# Euroopan unionin C 184E/2009

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.CE2009.184.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 184E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta6. elokuu 2009 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.CE2009.184.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 184E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta6. elokuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2007–2008Istunnot 19.–21. helmikuuta 2008HYVÄKSYTYT TEKSTITTämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 96 E, 17.4.2008 |
| | |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/01 | Seurattavuus taloudellisissa kysymyksissäEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 seurattavuudesta taloudellisissa kysymyksissä (2007/2141(INI)) | 1 |
| 2009/C 184E/02 | Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta — Vuosikertomukset 2005–2006Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta — Vuosikertomukset 2005–2006 (2006/2268(INI)) | 8 |
| 2009/C 184E/03 | EU:n strategia eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (2007/2185(INI)) | 16 |
| 2009/C 184E/04 | Euroopan unionissa toimivien suurten supermarkettien vallan väärinkäyttöEuroopan parlamentin kannanotto Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen | 23 |
| | Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/05 | Lissabonin sopimusEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 Lissabonin sopimuksesta (2007/2286(INI)) | 25 |
| 2009/C 184E/06 | Lissabonin strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä | 30 |
| 2009/C 184E/07 | Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2008–2010)Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kasvua ja työllisyyttä koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (Osa: jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajat suuntaviivat): uuden syklin käynnistäminen (2008–2010) (KOM(2007)0803 — 2007/2275(INI)) | 38 |
| 2009/C 184E/08 | EU:n Keski-Aasian strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 EU:n Keski-Aasian strategiasta (2007/2102(INI)) | 49 |
| | Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/09 | Yhteisön oikeuden soveltamisen valvonta (2005)Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 komission 23. vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (2005) (2006/2271(INI)) | 63 |
| 2009/C 184E/10 | Gazan tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Gazan alueen tilanteesta | 68 |
| 2009/C 184E/11 | YK:n ihmisoikeusneuvostoEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston (UNHRC) seitsemännestä istunnosta | 71 |
| 2009/C 184E/12 | Euroopan väestönkehitysEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Euroopan väestönkehityksestä (2007/2156(INI)) | 75 |
| 2009/C 184E/13 | Tieteellinen yhteistyö Afrikan kanssaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Afrikan maiden kanssa toteutettavan kansainvälisen tieteellisen yhteistyön edistämisen merkityksestä | 88 |
| 2009/C 184E/14 | Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 neljännestä kertomuksesta taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (2007/2148(INI)) | 89 |
| 2009/C 184E/15 | Alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seuranta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa (2007/2190(INI)) | 95 |
| 2009/C 184E/16 | Itä-TimorEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Itä-Timorista | 101 |
| 2009/C 184E/17 | Valko-VenäjäEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Valko-Venäjästä | 104 |
| 2009/C 184E/18 | Pohjois-Kivu (Kongon demokraattinen tasavalta)Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Pohjois-Kivusta | 106 |
| | |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/19 | Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2155(IMM)) | 110 |
| 2009/C 184E/20 | Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2130(IMM)) | 111 |
| | |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/21 | EY:n ja Israelin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (15061/2007 — KOM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC)) | 113 |
| 2009/C 184E/22 | EY:n ja Egyptin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (13199/2007 — KOM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC)) | 114 |
| 2009/C 184E/23 | Työntekijöiden altistuminen fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille (sähkömagneettiset kentät) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (KOM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD)) | 114 |
| 2009/C 184E/24 | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD)) | 115 |
| 2009/C 184E/25 | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteiset kilvet ja merkinnät (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisistä kilvistä ja merkinnöistä sekä niiden sijainnista ja kiinnitysmenetelmästä (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/26 | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimet (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD)) | 116 |
| 2009/C 184E/27 | Maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistaminen (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistamisesta (sähkömagneettinen yhteensopivuus) (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD)) | 117 |
| 2009/C 184E/28 | Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden äänen taso (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/29 | Euroopan ympäristökeskus ja ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seurantaverkosto (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD)) | 118 |
| 2009/C 184E/30 | Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero (kodifioitu toisinto) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS)) | 119 |
| 2009/C 184E/31 | Yhteisön Media 2007 -ohjelmaa koskeva EY:n ja Sveitsin välinen sopimus *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, audiovisuaalialaa koskevan ja ehdot Sveitsin valaliiton osallistumiselle yhteisön Media 2007 -ohjelmaan vahvistavan sopimuksen sekä päätösasiakirjan tekemisestä (KOM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS)) | 120 |
| 2009/C 184E/32 | Yhteisön tullikoodeksi *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD)) | 120 |
| 2009/C 184E/33 | Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäinen avunanto sekä näiden ja komission yhteistyö tulli- ja maatalouslainsäädännön soveltamisessa *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (KOM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290(COD)) | 121 |
| P6_TC1-COD(2006)0290Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta | 121 |
| | Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/34 | Väestölaskennat ja asumiskyselyt *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi väestölaskennoista ja asumiskyselyistä (KOM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD)) | 122 |
| P6_TC1-COD(2007)0032Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi väestö- ja asuntolaskennoista | 122 |
| | Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008 |
| 2009/C 184E/35 | Tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvä akkreditointi ja markkinavalvonta *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista (KOM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta | 123 |
| 2009/C 184E/36 | Tuotteiden kaupan pitämistä koskevat yhteiset puitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista (KOM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2007)0030Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2008/EY tekemiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta | 124 |
| 2009/C 184E/37 | Kansallisten teknisten määräysten soveltaminen toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta (KOM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0028Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen N:o 3052/95/EY kumoamisesta | 125 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2007–2008Istunnot 19.–21. helmikuuta 2008HYVÄKSYTYT TEKSTITTämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 96 E, 17.4.2008

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/01

Seurattavuus taloudellisissa kysymyksissäEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 seurattavuudesta taloudellisissa kysymyksissä (2007/2141(INI))

1

2009/C 184E/02

Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta — Vuosikertomukset 2005–2006Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta — Vuosikertomukset 2005–2006 (2006/2268(INI))

8

2009/C 184E/03

EU:n strategia eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksiEuroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (2007/2185(INI))

16

2009/C 184E/04

Euroopan unionissa toimivien suurten supermarkettien vallan väärinkäyttöEuroopan parlamentin kannanotto Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen

23

Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/05

Lissabonin sopimusEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 Lissabonin sopimuksesta (2007/2286(INI))

25

2009/C 184E/06

Lissabonin strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä

30

2009/C 184E/07

Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2008–2010)Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kasvua ja työllisyyttä koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (Osa: jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajat suuntaviivat): uuden syklin käynnistäminen (2008–2010) (KOM(2007)0803 — 2007/2275(INI))

38

2009/C 184E/08

EU:n Keski-Aasian strategiaEuroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 EU:n Keski-Aasian strategiasta (2007/2102(INI))

49

Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/09

Yhteisön oikeuden soveltamisen valvonta (2005)Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 komission 23. vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (2005) (2006/2271(INI))

63

2009/C 184E/10

Gazan tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Gazan alueen tilanteesta

68

2009/C 184E/11

YK:n ihmisoikeusneuvostoEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston (UNHRC) seitsemännestä istunnosta

71

2009/C 184E/12

Euroopan väestönkehitysEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Euroopan väestönkehityksestä (2007/2156(INI))

75

2009/C 184E/13

Tieteellinen yhteistyö Afrikan kanssaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Afrikan maiden kanssa toteutettavan kansainvälisen tieteellisen yhteistyön edistämisen merkityksestä

88

2009/C 184E/14

Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 neljännestä kertomuksesta taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (2007/2148(INI))

89

2009/C 184E/15

Alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seuranta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaaEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa (2007/2190(INI))

95

2009/C 184E/16

Itä-TimorEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Itä-Timorista

101

2009/C 184E/17

Valko-VenäjäEuroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Valko-Venäjästä

104

2009/C 184E/18

Pohjois-Kivu (Kongon demokraattinen tasavalta)Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Pohjois-Kivusta

106

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/19

Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2155(IMM))

110

2009/C 184E/20

Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2130(IMM))

111

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/21

EY:n ja Israelin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (15061/2007 — KOM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC))

113

2009/C 184E/22

EY:n ja Egyptin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (13199/2007 — KOM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC))

114

2009/C 184E/23

Työntekijöiden altistuminen fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille (sähkömagneettiset kentät) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (KOM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD))

114

2009/C 184E/24

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD))

115

2009/C 184E/25

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteiset kilvet ja merkinnät (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisistä kilvistä ja merkinnöistä sekä niiden sijainnista ja kiinnitysmenetelmästä (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD))

116

2009/C 184E/26

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimet (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD))

116

2009/C 184E/27

Maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistaminen (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistamisesta (sähkömagneettinen yhteensopivuus) (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD))

117

2009/C 184E/28

Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden äänen taso (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD))

118

2009/C 184E/29

Euroopan ympäristökeskus ja ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seurantaverkosto (kodifioitu toisinto) *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD))

118

2009/C 184E/30

Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero (kodifioitu toisinto) *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS))

119

2009/C 184E/31

Yhteisön Media 2007 -ohjelmaa koskeva EY:n ja Sveitsin välinen sopimus *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, audiovisuaalialaa koskevan ja ehdot Sveitsin valaliiton osallistumiselle yhteisön Media 2007 -ohjelmaan vahvistavan sopimuksen sekä päätösasiakirjan tekemisestä (KOM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS))

120

2009/C 184E/32

Yhteisön tullikoodeksi *** IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD))

120

2009/C 184E/33

Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäinen avunanto sekä näiden ja komission yhteistyö tulli- ja maatalouslainsäädännön soveltamisessa *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (KOM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290(COD))

121

P6_TC1-COD(2006)0290Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta

121

Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/34

Väestölaskennat ja asumiskyselyt *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi väestölaskennoista ja asumiskyselyistä (KOM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

122

P6_TC1-COD(2007)0032Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi väestö- ja asuntolaskennoista

122

Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008

2009/C 184E/35

Tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvä akkreditointi ja markkinavalvonta *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista (KOM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0029Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta

123

2009/C 184E/36

Tuotteiden kaupan pitämistä koskevat yhteiset puitteet *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista (KOM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD))

123

P6_TC1-COD(2007)0030Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2008/EY tekemiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta

124

2009/C 184E/37

Kansallisten teknisten määräysten soveltaminen toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin *** IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta (KOM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0028Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen N:o 3052/95/EY kumoamisesta

125

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| ** | I Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| ** | II Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| *** | I Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| *** | II Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| *** | III Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

**

I Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

**

II Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

***

I Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

***

II Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

***

III Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐ .

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2007–2008Istunnot 19.–21. helmikuuta 2008HYVÄKSYTYT TEKSTITTämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 96 E, 17.4.2008

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/1

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Seurattavuus taloudellisissa kysymyksissä

P6_TA(2008)0051

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 seurattavuudesta taloudellisissa kysymyksissä (2007/2141(INI))

2009/C 184 E/01

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission vihreä kirjan Euroopan avoimuusaloitteesta (KOM(2006)0194),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan avoimuusaloitetta koskevan vihreän kirjan jatkotoimenpiteistä (KOM(2007)0127),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A6-0010/2008),

| A. | ottaa huomioon, että seurattavuus antaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua tiiviimmin päätöksentekoon ja takaa, että EU:n toimielimet nauttivat suurempaa legitiimiyttä ja ovat tehokkaampia ja vastuunalaisempia kansalaisille demokraattisessa järjestelmässä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että seurattavuus antaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua tiiviimmin päätöksentekoon ja takaa, että EU:n toimielimet nauttivat suurempaa legitiimiyttä ja ovat tehokkaampia ja vastuunalaisempia kansalaisille demokraattisessa järjestelmässä,

| B. | ottaa huomioon, että seurattavuus vahvistaa osaltaan demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että seurattavuus vahvistaa osaltaan demokratian ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteita sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa,

| C. | ottaa huomioon, että EU:n toimielinten parempi seurattavuus lisäisi yleisön tietämystä siitä, miten EU:n varoja käytetään, samalla kun se parantaisi mahdollisuuksia arvioida EU:n varainkäytön tehokkuutta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n toimielinten parempi seurattavuus lisäisi yleisön tietämystä siitä, miten EU:n varoja käytetään, samalla kun se parantaisi mahdollisuuksia arvioida EU:n varainkäytön tehokkuutta,

EU:n varojen saajia koskevien tietojen antaminen (käytännön toteutus)

| 1. | palauttaa mieleen, että varainhoitoasetuksen 30 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 13. joulukuuta 2006 (1), säädetään seurattavuusperiaatteen otsikon alla seuraavaa:
  ”Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, kun talousarviota toteutetaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.” |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieleen, että varainhoitoasetuksen 30 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 13. joulukuuta 2006 (1), säädetään seurattavuusperiaatteen otsikon alla seuraavaa:

”Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, kun talousarviota toteutetaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.”

| 2. | katsoo, että seurattavuus liittyy läheisesti siihen, ovatko varojen saajia koskevat tiedot helposti saatavilla, luotettavia ja soveltuvatko ne myöhempiin tutkimuksiin, vertailuihin ja arvioihin, ja katsoo siten, että varainhoitoasetuksen ilmaisun ”asianmukaisella tavalla” täytäntöönpanossa olisi kiinnitettävä aiheellista huomiota näihin tarpeisiin; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että seurattavuus liittyy läheisesti siihen, ovatko varojen saajia koskevat tiedot helposti saatavilla, luotettavia ja soveltuvatko ne myöhempiin tutkimuksiin, vertailuihin ja arvioihin, ja katsoo siten, että varainhoitoasetuksen ilmaisun ”asianmukaisella tavalla” täytäntöönpanossa olisi kiinnitettävä aiheellista huomiota näihin tarpeisiin;

Keskitetyn hallinnoinnin piiriin kuuluvat EU:n varat

| 3. | palauttaa mieleen, että komissio hallinnoi suoraan ja keskitetysti 20 prosentin osuutta EU:n rahoituksesta (tuet ja julkiset hankinnat) ja että tämän osuuden seurattavuuden suhteen tietoja on saatavilla seuraavilla kahdella internet-sivustolla, mukaan luettuna edunsaajien nimet:
  Tukien saajat: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm
  Julkisten hankintojen edunsaajat: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm |
| --- | --- |

3.

palauttaa mieleen, että komissio hallinnoi suoraan ja keskitetysti 20 prosentin osuutta EU:n rahoituksesta (tuet ja julkiset hankinnat) ja että tämän osuuden seurattavuuden suhteen tietoja on saatavilla seuraavilla kahdella internet-sivustolla, mukaan luettuna edunsaajien nimet:

Tukien saajat: http://ec.europa.eu/grants/beneficiaries_en.htm

Julkisten hankintojen edunsaajat: http://ec.europa.eu/public_contracts/beneficiaries_en.htm

| 4. | kehottaa komissiota ilmoittamaan nimenomaisesti kaikissa asiakirjoissa, jotka liittyvät EU:n talousarvioon ja/tai komission vastuulla toteutettaviin hankkeisiin ja ohjelmiin, kaksi internet-osoitetta, jotka sisältävät tietoja komission suoraan ja keskitetysti hallinnoimien EU:n varojen edunsaajista; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ilmoittamaan nimenomaisesti kaikissa asiakirjoissa, jotka liittyvät EU:n talousarvioon ja/tai komission vastuulla toteutettaviin hankkeisiin ja ohjelmiin, kaksi internet-osoitetta, jotka sisältävät tietoja komission suoraan ja keskitetysti hallinnoimien EU:n varojen edunsaajista;

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, hajautetusti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa hallinnoidut EU:n varat

| 5. | Panee merkille, että kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 53 b artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on saman artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti:
  ”varmistettava asiaa koskevin alakohtaisin asetuksin ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot” |
| --- | --- |

5.

