalsuse tagamise erisüsteem, eelkõige kui need isikud ei ole seotud arstisaladuse pidamise kohustusega (nt konfidentsiaalsuse alane toimimisjuhend ja teadlikkuse alased meetmed); |
| --- | --- |

—

tuleks määratleda konkreetsed konfidentsiaalsuse ja juurdepääsukontrolli alased põhimõtted, määratledes kõigi osalejate (doonorid, hankimisasutused, siirdamiskeskused, riiklikud pädevad asutused, piiriülesed pädevad asutused) juurdepääsuõigused, rollid ja vastutus kogu jälgitavuse tagamise süsteemis. Andmete töötlemisega tegelevate isikute jaoks tuleks luua andmete konfidentsiaalsuse tagamise erisüsteem, eelkõige kui need isikud ei ole seotud arstisaladuse pidamise kohustusega (nt konfidentsiaalsuse alane toimimisjuhend ja teadlikkuse alased meetmed);

| — | tuleks käsitleda vajadust rakendada riiklikes andmebaasides turvalisuse alaseid mehhanisme (nagu krüpteerimine ja digitaalsed sertifikaadid). Eelkõige doonorite registrite puhul tuleks järgida „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtet, et lähtuda vajalikest turvalisuse alastest nõuetest kõnealuste tegevuste läbiviimise algetapis; |
| --- | --- |

—

tuleks käsitleda vajadust rakendada riiklikes andmebaasides turvalisuse alaseid mehhanisme (nagu krüpteerimine ja digitaalsed sertifikaadid). Eelkõige doonorite registrite puhul tuleks järgida „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõtet, et lähtuda vajalikest turvalisuse alastest nõuetest kõnealuste tegevuste läbiviimise algetapis;

| — | samuti tuleks kehtestada menetlused tagamaks doonorite ja retsipientide andmekaitse alased õigused, eelkõige andmetele juurdepääsu ja parandamise õigus ning samuti õigus saada teavet. Erilist tähelepanu tuleks pöörata juhtudele, kus doonor soovib tühistada nõusoleku saada doonoriks või kui isikut ei aktsepteerita doonoriks (pärast doonori ja elundi kirjelduse koostamist). Sellisel juhul tuleks kindlaks määrata nende andmete säilitamise konkreetne kord ja tähtaeg; |
| --- | --- |

—

samuti tuleks kehtestada menetlused tagamaks doonorite ja retsipientide andmekaitse alased õigused, eelkõige andmetele juurdepääsu ja parandamise õigus ning samuti õigus saada teavet. Erilist tähelepanu tuleks pöörata juhtudele, kus doonor soovib tühistada nõusoleku saada doonoriks või kui isikut ei aktsepteerita doonoriks (pärast doonori ja elundi kirjelduse koostamist). Sellisel juhul tuleks kindlaks määrata nende andmete säilitamise konkreetne kord ja tähtaeg;

| — | teabeturbepoliitika raames peaks samuti nägema ette meetmed eesmärgiga tagada andmete terviklikkus ja pidev kättesaadavus. Teabeturbe alase riski hindamist peaks täiendama intsidentide ja talituspidevuse haldamisega seotud elementide suhtes tehtavad oletused; |
| --- | --- |

—

teabeturbepoliitika raames peaks samuti nägema ette meetmed eesmärgiga tagada andmete terviklikkus ja pidev kättesaadavus. Teabeturbe alase riski hindamist peaks täiendama intsidentide ja talituspidevuse haldamisega seotud elementide suhtes tehtavad oletused;

| — | teabeturbepoliitikaid tuleks regulaarselt analüüsida ja läbi vaadata ning nende suhtes tuleks läbi viia sõltumatud inspekteerimised. |
| --- | --- |

—

teabeturbepoliitikaid tuleks regulaarselt analüüsida ja läbi vaadata ning nende suhtes tuleks läbi viia sõltumatud inspekteerimised.

| 37. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisada eespool nimetatud punktid artiklisse 16 ja neid seejärel artiklis 25, eelkõige selle lõike 1 punktides a, b ja c käsitletavate rakendusmeetmete raames üksikasjalikumalt täpsustada. |
| --- | --- |

37.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab lisada eespool nimetatud punktid artiklisse 16 ja neid seejärel artiklis 25, eelkõige selle lõike 1 punktides a, b ja c käsitletavate rakendusmeetmete raames üksikasjalikumalt täpsustada.

IV.   ELUNDITE PIIRIÜLESE VAHETAMISEGA SEOTUD TAGATISED

Liikmesriikide turvameetmete ühtlustamine

| 38. | Elundite piiriülene vahetamine hõlmab tegelikkuses alati isikuandmete töötlemist, kuna isegi kodeeritud andmete korral on elundid endiselt riiklike pädevate asutuste kaudu (kaudselt) tuvastatavad. |
| --- | --- |

38.

Elundite piiriülene vahetamine hõlmab tegelikkuses alati isikuandmete töötlemist, kuna isegi kodeeritud andmete korral on elundid endiselt riiklike pädevate asutuste kaudu (kaudselt) tuvastatavad.

| 39. | Euroopa Andmekaitseinspektor on juba väljendanud oma arvamust turvalisuse alaste vajaduste kohta isikuandmete kaitseks piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel Euroopas, rõhutades muu hulgas vajadust ühtlustada teabeturbepoliitikaid liikmesriikides, et saavutada nõuetekohane andmekaitse tase (24). Andmekaitseinspektor soovitab seda mainida ka kõnealuses ettepaneku ning täpsemalt põhjenduses 17, kus mainitakse andmetöötlemise turvalisust käsitlevat direktiivi 95/46/EÜ sätet. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Andmekaitseinspektor on juba väljendanud oma arvamust turvalisuse alaste vajaduste kohta isikuandmete kaitseks piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel Euroopas, rõhutades muu hulgas vajadust ühtlustada teabeturbepoliitikaid liikmesriikides, et saavutada nõuetekohane andmekaitse tase (24). Andmekaitseinspektor soovitab seda mainida ka kõnealuses ettepaneku ning täpsemalt põhjenduses 17, kus mainitakse andmetöötlemise turvalisust käsitlevat direktiivi 95/46/EÜ sätet.