Panee merkille, että kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 53 b artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on saman artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti:

”varmistettava asiaa koskevin alakohtaisin asetuksin ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot”

| 6. | korostaa, että 53 c ja 53 d artiklan mukaisesti kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, joille toteuttamistehtäviä on siirretty, on ”varmistettava 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot”; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että 53 c ja 53 d artiklan mukaisesti kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, joille toteuttamistehtäviä on siirretty, on ”varmistettava 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot”;

| 7. | palauttaa mieliin, että komissio liitti tarkistettua varainhoitoasetusta koskevan neuvottelumenettelyn tuloksiin ehdotuksen komission lausumaksi avoimuudesta, jossa se sitoutui:
  ”varmistamaan alakohtaisissa täytäntöönpanoasetuksissa, että maatalousrahastoista (FEADER (2) ja FEAGA (3)) peräisin olevien varojen saajia koskevien tietojen ilmoittaminen on verrattavissa rakennerahastoja koskevien alakohtaisten täytäntöönpanoasetusten mukaiseen tietojen ilmoittamiseen.” |
| --- | --- |

7.

palauttaa mieliin, että komissio liitti tarkistettua varainhoitoasetusta koskevan neuvottelumenettelyn tuloksiin ehdotuksen komission lausumaksi avoimuudesta, jossa se sitoutui:

”varmistamaan alakohtaisissa täytäntöönpanoasetuksissa, että maatalousrahastoista (FEADER (2) ja FEAGA (3)) peräisin olevien varojen saajia koskevien tietojen ilmoittaminen on verrattavissa rakennerahastoja koskevien alakohtaisten täytäntöönpanoasetusten mukaiseen tietojen ilmoittamiseen.”

| 8. | toteaa, että komission internet-sivusto http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm sisältää tällä hetkellä linkit 14 jäsenvaltion tietokantoihin, joista on saatavissa tietoa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen yhteisen maatalouspolitiikan maksujen saajista; pahoittelee kuitenkin, että nämä tiedot ovat niin erilaisia ja hajallaan ja niin eri laatuisia, että tietoja voi olla vaikea löytää; kehottaa komissiota ottamaan oppia hyvin selkeistä internet-sivuista http://www.farmsubsidy.org/, jotka toimivat oikein hyvin ja jotka on perustettu ilman julkista rahoitusta; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että komission internet-sivusto http://ec.europa.eu/agriculture/funding/index_en.htm sisältää tällä hetkellä linkit 14 jäsenvaltion tietokantoihin, joista on saatavissa tietoa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitujen yhteisen maatalouspolitiikan maksujen saajista; pahoittelee kuitenkin, että nämä tiedot ovat niin erilaisia ja hajallaan ja niin eri laatuisia, että tietoja voi olla vaikea löytää; kehottaa komissiota ottamaan oppia hyvin selkeistä internet-sivuista http://www.farmsubsidy.org/, jotka toimivat oikein hyvin ja jotka on perustettu ilman julkista rahoitusta;

| 9. | panee merkille komission varauman, jonka mukaan se ei voi taata tarjolla olevien tietojen oikeellisuutta tai täydellisyyttä eikä vastata niiden käytöstä, koska sen internet-sivuilla olevat linkit perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin, joiden kattavuus ja yksityiskohtaisuus voivat suuresti vaihdella; |
| --- | --- |

9.

panee merkille komission varauman, jonka mukaan se ei voi taata tarjolla olevien tietojen oikeellisuutta tai täydellisyyttä eikä vastata niiden käytöstä, koska sen internet-sivuilla olevat linkit perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin, joiden kattavuus ja yksityiskohtaisuus voivat suuresti vaihdella;

| 10. | vaatii komissiota ottamaan vastuun täydellisten ja luotettavien tietojen varmistamisesta ja siten toteuttamaan kaikki aiheelliset toimenpiteet suhteessa jäsenvaltioiden viranomaisiin, jotta voidaan varmistaa tällaisten tietojen toimittaminen; |
| --- | --- |

10.

vaatii komissiota ottamaan vastuun täydellisten ja luotettavien tietojen varmistamisesta ja siten toteuttamaan kaikki aiheelliset toimenpiteet suhteessa jäsenvaltioiden viranomaisiin, jotta voidaan varmistaa tällaisten tietojen toimittaminen;

Yleisiä huomautuksia edunsaajien ilmoittamisesta

| 11. | uskoo, että yleisenä periaatteena komission verkkosivut, joilla annetaan tietoja EU:n varojen saajista kaikissa luokissa, olivatpa kysymyksessä hankintasopimukset, tuet, maatalouden tai rakennerahastojen piiriin kuuluvat menot (tai muu rahoitus), olisi järjestettävä siten, että niillä tarjotaan mahdollisuus paitsi saada tietoja yksittäisistä edunsaajista niin myös mahdollisuus suorittaa hakuja tiettyjen kriteereiden perusteella, jotta eri otsakkeista voidaan saada yleiskuva, jota voidaan sitten verrata komission esittämiin toteuttamista koskeviin lukuihin; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että yleisenä periaatteena komission verkkosivut, joilla annetaan tietoja EU:n varojen saajista kaikissa luokissa, olivatpa kysymyksessä hankintasopimukset, tuet, maatalouden tai rakennerahastojen piiriin kuuluvat menot (tai muu rahoitus), olisi järjestettävä siten, että niillä tarjotaan mahdollisuus paitsi saada tietoja yksittäisistä edunsaajista niin myös mahdollisuus suorittaa hakuja tiettyjen kriteereiden perusteella, jotta eri otsakkeista voidaan saada yleiskuva, jota voidaan sitten verrata komission esittämiin toteuttamista koskeviin lukuihin;

| 12. | kehottaa komissiota ottamaan poliittisen vastuun EU:n rahoituksen saajia koskevien tietojen julkaisemisesta kaikissa hallintomalleissa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ottamaan poliittisen vastuun EU:n rahoituksen saajia koskevien tietojen julkaisemisesta kaikissa hallintomalleissa;

| 13. | korostaa, että käsittelemättömien tietojen julkaiseminen ei riitä, vaan tiedot on järjestettävä, luokiteltava ja esitettävä rationaalisesti, jotta niistä on käytännön hyötyä; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että käsittelemättömien tietojen julkaiseminen ei riitä, vaan tiedot on järjestettävä, luokiteltava ja esitettävä rationaalisesti, jotta niistä on käytännön hyötyä;

| 14. | korostaa, että yksittäiset edunsaajat voivat saada EU:n varoja monesta ohjelmasta tai monelta EU:n toiminta-alalta; tunnustaa, että siksi voi olla hyödyllistä pystyä yksilöimään kaikki yksittäiselle edunsaajalle kaikilla eri aloilla maksetut summat; kehottaa komissiota tarkastelemaan, voidaanko luoda yleinen hakumoottori, jolla pystytään saamaan tietoja yksittäisistä edunsaajista kaikilla EU:n toiminta-aloilla, mukaan luettuna hankintasopimukset, tuet, tutkimusohjelmat, maatalous- tai rakennerahastot, keskitetty/jaettu hallinnointi jne.; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että yksittäiset edunsaajat voivat saada EU:n varoja monesta ohjelmasta tai monelta EU:n toiminta-alalta; tunnustaa, että siksi voi olla hyödyllistä pystyä yksilöimään kaikki yksittäiselle edunsaajalle kaikilla eri aloilla maksetut summat; kehottaa komissiota tarkastelemaan, voidaanko luoda yleinen hakumoottori, jolla pystytään saamaan tietoja yksittäisistä edunsaajista kaikilla EU:n toiminta-aloilla, mukaan luettuna hankintasopimukset, tuet, tutkimusohjelmat, maatalous- tai rakennerahastot, keskitetty/jaettu hallinnointi jne.;

| 15. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon tämän päätöslauselman huomautukset sekä ottamaan ennen vuonna 2009 järjestettäviä seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja käyttöön suurelle yleisölle tarkoitetun täysin toimivan tietojärjestelmän, joka sisältää kaikki EU:n tukien saajat ja keskeneräiset takaisinperinnät; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon tämän päätöslauselman huomautukset sekä ottamaan ennen vuonna 2009 järjestettäviä seuraavia Euroopan parlamentin vaaleja käyttöön suurelle yleisölle tarkoitetun täysin toimivan tietojärjestelmän, joka sisältää kaikki EU:n tukien saajat ja keskeneräiset takaisinperinnät;

EU:n toimielimissä toimivien henkilöiden taloudellisten etujen ilmoittaminen

| 16. | huomauttaa, että EU:n toimielimet lähestyvät jäsentensä taloudellisten etujen ilmoittamista koskevaa kysymystä tällä hetkellä eri tavoin, jotka ulottuvat julkisesta luettelosta (Euroopan parlamentti) täydelliseen ilmoittamisvapauteen; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että EU:n toimielimet lähestyvät jäsentensä taloudellisten etujen ilmoittamista koskevaa kysymystä tällä hetkellä eri tavoin, jotka ulottuvat julkisesta luettelosta (Euroopan parlamentti) täydelliseen ilmoittamisvapauteen;

| 17. | katsoo, että kaikkien toimielinten olisi harkittava, ovatko nykyiset periaatteet ja säännöt riittäviä, ja panee merkille mahdollisen tarpeen tarkistaa Euroopan parlamentin työjärjestystä siten, että taloudellisten etujen julkistaminen internetissä tulee pakolliseksi; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että kaikkien toimielinten olisi harkittava, ovatko nykyiset periaatteet ja säännöt riittäviä, ja panee merkille mahdollisen tarpeen tarkistaa Euroopan parlamentin työjärjestystä siten, että taloudellisten etujen julkistaminen internetissä tulee pakolliseksi;

| 18. | panee merkille, että komissio on tilannut Euroopan avoimuusaloitteeseensa liittyvän tutkimuksen, joka koskee julkisen viran haltijoihin sovellettavan ammattietiikan sääntöjä ja standardeja EU:n toimielimissä sekä 27 jäsenvaltion, Kanadan ja Yhdysvaltojen kansallisissa parlamenteissa, hallituksissa, perustuslakituomioistuimissa (ylimmissä tuomioistuimissa), tilintarkastusvirastoissa sekä keskus- tai kansallispankeissa, ja että EU:n toimielinten osalta tutkimuksessa käsitellään ja vertaillaan ammattietiikan sääntöjä ja standardeja Euroopan komissiossa, Euroopan parlamentissa, Euroopan tilintarkastustuomioistuimessa, yhteisöjen tuomioistuimessa, Euroopan keskuspankissa ja Euroopan investointipankissa; |
| --- | --- |

18.

panee merkille, että komissio on tilannut Euroopan avoimuusaloitteeseensa liittyvän tutkimuksen, joka koskee julkisen viran haltijoihin sovellettavan ammattietiikan sääntöjä ja standardeja EU:n toimielimissä sekä 27 jäsenvaltion, Kanadan ja Yhdysvaltojen kansallisissa parlamenteissa, hallituksissa, perustuslakituomioistuimissa (ylimmissä tuomioistuimissa), tilintarkastusvirastoissa sekä keskus- tai kansallispankeissa, ja että EU:n toimielinten osalta tutkimuksessa käsitellään ja vertaillaan ammattietiikan sääntöjä ja standardeja Euroopan komissiossa, Euroopan parlamentissa, Euroopan tilintarkastustuomioistuimessa, yhteisöjen tuomioistuimessa, Euroopan keskuspankissa ja Euroopan investointipankissa;

| 19. | on tietoinen siitä, että komissio haluaa luoda EU:n toimielimiin ”yhteisen eettisen tilan”; |
| --- | --- |

19.

on tietoinen siitä, että komissio haluaa luoda EU:n toimielimiin ”yhteisen eettisen tilan”;

| 20. | palauttaa mieliin, että komissio laati riippumattoman asiantuntijakomitean toisessa kertomuksessa 10. syyskuuta 1999 esitettyjen suositusten ja komission 1. maaliskuuta 2000 hallinnonuudistuksesta antaman valkoisen kirjan mukaisesti ehdotuksen ”julkishallinnon ammattietiikan neuvoa-antavaksi ryhmäksi” (4), jonka yhtenä tehtävänä olisi tarjota julkisissa tehtävissä toimiville etukäteen neuvontaa siitä, miten välttää tilanteita, jotka saattavat johtaa eturistiriitoihin; |
| --- | --- |

20.

palauttaa mieliin, että komissio laati riippumattoman asiantuntijakomitean toisessa kertomuksessa 10. syyskuuta 1999 esitettyjen suositusten ja komission 1. maaliskuuta 2000 hallinnonuudistuksesta antaman valkoisen kirjan mukaisesti ehdotuksen ”julkishallinnon ammattietiikan neuvoa-antavaksi ryhmäksi” (4), jonka yhtenä tehtävänä olisi tarjota julkisissa tehtävissä toimiville etukäteen neuvontaa siitä, miten välttää tilanteita, jotka saattavat johtaa eturistiriitoihin;

| 21. | katsoo, että ei olisi asianmukaista luoda yhtä neuvoa-antavaa elintä kaikille EU:n toimielimissä toimiville henkilöille, kun otetaan huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenillä on erityinen asema kansalaisten suoraan valitsemina jäseninä; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että ei olisi asianmukaista luoda yhtä neuvoa-antavaa elintä kaikille EU:n toimielimissä toimiville henkilöille, kun otetaan huomioon, että Euroopan parlamentin jäsenillä on erityinen asema kansalaisten suoraan valitsemina jäseninä;

| 22. | uskoo kuitenkin, että kunkin toimielimen olisi hyväksyttävä jäsenilleen kunkin toimielimen luonnetta vastaavat ammattietiikkaa koskevat säännöt, jotka perustuvat kyseisen toimielimen nykyisille, asian kannalta merkityksellisiä taloudellisia etuja koskeville käytännöille; |
| --- | --- |

22.

uskoo kuitenkin, että kunkin toimielimen olisi hyväksyttävä jäsenilleen kunkin toimielimen luonnetta vastaavat ammattietiikkaa koskevat säännöt, jotka perustuvat kyseisen toimielimen nykyisille, asian kannalta merkityksellisiä taloudellisia etuja koskeville käytännöille;

| 23. | suosittelee, että kunkin toimielimen ammattietiikkaa koskevissa säännöissä olisi myös käsiteltävä toimielimen jäsenen yleisiä poliittisia, taloudellisia ja oikeudellisia velvollisuuksia; |
| --- | --- |

23.

suosittelee, että kunkin toimielimen ammattietiikkaa koskevissa säännöissä olisi myös käsiteltävä toimielimen jäsenen yleisiä poliittisia, taloudellisia ja oikeudellisia velvollisuuksia;

| 24. | palauttaa mieliin, että vastauksena parlamentin viimeisimpiin vastuuvapauspäätöslauselmiin yhteisöjen tuomioistuin on äskettäin hyväksynyt tuomareitaan varten ammattieettiset säännöt (5); panee merkille, että myös tilintarkastustuomioistuin tarkastelee vastaavia kysymyksiä tulevaa rooliaan koskevan ”vertaisarviointinsa” puitteissa; |
| --- | --- |

24.

palauttaa mieliin, että vastauksena parlamentin viimeisimpiin vastuuvapauspäätöslauselmiin yhteisöjen tuomioistuin on äskettäin hyväksynyt tuomareitaan varten ammattieettiset säännöt (5); panee merkille, että myös tilintarkastustuomioistuin tarkastelee vastaavia kysymyksiä tulevaa rooliaan koskevan ”vertaisarviointinsa” puitteissa;

| 25. | yhtyy Euroopan oikeusasiamiehen näkemykseen (kantelu 3269/2005/TN), jonka mukaan on olennaisen tärkeää julkistaa komission jäseniä tapaavien yksittäisten edunvalvojien nimet; |
| --- | --- |

25.

yhtyy Euroopan oikeusasiamiehen näkemykseen (kantelu 3269/2005/TN), jonka mukaan on olennaisen tärkeää julkistaa komission jäseniä tapaavien yksittäisten edunvalvojien nimet;

Periminen ja perimisestä luopuminen

| 26. | panee merkille, että termillä ”periminen” katetaan neljä erityyppistä menettelyä:






  — | peritään takaisin summat, jotka jäsenvaltiot ovat aiheettomasti maksaneet rakenteellisiin toimiin osallistuville maatalousalan järjestöille tai elimille, kun syynä ovat virheet, jotka aiheutuvat huolimattomuudesta tai jotka ovat joissakin tapauksissa tahallisia, |
| --- | --- | --- |

26.

panee merkille, että termillä ”periminen” katetaan neljä erityyppistä menettelyä:

—

peritään takaisin summat, jotka jäsenvaltiot ovat aiheettomasti maksaneet rakenteellisiin toimiin osallistuville maatalousalan järjestöille tai elimille, kun syynä ovat virheet, jotka aiheutuvat huolimattomuudesta tai jotka ovat joissakin tapauksissa tahallisia,

| — | peritään sakot, joita komissio on määrännyt organisaatioille tai jäsenvaltioille, |
| --- | --- |

—

peritään sakot, joita komissio on määrännyt organisaatioille tai jäsenvaltioille,

| — | peritään jäsenvaltioilta omat varat tavanomaisen saatavien perimismenettelyn puitteissa, |
| --- | --- |

—

peritään jäsenvaltioilta omat varat tavanomaisen saatavien perimismenettelyn puitteissa,

| — | peritään edunsaajilta takaisin yhteisön rahoitus, kun hankinta- tai tukisopimusta ei ole noudatettu; |
| --- | --- |

—

peritään edunsaajilta takaisin yhteisön rahoitus, kun hankinta- tai tukisopimusta ei ole noudatettu;

| 27. | pahoittelee jälleen, kuten yhteisön varojen perinnästä 24 lokakuuta 2006 antamansa päätöslauselmansa 36 kohdassa (6), että yhteisön varojen takaisin perimistä koskevat tiedot on jätetty Euroopan avoimuusaloitteen ulkopuolelle; kehottaa komissiota asettamaan budjettivallan käyttäjien ja viime kädessä suuren yleisön käyttöön EU:n talousarvioon maksettavien tai kirjattavien summien takaisin perimiseen liittyvät nimet ja summat sekä näiden summien lopulliset kohteet; |
| --- | --- |

27.

pahoittelee jälleen, kuten yhteisön varojen perinnästä 24 lokakuuta 2006 antamansa päätöslauselmansa 36 kohdassa (6), että yhteisön varojen takaisin perimistä koskevat tiedot on jätetty Euroopan avoimuusaloitteen ulkopuolelle; kehottaa komissiota asettamaan budjettivallan käyttäjien ja viime kädessä suuren yleisön käyttöön EU:n talousarvioon maksettavien tai kirjattavien summien takaisin perimiseen liittyvät nimet ja summat sekä näiden summien lopulliset kohteet;

| 28. | panee merkille, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 antaman vuosikertomuksen (7) 2006 (2.24 kohta) mukaan vuoden 2006 toimintakertomuksissa esittämät perittyjä määriä ja rahoituskorjauksia koskevat tiedot eivät sisällä riittäviä selvityksiä; pyytää siksi komissiota toimittamaan luotettavat ja täydelliset tiedot virheiden korjaamisesta ja todisteet tehdyistä korjauksista; |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 antaman vuosikertomuksen (7) 2006 (2.24 kohta) mukaan vuoden 2006 toimintakertomuksissa esittämät perittyjä määriä ja rahoituskorjauksia koskevat tiedot eivät sisällä riittäviä selvityksiä; pyytää siksi komissiota toimittamaan luotettavat ja täydelliset tiedot virheiden korjaamisesta ja todisteet tehdyistä korjauksista;

| 29. | katsoo, että komission olisi esitettävä parlamentille säännöllisin välein ja mahdollisesti julkaistava internet-sivuillaan maksamattomia takaisin perittäviä summia koskeva katsaus jaoteltuna pääosastokohtaisen kokonaissumman mukaan sekä sen ajan mukaan, jonka kukin summa on ollut maksamatta; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että komission olisi esitettävä parlamentille säännöllisin välein ja mahdollisesti julkaistava internet-sivuillaan maksamattomia takaisin perittäviä summia koskeva katsaus jaoteltuna pääosastokohtaisen kokonaissumman mukaan sekä sen ajan mukaan, jonka kukin summa on ollut maksamatta;

| 30. | pitää tervetulleena sitä, että vuonna 2006 maksamattomiksi todettujen määrien perimisestä luopumista koskeva yhteenveto julkaistiin komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2006” (KOM(2007)0274) liitteenä; panee merkille, että perimisestä luopumisten (yli 100 000 euron summat) kokonaismäärä oli 23 038 784 euroa EU:n talousarviosta ja 6 549 996 euroa Euroopan kehitysrahaston talousarviosta; |
| --- | --- |

30.

pitää tervetulleena sitä, että vuonna 2006 maksamattomiksi todettujen määrien perimisestä luopumista koskeva yhteenveto julkaistiin komission tiedonannon ”Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2006” (KOM(2007)0274) liitteenä; panee merkille, että perimisestä luopumisten (yli 100 000 euron summat) kokonaismäärä oli 23 038 784 euroa EU:n talousarviosta ja 6 549 996 euroa Euroopan kehitysrahaston talousarviosta;

| 31. | huomauttaa, että komission yksiköt laativat vuosittain 10 000 perimisvaatimusta ja että talousarvion pääosasto valmistelee neljännesvuosittain maksamattomia summia koskevat yhteenvedot, jotka lähetetään kyseisille pääosastoille takaisin perimistä varten; |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että komission yksiköt laativat vuosittain 10 000 perimisvaatimusta ja että talousarvion pääosasto valmistelee neljännesvuosittain maksamattomia summia koskevat yhteenvedot, jotka lähetetään kyseisille pääosastoille takaisin perimistä varten;

| 32. | pitää tervetulleena, että vuoden 2006 alustavan tilinpäätöksen (osa 1, s. 67–71) toteutumalaskelmaa koskevat huomautukset sisälsivät menojen takaisin perimistä koskevan jakson; panee merkille, että takaisin perittyjen summien kokonaisarvo vuonna 2006 oli 634 000 000 euroa; toivoo, että komissio tekee tulevaisuudessa muita tällaisia parannuksia seurattavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

32.

pitää tervetulleena, että vuoden 2006 alustavan tilinpäätöksen (osa 1, s. 67–71) toteutumalaskelmaa koskevat huomautukset sisälsivät menojen takaisin perimistä koskevan jakson; panee merkille, että takaisin perittyjen summien kokonaisarvo vuonna 2006 oli 634 000 000 euroa; toivoo, että komissio tekee tulevaisuudessa muita tällaisia parannuksia seurattavuuden lisäämiseksi;

Komissiota neuvovien asiantuntijaryhmien kokoonpano

| 33. | panee merkille, että komissio on laatinut rekisterin (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) asiantuntijaryhmistä, jotka määritellään virallisiksi ja epävirallisiksi neuvoa-antaviksi elimiksi ja jotka on perustettu joko komission päätöksillä tai epävirallisesti komission yksiköiden toimesta avustamaan komissiota ja sen yksiköitä lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden valmistelussa; |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että komissio on laatinut rekisterin (http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/) asiantuntijaryhmistä, jotka määritellään virallisiksi ja epävirallisiksi neuvoa-antaviksi elimiksi ja jotka on perustettu joko komission päätöksillä tai epävirallisesti komission yksiköiden toimesta avustamaan komissiota ja sen yksiköitä lainsäädäntöehdotusten ja poliittisten aloitteiden valmistelussa;

| 34. | pitää tervetulleena varapuheenjohtaja Kallasin talousarvion valvontavaliokunnan pyynnöstä antamaa sitoumusta, jonka mukaan vuodesta 2008 alkaen:






  — | sekä virallisten että epävirallisten ryhmien kaikkien jäsenten nimet julkaistaan ja asetetaan yleisesti saataville komission asiantuntijaryhmiä koskevan rekisterin kautta, |
| --- | --- | --- |

34.

pitää tervetulleena varapuheenjohtaja Kallasin talousarvion valvontavaliokunnan pyynnöstä antamaa sitoumusta, jonka mukaan vuodesta 2008 alkaen:

—

sekä virallisten että epävirallisten ryhmien kaikkien jäsenten nimet julkaistaan ja asetetaan yleisesti saataville komission asiantuntijaryhmiä koskevan rekisterin kautta,

| — | kaikkien niiden asiantuntijoiden ja varajäsenten sekä tarkkailijoiden, joiden osallistuminen vaikuttaa talousarvioon, nimi, ammattinimike, sukupuoli, kotimaa ja tarvittaessa heidän edustamansa elin julkaistaan, jollei ole legitiimejä pakottavia perusteita toimia toisin, ja asetetaan yleisesti saataville asiantuntijaryhmiä koskevan rekisterin kautta, |
| --- | --- |

—

kaikkien niiden asiantuntijoiden ja varajäsenten sekä tarkkailijoiden, joiden osallistuminen vaikuttaa talousarvioon, nimi, ammattinimike, sukupuoli, kotimaa ja tarvittaessa heidän edustamansa elin julkaistaan, jollei ole legitiimejä pakottavia perusteita toimia toisin, ja asetetaan yleisesti saataville asiantuntijaryhmiä koskevan rekisterin kautta,

| — | henkilötiedot, joita ei julkaista tältä pohjalta, voidaan antaa Euroopan parlamentille tapauskohtaisesti sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 45/2001 (8) soveltamista puitesopimuksen liitteen I asiaa koskevien määräysten mukaisesti, |
| --- | --- |

—

henkilötiedot, joita ei julkaista tältä pohjalta, voidaan antaa Euroopan parlamentille tapauskohtaisesti sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 45/2001 (8) soveltamista puitesopimuksen liitteen I asiaa koskevien määräysten mukaisesti,

| — | otetaan käyttöön edistyksellinen hakumekanismi, jolla käyttäjä voi tehdä hakuja avainsanoilla kaikesta metatiedosta ja esimerkiksi tehdä hakuja asiantuntijoiden määrän, kotimaan tai kokoonpanon mukaan; |
| --- | --- |

—

otetaan käyttöön edistyksellinen hakumekanismi, jolla käyttäjä voi tehdä hakuja avainsanoilla kaikesta metatiedosta ja esimerkiksi tehdä hakuja asiantuntijoiden määrän, kotimaan tai kokoonpanon mukaan;

| 35. | panee merkille, että asiantuntijaryhmiä koskeva rekisteri ei kata:






  — | riippumattomia asiantuntijoita, joiden tehtävänä on avustaa komissiota tutkimuksen ja kehityksen puite-ohjelmien täytäntöönpanossa, |
| --- | --- | --- |

35.

panee merkille, että asiantuntijaryhmiä koskeva rekisteri ei kata:

—

riippumattomia asiantuntijoita, joiden tehtävänä on avustaa komissiota tutkimuksen ja kehityksen puite-ohjelmien täytäntöönpanossa,

| — | alakohtaisia ja monialaisia työmarkkinakomiteoita (joita vuonna 2005 oli toiminnassa noin 70), |
| --- | --- |

—

alakohtaisia ja monialaisia työmarkkinakomiteoita (joita vuonna 2005 oli toiminnassa noin 70),

| — | ”komitologiakomiteoita”, jotka avustavat komissiota politiikan aloilla, joilla komissiolle on siirretty täytäntöönpanovaltaa lainsäädännön täytäntöönpanoa varten (vuonna 2004 näitä oli yhteensä 250), |
| --- | --- |

—

”komitologiakomiteoita”, jotka avustavat komissiota politiikan aloilla, joilla komissiolle on siirretty täytäntöönpanovaltaa lainsäädännön täytäntöönpanoa varten (vuonna 2004 näitä oli yhteensä 250),

| — | yhteisiä elimiä, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin (vuonna 2004 näitä oli toiminnassa yhteensä 170); |
| --- | --- |

—

yhteisiä elimiä, jotka perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin (vuonna 2004 näitä oli toiminnassa yhteensä 170);

| 36. | ei hyväksy sitä, että nämä ryhmät jätetään rekisterin ulkopuolelle, ja odottaa komission ryhtyvän toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki asiantuntijaryhmät ovat rekisterissä, mukaan lukien tiedot komitologiakomiteoiden jäsenistä, yksittäisistä asiantuntijoista, yhteisistä elimistä ja työmarkkinakomiteoista, jotta varmistetaan, että samaa seurattavuuslähestymistapaa sovelletaan näiden asiantuntijaryhmien jäsenyyteen, jollei legitiimejä pakottavia syitä esitetä henkilö- ja tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

36.

ei hyväksy sitä, että nämä ryhmät jätetään rekisterin ulkopuolelle, ja odottaa komission ryhtyvän toimiin sen varmistamiseksi, että kaikki asiantuntijaryhmät ovat rekisterissä, mukaan lukien tiedot komitologiakomiteoiden jäsenistä, yksittäisistä asiantuntijoista, yhteisistä elimistä ja työmarkkinakomiteoista, jotta varmistetaan, että samaa seurattavuuslähestymistapaa sovelletaan näiden asiantuntijaryhmien jäsenyyteen, jollei legitiimejä pakottavia syitä esitetä henkilö- ja tapauskohtaisesti;

| 37. | kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti asiantuntijaryhmiensä kokoonpanon ennen vuoden 2008 loppua ja toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että eri eturyhmät ovat tasapuolisesti edustettuina asiantuntijaryhmien jäsenistössä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti asiantuntijaryhmiensä kokoonpanon ennen vuoden 2008 loppua ja toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että eri eturyhmät ovat tasapuolisesti edustettuina asiantuntijaryhmien jäsenistössä;

| 38. | pitää kiinni siitä, että komission on ennen vuoden 2008 loppua kehitettävä avoin, läpinäkyvä ja laajapohjainen prosessi uusien asiantuntijaryhmien jäsenten valitsemiseksi ja että sen on tiedotettava parlamentille uusista valintaperusteista viimeistään helmikuussa 2009; |
| --- | --- |

38.

pitää kiinni siitä, että komission on ennen vuoden 2008 loppua kehitettävä avoin, läpinäkyvä ja laajapohjainen prosessi uusien asiantuntijaryhmien jäsenten valitsemiseksi ja että sen on tiedotettava parlamentille uusista valintaperusteista viimeistään helmikuussa 2009;

Toimielinten sisäinen hallinnointi ja niiden vuosittaiset toimintakertomukset

| 39. | tunnustaa, että yhtiöiden tai EU:n toimielinten hyvän hallintotavan tärkeä osatekijä on se, että sidosryhmien ja suuren yleisön saatavilla on varainhoitoa koskevia tietoja muodossa, jonka keskivertolukija voi helposti ymmärtää; |
| --- | --- |

39.

tunnustaa, että yhtiöiden tai EU:n toimielinten hyvän hallintotavan tärkeä osatekijä on se, että sidosryhmien ja suuren yleisön saatavilla on varainhoitoa koskevia tietoja muodossa, jonka keskivertolukija voi helposti ymmärtää;

| 40. | toteaa, että kun tarkistettu varainhoitoasetus tuli voimaan vuonna 2003, tilanne on muuttunut vuosittaisten toimintakertomusten laatimisvelvollisuuden myötä, ja että nämä tarjoavat käytännössä yksityiskohtaisen kuvan toimielinten sisäisestä toiminnasta; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että kun tarkistettu varainhoitoasetus tuli voimaan vuonna 2003, tilanne on muuttunut vuosittaisten toimintakertomusten laatimisvelvollisuuden myötä, ja että nämä tarjoavat käytännössä yksityiskohtaisen kuvan toimielinten sisäisestä toiminnasta;

| 41. | onnittelee komissiota siitä, että sen pääosastojen ja muiden yksiköiden vuosittaiset toimintakertomukset (2004, 2005, 2006) ja komission yhteenveto ”Vuoden 2006 politiikan saavutukset” (KOM(2007)0067) on julkaistu sen internet-sivuilla http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm; |
| --- | --- |

41.

onnittelee komissiota siitä, että sen pääosastojen ja muiden yksiköiden vuosittaiset toimintakertomukset (2004, 2005, 2006) ja komission yhteenveto ”Vuoden 2006 politiikan saavutukset” (KOM(2007)0067) on julkaistu sen internet-sivuilla http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm;

| 42. | panee merkille, että komission mukaan sen vastuuvelvollisuusjärjestelmä (KOM(2006)0277) kulminoituu ja perustuu yhteenvetoon ja vuosittaisiin toimintakertomuksiin, ja koska pääjohtajat ja komissio ovat kollegiona poliittisessa vastuussa näissä kertomuksissa käsitellystä hallinnosta, kehottaa painokkaasti komissiota toteuttamaan päättäväisiä toimenpiteitä, jotta se voi antaa täydelliset tiedot siitä, miten 80 prosenttia EU:n varoista käytetään (yhteinen hallinnointi), koska muussa tapauksessa sen omaa vastuuta on pidettävä puutteellisena; |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että komission mukaan sen vastuuvelvollisuusjärjestelmä (KOM(2006)0277) kulminoituu ja perustuu yhteenvetoon ja vuosittaisiin toimintakertomuksiin, ja koska pääjohtajat ja komissio ovat kollegiona poliittisessa vastuussa näissä kertomuksissa käsitellystä hallinnosta, kehottaa painokkaasti komissiota toteuttamaan päättäväisiä toimenpiteitä, jotta se voi antaa täydelliset tiedot siitä, miten 80 prosenttia EU:n varoista käytetään (yhteinen hallinnointi), koska muussa tapauksessa sen omaa vastuuta on pidettävä puutteellisena;

| 43. | kehottaa tästä syystä komissiota tukemaan jäsenvaltioiden esittämiä kansallisia tarkastuslausumia, jotka antaisivat komissiolle mahdollisuuden ottaa täysi poliittinen vastuu koko EU:n varainhoidosta; kehottaa myös komissiota tukeutumaan enemmän kansallisten tilintarkastusvirastojen työhön ja ulkopuolisiin tarkastuksiin; |
| --- | --- |

43.

kehottaa tästä syystä komissiota tukemaan jäsenvaltioiden esittämiä kansallisia tarkastuslausumia, jotka antaisivat komissiolle mahdollisuuden ottaa täysi poliittinen vastuu koko EU:n varainhoidosta; kehottaa myös komissiota tukeutumaan enemmän kansallisten tilintarkastusvirastojen työhön ja ulkopuolisiin tarkastuksiin;

| 44. | pitää tervetulleena, että yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja Euroopan oikeusasiamies esittävät kaikki vuosikertomuksensa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle; |
| --- | --- |

44.

pitää tervetulleena, että yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja Euroopan oikeusasiamies esittävät kaikki vuosikertomuksensa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;

| 45. | katsoo, että muiden toimielinten, myös neuvoston ja Euroopan parlamentin, vuosittaiset toimintakertomukset olisi asetettava saataville niiden julkisilla internet-sivuilla seurattavuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että muiden toimielinten, myös neuvoston ja Euroopan parlamentin, vuosittaiset toimintakertomukset olisi asetettava saataville niiden julkisilla internet-sivuilla seurattavuuden parantamiseksi;

Petoksiin syyllistyvistä laadittavat mustat listat

| 46. | palauttaa mieliin, että yksi kysymyksistä, joita komissio käsitteli avoimuutta koskevan valmistelutyönsä yhteydessä (SEC(2005)1300), oli se, voitaisiinko petoksia torjua paremmin olemalla avoimempia tutkimusten tulosten suhteen, ja olisiko komission laadittava ja julkaistava ”musta lista” todistetuista petostapauksista, jotta syylliset voitaisiin nimetä; |
| --- | --- |

46.

palauttaa mieliin, että yksi kysymyksistä, joita komissio käsitteli avoimuutta koskevan valmistelutyönsä yhteydessä (SEC(2005)1300), oli se, voitaisiinko petoksia torjua paremmin olemalla avoimempia tutkimusten tulosten suhteen, ja olisiko komission laadittava ja julkaistava ”musta lista” todistetuista petostapauksista, jotta syylliset voitaisiin nimetä;

| 47. | panee merkille, että vaikka petoksiin syyllistyvistä laadittavia mustia listoja koskevaa kysymystä käsitellään laajasti komission sisäisessä työasiakirjassa (SEC(2005)1300), ajatusta ei sisällytetty komission vihreään kirjaan Euroopan avoimuusaloitteesta eikä myöhempään tiedonantoon; |
| --- | --- |

47.