Jälgitavuse süsteemi loomine

| 40. | Konkreetsel juhul on piiriülese andmevahetuse korral andmeturbe tagamisel oluline aspekt loodav jälgitavuse mehhanism. Sellega seoses tuleb lisaks liikmesriigi tasandil võetavatele turvalisuse alastele meetmetele pöörata tähelepanu kasutada olevatele võimalustele rakendada doonorite ja retsipientide isiku tuvastamiseks pseudonüüme (nt erinevat tüüpi koodidele, võimalusele kasutada topelt kodeerimist jne) ning tagada koostoimimisvõime kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga. |
| --- | --- |

40.

Konkreetsel juhul on piiriülese andmevahetuse korral andmeturbe tagamisel oluline aspekt loodav jälgitavuse mehhanism. Sellega seoses tuleb lisaks liikmesriigi tasandil võetavatele turvalisuse alastele meetmetele pöörata tähelepanu kasutada olevatele võimalustele rakendada doonorite ja retsipientide isiku tuvastamiseks pseudonüüme (nt erinevat tüüpi koodidele, võimalusele kasutada topelt kodeerimist jne) ning tagada koostoimimisvõime kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga.

| 41. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellele osutada kavandatava direktiivi artiklis 25, milles käsitletakse rakendusmeetmeid, muutes lõike 1 punkti b järgmiselt: „elundite täieliku jälgitavuse tagamise kord, sh märgistamisnõuded, tagades seejuures doonorite ja retsipientide isiku konfidentsiaalsuse kogu jälgitavuse tagamise protsessis ja kindlustades koostoimimisvõime kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga.” |
| --- | --- |

41.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellele osutada kavandatava direktiivi artiklis 25, milles käsitletakse rakendusmeetmeid, muutes lõike 1 punkti b järgmiselt: „elundite täieliku jälgitavuse tagamise kord, sh märgistamisnõuded, tagades seejuures doonorite ja retsipientide isiku konfidentsiaalsuse kogu jälgitavuse tagamise protsessis ja kindlustades koostoimimisvõime kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga.”

Elundivahetus kolmandate riikidega

| 42. | Turvalisusega seotud vajadused on veelgi olulisemad, kui andmeid vahetatakse kolmandate riikidega, kus piisavat andmekaitse taset ei saa alati tagada. Isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise erikord on kehtestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 25 ja 26. Euroopa Andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et andmekaitse alased nõuded ei peaks olema takistuseks kiirele ja tõhusale elundite vahetamisele, mis on elundite annetamise süsteemis hädavajalik ning sageli isegi elu ja surma küsimus. Seetõttu tuleks uurida võimalusi võimaldada vahetamist hoolimata üldisest andmekaitse ebapiisavast tasemest kolmandas riigis. Seejuures tuleks arvesse võtta, et kuna piiriülese vahetamise korral on isiku tuvastamine võimalik üksnes kaudselt ning riiklikud pädevad asutused teostavad süsteemi üle järelevalvet, on riskid väga tõenäoliselt madalamad kui riiklikul tasandil esinevad riskid (25). |
| --- | --- |

42.

Turvalisusega seotud vajadused on veelgi olulisemad, kui andmeid vahetatakse kolmandate riikidega, kus piisavat andmekaitse taset ei saa alati tagada. Isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise erikord on kehtestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklites 25 ja 26. Euroopa Andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et andmekaitse alased nõuded ei peaks olema takistuseks kiirele ja tõhusale elundite vahetamisele, mis on elundite annetamise süsteemis hädavajalik ning sageli isegi elu ja surma küsimus. Seetõttu tuleks uurida võimalusi võimaldada vahetamist hoolimata üldisest andmekaitse ebapiisavast tasemest kolmandas riigis. Seejuures tuleks arvesse võtta, et kuna piiriülese vahetamise korral on isiku tuvastamine võimalik üksnes kaudselt ning riiklikud pädevad asutused teostavad süsteemi üle järelevalvet, on riskid väga tõenäoliselt madalamad kui riiklikul tasandil esinevad riskid (25).

| 43. | Seetõttu on Euroopa Andmekaitseinspektor arvamusel, et pädev asutus, kes vastutab selliseks üleandmiseks loa andmise eest, konsulteerib riikliku andmekaitseasutusega, et töötada direktiivi 95/46/EÜ artiklis 26 käsitletud võimalikke erandeid arvestades välja vajalik raamistik turvaliseks, aga ka kiireks ja tõhusaks elundeid puudutavate andmete vahetamiseks kolmandate riikidega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellele osutada elundivahetust kolmandate riikidega käsitlevas artiklis 21 või vastavas põhjenduses 15. |
| --- | --- |

43.