panee merkille, että vaikka petoksiin syyllistyvistä laadittavia mustia listoja koskevaa kysymystä käsitellään laajasti komission sisäisessä työasiakirjassa (SEC(2005)1300), ajatusta ei sisällytetty komission vihreään kirjaan Euroopan avoimuusaloitteesta eikä myöhempään tiedonantoon;

| 48. | kehottaa komissiota harkitsemaan, miten vahvistettujen petostapausten ja niiden takana olevien tahojen julkinen ”musta lista” voitaisiin asettaa nähtäville syyllisten nimeämiseksi ja yleisölle voitaisiin tiedottaa yhteisön petostenvastaisten pyrkimysten tuloksista; |
| --- | --- |

48.

kehottaa komissiota harkitsemaan, miten vahvistettujen petostapausten ja niiden takana olevien tahojen julkinen ”musta lista” voitaisiin asettaa nähtäville syyllisten nimeämiseksi ja yleisölle voitaisiin tiedottaa yhteisön petostenvastaisten pyrkimysten tuloksista;

| 49. | korostaa, että EU:n taloudellisten etujen suojelemiseksi komissio otti Euroopan parlamentin pyynnöstä vuonna 1997 käyttöön viisitasoisen varhaisvaroitusjärjestelmän, joka auttaa komission yksiköitä tunnistamaan tahot, jotka aiheuttavat taloudellisia ja muita riskejä; panee merkille, että tämä järjestelmä kattaa sekä ”keskitetyn hallinnoinnin” (sopimukset ja tuet, joita komission yksiköt hallinnoivat suoraan) että yhteistyössä kolmansien maiden kanssa toteutetun hallinnoinnin; panee kuitenkin merkille, että varhaisvaroitusjärjestelmä ei vielä kata yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituja EU:n varoja (pääasiassa yhteinen maatalouspolitiikka ja rakennerahastot) eikä kansainvälisille järjestöille osoitettuja yhteisesti hallinnoituja varoja; |
| --- | --- |

49.

korostaa, että EU:n taloudellisten etujen suojelemiseksi komissio otti Euroopan parlamentin pyynnöstä vuonna 1997 käyttöön viisitasoisen varhaisvaroitusjärjestelmän, joka auttaa komission yksiköitä tunnistamaan tahot, jotka aiheuttavat taloudellisia ja muita riskejä; panee merkille, että tämä järjestelmä kattaa sekä ”keskitetyn hallinnoinnin” (sopimukset ja tuet, joita komission yksiköt hallinnoivat suoraan) että yhteistyössä kolmansien maiden kanssa toteutetun hallinnoinnin; panee kuitenkin merkille, että varhaisvaroitusjärjestelmä ei vielä kata yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoituja EU:n varoja (pääasiassa yhteinen maatalouspolitiikka ja rakennerahastot) eikä kansainvälisille järjestöille osoitettuja yhteisesti hallinnoituja varoja;

| 50. | panee merkille, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2006 vuosikertomuksen keskeisten tulosten mukaan määräysten noudattamista koskevat laiminlyönnit (esim. tarjousmenettely puuttui tai ei ollut pätevä) olivat rakennerahastopolitiikan alan sääntöjenvastaisuuksien pääasiallinen syy, ja koska EU:n taloudellisten etujen suojelu on keskeinen tavoite, kehottaa komissiota ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta esittämään vastuuvapauden myöntäjälle kertomuksen tarjousmenettelyissä yleisimmin esiintyneiden sääntöjenvastaisuuksien tai petosten tyypeistä sekä niiden taustalla olevista syistä; |
| --- | --- |

50.

panee merkille, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2006 vuosikertomuksen keskeisten tulosten mukaan määräysten noudattamista koskevat laiminlyönnit (esim. tarjousmenettely puuttui tai ei ollut pätevä) olivat rakennerahastopolitiikan alan sääntöjenvastaisuuksien pääasiallinen syy, ja koska EU:n taloudellisten etujen suojelu on keskeinen tavoite, kehottaa komissiota ja Euroopan tilintarkastustuomioistuinta esittämään vastuuvapauden myöntäjälle kertomuksen tarjousmenettelyissä yleisimmin esiintyneiden sääntöjenvastaisuuksien tai petosten tyypeistä sekä niiden taustalla olevista syistä;

| 51. | panee merkille, että tietosuojasyistä ja kyseisten tahojen legitiimien etujen suojelemiseksi sekä siksi, että varainhoitoasetus ei sisällä julkaisemisen sallivia säännöksiä, varhaisvaroitusjärjestelmän rekisteröinnit ovat tiukasti luottamuksellisia; |
| --- | --- |

51.

panee merkille, että tietosuojasyistä ja kyseisten tahojen legitiimien etujen suojelemiseksi sekä siksi, että varainhoitoasetus ei sisällä julkaisemisen sallivia säännöksiä, varhaisvaroitusjärjestelmän rekisteröinnit ovat tiukasti luottamuksellisia;

| 52. | palauttaa mieliin, että varainhoitoasetuksen 95 artiklan mukaisesti on määrä perustaa poissuljettuja ehdokkaita ja tarjoajia koskeva keskustietokanta (henkilötietojen suojelua koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti), jota kaikki toimielimet ja laitokset hallinnoivat yhteisesti ja joka on tarkoitus ottaa käyttöön 1. tammikuuta 2009; |
| --- | --- |

52.

palauttaa mieliin, että varainhoitoasetuksen 95 artiklan mukaisesti on määrä perustaa poissuljettuja ehdokkaita ja tarjoajia koskeva keskustietokanta (henkilötietojen suojelua koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti), jota kaikki toimielimet ja laitokset hallinnoivat yhteisesti ja joka on tarkoitus ottaa käyttöön 1. tammikuuta 2009;

| 53. | korostaa, että OLAF tarvitsee kiireellisesti eettiset säännöt, jotta voidaan taata syyttömyysolettaman noudattaminen, kun kyseessä ovat edunsaajat, joihin on kohdistettu pitkä ja raskas tutkintamenettely ja jotka lopulta todetaan syyttömiksi tuomioistuimessa ilman että he voivat saada korvausta tahrautuneesta maineestaan ja tappioistaan; |
| --- | --- |

53.

korostaa, että OLAF tarvitsee kiireellisesti eettiset säännöt, jotta voidaan taata syyttömyysolettaman noudattaminen, kun kyseessä ovat edunsaajat, joihin on kohdistettu pitkä ja raskas tutkintamenettely ja jotka lopulta todetaan syyttömiksi tuomioistuimessa ilman että he voivat saada korvausta tahrautuneesta maineestaan ja tappioistaan;

| 54. | panee merkille, että jäsenvaltioiden edellytetään toimittavan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot poissuljetuista hakijoista ja tarjoajista; panee lisäksi merkille, että oikeus tutustua tietokantaan ei ole yleinen, vaan se on rajoitettu EU:n toimielimiin, toimeenpanovirastoihin ja sääntelyvirastoihin (varainhoitoasetuksen 95 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

54.

panee merkille, että jäsenvaltioiden edellytetään toimittavan toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot poissuljetuista hakijoista ja tarjoajista; panee lisäksi merkille, että oikeus tutustua tietokantaan ei ole yleinen, vaan se on rajoitettu EU:n toimielimiin, toimeenpanovirastoihin ja sääntelyvirastoihin (varainhoitoasetuksen 95 artiklan 2 kohta);

*

* *

| 55. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja muille toimielimille. |
| --- | --- |

55.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja muille toimielimille.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1995/2006, annettu 13. joulukuuta 2006, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

(2)  Euroopan maaseuturahasto.

(3)  Euroopan maatalouden tukirahasto.

(4)  Ehdotus Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean sopimukseksi julkishallinnon ammattietiikan neuvoa-antavan ryhmän perustamisesta (SEC(2000)2077).

(5)  EUVL C 223, 22.9.2007, s. 1.

(6)  EUVL C 313 E, 20.12.2006, s. 125.

(7)  EUVL C 273, 15.11.2007, s. 1.

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18. joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/8

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen ja petostentorjunta — Vuosikertomukset 2005–2006

P6_TA(2008)0052

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta — Vuosikertomukset 2005–2006 (2006/2268(INI))

2009/C 184 E/02

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmista komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2006 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen — Petostentorjunta — Vuosikertomus 2005” (KOM(2006)0378) sekä sen liitteet (SEC(2006)0911 ja SEC(2006)0912),

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2007 annetun komission kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen — Petostentorjunta — Vuosikertomus 2006” (KOM(2007)0390) sekä sen liitteet (SEC(2007)0930 ja SEC(2007)0938),

ottaa huomioon OLAFin toimintakertomuksen vuodelta 2005 (1),

ottaa huomioon OLAFin toimintakertomuksen vuodelta 2006 (2),

ottaa huomioon OLAFin valvontakomitean toimintakertomuksen kaudelta joulukuu 2005–toukokuu 2007 (3),

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2005 (4),

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2006 (5),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan ja 280 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta 13. joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (6),

ottaa huomioon komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11. marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (7),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ja aluekehitysvaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A6-0009/2008),

| A. | ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 1 ja 2 kohdan sisällön, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan 1 ja 2 kohdan sisällön,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) 53 b artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
  ‘2.   Jotta talousarviota yhteistyössä toteutettaessa varat käytettäisiin asiaan sovellettavien säännösten ja periaatteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden on annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi tarvittavat toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskeviin alakohtaisiin asetuksiin sisältyvien täydentävien säännösten soveltamista. Tätä varten niiden on erityisesti:






  a) | varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein; |
| --- | --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) 53 b artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:

‘2.   Jotta talousarviota yhteistyössä toteutettaessa varat käytettäisiin asiaan sovellettavien säännösten ja periaatteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden on annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi tarvittavat toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskeviin alakohtaisiin asetuksiin sisältyvien täydentävien säännösten soveltamista. Tätä varten niiden on erityisesti:

a)

varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein;

| b) | estettävä sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä puututtava niihin; |
| --- | --- |

b)

estettävä sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä puututtava niihin;

| c) | perittävä takaisin aiheettomasti maksetut tai sääntöjenvastaisuuksien tai virheiden vuoksi menetetyt varat; |
| --- | --- |

c)

perittävä takaisin aiheettomasti maksetut tai sääntöjenvastaisuuksien tai virheiden vuoksi menetetyt varat;

| d) | varmistettava asiaa koskevin alakohtaisin asetuksin ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot. |
| --- | --- |

d)

varmistettava asiaa koskevin alakohtaisin asetuksin ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot.

Tätä varten jäsenvaltiot toteuttavat tarkastuksia ja kehittävät (...) vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän.’

Ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien laajuus

| 1. | pitää myönteisenä, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevat vuosikertomukset ja erityisesti kertomus varainhoitovuodelta 2006 ovat entistä analyyttisempiä; panee kuitenkin merkille, että tilastot perustuvat hyvin heterogeenisiin kansallisiin rakenteisiin, joiden hallinto-, oikeus-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmät ovat erilaisia; |
| --- | --- |

1.

pitää myönteisenä, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevat vuosikertomukset ja erityisesti kertomus varainhoitovuodelta 2006 ovat entistä analyyttisempiä; panee kuitenkin merkille, että tilastot perustuvat hyvin heterogeenisiin kansallisiin rakenteisiin, joiden hallinto-, oikeus-, valvonta- ja tarkastusjärjestelmät ovat erilaisia;

| 2. | vaatii, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevat vuosikertomukset sekä parlamentin niiden perusteella laatimat mietinnöt otetaan neuvoston esityslistalle ja että neuvosto toimittaa sen jälkeen huomautuksensa parlamentille ja komissiolle; |
| --- | --- |

2.

vaatii, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevat vuosikertomukset sekä parlamentin niiden perusteella laatimat mietinnöt otetaan neuvoston esityslistalle ja että neuvosto toimittaa sen jälkeen huomautuksensa parlamentille ja komissiolle;

| 3. | toteaa, että jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2006 omien varojen, maatalousmenojen ja rakennepoliittisten toimien alalla tapahtuneiden sääntöjenvastaisuuksien arvoksi yhteensä noin 1 143 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 1 024 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 982,3 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 922 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 1 150 miljoonaa euroa); katsoo, että jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen mukaan summa voidaan jakaa seuraavasti:






  — | omat varat: 353 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 328,4 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 212,4 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 269,9 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 367 miljoonaa euroa), |
| --- | --- | --- |

3.

toteaa, että jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2006 omien varojen, maatalousmenojen ja rakennepoliittisten toimien alalla tapahtuneiden sääntöjenvastaisuuksien arvoksi yhteensä noin 1 143 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 1 024 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 982,3 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 922 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 1 150 miljoonaa euroa); katsoo, että jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien tietojen mukaan summa voidaan jakaa seuraavasti:

—

omat varat: 353 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 328,4 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 212,4 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 269,9 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 367 miljoonaa euroa),

| — | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR): 87 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 102 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 82,1 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 169,7 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 198,1 miljoonaa euroa), |
| --- | --- |

—

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR): 87 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 102 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 82,1 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 169,7 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 198,1 miljoonaa euroa),

| — | rakennepoliittiset toimet: 703 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 601 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 694,5 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 482,2 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 614,1 miljoonaa euroa), |
| --- | --- |

—

rakennepoliittiset toimet: 703 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 601 miljoonaa euroa; vuonna 2004: 694,5 miljoonaa euroa; vuonna 2003: 482,2 miljoonaa euroa; vuonna 2002: 614,1 miljoonaa euroa),

toteaa lisäksi, että jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2006 liittymistä valmistelevan tuen alalla tapahtuneiden sääntöjenvastaisuuksien arvoksi yhteensä 12,32 miljoonaa euroa (vuonna 2005: 17,6 miljoonaa euroa);

| 4. | korostaa, että monet tekijät voivat vaikuttaa sääntöjenvastaisuuksien rahallisen arvon vuosittaisiin heilahteluihin; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että monet tekijät voivat vaikuttaa sääntöjenvastaisuuksien rahallisen arvon vuosittaisiin heilahteluihin;

| 5. | korostaa, että komissiolle ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien suuri määrä ei välttämättä tarkoita, että petosten määrä olisi korkea, vaan että se voi myös olla osoitus siitä, että käytettävät valvontamenetelmät ovat tehokkaita ja että jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet tiivistä yhteistyötä; pitää myönteisenä, että komissio on vuosikertomuksessaan 2006 korostanut tällaisen yhteistyön merkitystä; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että komissiolle ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien suuri määrä ei välttämättä tarkoita, että petosten määrä olisi korkea, vaan että se voi myös olla osoitus siitä, että käytettävät valvontamenetelmät ovat tehokkaita ja että jäsenvaltiot ja komissio ovat tehneet tiivistä yhteistyötä; pitää myönteisenä, että komissio on vuosikertomuksessaan 2006 korostanut tällaisen yhteistyön merkitystä;

Yleinen arvio

| 6. | toteaa, että sääntöjenvastaisuuksien arvo kasvoi (+ 7 prosenttia) omien varojen alalla 328 miljoonasta eurosta (2005) 353 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi televisioihin (2005: 69 miljoonaa euroa, 2006: 62,3 miljoonaa euroa) ja tupakkatuotteisiin (2005: 30,9 miljoonaa euroa, 2006: 27,6 miljoonaa euroa); panee merkille, että tapausten määrä on selvästi noussut Italiassa (+ 122 prosenttia) ja Alankomaissa (+ 81 prosenttia) ja että 113,4 miljoonaa euroa (32 prosenttia) on peritty takaisin vuonna 2006; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että sääntöjenvastaisuuksien arvo kasvoi (+ 7 prosenttia) omien varojen alalla 328 miljoonasta eurosta (2005) 353 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi televisioihin (2005: 69 miljoonaa euroa, 2006: 62,3 miljoonaa euroa) ja tupakkatuotteisiin (2005: 30,9 miljoonaa euroa, 2006: 27,6 miljoonaa euroa); panee merkille, että tapausten määrä on selvästi noussut Italiassa (+ 122 prosenttia) ja Alankomaissa (+ 81 prosenttia) ja että 113,4 miljoonaa euroa (32 prosenttia) on peritty takaisin vuonna 2006;

| 7. | panee merkille, että sääntöjenvastaisuuksien arvo väheni maatalousmenojen alalla 105 miljoonasta eurosta (2005) 87 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että Espanjan, Ranskan ja Italian osuus sääntöjenvastaisuuksista oli 57,2 prosenttia eli 64,9 miljoonaa euroa ja että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi maaseudun kehittämiseen, nautaeläintuotantoon sekä hedelmä- ja vihannesalaan; |
| --- | --- |

7.

panee merkille, että sääntöjenvastaisuuksien arvo väheni maatalousmenojen alalla 105 miljoonasta eurosta (2005) 87 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että Espanjan, Ranskan ja Italian osuus sääntöjenvastaisuuksista oli 57,2 prosenttia eli 64,9 miljoonaa euroa ja että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi maaseudun kehittämiseen, nautaeläintuotantoon sekä hedelmä- ja vihannesalaan;

| 8. | pitää myönteisenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) rahoituksesta 21. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (9) täytäntöönpanoa, jonka tavoitteena on tarjota jäsenvaltioille yksinkertaistettu ja entistä tehokkaampi oikeudellinen kehys sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää varten; kehottaa komissiota arvioimaan säädöksen soveltamista ja antamaan asiasta kertomuksen parlamentille; |
| --- | --- |

8.

pitää myönteisenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) rahoituksesta 21. kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (9) täytäntöönpanoa, jonka tavoitteena on tarjota jäsenvaltioille yksinkertaistettu ja entistä tehokkaampi oikeudellinen kehys sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintää varten; kehottaa komissiota arvioimaan säädöksen soveltamista ja antamaan asiasta kertomuksen parlamentille;

| 9. | panee tyytyväisenä merkille, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jonka avulla käsitellään 68 prosenttia operaatioista, on toimiva ja on mahdollistanut sen, että huomattava määrä sääntöjenvastaisuuksista pystytään havaitsemaan; |
| --- | --- |