Seetõttu on Euroopa Andmekaitseinspektor arvamusel, et pädev asutus, kes vastutab selliseks üleandmiseks loa andmise eest, konsulteerib riikliku andmekaitseasutusega, et töötada direktiivi 95/46/EÜ artiklis 26 käsitletud võimalikke erandeid arvestades välja vajalik raamistik turvaliseks, aga ka kiireks ja tõhusaks elundeid puudutavate andmete vahetamiseks kolmandate riikidega. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab sellele osutada elundivahetust kolmandate riikidega käsitlevas artiklis 21 või vastavas põhjenduses 15.

Rakenduseeskirjad

| 44. | Viimase märkusena kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles seoses artikliga 25 tagama, et alati, kui kaalutakse andmekaitset ja teabeturvet mõjutavate rakendusmeetmete võtmist, konsulteeritakse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja artikli 29 kohase töörühmaga. |
| --- | --- |

44.

Viimase märkusena kutsub Euroopa Andmekaitseinspektor seadusandjat üles seoses artikliga 25 tagama, et alati, kui kaalutakse andmekaitset ja teabeturvet mõjutavate rakendusmeetmete võtmist, konsulteeritakse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja artikli 29 kohase töörühmaga.

V.   JÄRELDUSED

| 45. | Euroopa Andmekaitseinspektor pani tähele tahet tagada siirdamiseks mõeldud inimelundite kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, mida võib pidada osaks üldisest EÜ lähenemisviisist luua ühised standardid, et edendada tervishoiuteenuste piiriülest kättesaadavust kogu Euroopas. |
| --- | --- |

45.

Euroopa Andmekaitseinspektor pani tähele tahet tagada siirdamiseks mõeldud inimelundite kõrged kvaliteedi- ja ohutusstandardid, mida võib pidada osaks üldisest EÜ lähenemisviisist luua ühised standardid, et edendada tervishoiuteenuste piiriülest kättesaadavust kogu Euroopas.

| 46. | Ettepanekus on juba arvesse võetud andmekaitsevajadusi seoses elundite doonorite ja retsipientidega, eelkõige nõuet tagada nende isikute konfidentsiaalsus. Euroopa Andmekaitseinspektor siiski kahetseb, et mõned vastavad sätted on ebamäärased, mitmeti mõistetavad või üldist laadi ning seetõttu soovitab ta teha mitmeid muudatusi, et parandada ettepaneku andmekaitset käsitlevaid osi. |
| --- | --- |

46.

Ettepanekus on juba arvesse võetud andmekaitsevajadusi seoses elundite doonorite ja retsipientidega, eelkõige nõuet tagada nende isikute konfidentsiaalsus. Euroopa Andmekaitseinspektor siiski kahetseb, et mõned vastavad sätted on ebamäärased, mitmeti mõistetavad või üldist laadi ning seetõttu soovitab ta teha mitmeid muudatusi, et parandada ettepaneku andmekaitset käsitlevaid osi.

| 47. | Esimese asjana märgib Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus kasutatud mõistete jälgitavus ja anonüümsus vahel esinevat vastuolu. Sellega seoses soovitab ta ettepaneku teatavates osades muuta sõnastust (nimelt põhjenduses 16, artikli 10 lõikes 2 ja artiklis 17), et vältida mitmeti mõistetavust ja väljendada selgelt, et andmed ei ole anonüümsed, vaid neid tuleks töödelda rangeid konfidentsiaalsuse alaseid eeskirju järgides. |
| --- | --- |

47.

Esimese asjana märgib Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus kasutatud mõistete jälgitavus ja anonüümsus vahel esinevat vastuolu. Sellega seoses soovitab ta ettepaneku teatavates osades muuta sõnastust (nimelt põhjenduses 16, artikli 10 lõikes 2 ja artiklis 17), et vältida mitmeti mõistetavust ja väljendada selgelt, et andmed ei ole anonüümsed, vaid neid tuleks töödelda rangeid konfidentsiaalsuse alaseid eeskirju järgides.

| 48. | Lisaks sellele soovitab andmekaitseinspektor rõhutada rohkem vajadust võtta riiklikul tasandil tugevaid turvalisuse alaseid meetmeid. Seda saaks teha, lisades artiklisse 16 teise lõike, milles kirjeldatakse peamiseid liikmesriigi tasandil turvalisuse tagamise põhimõtteid, ning täiendavalt täpsustada neid põhimõtteid artikli 25 lõikes 1 ette nähtud rakendusmeetmete raames. Soovitatavad turvalisuse alased põhimõtted on muu hulgas järgmised:






  a) | teabeturbepoliitika kehtestamine, et tagada doonorite ja retsipientide isikundmete konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kättesaadavus ning vastutavus; |
| --- | --- | --- |

48.

Lisaks sellele soovitab andmekaitseinspektor rõhutada rohkem vajadust võtta riiklikul tasandil tugevaid turvalisuse alaseid meetmeid. Seda saaks teha, lisades artiklisse 16 teise lõike, milles kirjeldatakse peamiseid liikmesriigi tasandil turvalisuse tagamise põhimõtteid, ning täiendavalt täpsustada neid põhimõtteid artikli 25 lõikes 1 ette nähtud rakendusmeetmete raames. Soovitatavad turvalisuse alased põhimõtted on muu hulgas järgmised:

a)

teabeturbepoliitika kehtestamine, et tagada doonorite ja retsipientide isikundmete konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kättesaadavus ning vastutavus;

| b) | konkreetsete konfidentsiaalsuse ja juurdepääsukontrolli alaste põhimõtete kehtestamine ning andmete konfidentsiaalsuse tagamise süsteemi loomine andmete töötlemisega tegelevate isikute jaoks; |
| --- | --- |

b)