9.

panee tyytyväisenä merkille, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jonka avulla käsitellään 68 prosenttia operaatioista, on toimiva ja on mahdollistanut sen, että huomattava määrä sääntöjenvastaisuuksista pystytään havaitsemaan;

| 10. | panee huolestuneena merkille, että aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintä on edelleen vähäistä ja vaihtelee eri jäsenvaltioissa, ja kehottaa komissiota tehostamaan aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintää, sillä mahdollisuudet takaisinperintään pienenevät ajan myötä; |
| --- | --- |

10.

panee huolestuneena merkille, että aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintä on edelleen vähäistä ja vaihtelee eri jäsenvaltioissa, ja kehottaa komissiota tehostamaan aiheettomasti maksettujen summien takaisinperintää, sillä mahdollisuudet takaisinperintään pienenevät ajan myötä;

| 11. | katsoo, että jos määrien periminen jää tietyissä jäsenvaltioissa jatkuvasti alhaiselle tasolle, komission olisi sovellettava korjaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että jos määrien periminen jää tietyissä jäsenvaltioissa jatkuvasti alhaiselle tasolle, komission olisi sovellettava korjaavia toimenpiteitä;

| 12. | antaa täyden tukensa komissiolle maksujen keskeyttämistä koskevan lainsäädännön tiukassa soveltamisessa ja vaatii soveltamaan yhteisen maatalouspolitiikan rahoitukseen samaa menettelyä kuin jo toteutetut toimet (10) sen varmistamiseksi, että varoja ei myönnetä, jos komissiolla ei ole täydellisiä takeita edunsaajavaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmien luotettavuudesta; |
| --- | --- |

12.

antaa täyden tukensa komissiolle maksujen keskeyttämistä koskevan lainsäädännön tiukassa soveltamisessa ja vaatii soveltamaan yhteisen maatalouspolitiikan rahoitukseen samaa menettelyä kuin jo toteutetut toimet (10) sen varmistamiseksi, että varoja ei myönnetä, jos komissiolla ei ole täydellisiä takeita edunsaajavaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmien luotettavuudesta;

| 13. | kehottaa komissiota yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta annettavassa vuosikertomuksessaan arvioimaan viljelijöille maksettavien summien seurantajärjestelmien tehokkuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta annettavassa vuosikertomuksessaan arvioimaan viljelijöille maksettavien summien seurantajärjestelmien tehokkuutta ja avoimuutta;

| 14. | on tyytyväinen perinnästä vastaavaan erityisryhmään (Task Force on Recovery) (11), joka on pystynyt selvittämään suuren osan aiempien vuosien sääntöjenvastaisuuksista (1971–2006: 3 061 miljoonaa euroa); toteaa, että jäsenvaltiot ovat vastaavasti perineet takaisin 898 miljoonaa euroa, ja 1 200 miljoonaa euroa on saatu selvitettyä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan menettelyn avulla; korostaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden olisi oltava paljon valppaampia välttääkseen sääntöjenvastaisuudet ja pystyäkseen perimään varoja takaisin; |
| --- | --- |

14.

on tyytyväinen perinnästä vastaavaan erityisryhmään (Task Force on Recovery) (11), joka on pystynyt selvittämään suuren osan aiempien vuosien sääntöjenvastaisuuksista (1971–2006: 3 061 miljoonaa euroa); toteaa, että jäsenvaltiot ovat vastaavasti perineet takaisin 898 miljoonaa euroa, ja 1 200 miljoonaa euroa on saatu selvitettyä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan menettelyn avulla; korostaa kuitenkin, että jäsenvaltioiden olisi oltava paljon valppaampia välttääkseen sääntöjenvastaisuudet ja pystyäkseen perimään varoja takaisin;

| 15. | panee merkille, että komissio antoi toisen kertomuksen ”mustan listan” järjestelmän toteuttamisessa esiintyneistä puutteista (neuvoston asetus (EY) N:o 1469/95 (12)), ja kehottaa EU:n toimielimiä keskustelemaan entistä laajemmin tulevista toimista sekä pitää ilmeisenä, että rangaistuksia olisi kovennettava tuntuvasti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät noudata velvoitteitaan etenkin aiheettomasti maksettujen määrien palauttamista koskevissa tapauksissa; |
| --- | --- |

15.

panee merkille, että komissio antoi toisen kertomuksen ”mustan listan” järjestelmän toteuttamisessa esiintyneistä puutteista (neuvoston asetus (EY) N:o 1469/95 (12)), ja kehottaa EU:n toimielimiä keskustelemaan entistä laajemmin tulevista toimista sekä pitää ilmeisenä, että rangaistuksia olisi kovennettava tuntuvasti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät noudata velvoitteitaan etenkin aiheettomasti maksettujen määrien palauttamista koskevissa tapauksissa;

| 16. | panee merkille, että sääntöjenvastaisuuksien arvo rakennepoliittisten toimien alalla kasvoi 17 prosenttia: 601 miljoonasta eurosta (2005) 703 miljoonaan euroon (2006) (rakennerahastot 517 miljoonaa euroa, koheesiorahasto 186 miljoonaa euroa); toteaa, että sääntöjenvastaisuudet koskivat pääasiassa (75 prosenttia) Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR); panee merkille, että Saksa, Espanja, Italia, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta aiheuttivat noin 85 prosenttia rakennerahastoja koskeneista sääntöjenvastaisuuksista (438,1 miljoonaa euroa) vuonna 2006; toteaa, että edunsaajat ovat useissa tapauksissa laskuttaneet ei-tukikelpoisia menoja ja että asia on havaittu asiakirjojen tarkastuksen jälkeen; |
| --- | --- |

16.

panee merkille, että sääntöjenvastaisuuksien arvo rakennepoliittisten toimien alalla kasvoi 17 prosenttia: 601 miljoonasta eurosta (2005) 703 miljoonaan euroon (2006) (rakennerahastot 517 miljoonaa euroa, koheesiorahasto 186 miljoonaa euroa); toteaa, että sääntöjenvastaisuudet koskivat pääasiassa (75 prosenttia) Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR); panee merkille, että Saksa, Espanja, Italia, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta aiheuttivat noin 85 prosenttia rakennerahastoja koskeneista sääntöjenvastaisuuksista (438,1 miljoonaa euroa) vuonna 2006; toteaa, että edunsaajat ovat useissa tapauksissa laskuttaneet ei-tukikelpoisia menoja ja että asia on havaittu asiakirjojen tarkastuksen jälkeen;

| 17. | pitää valitettavana, että nykyisellä ohjelmakaudella tarkastetuista, rakennerahastovaroista rahoitetuista 95 hankkeesta 60:een liittyi olennaisia virheitä ilmoitetuissa hankemenoissa, mikä tarkoittaa, että säännönvastaisuuksien määrä on kasvanut edellisestä vuodesta; katsoo, että olisi tarkastettava suurempi määrä hankkeita, jotta tehtyjen päätelmien perusteella voitaisiin muotoilla selkeitä suosituksia varainhoidon parantamiseksi; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että nykyisellä ohjelmakaudella tarkastetuista, rakennerahastovaroista rahoitetuista 95 hankkeesta 60:een liittyi olennaisia virheitä ilmoitetuissa hankemenoissa, mikä tarkoittaa, että säännönvastaisuuksien määrä on kasvanut edellisestä vuodesta; katsoo, että olisi tarkastettava suurempi määrä hankkeita, jotta tehtyjen päätelmien perusteella voitaisiin muotoilla selkeitä suosituksia varainhoidon parantamiseksi;

| 18. | toteaa, että 703 miljoonasta eurosta on vielä vuoden 2006 osalta perimättä 266,5 miljoonaa euroa, kun taas edeltäviltä vuosilta on vielä perittävä takaisin 762 miljoonaa euroa; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille kahdesti vuodessa tiedot siitä, miten asiassa on edistytty, sekä toteutetuista toimenpiteistä maksamatta olevien määrien perinnän nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että 703 miljoonasta eurosta on vielä vuoden 2006 osalta perimättä 266,5 miljoonaa euroa, kun taas edeltäviltä vuosilta on vielä perittävä takaisin 762 miljoonaa euroa; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentin asiasta vastaaville valiokunnille kahdesti vuodessa tiedot siitä, miten asiassa on edistytty, sekä toteutetuista toimenpiteistä maksamatta olevien määrien perinnän nopeuttamiseksi;

| 19. | panee merkille, että liittymistä valmistelevan tuen alalla rahallinen arvo laski 26,5 miljoonasta eurosta (2005) 12,3 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että yleisimpiä virheitä olivat ei-tukikelpoisten menojen laskuttaminen ja sopimusmääräysten tai säännösten noudattamatta jättäminen; toteaa, että siitä alkaen kun tukea on maksettu, on peritty takaisin yhteensä 11 miljoonaa euroa; panee kuitenkin merkille, että edelleen on perimättä takaisin 14 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että liittymistä valmistelevan tuen alalla rahallinen arvo laski 26,5 miljoonasta eurosta (2005) 12,3 miljoonaan euroon (2006); toteaa, että yleisimpiä virheitä olivat ei-tukikelpoisten menojen laskuttaminen ja sopimusmääräysten tai säännösten noudattamatta jättäminen; toteaa, että siitä alkaen kun tukea on maksettu, on peritty takaisin yhteensä 11 miljoonaa euroa; panee kuitenkin merkille, että edelleen on perimättä takaisin 14 miljoonaa euroa;

| 20. | on edelleen ehdottomasti sitä mieltä, että jos ylipäänsä halutaan saada aikaan myönteinen tarkastuslausuma, jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten, myös tilintarkastustuomioistuimen, on päästävä poliittiseen yhteisymmärrykseen siitä, mikä on hyväksyttävä virheiden määrä; |
| --- | --- |

20.

on edelleen ehdottomasti sitä mieltä, että jos ylipäänsä halutaan saada aikaan myönteinen tarkastuslausuma, jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten, myös tilintarkastustuomioistuimen, on päästävä poliittiseen yhteisymmärrykseen siitä, mikä on hyväksyttävä virheiden määrä;

Havaitut heikkoudet

| 21. | kehottaa komissiota sisällyttämään vuoden 2008 vuosikertomukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta erittelyn jäsenvaltioiden rakenteista, jotka osallistuvat sääntöjenvastaisuuksien torjuntaan; katsoo, että kyseisen analyysin olisi vastattava muun muassa seuraaviin kysymyksiin, jotta parlamentti saisi selvemmän kuvan petosten torjuntaa koskevan sääntelykehyksen soveltamisesta:






  — | mitkä jäsenvaltioiden viranomaiset ovat osallistuvat tähän? |
| --- | --- | --- |

21.

kehottaa komissiota sisällyttämään vuoden 2008 vuosikertomukseen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta erittelyn jäsenvaltioiden rakenteista, jotka osallistuvat sääntöjenvastaisuuksien torjuntaan; katsoo, että kyseisen analyysin olisi vastattava muun muassa seuraaviin kysymyksiin, jotta parlamentti saisi selvemmän kuvan petosten torjuntaa koskevan sääntelykehyksen soveltamisesta:

—

mitkä jäsenvaltioiden viranomaiset ovat osallistuvat tähän?

| — | miten ne järjestävät keskinäisen yhteistyönsä? |
| --- | --- |

—

miten ne järjestävät keskinäisen yhteistyönsä?

| — | millaiset tarkastusvaltuudet kansallisilla viranomaisilla on? |
| --- | --- |

—

millaiset tarkastusvaltuudet kansallisilla viranomaisilla on?

| — | toimivatko kansalliset viranomaiset vuotuisen ohjelman perusteella? |
| --- | --- |

—

toimivatko kansalliset viranomaiset vuotuisen ohjelman perusteella?

| — | ovatko ne velvollisia laatimaan selvityksen valvontatoimintansa tavoitteista? |
| --- | --- |

—

ovatko ne velvollisia laatimaan selvityksen valvontatoimintansa tavoitteista?

| — | ovatko kansalliset viranomaiset velvollisia laatimaan selvityksen unionin varojen käytöstä? |
| --- | --- |

—

ovatko kansalliset viranomaiset velvollisia laatimaan selvityksen unionin varojen käytöstä?

| — | miten ne tekevät yhteistyötä OLAFin kanssa ja miten niiden havainnoista ilmoitetaan komissiolle? |
| --- | --- |

—

miten ne tekevät yhteistyötä OLAFin kanssa ja miten niiden havainnoista ilmoitetaan komissiolle?

| — | mihin eurooppalaisiin tietokantoihin niillä on suora pääsy? |
| --- | --- |

—

mihin eurooppalaisiin tietokantoihin niillä on suora pääsy?

| — | mihin kansallisiin tietokantoihin komissiolla on pääsy? |
| --- | --- |

—

mihin kansallisiin tietokantoihin komissiolla on pääsy?

| — | mitkä ovat valvonnan arvioidut kustannukset? |
| --- | --- |

—

mitkä ovat valvonnan arvioidut kustannukset?

| — | mitä mekanismeja käytetään sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamiseen? |
| --- | --- |

—

mitä mekanismeja käytetään sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamiseen?

| — | mikä on neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 täytäntöönpanon nykytilanne? |
| --- | --- |

—

mikä on neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 täytäntöönpanon nykytilanne?

| 22. | kehottaa komissiota ilmoittamaan omien varojen osalta, mitä se aikoo jatkossa tehdä saadakseen televisioiden, savukkeiden ja yleisesti ottaen väärennösten vilpillisen tuonnin loppumaan; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että OLAF on voinut perustaa sivutoimipisteen Kiinaan; kannustaa komissiota vahvistamaan toimintaa väärennösten torjumiseksi; kehottaa komissiota antamaan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevassa vuosikertomuksessa 2007, joka julkaistaan heinäkuussa 2008, selvityksen aloitteista ja toimista, joita on tehty ja toteutettu parlamentin 11. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Philip Morrisin välisen, savukkeiden salakuljetuksen torjumiseen tähtäävän sopimuksen seurauksista ja yhteisön passitusjärjestelmän tutkintavaliokunnan suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä antaman päätöslauselman (13) perusteella; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota ilmoittamaan omien varojen osalta, mitä se aikoo jatkossa tehdä saadakseen televisioiden, savukkeiden ja yleisesti ottaen väärennösten vilpillisen tuonnin loppumaan; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että OLAF on voinut perustaa sivutoimipisteen Kiinaan; kannustaa komissiota vahvistamaan toimintaa väärennösten torjumiseksi; kehottaa komissiota antamaan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevassa vuosikertomuksessa 2007, joka julkaistaan heinäkuussa 2008, selvityksen aloitteista ja toimista, joita on tehty ja toteutettu parlamentin 11. lokakuuta 2007 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Philip Morrisin välisen, savukkeiden salakuljetuksen torjumiseen tähtäävän sopimuksen seurauksista ja yhteisön passitusjärjestelmän tutkintavaliokunnan suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä antaman päätöslauselman (13) perusteella;

| 23. | pitää täysin mahdottomana hyväksyä sitä, että Saksa ja Espanja eivät moneen vuoteen ole välittäneet komissiolle sähköisessä muodossa sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä tietoja maatalousmenojen alalla; toteaa lisäksi, että kyseisten kahden maan vastuulle lankeaa 38 prosenttia (33,2 miljoonaa euroa) sääntöjenvastaisuuksista ja että Saksa ei enää anna tietoja asianomaisista henkilöistä ja yrityksistä, vaikka se olisi velvollinen tekemään niin; kehottaa näin ollen komissiota aloittamaan rikkomismenettelyt näitä kahta jäsenvaltiota vastaan ja pidättämään 10 prosenttia maatalousmaksuista menettelyn ajaksi; pyytää talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajaa lähettämään asianomaisille pysyville edustustoille selvityspyyntökirjeen; |
| --- | --- |

23.

pitää täysin mahdottomana hyväksyä sitä, että Saksa ja Espanja eivät moneen vuoteen ole välittäneet komissiolle sähköisessä muodossa sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä tietoja maatalousmenojen alalla; toteaa lisäksi, että kyseisten kahden maan vastuulle lankeaa 38 prosenttia (33,2 miljoonaa euroa) sääntöjenvastaisuuksista ja että Saksa ei enää anna tietoja asianomaisista henkilöistä ja yrityksistä, vaikka se olisi velvollinen tekemään niin; kehottaa näin ollen komissiota aloittamaan rikkomismenettelyt näitä kahta jäsenvaltiota vastaan ja pidättämään 10 prosenttia maatalousmaksuista menettelyn ajaksi; pyytää talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajaa lähettämään asianomaisille pysyville edustustoille selvityspyyntökirjeen;

| 24. | pitää mahdottomana hyväksyä, että sääntöjenvastaisuuden tapahtumisajankohdasta siihen, kun kyseisestä sääntöjenvastaisuudesta ilmoitetaan komissiolle, kuluu 39 kuukautta, koska takaisinperintä hankaloituu entisestään näin pitkän viiveen vuoksi; tiedustelee komissiolta, mihin toimiin se on ryhtynyt saadakseen jäsenvaltiot kuriin; toteaa, että jäsenvaltioiden toiminta osoittaa valppauden puutetta; |
| --- | --- |

24.