konkreetsete konfidentsiaalsuse ja juurdepääsukontrolli alaste põhimõtete kehtestamine ning andmete konfidentsiaalsuse tagamise süsteemi loomine andmete töötlemisega tegelevate isikute jaoks;

| c) | turvalisuse alaste mehhanismide rakendamine riiklikes andmebaasides, lähtudes „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõttest; |
| --- | --- |

c)

turvalisuse alaste mehhanismide rakendamine riiklikes andmebaasides, lähtudes „eraelu kavandatud puutumatuse” põhimõttest;

| d) | menetluste kehtestamine tagamaks doonorite ja retsipientide andmekaitse alased õigused, eelkõige andmetele juurdepääsu ja parandamise õigus ning samuti õigus saada teavet, pöörates erilist tähelepanu juhtudele, kus doonor soovib tühistada nõusoleku saada doonoriks või kui isikut ei aktsepteerita doonoriks; |
| --- | --- |

d)

menetluste kehtestamine tagamaks doonorite ja retsipientide andmekaitse alased õigused, eelkõige andmetele juurdepääsu ja parandamise õigus ning samuti õigus saada teavet, pöörates erilist tähelepanu juhtudele, kus doonor soovib tühistada nõusoleku saada doonoriks või kui isikut ei aktsepteerita doonoriks;

| e) | meetmete võtmine tagamaks andmete terviklikkus ja pidev kättesaadavus; |
| --- | --- |

e)

meetmete võtmine tagamaks andmete terviklikkus ja pidev kättesaadavus;

| f) | kehtestatud teabeturbepoliitikate regulaarne analüüsimine ja sõltumatu inspekteerimise läbiviimine. |
| --- | --- |

f)

kehtestatud teabeturbepoliitikate regulaarne analüüsimine ja sõltumatu inspekteerimise läbiviimine.

| 49. | Seoses elundite piiriülese vahetamisega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku põhjenduses 17 mainida vajadust ühtlustada liikmesriikide teabeturbepoliitikaid. Lisaks sellele tuleks erilist tähelepanu pöörata kasutada olevatele võimalustele rakendada doonorite ja retsipientide isiku tuvastamiseks pseudonüüme ning kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga koostoimimisvõime kindlustamisele. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda ettepaneku artikli 25 lõike 1 punktis b eraldi mainida. |
| --- | --- |

49.

Seoses elundite piiriülese vahetamisega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku põhjenduses 17 mainida vajadust ühtlustada liikmesriikide teabeturbepoliitikaid. Lisaks sellele tuleks erilist tähelepanu pöörata kasutada olevatele võimalustele rakendada doonorite ja retsipientide isiku tuvastamiseks pseudonüüme ning kudede ja rakkude päritolu tuvastamise süsteemiga koostoimimisvõime kindlustamisele. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda ettepaneku artikli 25 lõike 1 punktis b eraldi mainida.

| 50. | Seoses kolmandate riikidega asetleidva elundivahetusega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor mainida ettepaneku artiklis 21 või vastavas põhjenduses 15, et pädev asutus konsulteerib riikliku andmekaitseasutusega, et töötada välja vajalik raamistik turvaliseks, aga ka kiireks ja tõhusaks elundeid puudutavate andmete vahetamiseks kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

50.

Seoses kolmandate riikidega asetleidva elundivahetusega soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor mainida ettepaneku artiklis 21 või vastavas põhjenduses 15, et pädev asutus konsulteerib riikliku andmekaitseasutusega, et töötada välja vajalik raamistik turvaliseks, aga ka kiireks ja tõhusaks elundeid puudutavate andmete vahetamiseks kolmandate riikidega.

| 51. | Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et alati, kui kaalutakse andmekaitset ja teabeturvet mõjutavate rakendusmeetmete võtmist, konsulteeritakse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja artikli 29 kohase töörühmaga. |
| --- | --- |

51.

Lõpetuseks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et alati, kui kaalutakse andmekaitset ja teabeturvet mõjutavate rakendusmeetmete võtmist, konsulteeritakse kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja artikli 29 kohase töörühmaga.

Brüssel, 5. märts 2009

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  KOM(2008) 818 lõplik.

1

(2)  Sellesse raamistikku kuuluvad verd ja veretooteid käsitlevad direktiivid 2002/98/EÜ, 2004/33/EÜ, 2005/61/EÜ ja 2005/62/EÜ ning inimkudesid ja -rakke käsitlevad direktiivid 2004/23/EÜ, 2006/17/EÜ ja 2006/86/EÜ.

2

(3)  Vt samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekut patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius, KOM(2008) 414 lõplik.

3

(4)  Euroopa Andmekaitseinspektori 2. detsembri 2008. aasta arvamus direktiivi ettepaneku (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) kohta.

4

(5)  Artikli 29 andmekaitsetöörühma arvamus nr 4/2007 isikuandmete mõiste määratluse kohta, lk 9.

5

(6)  Ministrite komitee soovitus Rec(2006) 4 liikmesriikidele inimpäritolu bioloogiliste materjalide alaste teadusuuringute kohta.

6

(7)  Soovituse Rec(2006) 4 artikkel 3.

7

(8)  Artikli 29 kohase andmekaitsetöörühma arvamus 4/2007, lk 18.

8

(9)  Soovituse Rec(2006) 4 artikkel 3.