pitää mahdottomana hyväksyä, että sääntöjenvastaisuuden tapahtumisajankohdasta siihen, kun kyseisestä sääntöjenvastaisuudesta ilmoitetaan komissiolle, kuluu 39 kuukautta, koska takaisinperintä hankaloituu entisestään näin pitkän viiveen vuoksi; tiedustelee komissiolta, mihin toimiin se on ryhtynyt saadakseen jäsenvaltiot kuriin; toteaa, että jäsenvaltioiden toiminta osoittaa valppauden puutetta;

| 25. | tiedustelee, mitä komissio on tehnyt vähentääkseen sääntöjenvastaisuuksien määrää maaseudun kehittämisen, nautaeläintuotannon ja hedelmä- ja vihannestuotannon alalla; |
| --- | --- |

25.

tiedustelee, mitä komissio on tehnyt vähentääkseen sääntöjenvastaisuuksien määrää maaseudun kehittämisen, nautaeläintuotannon ja hedelmä- ja vihannestuotannon alalla;

| 26. | vaatii, että komissio toimii tinkimättömästi, jollei Kreikka noudata yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän käyttöönottoa koskevaa toimintasuunnitelmaa (14); haluaisi saada tiedot yhteisön talousarviosta Kreikalle yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän perustamista varten maksettujen avustusten tai tukien kokonaismäärästä ja siitä, voidaanko määrä periä takaisin, jos järjestelmä ei ole täysimääräisesti toiminnassa syyskuuhun 2008 mennessä; |
| --- | --- |

26.

vaatii, että komissio toimii tinkimättömästi, jollei Kreikka noudata yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän käyttöönottoa koskevaa toimintasuunnitelmaa (14); haluaisi saada tiedot yhteisön talousarviosta Kreikalle yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän perustamista varten maksettujen avustusten tai tukien kokonaismäärästä ja siitä, voidaanko määrä periä takaisin, jos järjestelmä ei ole täysimääräisesti toiminnassa syyskuuhun 2008 mennessä;

| 27. | toteaa, että rakennepoliittisten toimien alalla 84 prosenttia kaikista sääntöjenvastaisuuksista rekisteröitiin Italiassa (2006: 228,2 miljoonaa euroa), Espanjassa (2006: 85,7 miljoonaa euroa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (2006: 59,8 miljoonaa euroa), Portugalissa (2006: 37,2 miljoonaa euroa) ja Saksassa (2006: 27,2 miljoonaa euroa); toteaa lisäksi, että Saksa ja Espanja eivät kumpikaan käytä petostentorjunta-alan varmennetun tietoverkon sähköistä muotoa ja että Saksa ei myöskään lähetä tietoja asianomaisista henkilöistä ja yrityksistä; pyytää talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajaa lähettämään asianomaisille pysyville edustustoille selvityspyyntökirjeen; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että rakennepoliittisten toimien alalla 84 prosenttia kaikista sääntöjenvastaisuuksista rekisteröitiin Italiassa (2006: 228,2 miljoonaa euroa), Espanjassa (2006: 85,7 miljoonaa euroa), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (2006: 59,8 miljoonaa euroa), Portugalissa (2006: 37,2 miljoonaa euroa) ja Saksassa (2006: 27,2 miljoonaa euroa); toteaa lisäksi, että Saksa ja Espanja eivät kumpikaan käytä petostentorjunta-alan varmennetun tietoverkon sähköistä muotoa ja että Saksa ei myöskään lähetä tietoja asianomaisista henkilöistä ja yrityksistä; pyytää talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajaa lähettämään asianomaisille pysyville edustustoille selvityspyyntökirjeen;

| 28. | toteaa tässä yhteydessä ohjelmakauden 2000–2006 osoittaneen, että liian monimutkaiset säännöt ja tehottomat valvontajärjestelmät vaikuttavat sääntöjenvastaisuuksien syntymiseen; toteaa, että maksut ovat lisäksi saapuneet edunsaajille hyvin myöhäisessä vaiheessa; on näin ollen tyytyväinen parannuksiin, joita on saatu Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1083/2006 (15); toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan yleisesti enemmän mukaan ohjelmasuunnitteluun ja rahoituksen toteutukseen; |
| --- | --- |

28.

toteaa tässä yhteydessä ohjelmakauden 2000–2006 osoittaneen, että liian monimutkaiset säännöt ja tehottomat valvontajärjestelmät vaikuttavat sääntöjenvastaisuuksien syntymiseen; toteaa, että maksut ovat lisäksi saapuneet edunsaajille hyvin myöhäisessä vaiheessa; on näin ollen tyytyväinen parannuksiin, joita on saatu Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1083/2006 (15); toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset otetaan yleisesti enemmän mukaan ohjelmasuunnitteluun ja rahoituksen toteutukseen;

| 29. | muistuttaa, että parlamentti totesi yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (vuosikertomus 2004) 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman (16) 11 kohdassa seuraavaa: ”katsoo ..., että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kertomuskaudella 2005 todettuihin rakennepoliittisia toimenpiteitä koskeviin sääntöjenvastaisuuksiin”; joutuu kuitenkin toteamaan, että tilanne näyttää edelleen heikentyneen; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että parlamentti totesi yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (vuosikertomus 2004) 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman (16) 11 kohdassa seuraavaa: ”katsoo ..., että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kertomuskaudella 2005 todettuihin rakennepoliittisia toimenpiteitä koskeviin sääntöjenvastaisuuksiin”; joutuu kuitenkin toteamaan, että tilanne näyttää edelleen heikentyneen;

| 30. | katsoo, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisön varojen väärinkäyttöön erikoistuneisiin rikollisverkostoihin; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisön varojen väärinkäyttöön erikoistuneisiin rikollisverkostoihin;

| 31. | kehottaa komissiota toimittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle yksityiskohtaisen selvityksen järjestelmästä tai järjestelmistä, joita järjestäytyneet rikollisjärjestöt käyttävät mafian tapaan tai muulla tavoin vahingoittaakseen yhteisön taloudellisia etuja; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota toimittamaan talousarvion valvontavaliokunnalle yksityiskohtaisen selvityksen järjestelmästä tai järjestelmistä, joita järjestäytyneet rikollisjärjestöt käyttävät mafian tapaan tai muulla tavoin vahingoittaakseen yhteisön taloudellisia etuja;

| 32. | on erittäin huolestunut tilintarkastustuomioistuimen presidentin lausunnosta, jonka mukaan jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät olivat yleensä tehottomia tai kohtalaisen tehottomia, ja komission harjoittama niiden toimivuuden valvonta vain kohtalaisen tehokasta (17); |
| --- | --- |

32.

on erittäin huolestunut tilintarkastustuomioistuimen presidentin lausunnosta, jonka mukaan jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät olivat yleensä tehottomia tai kohtalaisen tehottomia, ja komission harjoittama niiden toimivuuden valvonta vain kohtalaisen tehokasta (17);

| 33. | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita takaamaan valvontajärjestelmiensä laadun antamalla asianmukaisella poliittisella tasolla kansallisen julistuksen yhteistyössä hallinnoitavista yhteisön varoista; kehottaa komissiota puolustamaan aktiivisesti tätä ajatusta ja tekemään saavutetusta edistyksestä selkoa yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevassa vuosikertomuksessa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa näin ollen jäsenvaltioita takaamaan valvontajärjestelmiensä laadun antamalla asianmukaisella poliittisella tasolla kansallisen julistuksen yhteistyössä hallinnoitavista yhteisön varoista; kehottaa komissiota puolustamaan aktiivisesti tätä ajatusta ja tekemään saavutetusta edistyksestä selkoa yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevassa vuosikertomuksessa;

| 34. | kehottaa komissiota toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä, mahdollisesti myös rikkomismenettelyjä, niiden jäsenvaltioiden suhteen, jotka eivät anna apuaan komission yksiköille niiden suorittaessa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 tarkoitettuja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota toteuttamaan aiheellisia toimenpiteitä, mahdollisesti myös rikkomismenettelyjä, niiden jäsenvaltioiden suhteen, jotka eivät anna apuaan komission yksiköille niiden suorittaessa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 tarkoitettuja paikan päällä tehtäviä tarkastuksia;

| 35. | kehottaa tässä yhteydessä komissiota myös pohtimaan, olisiko tulevassa yhteisön lainsäädännössä otettava osana yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia käyttöön sitovia ja suojaavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sääntöjenvastaiset maksut saadaan takaisin perintämenettelyn päätteeksi, kuten esimerkiksi jäsenvaltioiden yhteisöille antama vakuus edunsaajien käyttämistä yhteisön varoista; |
| --- | --- |

35.

kehottaa tässä yhteydessä komissiota myös pohtimaan, olisiko tulevassa yhteisön lainsäädännössä otettava osana yhteistyössä toteutettavaa hallinnointia käyttöön sitovia ja suojaavia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sääntöjenvastaiset maksut saadaan takaisin perintämenettelyn päätteeksi, kuten esimerkiksi jäsenvaltioiden yhteisöille antama vakuus edunsaajien käyttämistä yhteisön varoista;

| 36. | huomauttaa, että rakennepoliittisten toimien alalla vuodelta 2006 ja sitä edeltäviltä vuosilta on yli 1 000 miljoonaa euroa perimättä takaisin; |
| --- | --- |

36.

huomauttaa, että rakennepoliittisten toimien alalla vuodelta 2006 ja sitä edeltäviltä vuosilta on yli 1 000 miljoonaa euroa perimättä takaisin;

| 37. | korostaa jäsenvaltioiden välitöntä velvollisuutta periä takaisin varat, joiden maksuun liittyy sääntöjenvastaisuuksia; kannustaa jälleen komissiota keskeyttämään välimaksujen maksamisen jäsenvaltioille vakavissa sääntöjenvastaisuustapauksissa; tunnustaa, että on välttämätöntä reagoida asianmukaisesti silloin, kun jonkin jäsenvaltion varainhoito- ja valvontajärjestelmät ovat puutteelliset, ja muistuttaa, että petokset ja sääntöjenvastaisuudet vahingoittavat Euroopan unionin toimintaa ja erityisesti rakennetoimia koskevia hankkeita; |
| --- | --- |

37.

korostaa jäsenvaltioiden välitöntä velvollisuutta periä takaisin varat, joiden maksuun liittyy sääntöjenvastaisuuksia; kannustaa jälleen komissiota keskeyttämään välimaksujen maksamisen jäsenvaltioille vakavissa sääntöjenvastaisuustapauksissa; tunnustaa, että on välttämätöntä reagoida asianmukaisesti silloin, kun jonkin jäsenvaltion varainhoito- ja valvontajärjestelmät ovat puutteelliset, ja muistuttaa, että petokset ja sääntöjenvastaisuudet vahingoittavat Euroopan unionin toimintaa ja erityisesti rakennetoimia koskevia hankkeita;

| 38. | ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että avoimuutta koskevan eurooppalaisen aloitteen myötä tiedot rakennerahastotukea saavista julkistetaan, ja vaatii määräämään jäsenvaltioissa sitovan velvoitteen julkaista kaikista komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimista yhteisön rahastoista osoitettavien varojen edunsaajien ja niistä rahoitettujen hankkeiden tiedot; |
| --- | --- |

38.

ilmaisee tyytyväisyytensä siitä, että avoimuutta koskevan eurooppalaisen aloitteen myötä tiedot rakennerahastotukea saavista julkistetaan, ja vaatii määräämään jäsenvaltioissa sitovan velvoitteen julkaista kaikista komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä hallinnoimista yhteisön rahastoista osoitettavien varojen edunsaajien ja niistä rahoitettujen hankkeiden tiedot;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan vuosittain komissiolle lopullisesti menetetyistä määristä aiheutuvan taloudellisen tappion, joka komission olisi sisällytettävä vuosikertomukseensa; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan vuosittain komissiolle lopullisesti menetetyistä määristä aiheutuvan taloudellisen tappion, joka komission olisi sisällytettävä vuosikertomukseensa;

| 40. | kehottaa myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamaan komissiolle ja OLAFille kerran vuodessa tuomioistuinten antamat tuomiot rakennerahastojen vilpillisestä käytöstä; |
| --- | --- |

40.

kehottaa myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ilmoittamaan komissiolle ja OLAFille kerran vuodessa tuomioistuinten antamat tuomiot rakennerahastojen vilpillisestä käytöstä;

| 41. | kehottaa komissiota ottamaan kantaa tilintarkastustuomioistuimen sen työstä antamaan kielteiseen arvioon ja kertomaan samalla, mitä se on tehnyt jäsenvaltioissa parantaakseen tilannetta, joka haittaa yhteisön taloudellisten etujen suojaamista; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota ottamaan kantaa tilintarkastustuomioistuimen sen työstä antamaan kielteiseen arvioon ja kertomaan samalla, mitä se on tehnyt jäsenvaltioissa parantaakseen tilannetta, joka haittaa yhteisön taloudellisten etujen suojaamista;

| 42. | kehottaa samalla komissiota antamaan useammin palautetta jäsenvaltioille ja kertomaan, miten se on käyttänyt toimitettuja tietoja ja mitä jatkotoimia se on toteuttanut ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien perusteella; |
| --- | --- |

42.

kehottaa samalla komissiota antamaan useammin palautetta jäsenvaltioille ja kertomaan, miten se on käyttänyt toimitettuja tietoja ja mitä jatkotoimia se on toteuttanut ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien perusteella;

| 43. | toteaa, että liittymistä valmistelevan tuen alalla Bulgarian (2006: 1,7 miljoonaa euroa), Puolan (2006: 2,4 miljoonaa euroa), Romanian (2006: 5,5 miljoonaa euroa) ja Slovakian (2006: 1,9 miljoonaa euroa) vastuulle lankeaa 94 prosenttia sääntöjenvastaisuuksista; panee merkille, että tässä yhteydessä komissio on korostanut tarvetta saada aikaan yhteinen tulkinta ja käyttää ohjeita ja työasiakirjoja yhdenmukaisesti; pyytää näin ollen komissiota ilmoittamaan parlamentille, mitä toimia se on asiassa toteuttanut; |
| --- | --- |

43.

toteaa, että liittymistä valmistelevan tuen alalla Bulgarian (2006: 1,7 miljoonaa euroa), Puolan (2006: 2,4 miljoonaa euroa), Romanian (2006: 5,5 miljoonaa euroa) ja Slovakian (2006: 1,9 miljoonaa euroa) vastuulle lankeaa 94 prosenttia sääntöjenvastaisuuksista; panee merkille, että tässä yhteydessä komissio on korostanut tarvetta saada aikaan yhteinen tulkinta ja käyttää ohjeita ja työasiakirjoja yhdenmukaisesti; pyytää näin ollen komissiota ilmoittamaan parlamentille, mitä toimia se on asiassa toteuttanut;

| 44. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot pystyvät yksilöimään vielä selvemmin ja heti alusta alkaen sääntöjenvastaisuudet, joihin epäillään liittyvän varojen vilpillistä käyttöä, sillä jäsenvaltioiden on edelleen vaikea tietää tarkasti, mikä katsotaan sääntöjenvastaisuudeksi tai petokseksi ja mistä on ilmoitettava komissiolle tai OLAFille, vaikka ne noudattaisivatkin velvollisuuttaan lähettää ilmoituksia neljännesvuosittain; |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltiot pystyvät yksilöimään vielä selvemmin ja heti alusta alkaen sääntöjenvastaisuudet, joihin epäillään liittyvän varojen vilpillistä käyttöä, sillä jäsenvaltioiden on edelleen vaikea tietää tarkasti, mikä katsotaan sääntöjenvastaisuudeksi tai petokseksi ja mistä on ilmoitettava komissiolle tai OLAFille, vaikka ne noudattaisivatkin velvollisuuttaan lähettää ilmoituksia neljännesvuosittain;

| 45. | kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita OLAFin petostentorjunnan tietojärjestelmän (savukkeiden takavarikointia koskeva tiedonvaihtoväline CIGinfo) käytössä; katsoo, että tämä yhdennetty hallinnollinen kotisivu voisi parantaa tiedonvaihtoa (etenkin sääntöjenvastaisuuksista) OLAFin ja jäsenvaltioiden välillä sitten, kun jäsenvaltioiden ja yhteisön järjestelmät ovat yhteensopivia; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota avustamaan jäsenvaltioita OLAFin petostentorjunnan tietojärjestelmän (savukkeiden takavarikointia koskeva tiedonvaihtoväline CIGinfo) käytössä; katsoo, että tämä yhdennetty hallinnollinen kotisivu voisi parantaa tiedonvaihtoa (etenkin sääntöjenvastaisuuksista) OLAFin ja jäsenvaltioiden välillä sitten, kun jäsenvaltioiden ja yhteisön järjestelmät ovat yhteensopivia;

| 46. | pitää myönteisenä, että talousarvion valvontavaliokunnalla on ollut jo kaksi tapaamista jäsenvaltioiden parlamenteissa toimivien vastaavien valiokuntien kanssa; katsoo, että vuosittaiset tapaamiset Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien talousarvion valvontavaliokuntien välillä voisivat olla erittäin hyödyllisiä pyrittäessä parantamaan jäsenvaltioiden sisäisiä valvonta- ja seurantajärjestelmiä ja saamaan aikaan hallinnointia koskeva kansallinen julistus; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä, että talousarvion valvontavaliokunnalla on ollut jo kaksi tapaamista jäsenvaltioiden parlamenteissa toimivien vastaavien valiokuntien kanssa; katsoo, että vuosittaiset tapaamiset Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien talousarvion valvontavaliokuntien välillä voisivat olla erittäin hyödyllisiä pyrittäessä parantamaan jäsenvaltioiden sisäisiä valvonta- ja seurantajärjestelmiä ja saamaan aikaan hallinnointia koskeva kansallinen julistus;

| 47. | toivoo, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee myös mahdollisimman tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja alueellisten tilintarkastusvirastojen kanssa, jotta se pystyisi käyttämään yhä enemmän niiden kertomuksia tarkistaessaan yhteisön varojen käyttöä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

47.

toivoo, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee myös mahdollisimman tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja alueellisten tilintarkastusvirastojen kanssa, jotta se pystyisi käyttämään yhä enemmän niiden kertomuksia tarkistaessaan yhteisön varojen käyttöä jäsenvaltioissa;

OLAFin toimintakertomukset

| 48. | toteaa, että OLAFin rakennetta uudistettiin vuonna 2006 ottaen huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 1/2005; katsoo, että parlamentin olisi tehtävä arvio OLAFin toiminnasta osana OLAF-asetuksen tarkistamismenettelyä; |
| --- | --- |

48.

toteaa, että OLAFin rakennetta uudistettiin vuonna 2006 ottaen huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 1/2005; katsoo, että parlamentin olisi tehtävä arvio OLAFin toiminnasta osana OLAF-asetuksen tarkistamismenettelyä;

| 49. | kehottaa komissiota varmistamaan, että varainhoitoasetuksen 95 artiklassa tarkoitettu tietokanta on täysimääräisesti toiminnassa 1. tammikuuta 2009 alkaen; |
| --- | --- |

49.

kehottaa komissiota varmistamaan, että varainhoitoasetuksen 95 artiklassa tarkoitettu tietokanta on täysimääräisesti toiminnassa 1. tammikuuta 2009 alkaen;

| 50. | toteaa, että OLAF sai vuonna 2005 802 ja vuonna 2006 826 uutta ilmoitusta; pitää myönteisenä, että arviointijärjestelmän ansiosta aloitettujen tutkimusten määrää saatiin vähennettyä 254 tapaukseen ja että tilastojen mukaan useimpien päätettyjen tutkimusten osalta on toteutettu hallinnollista, kurinpidollista, taloudellista, oikeudellista tai lainsäädännöllistä seurantaa; panee merkille, että vuoden 2005 lopussa vireillä olleiden ja päätettyjen tapausten rahallinen arvo oli 6 600 miljoonaa euroa ja vuoden 2006 lopussa 7 400 miljoonaa euroa ja että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi rakennerahastoihin (2006: 1 606,7 miljoonaa euroa), savukkeisiin (2006: 1 320,1 miljoonaa euroa), tulleihin (2006: 989,8 miljoonaa euroa) ja arvonlisäveroon (2006: 727,8 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

50.

toteaa, että OLAF sai vuonna 2005 802 ja vuonna 2006 826 uutta ilmoitusta; pitää myönteisenä, että arviointijärjestelmän ansiosta aloitettujen tutkimusten määrää saatiin vähennettyä 254 tapaukseen ja että tilastojen mukaan useimpien päätettyjen tutkimusten osalta on toteutettu hallinnollista, kurinpidollista, taloudellista, oikeudellista tai lainsäädännöllistä seurantaa; panee merkille, että vuoden 2005 lopussa vireillä olleiden ja päätettyjen tapausten rahallinen arvo oli 6 600 miljoonaa euroa ja vuoden 2006 lopussa 7 400 miljoonaa euroa ja että suurin osa sääntöjenvastaisuuksista liittyi rakennerahastoihin (2006: 1 606,7 miljoonaa euroa), savukkeisiin (2006: 1 320,1 miljoonaa euroa), tulleihin (2006: 989,8 miljoonaa euroa) ja arvonlisäveroon (2006: 727,8 miljoonaa euroa);

| 51. | kehottaa komissiota valmistelemaan asianmukaisen oikeusperustan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittaneiden yritysten ja henkilöiden nimien julkaisemiselle; |
| --- | --- |

51.

kehottaa komissiota valmistelemaan asianmukaisen oikeusperustan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittaneiden yritysten ja henkilöiden nimien julkaisemiselle;

| 52. | on tyytyväinen siihen, miten OLAF on tiedottanut parlamentille päätettyjen tutkimusten seurannasta; huomauttaa kuitenkin, että asianomaiset syyttäjävirastot ovat 20 tapauksessa (niistä 134 tapauksesta, joissa oikeudellista seurantaa oli pyydetty) kieltäytyneet seurannasta asian vanhentumisen tai todisteiden puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

52.

on tyytyväinen siihen, miten OLAF on tiedottanut parlamentille päätettyjen tutkimusten seurannasta; huomauttaa kuitenkin, että asianomaiset syyttäjävirastot ovat 20 tapauksessa (niistä 134 tapauksesta, joissa oikeudellista seurantaa oli pyydetty) kieltäytyneet seurannasta asian vanhentumisen tai todisteiden puutteen vuoksi;

| 53. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei OLAF ole käynnistänyt uudelleen keskustelua parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan säännöllisesti saamista kirjallisista tiedoista, kuten pyydettiin edellä mainitussa 15. kesäkuuta 2006 annetussa päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

53.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei OLAF ole käynnistänyt uudelleen keskustelua parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan säännöllisesti saamista kirjallisista tiedoista, kuten pyydettiin edellä mainitussa 15. kesäkuuta 2006 annetussa päätöslauselmassa;

| 54. | toteaa, että edellisten vuosien tapaan tapauksista useimmat on havaittu Belgiassa, Saksassa ja Italiassa; |
| --- | --- |

54.

toteaa, että edellisten vuosien tapaan tapauksista useimmat on havaittu Belgiassa, Saksassa ja Italiassa;

| 55. | kiinnittää huomion edellä mainittuun 11. lokakuuta 2007 antamaansa päätöslauselmaan; |
| --- | --- |

55.

kiinnittää huomion edellä mainittuun 11. lokakuuta 2007 antamaansa päätöslauselmaan;

| 56. | toteaa, että vuonna 2006 OLAFin tutkimusten yhteydessä takaisinperittäviä varoja todettiin olevan yli 450 miljoonaa euroa ja että määrä koostui vuonna 2006 päätetyistä tapauksista (noin 114 miljoonaa euroa) ja vireillä olevista seurantatoimista (noin 336 miljoonaa euroa, joista suurin osa koskee maatalousalaa – 134,6 miljoonaa euroa – ja rakennerahastoja – 146,3 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

56.

toteaa, että vuonna 2006 OLAFin tutkimusten yhteydessä takaisinperittäviä varoja todettiin olevan yli 450 miljoonaa euroa ja että määrä koostui vuonna 2006 päätetyistä tapauksista (noin 114 miljoonaa euroa) ja vireillä olevista seurantatoimista (noin 336 miljoonaa euroa, joista suurin osa koskee maatalousalaa – 134,6 miljoonaa euroa – ja rakennerahastoja – 146,3 miljoonaa euroa);

| 57. | on tyytyväinen siihen, että OLAF, Europol, Eurojust ja tietyt kansainväliset järjestöt tekevät yhteistyötä muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; korostaa samalla, että tämän yhteistyön olisi oltava avointa ja luonteeltaan sellaista, että OLAFin riippumattomuus säilyy; |
| --- | --- |

57.

on tyytyväinen siihen, että OLAF, Europol, Eurojust ja tietyt kansainväliset järjestöt tekevät yhteistyötä muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; korostaa samalla, että tämän yhteistyön olisi oltava avointa ja luonteeltaan sellaista, että OLAFin riippumattomuus säilyy;

| 58. | ymmärtää, että komissio haluaa säästösyistä rajoittaa laatimiensa kertomusten kieliversioiden määrää; pitää kuitenkin välttämättömänä, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevien vuosikertomusten liite 2 ja toimintakertomukset olisivat saatavilla ainakin englanniksi, ranskaksi ja saksaksi; |
| --- | --- |

58.

ymmärtää, että komissio haluaa säästösyistä rajoittaa laatimiensa kertomusten kieliversioiden määrää; pitää kuitenkin välttämättömänä, että yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista koskevien vuosikertomusten liite 2 ja toimintakertomukset olisivat saatavilla ainakin englanniksi, ranskaksi ja saksaksi;

OLAF-asetuksen tarkistaminen

| 59. | muistuttaa komissiota siitä, että parlamentti on puoltanut edellä mainitun 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman 30 kohdassa OLAFin kaikkien tutkintavaltuuksien kokoamista yhteen asetukseen; korostaa samalla, että petostentorjuntaa käsittelevä neuvoston työryhmä näyttää myös kannattavan nykyisten oikeusperustojen rationalisointia (18); kehottaa sen vuoksi OLAFia esittämään viipymättä vuoden 2007 toimintakertomuksensa yhteydessä analyysin sille tutkintavaltuudet antavien eri oikeusperustojen yhteensopivuudesta, jotta analyysin havainnot voidaan mahdollisesti sisällyttää OLAF-asetuksen tulevaan tarkistukseen; toteaa tässä yhteydessä, että Lissabonin sopimuksella (19) muutetaan myös petostentorjuntaa koskevaa perustamissopimuksen 280 artiklaa; |
| --- | --- |

59.

muistuttaa komissiota siitä, että parlamentti on puoltanut edellä mainitun 15. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman 30 kohdassa OLAFin kaikkien tutkintavaltuuksien kokoamista yhteen asetukseen; korostaa samalla, että petostentorjuntaa käsittelevä neuvoston työryhmä näyttää myös kannattavan nykyisten oikeusperustojen rationalisointia (18); kehottaa sen vuoksi OLAFia esittämään viipymättä vuoden 2007 toimintakertomuksensa yhteydessä analyysin sille tutkintavaltuudet antavien eri oikeusperustojen yhteensopivuudesta, jotta analyysin havainnot voidaan mahdollisesti sisällyttää OLAF-asetuksen tulevaan tarkistukseen; toteaa tässä yhteydessä, että Lissabonin sopimuksella (19) muutetaan myös petostentorjuntaa koskevaa perustamissopimuksen 280 artiklaa;

| 60. | muistuttaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Tillack vastaan Belgian valtio (N:o 20477/05) 27. marraskuuta 2007 antamassaan tuomiossa, että Belgian valtio oli loukannut Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklaa (sananvapaus), kun se oli antanut luvan toimittaa kotietsinnän toimittajan tiloissa; toteaa kuitenkin, että tuomio ei koskenut OLAFin eikä komission aiemmin suorittamaa hallinnollista tutkintaa; katsoo tässä yhteydessä, että on toteutettava kaikki tarvittavat toimet tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

60.

muistuttaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Tillack vastaan Belgian valtio (N:o 20477/05) 27. marraskuuta 2007 antamassaan tuomiossa, että Belgian valtio oli loukannut Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklaa (sananvapaus), kun se oli antanut luvan toimittaa kotietsinnän toimittajan tiloissa; toteaa kuitenkin, että tuomio ei koskenut OLAFin eikä komission aiemmin suorittamaa hallinnollista tutkintaa; katsoo tässä yhteydessä, että on toteutettava kaikki tarvittavat toimet tutkinnan kohteena olevien henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi;

Arvonlisäveropetosten torjunta

| 61. | on äärimmäisen huolestunut taloudellisista menetyksistä, jotka aiheutuvat niin kutsutuista karuselli- eli ketjukaupoista; toteaa esimerkiksi, että Saksan taloudellinen tutkimuslaitos on arvioinut kansallisten alv-tulojen tappion olleen ajanjaksolla 2003–2005 17 000–18 000 miljoonaa euroa vuodessa; toteaa yleisesti, että jäsenvaltiot arvioivat menettävänsä vuosittain noin 10 prosenttia alv-tuloistaan ja että kolmannes näistä tappioista johtuu rajatylittävistä karusellikaupoista; |
| --- | --- |

61.

on äärimmäisen huolestunut taloudellisista menetyksistä, jotka aiheutuvat niin kutsutuista karuselli- eli ketjukaupoista; toteaa esimerkiksi, että Saksan taloudellinen tutkimuslaitos on arvioinut kansallisten alv-tulojen tappion olleen ajanjaksolla 2003–2005 17 000–18 000 miljoonaa euroa vuodessa; toteaa yleisesti, että jäsenvaltiot arvioivat menettävänsä vuosittain noin 10 prosenttia alv-tuloistaan ja että kolmannes näistä tappioista johtuu rajatylittävistä karusellikaupoista;

| 62. | huomauttaa lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuone on arvioinut kansallisten alv-tulojen tappion olleen vuosina 2005 ja 2006 3 500–4 750 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa eli vähintään 9,6 miljoonaa puntaa päivässä; siteeraa raporttia, jossa todetaan, että ”yhteisön sisäisiä alv-toimia koskeva nykyinen mekanismi on kestämätön” (20); |
| --- | --- |

62.

huomauttaa lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuone on arvioinut kansallisten alv-tulojen tappion olleen vuosina 2005 ja 2006 3 500–4 750 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa eli vähintään 9,6 miljoonaa puntaa päivässä; siteeraa raporttia, jossa todetaan, että ”yhteisön sisäisiä alv-toimia koskeva nykyinen mekanismi on kestämätön” (20);

| 63. | muistuttaa, että ainoastaan todelliset tulot voidaan ottaa mukaan arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin; |
| --- | --- |

63.

muistuttaa, että ainoastaan todelliset tulot voidaan ottaa mukaan arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin;

| 64. | on erittäin huolestunut siitä, että monet jäsenvaltiot ovat edelleen haluttomia vahvistamaan yhtäältä toimivaltaisten kansallisten yksiköiden välistä yhteistyötä ja toisaalta komission, OLAF mukaan luettuna, ja kansallisten yksiköiden välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

64.

on erittäin huolestunut siitä, että monet jäsenvaltiot ovat edelleen haluttomia vahvistamaan yhtäältä toimivaltaisten kansallisten yksiköiden välistä yhteistyötä ja toisaalta komission, OLAF mukaan luettuna, ja kansallisten yksiköiden välistä yhteistyötä;

| 65. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa neuvostolle eräistä keskeisistä tekijöistä alv-petosten torjuntastrategian käyttöönotossa EU:ssa (KOM(2007)0758); pyytää näin ollen asiasta vastaavaa parlamentin valiokuntaa seuraamaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

65.

pitää myönteisenä komission tiedonantoa neuvostolle eräistä keskeisistä tekijöistä alv-petosten torjuntastrategian käyttöönotossa EU:ssa (KOM(2007)0758); pyytää näin ollen asiasta vastaavaa parlamentin valiokuntaa seuraamaan aktiivisesti sen täytäntöönpanoa;

| 66. | pitää valitettavana, ettei neuvosto ole vielä vahvistanut kantaansa ehdotukseen, joka koskee asetusta keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta (21) ja joka oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2005 (22); pyytää puhemiestä ottamaan yhteyttä neuvoston puheenjohtajavaltioon, jotta asiassa päästäisiin eteenpäin; |
| --- | --- |

66.

pitää valitettavana, ettei neuvosto ole vielä vahvistanut kantaansa ehdotukseen, joka koskee asetusta keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta (21) ja joka oli parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä 23. kesäkuuta 2005 (22); pyytää puhemiestä ottamaan yhteyttä neuvoston puheenjohtajavaltioon, jotta asiassa päästäisiin eteenpäin;

| 67. | katsoo, että on välttämätöntä lisätä asianomaisten yksiköiden välistä ja komission (OLAF) kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta pystytään torjumaan rajatylittäviä karuselli- eli ketjupetoksia; katsoo, että tässä yhteydessä olisi tehostettava arvonlisäveroa koskevaa tiedonvaihtojärjestelmää ja tietojen arviointia koskevaa yhteistyötä komission (OLAF) avustuksella; |
| --- | --- |

67.

katsoo, että on välttämätöntä lisätä asianomaisten yksiköiden välistä ja komission (OLAF) kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta pystytään torjumaan rajatylittäviä karuselli- eli ketjupetoksia; katsoo, että tässä yhteydessä olisi tehostettava arvonlisäveroa koskevaa tiedonvaihtojärjestelmää ja tietojen arviointia koskevaa yhteistyötä komission (OLAF) avustuksella;

*

* *

| 68. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, OLAFin valvontakomitealle ja OLAFille. |
| --- | --- |

68.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, tilintarkastustuomioistuimelle, OLAFin valvontakomitealle ja OLAFille.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(4)  EUVL C 263, 31.10.2006, s. 1.

(5)  EUVL C 273, 15.11.2007, s. 1.

(6)  EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1.

(7)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(8)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9).

(9)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1437/2007 (EUVL L 322, 7.12.2007, s. 1).

(10)  Komission jäsen Danuta Hübner ilmoitti kirjallisessa vastauksessa talousarvion valvontavaliokunnalle: ”Espanja ei ole suorittanut vuonna 2006 EAKR:n maksupyyntöjä odottaen korjaustoimenpiteiden tarkastusten tuloksia. Muina esimerkkeinä voidaan pitää ESR:n maksujen keskeyttämistä kaikkien Ison-Britannian tavoitteen 3 mukaisissa ohjelmissa, joissain Ranskan alueellisissa ohjelmissa, Italian Calabrian ja Sisilian alueiden ohjelmissa sekä Equal-ohjelmassa Espanjassa ja Italiassa vuonna 2006”.

(11)  Perinnästä vastaavan erityisryhmän perustamisesta ilmoitettiin komission tiedonannossa ”Yhteisön menojen suorasta ja jaetusta hallinnoinnista johtuvien yhteisön saamisten perinnän parantaminen” (KOM(2002)0671 lopullinen). Erityisryhmä on OLAFin johdolla toimiva OLAFin ja maatalouden pääosaston yhteinen aloite.