9

(10)  Kuna elundidoonorid on väga sageli koedoonorid, on vaja avalduva ootamatu kõrvaltoime puhul tuvastada päritolu ja edastada teavet ka kudede järelevalvesüsteemis ning seega on nõutav koostoimimisvõime selles süsteemis kasutatava kaudse isiku tuvastamise meetodiga. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/23/EÜ inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 48) ning komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/86/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/23/EÜ jälgitavusnõuete, rasketest kõrvaltoimetest ja tõsistest kõrvalekalletest teatamise ning inimkudede ja -rakkude kodeerimist, töötlemist, säilitamist, ladustamist ja jaotamist käsitlevate teatavate tehniliste nõuete osas (ELT L 294, 25.10.2006, lk 32).

10

(11)  Kood sisaldab iga annetuse unikaalset identifitseerimisnumbrit, mille abil on koos andmetega koe ettevalmistuse kohta ja toote identifitseerimisnumbriga tagantjärele võimalik kindlaks teha doonorite ja retsipientide isik. Täpsemalt, direktiivi 2006/86/EÜ artikli 10 kohaselt: „Koepangas antakse kogu annetatud materjalile üleeuroopaline identifitseerimiskood, mis võimaldab täpselt kindlaks teha doonori, tagab kogu annetatud materjali jälgitavuse ning sisaldab teavet kudede ja rakkude põhiomaduste kohta.”. Nagu selle direktiivi VII lisas kirjeldatud, koosneb kood kahest osast: a) annetuse identifitseerimisandmed, sealhulgas identifitseerimisnumber ja koepanga identifitseerimisandmed ning b) toote identifitseerimisandmed, sealhulgas tootekood (põhinomenklatuur), osapartii number (kui see on olemas) ja säilivusaeg.

11

(12)  Seda märkis Euroopa Andmekaitseinspektor ka oma 19. septembri 2006. aasta märkuses elundite annetamise ja siirdamise valdkonnas tulevikus võetavate ELi meetmete üle peetava avaliku arutelu kohta.

12

(13)  Andmekaitseinspektori poolt alla joonitud.

13

(14)  Tagamine, et teabele on juurdepääs üksnes selleks volitatud isikutel (ISO määratlus, allikas: http://www.wikipedia.org).

14

(15)  Mõistet „anonüümseks muutmine”, olenevalt kontekstist, kus see esineb, kasutatakse mõnikord osutamaks kaudset isiku tuvastamist võimaldavatele andmetele, nagu näiteks statistika puhul. See ei ole andmekaitse seisukohast siiski õige, nagu Euroopa Andmekaitseinspektor selgitas oma arvamustes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) (KOM(2007) 46 lõplik) ja Euroopa statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (KOM(2007) 625 lõplik) kohta.

15

(16)  Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsiooni lisaprotokoll, milles käsitletakse inimpäritolu elundite ja inimkudede siirdamist, Strasbourg, 24. jaanuar 2002 (ratifitseerinud riikide loetelu vt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=186&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG). Vt ka: Euroopa Nõukogu konventsiooni inimõiguste ja inimväärikuse kaitse kohta seoses bioloogia ja arstiteaduse rakendamisega: Inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon, Oviedo, 4. aprill 1997, ratifitseerinud riikide loetelu vt http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=164&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG

16

(17)  Tagamine, et tegemist on täielike või kõigi andmetega; tingimus, et andmed on kõigi operatsioonide (nagu edastamine, säilitamine, väljavõtte tegemine) jooksul identsed; andmete säilitamine nende ettenähtud kasutamise jaoks või teatavate operatsioonide puhul eeldus, et andmed on kvaliteetsed. Lihtsamalt öeldes, andmete terviklikkus on tagatis, et andmed on ühtsed ja õiged (allikas: http://www.wikipedia.org); tagamine, et teabele on juurdepääs üksnes nendel isikutel ja neid saavad muuta üksnes sellised isikud, kellel on selleks luba (allikas: http://searchdatacenter.techtarget.com).

17

(18)  Kohustus vastutada oma tegude eest; tunnustamine: tagamine, et andmed on saadetud ja vastu võetud poolte poolt, kes väidavad, et on need saatnud ja vastu võtnud. Põhimõte, millega tagatakse, et vaidluse korral ei saa osapool oma väitest taganeda ega selle kehtivust ümber lükata (allikas: http://www.wikipedia.org).

18

(19)  Viivitamatu andmetele juurdepääsu ulatus (allikas: http://www.pcmag.com).

19

(20)  Tuleks tähele panna, et ainuüksi asjaolu, et retsipiendile on siirdatud elund, kuulub isiku tervisega seotud tundlike isikuandmete hulka.

20

(21)  Potentsiaalsed doonorid, kes ei ole ideaalsed doonorikandidaadid, kuid kellega võiks teatavate asjaolude korral arvestada, nt eakate retsipientide puhul. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekuga (milles käsitletakse siirdamiseks ettenähtud inimorganite kvaliteedi- ja ohutusstandardeid) kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti ning komisjoni 8. detsembri 2008. aasta teatist „Elundidoonorluse ja elundite siirdamise tegevuskava (2009–2015): liikmesriikidevaheline tugevdatud koostöö, mõjuhinnang”.

21

(22)  ID-kaardi elektrooniline ekvivalent, mis kinnitab digiallkirja andnud allika autentsust (allikas: http://www.ffiec.gov/ffiecinfobase/booklets/e_banking/ebanking_04_appx_b_glossary.html).

22

(23)  Avaliku võtme infrastruktuur on riistvara, tarkvara, inimeste, põhimõtete ja menetluste kogum, mida on vaja digitaalsete sertifikaatide loomiseks, haldamiseks, salvestamiseks, levitamiseks ja tühistamiseks (allikas: http://www.wikipedia.org).

23

(24)  Euroopa Andmekaitseinspektori 2. detsembri 2008. aasta arvamus direktiivi ettepaneku (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) kohta.

24

(25)  Vt artikli 29 kohase andmekaitsetöörühma arvamuste 4/2007 lk 18, kus käsitletakse pseudonüümi all esitatavaid andmeid ning võtme ja koodiga varustatud andmeid.

25

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/14

---

Euro vahetuskurss (1)

14. august 2009

2009/C 192/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4294 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,61 |
| DKK | Taani kroon | 7,4444 |
| GBP | Inglise nael | 0,86160 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1835 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5267 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6165 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,733 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 269,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7000 |
| PLN | Poola zlott | 4,1240 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2130 |
| TRY | Türgi liir | 2,1160 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6939 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5509 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,0784 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0785 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0628 |
| KRW | Korea won | 1 769,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,5152 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7688 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3120 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 246,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0279 |
| PHP | Filipiini peeso | 68,695 |
| RUB | Vene rubla | 45,1200 |
| THB | Tai baht | 48,635 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6020 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3544 |
| INR | India ruupia | 68,9610 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4294

JPY

Jaapani jeen

135,61

DKK

Taani kroon

7,4444

GBP

Inglise nael

0,86160

SEK

Rootsi kroon

10,1835

CHF

Šveitsi frank

1,5267

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6165

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,733

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

269,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7000

PLN

Poola zlott

4,1240

RON

Rumeenia leu

4,2130

TRY

Türgi liir

2,1160

AUD

Austraalia dollar

1,6939

CAD

Kanada dollar

1,5509

HKD

Hong Kongi dollar

11,0784

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0785

SGD

Singapuri dollar

2,0628

KRW

Korea won

1 769,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,5152

CNY

Hiina jüaan

9,7688

HRK

Horvaatia kuna

7,3120

IDR

Indoneesia ruupia

14 246,96

MYR

Malaisia ringit

5,0279

PHP

Filipiini peeso

68,695

RUB

Vene rubla

45,1200

THB

Tai baht

48,635

BRL

Brasiilia reaal

2,6020

MXN

Mehhiko peeso

18,3544

INR

India ruupia

68,9610

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/15

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 3 kohasest otsusest Banco Privado Português, S.A. suhtes võetud saneerimismeetmete kohta

2009/C 192/04

Osutatud direktiivi artikliga 6 ja 25. oktoobri 2006. aasta dekreet-seaduse nr 199/2006 artikliga 18 ettenähtud avaldamine

Võttes arvesse, et Banco Privado Português, S.A. oli kohustatud vaatama läbi ja muutma eelnevalt esitatud ümberkorralduskava ning pangale tuleb anda täiendavalt aega selle tegemiseks, võttis Portugali Pank, mis on direktiivi 2001/24/EÜ artikli 2 kuuendas taandes määratletud tähenduses pädev haldusasutus saneerimismeetmete rakendamise või likvideerimismenetluse jaoks, 26. mail 2009 vastu otsuse, kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 3 ning 31. detsembri 1992. aasta dekreet-seadusega nr 298/92 (ja muudetud hilisemate aktidega) kinnitatud krediidiasutuste ja finantseerimisühingute üldreeglite (Regime Geral das Instituições de Crédito e Sociedades Financeiras) artikli 145 lõike 1 punktiga b ja lõikega 3, pikendada Banco Privado Português, S.A vabastust varem võetud kohustuste kohese täitmise nõudest 1. septembrini 2009. Erandit tuleb kasutada ulatuses, mis on vajalik panga ümberkorraldamiseks, ilma et see piiraks igapäevaseks juhtimiseks vajalikke kulusid.

Eespool osutatud otsuse suhtes võib esitada kaebuse Lissaboni halduskohtule (Tribunal Administrativo do Círculo de Lisboa, Rua Filipe Folque, n.o 12-A, 1.o, Lisboa), algatades otsuse suhtes haldusmenetluse 90 päeva jooksul alates otsusest teatamisest või käesoleva teatise avaldamisest.

Juhatuse Sekretär (O Secretário dos Conselhos)

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/16

---

Väljavõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) kohaselt Kaupthing Bank hf. suhtes tehtud otsusest

2009/C 192/05

Kutse nõuete esitamiseks – Kehtestatud tähtajad

Reykjaviki piirkonnakohtu 24. novembri 2008. aasta otsusega kehtestati Kaupthing Bank hf (registrikood 560882-0419, Borgartun 19, 105 Reykjavik, ICELAND) suhtes moratoorium maksetele kuni 13. veebruarini 2009. 19. veebruaril pikendati moratooriumi reedeni, 13. novembrini 2009. Vastavalt seaduse nr 44/2009 (seaduse nr 161/2002 muutmise kohta) II ajutisele sättele on Reykjaviki ringkonnakohus määranud 25. mail 2009 panga likvideerimiskomisjoni, kes muu hulgas käsitleb panga vastu esitatud nõudeid moratooriumi ajal ja pärast likvideerimismenetluse algatamist moratooriumi lõppemise järel.

Likvideerimismenetluste kontrollpäev on seaduse 44/2009 (millega muudetakse seadust nr 161/2002) III ajutise sätte kohaselt 15. november 2008. Nõuete menetlemise alguskuupäev, mis põhineb seaduse nr 44/2009 jõustumisel, on seaduse nr 44/2009 II ajutise sätte punkti 2 kohaselt 22. aprill 2009.

Kõigil isikutel, kes esitavad nõudeid Kaupthing Bank hf. või kõnealuse panga kontrollitavate varade suhtes või kellel on seoses panga või tema kontrollitavate varadega muid õigusi, palutakse oma nõuded esitada panga likvideerimiskomisjonile kirjalikult kuue kuu jooksul pärast käesoleva teatise esimest avaldamist Islandi ametlikus väljaandes 30. juunil 2009. Nõuete esitamise lõppkuupäev on seega 30. detsember 2009. Nõuded tuleb esitada likvideerimiskomisjonile kindlaksmääratud tähtaja jooksul ning vastavalt pankrotti käsitleva seaduse nr 21/1991 artikli 117 lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhistele.

Nõuded tuleb saata:

| The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf. |
| --- |
| Borgartun 19 |
| 105 Reykjavik |
| ICELAND |

The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf.

Borgartun 19

105 Reykjavik

ICELAND

Eespool osutatud sätete kohaselt palutakse võlausaldajatel lisada nõuete detailselt kirjeldatud summad seisuga 22. aprill 2009.

Nõuded välisvaluutas tuleb esitada asjakohases vääringus. Võlausaldajad Euroopa Majanduspiirkonna ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikidest võivad esitada nõuded kõnealuse riigi ametlikus keeles. Sellistele nõuetele tuleb lisada islandikeelne tõlge. Nõuet on lubatud esitada inglise keeles, ilma islandikeelse tõlketa. Teised võlausaldajad võivad esitada nõuded islandi või inglise keeles.

Vastavalt pankrotti käsitleva seaduse nr 21/1991 artiklile 118 tunnistatakse Kaupthing Bank hf suhtes nõuded, mida ei ole esitatud eespool mainitud tähtajaks, kehtetuks, välja arvatud punktides 1–6 sätestatud erandite kohaldamise korral.

Nõude esitamisel eeldatakse, et võlausaldaja on seoses asjaomase nõudega nõus konfidentsiaalsuse (pangasaladuse) kaotamisega.

Käesolevaga teatatakse, et võlausaldajate koosolek toimub reedel, 29. jaanuaril 2010 kell 10.00 Hilton Hotel Nordicas, aadressil Sudurlandsbraut 2, 108 Reykjavik, ICELAND. Isikutel, kes on esitanud panga vastu nõudeid, on õigus koosolekul osaleda. Koosolekul arutatakse esitatud nõudeid ja likvideerimiskomisjoni seisukohta nõuete täitmise kohta, kui see on selleks ajaks kättesaadav. Esitatud nõuete loetelu tehakse nõude esitanud isikutele kättesaadavaks vähemalt üks nädal enne kõnealust koosolekut.

Lisateave nõuete esitamise ja käsitlemise kohta tehakse kättesaadavaks panga veebilehel http://www.kaupthing.com. Likvideerimiskomisjon soovib anda võlausaldajatele järgmised juhised:

| a) | nõude esitamisel märkida enda või oma esindaja e-posti aadress; |
| --- | --- |

a)

nõude esitamisel märkida enda või oma esindaja e-posti aadress;

| b) | võimalike maksete tegemise lihtsustamiseks märkida pangakonto andmed. |
| --- | --- |

b)

võimalike maksete tegemise lihtsustamiseks märkida pangakonto andmed.

Võlausaldajatel soovitatakse esitada oma nõuded niipea kui võimalik, eespool nimetatud tähtaja jooksul.

Reykjavík, 6. juuli 2009

Kaupthing Bank hf likvideerimiskomisjon

David B. GISLASON, piirkonnakohtu jurist

Feldis L. OSKARSDOTTIR, piirkonnakohtu jurist

Olafur GARDARSSON, riigikohtu jurist

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5603 – ENI/TEC)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 192/06

| 1. | 7. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ENI S.p.A. (edaspidi „ENI”, Itaalia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Toscana Energia Clienti S.p.A. (edaspidi „TEC”, Itaalia) üle, mille üle ettevõtjatel ENI ja Toscana Energia S.p.A. (edaspidi „Toscana Energia”, Itaalia) on valitsev mõju, aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ENI S.p.A. (edaspidi „ENI”, Itaalia) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Toscana Energia Clienti S.p.A. (edaspidi „TEC”, Itaalia) üle, mille üle ettevõtjatel ENI ja Toscana Energia S.p.A. (edaspidi „Toscana Energia”, Itaalia) on valitsev mõju, aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ENI: Itaalia ettevõtja, mis tegeleb maagaasi uurimise ja tootmisega, maagaasi tarnimise, edastamise, hoiustamise, jaotamise ja müügiga ning nafta uurimise ja tootmisega, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ENI: Itaalia ettevõtja, mis tegeleb maagaasi uurimise ja tootmisega, maagaasi tarnimise, edastamise, hoiustamise, jaotamise ja müügiga ning nafta uurimise ja tootmisega,

| — | TEC: Itaalia ettevõtja, mis tegeleb maagaasi tarnimisega ainult Toscanas. |
| --- | --- |

—

TEC: Itaalia ettevõtja, mis tegeleb maagaasi tarnimisega ainult Toscanas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5603 – ENI/TEC):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5603 – ENI/TEC):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 192/07

| 1. | 7. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Intesa San Paolo S.p.A. (edaspidi „ISP”, Itaalia) ja Reno de Medici (edaspidi „RDM”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Manucor S.p.A. (edaspidi „Manucor”, Itaalia) üle, mis on ettevõtja Equinox Investment S.c.p.A (edaspidi „Equinox”, Luksemburg) ainukontrolli all, aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. augustil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Intesa San Paolo S.p.A. (edaspidi „ISP”, Itaalia) ja Reno de Medici (edaspidi „RDM”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Manucor S.p.A. (edaspidi „Manucor”, Itaalia) üle, mis on ettevõtja Equinox Investment S.c.p.A (edaspidi „Equinox”, Luksemburg) ainukontrolli all, aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ISP: pangandusteenused riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ISP: pangandusteenused riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil,

| — | RDM: ringlussevõetud materjalidest pappkastide tootmine ja müük, |
| --- | --- |

—

RDM: ringlussevõetud materjalidest pappkastide tootmine ja müük,

| — | Manucor: kahesuunalise orientatsiooniga polüpropüleenkile tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

Manucor: kahesuunalise orientatsiooniga polüpropüleenkile tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301 või 22967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 15.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 192/20

---

Komisjoni määruse (EÜ) nr 747/2009 kohane teatis isikutele ja üksustele, kes on kantud nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (millega uuendatakse piiravaid meetmeid Birma/Myanmari suhtes ja muudetakse need rangemaks) artiklites 11 ja 15 sätestatud nimekirjadesse

2009/C 192/08

Ühise seisukohaga 2009/615/ÜVJP otsustas Euroopa Liidu Nõukogu täiendavalt muuta ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP (1) teatavaid lisasid, olles kindlaks teinud, et:

| 1) | määruse (EÜ) 194/2008 VI lisas loetletud isikud ja üksused on:






  a) | Birma/Myanmari valitsuse liikmed või |
| --- | --- | --- |

1)

määruse (EÜ) 194/2008 VI lisas loetletud isikud ja üksused on:

a)

Birma/Myanmari valitsuse liikmed või

| b) | nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, keda on nimetatud ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1; |
| --- | --- |

b)

nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, keda on nimetatud ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1;

| 2) | VII lisas loetletud juriidilised isikud, üksused ja asutused on:






  a) | Birma/Myanmari valitsusele või avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele, sealhulgas eraõiguslikele äriühingutele, milles avalik-õiguslikel asutustel on enamusosalus, ja kõnealuse riigi ametkondadele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud; |
| --- | --- | --- |

2)

VII lisas loetletud juriidilised isikud, üksused ja asutused on:

a)

Birma/Myanmari valitsusele või avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele, sealhulgas eraõiguslikele äriühingutele, milles avalik-õiguslikel asutustel on enamusosalus, ja kõnealuse riigi ametkondadele kuuluvad või nende kontrolli all olevad äriühingud;

| b) | Birma/Myanmari valitsuse liikmetele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või organisatsioonidele kuuluvad või nende kontrolli all äriühingud või |
| --- | --- |

b)

Birma/Myanmari valitsuse liikmetele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või organisatsioonidele kuuluvad või nende kontrolli all äriühingud või

| c) | punktis a või b osutatud äriühingute omanduses või kontrolli all olevad, neid esindavad või nende nimel tegutsevad juriidilised isikud, üksused või organisatsioonid. |
| --- | --- |

c)

punktis a või b osutatud äriühingute omanduses või kontrolli all olevad, neid esindavad või nende nimel tegutsevad juriidilised isikud, üksused või organisatsioonid.

Seepärast on komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 194/2008 (2) artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud volituste kohaselt vastu võtnud määruse (EÜ) nr 747/2009 (3), millega muudetakse määruse (EÜ) nr 194/2008 VI ja VII lisa.

Määruses (EÜ) nr 194/2008 on sätestatud, et:

| 1) | kõik VI lisas loetletud isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning nende käsutusse ei tohi ei otseselt ega kaudselt anda rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse; ning |
| --- | --- |

1)

kõik VI lisas loetletud isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning nende käsutusse ei tohi ei otseselt ega kaudselt anda rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse; ning

| 2) | keelatud on teha uusi investeeringuid VII lisas loetletud äriühingutesse, juriidilistesse isikutesse, üksustesse või organisatsioonidesse. |
| --- | --- |

2)

keelatud on teha uusi investeeringuid VII lisas loetletud äriühingutesse, juriidilistesse isikutesse, üksustesse või organisatsioonidesse.

VI lisas loetletud isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 194/2008 IV lisas loetletud veebisaitidel osutatud asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus loa saamiseks külmutatud vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 13.

Nõukogu määruses 194/2008, mida on täiendavalt muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 747/2009, loetletud asjaomased isikud, üksused ja asutused võivad igal ajal esitada taotluse koos täiendavate dokumentidega, et Euroopa Liidu nõukogu vaataks läbi otsuse, mis käsitleb nende kandmist eespool nimetatud loetellu ja nende seal säilitamist. Taotlused tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Vastavalt ühisele seisukohale 2009/615/ÜVJP ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 747/2009 nõukogu määruse 194/2008 VI või VII lisasse kantud isikud, üksused ja asutused võivad esitada komisjonile oma seisukoha loetellu kandmise suhtes. Sellised seisukohad tuleks saata aadressil:

| European Commisson |
| --- |
| „Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commisson

„Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sellised taotlused ja teave vaadatakse läbi nende saabumisel. Seoses sellega juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu sellele, et vastavalt ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP artiklile 9 vaatab nõukogu kõnealuseid loetelusid korrapäraselt läbi.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele vaidlustada määrus (EÜ) nr 747/2009 Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2009/615/ÜVJP (ELT L 210, 14.8.2009, lk. 38).

(2)  ELT L 66, 10.3.2008, lk 1.

(3)  ELT L 212, 15.8.2009, lk 10.

---