(12)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1469/95, annettu 22. kesäkuuta 1995, eräiden EMOTR:n tukiosastosta rahoitettujen toimien edunsaajien osalta toteutettavista toimenpiteistä (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 1).

(13)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0432.

(14)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006: ”5.11. Viidentenä peräkkäisenä vuonna pääosaston pääjohtajan lausuma sisältää varauman yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämättömästä täytäntöönpanosta Kreikassa. Varainhoitovuoden 2006 osalta tilintarkastustuomioistuin on vahvistanut, että keskeisten tarkastusten täytäntöönpanossa on jatkuvia puutteita erityisesti hakemusten käsittelyn, tarkastusmenettelyiden, eläintietokantojen yhtenäisyyden ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän osalta.”.

(15)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1989/2006 (EUVL L 411, 30.12.2006, s. 6).

(16)  EUVL C 300 E, 9.12.2006, s. 508.

(17)  Talousarvion valvontavaliokunnassa 12. marraskuuta 2007 pidetty puhe.

(18)  2.4.2007 päivätty kirje OLAFin johtajalle.

(19)  EUVL C 306, 17.12.2007, s. 127.

(20)  Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen EU-valiokunnan raportti Stopping the Carousel: Missing Trader Fraud in the EU, HL Paper 101, 25.5.2007, 52 kohta.

(21)  KOM(2004)0509, muutettu ehdotus KOM(2006)0473.

(22)  EUVL C 133 E, 8.6.2006, s. 105.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/16

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008EU:n strategia eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi

P6_TA(2008)0053

Euroopan parlamentin päätöslauselma 19. helmikuuta 2008 EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (2007/2185(INI))

2009/C 184 E/03

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Globaali Eurooppa: markkinat avoimiksi Euroopan viejille vahvemman kumppanuuden avulla” (KOM(2007)0183),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa — EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto” (KOM(2006)0567),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Globaali Eurooppa — Euroopan kaupan suojakeinot muuttuvassa maailmantaloudessa — Vihreä kirja julkista kuulemista varten” (KOM(2006)0763),

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman talous- ja kauppasuhteista Euroopan unionin ja Intian välillä (1),

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2006 antamansa päätöslauselman komission vuosikertomuksesta Euroopan parlamentille yhteisön ulkopuolisten maiden yhteisöä vastaan toteuttamista polkumyynnin ja tukien vastaisista toimenpiteistä sekä suojatoimenpiteistä (2004) (2),

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Dohan kierroksen arvioinnista Hongkongissa järjestetyn Maailman kauppajärjestön ministerikokouksen jälkeen (3),

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 antamansa päätöslauselman EU:n ja Mercosurin talous- ja kauppasuhteista alueiden välisen assosiaatiosopimuksen tekemiseksi (4),

ottaa huomioon 1. kesäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman transatlanttisista taloussuhteista EU:n ja USA:n välillä (5),

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Kiinan kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymistä (6),

ottaa huomioon komission tiedonantoon ”Talouden uudistukset ja kilpailukyky: Euroopan kilpailukykyraportin 2006 tärkeimmät viestit” liittyvän komission työasiakirjan (SEC(2006)1467),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta vahvistavat toimintapuitteet — Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan” (KOM(2005)0474),

ottaa huomioon 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman kevään 2006 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä (7),

ottaa huomioon komission tiedonannon EU ja Kiina: kumppanuus tiivistyy, vastuu kasvaa (KOM(2006)0631) ja siihen liittyvän työasiakirjan ”Kumppanuus tiivistyy, vastuu kasvaa — Toimintamalli EU:n ja Kiinan kauppaa ja investointeja varten: kilpailu ja kumppanuus” (KOM(2006)0632),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä nykyaikainen pk-yrityspolitiikka” (KOM(2005)0551),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A6-0002/2008),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on keskeinen toimija maailmankaupassa, ja katsoo, että sen olisi osoitettava edelleen johtajuutta globaalissa talousjärjestelmässä, jotta järjestelmästä tulisi oikeudenmukaisempi ja jotta siinä kunnioitettaisiin paremmin ympäristöllisiä ja sosiaalisia oikeuksia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on keskeinen toimija maailmankaupassa, ja katsoo, että sen olisi osoitettava edelleen johtajuutta globaalissa talousjärjestelmässä, jotta järjestelmästä tulisi oikeudenmukaisempi ja jotta siinä kunnioitettaisiin paremmin ympäristöllisiä ja sosiaalisia oikeuksia,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on maailman suurin viejä ja palvelujen tarjoaja, ja katsoo EU:n olevan siksi hyvin kiinnostunut varmistamaan, että uudet markkinat tavaroille, palveluille ja investoinneille avataan, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on maailman suurin viejä ja palvelujen tarjoaja, ja katsoo EU:n olevan siksi hyvin kiinnostunut varmistamaan, että uudet markkinat tavaroille, palveluille ja investoinneille avataan,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin on pantava täytäntöön tavoitteellisempia ja kaukonäköisempiä strategioita, jotta se voi vastata globalisaation haasteisiin ja kohdata keskeisten nousevien kansantalouksien kasvavan kilpailun siten, että samalla säilytetään Euroopan taloudellinen, alueellinen ja sosiaalinen malli ja edistetään ihmisoikeuksia ja sosiaalisia ja yhteiskunnallisia normeja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin on pantava täytäntöön tavoitteellisempia ja kaukonäköisempiä strategioita, jotta se voi vastata globalisaation haasteisiin ja kohdata keskeisten nousevien kansantalouksien kasvavan kilpailun siten, että samalla säilytetään Euroopan taloudellinen, alueellinen ja sosiaalinen malli ja edistetään ihmisoikeuksia ja sosiaalisia ja yhteiskunnallisia normeja,

| D. | katsoo, että taloudellinen avoimuus kotimaassa ja ulkomailla on ensisijaisen tärkeää työpaikkojen ja kasvun syntymisen sekä kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta; katsoo, että Euroopan unionin olisi siksi markkinoillepääsystrategian puitteissa edelleen pyrittävä avaamaan EU:n markkinoita ja kannustettava kauppakumppaneita poistamaan omat esteensä ja edelleen avaamaan omia markkinoitaan, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että taloudellinen avoimuus kotimaassa ja ulkomailla on ensisijaisen tärkeää työpaikkojen ja kasvun syntymisen sekä kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta; katsoo, että Euroopan unionin olisi siksi markkinoillepääsystrategian puitteissa edelleen pyrittävä avaamaan EU:n markkinoita ja kannustettava kauppakumppaneita poistamaan omat esteensä ja edelleen avaamaan omia markkinoitaan,

| E. | katsoo, että jos Euroopan unionin omilla tuottajilla on asianmukainen pääsy kolmansien maiden markkinoille, niiden on mahdollista säilyttää johtoasema korkean lisäarvon omaavien tavaroiden ja palvelujen alalla, tehdä tuotteistaan innovatiivisempia, edistää luovuutta, suojella teollis- ja tekijänoikeuksia ja saavuttaa merkittäviä mittakaavaetuja, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jos Euroopan unionin omilla tuottajilla on asianmukainen pääsy kolmansien maiden markkinoille, niiden on mahdollista säilyttää johtoasema korkean lisäarvon omaavien tavaroiden ja palvelujen alalla, tehdä tuotteistaan innovatiivisempia, edistää luovuutta, suojella teollis- ja tekijänoikeuksia ja saavuttaa merkittäviä mittakaavaetuja,

| F. | katsoo, että kansainvälisen kaupan kehityksen myötä pääsy kolmansien maiden markkinoille tulee yhtä tärkeäksi kuin Euroopan unionin markkinoiden puolustaminen epäterveiltä kaupan käytännöiltä, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kansainvälisen kaupan kehityksen myötä pääsy kolmansien maiden markkinoille tulee yhtä tärkeäksi kuin Euroopan unionin markkinoiden puolustaminen epäterveiltä kaupan käytännöiltä,

| G. | katsoo, että kaupan vapauttaminen ja kaupan kasvavat volyymit edistävät kansainvälistä kilpailua mutta lisäävät myös vaaraa siitä, että vientiin kohdistetaan kaupan rajoituksia, jotka vaikuttavat haitallisesti Euroopan unionin yritysten kansainväliseen kilpailukykyyn, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kaupan vapauttaminen ja kaupan kasvavat volyymit edistävät kansainvälistä kilpailua mutta lisäävät myös vaaraa siitä, että vientiin kohdistetaan kaupan rajoituksia, jotka vaikuttavat haitallisesti Euroopan unionin yritysten kansainväliseen kilpailukykyyn,

| H. | ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen vastainen protektionistinen käyttäytyminen sekä yhteisössä että sen ulkopuolella vaikuttaa väistämättä Euroopan unionin kilpailukykyyn, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen vastainen protektionistinen käyttäytyminen sekä yhteisössä että sen ulkopuolella vaikuttaa väistämättä Euroopan unionin kilpailukykyyn,

| I. | katsoo, että kaupan esteiden poistamisella edistetään varmasti eurooppalaisten tavaroiden ja palvelujen vientiä sekä varmistetaan Euroopan unionin talouden vakaa kasvu, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaupan esteiden poistamisella edistetään varmasti eurooppalaisten tavaroiden ja palvelujen vientiä sekä varmistetaan Euroopan unionin talouden vakaa kasvu,

| J. | ottaa huomioon, että EU:n kauppakumppanit kaikkialla maailmassa suojelevat puutteellisesti teollis- ja tekijänoikeuksia, mukaan luettuna maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU:n kauppakumppanit kaikkialla maailmassa suojelevat puutteellisesti teollis- ja tekijänoikeuksia, mukaan luettuna maantieteelliset merkinnät ja alkuperänimitykset,

| K. | katsoo, että on erittäin tärkeää erottaa toisistaan selkeästi perusteettomat kaupan esteet, jotka aiheutuvat siitä, että vakiintuneita kahden- ja monenvälisiä kauppasääntöjä pannaan täytäntöön epäjohdonmukaisesti, sekä sellaiset kaupan esteet, jotka aiheutuvat julkisten viranomaisten legitiimistä lainsäädännöllisestä ja hallinnollisesta toiminnasta jollain muulla kuin kaupan alalla mutta jolla on tahattomia vaikutuksia kauppaan, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että on erittäin tärkeää erottaa toisistaan selkeästi perusteettomat kaupan esteet, jotka aiheutuvat siitä, että vakiintuneita kahden- ja monenvälisiä kauppasääntöjä pannaan täytäntöön epäjohdonmukaisesti, sekä sellaiset kaupan esteet, jotka aiheutuvat julkisten viranomaisten legitiimistä lainsäädännöllisestä ja hallinnollisesta toiminnasta jollain muulla kuin kaupan alalla mutta jolla on tahattomia vaikutuksia kauppaan,

| L. | ottaa huomioon, että tuontia, vientiä ja kauttakuljetuksia koskevat raskaat tullimenettelyt, WTO:n voimassa oleviin sääntöihin perustumattomat hygienia- ja kasvinsuojelurajoitukset, kaupan suojakeinojen epäoikeudenmukainen käyttö sekä teollis- ja tekijänoikeuksien puutteellinen suojelu ovat selkeästi perusteettomia kaupan esteitä, joihin on puututtava, jotta voidaan helpottaa Euroopan unionin yritysten markkinoille pääsyä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tuontia, vientiä ja kauttakuljetuksia koskevat raskaat tullimenettelyt, WTO:n voimassa oleviin sääntöihin perustumattomat hygienia- ja kasvinsuojelurajoitukset, kaupan suojakeinojen epäoikeudenmukainen käyttö sekä teollis- ja tekijänoikeuksien puutteellinen suojelu ovat selkeästi perusteettomia kaupan esteitä, joihin on puututtava, jotta voidaan helpottaa Euroopan unionin yritysten markkinoille pääsyä,

| M. | katsoo, että vaikka on äärettömän vaikeaa arvioida tarkasti, kuinka suuri osa Euroopan unionin kaupasta kärsii ulkomaisten markkinoiden rajoituksista, näyttää ilmeiseltä, että kaupan esteillä on yleisesti ottaen huomattava vaikutus Euroopan unionin vientiin, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että vaikka on äärettömän vaikeaa arvioida tarkasti, kuinka suuri osa Euroopan unionin kaupasta kärsii ulkomaisten markkinoiden rajoituksista, näyttää ilmeiseltä, että kaupan esteillä on yleisesti ottaen huomattava vaikutus Euroopan unionin vientiin,

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin taloudellinen läsnäolo on yleensä voimakkaampaa teollistuneissa maissa, joissa kysyntä on vakaata, mutta huomattavasti heikompaa nopeasti kasvavilla alueilla ja nousevilla markkinoilla, kuten Kiinassa ja Intiassa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin taloudellinen läsnäolo on yleensä voimakkaampaa teollistuneissa maissa, joissa kysyntä on vakaata, mutta huomattavasti heikompaa nopeasti kasvavilla alueilla ja nousevilla markkinoilla, kuten Kiinassa ja Intiassa,

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unionia pidetään yleisesti hyvin avoimina ja seurattavina markkinoina, joilla kilpailua häiritsevään käyttäytymiseen puututaan vakavasti ja joilla kaikille tuojille taataan oikeudenmukaiset ehdot heidän alkuperästään riippumatta, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unionia pidetään yleisesti hyvin avoimina ja seurattavina markkinoina, joilla kilpailua häiritsevään käyttäytymiseen puututaan vakavasti ja joilla kaikille tuojille taataan oikeudenmukaiset ehdot heidän alkuperästään riippumatta,

| P. | ottaa huomioon, että korkeat tullit muodostavat edelleen vakavan kaupan esteen erityisesti keskeisten nousevien maiden tapauksessa, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että korkeat tullit muodostavat edelleen vakavan kaupan esteen erityisesti keskeisten nousevien maiden tapauksessa,

| Q. | katsoo, että WTO on ainoa tehokas foorumi markkinoillepääsyn varmistamiselle sekä oikeudenmukaisen ja tasa-arvoisen maailmankaupan aikaansaamiselle; ottaa huomioon, että eurooppalaisen hallintomallin soveltamisen pitäisi osaltaan edistää sopivien ja oikeudenmukaisten sääntöjen kehittämistä ja varmistaa vakaamman ja kattavamman maailmankaupan sääntelyjärjestelmän, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että WTO on ainoa tehokas foorumi markkinoillepääsyn varmistamiselle sekä oikeudenmukaisen ja tasa-arvoisen maailmankaupan aikaansaamiselle; ottaa huomioon, että eurooppalaisen hallintomallin soveltamisen pitäisi osaltaan edistää sopivien ja oikeudenmukaisten sääntöjen kehittämistä ja varmistaa vakaamman ja kattavamman maailmankaupan sääntelyjärjestelmän,

| R. | ottaa huomioon, että on komission yleisen edun mukaista varmistaa, että sen kumppanien omaksumat kauppaa koskevat lait ja käytännöt noudattavat mahdollisuuksien mukaan WTO:n sääntöjä ja muita kansainvälisiä sääntöjä, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on komission yleisen edun mukaista varmistaa, että sen kumppanien omaksumat kauppaa koskevat lait ja käytännöt noudattavat mahdollisuuksien mukaan WTO:n sääntöjä ja muita kansainvälisiä sääntöjä,

| S. | ottaa huomioon, että kaupan esteet ja sisäiset esteet eivät haittaa ainoastaan tavaroiden kauppaa vaan vaikuttavat merkittävästi myös palvelujen ja julkisten hankintojen kauppaan, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kaupan esteet ja sisäiset esteet eivät haittaa ainoastaan tavaroiden kauppaa vaan vaikuttavat merkittävästi myös palvelujen ja julkisten hankintojen kauppaan,

| T. | ottaa huomioon, että ongelmien ratkaiseminen ja tehokkaampi toiminta teollisuuden legitiimien etujen ja odotusten puolesta olisi näkyvyyden ja uskottavuuden kannalta myös Euroopan unionin edun mukaista, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ongelmien ratkaiseminen ja tehokkaampi toiminta teollisuuden legitiimien etujen ja odotusten puolesta olisi näkyvyyden ja uskottavuuden kannalta myös Euroopan unionin edun mukaista,

| U. | ottaa huomioon, että tarkistetussa Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan unionin teollisuusyrityksiltä vakaan kilpailukyvyn kehittämistä ja ylläpitämistä maailmanlaajuisilla markkinoilla, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tarkistetussa Lissabonin strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Euroopan unionin teollisuusyrityksiltä vakaan kilpailukyvyn kehittämistä ja ylläpitämistä maailmanlaajuisilla markkinoilla,

| V. | ottaa huomioon, että kilpailukyky perustuu etenkin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta yhä lisääntyvässä määrin tutkimukseen, kehitykseen, innovaatioihin ja teollis- ja tekijänoikeuksiin, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että kilpailukyky perustuu etenkin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta yhä lisääntyvässä määrin tutkimukseen, kehitykseen, innovaatioihin ja teollis- ja tekijänoikeuksiin,

| W. | ottaa huomioon, että kilpailukyvyn kehittämisen kaksi edellytystä ovat varma energiansaanti ja Euroopan unionin yritysten esteettömät mahdollisuudet käyttää uusinta tieto- ja viestintätekniikkaa, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kilpailukyvyn kehittämisen kaksi edellytystä ovat varma energiansaanti ja Euroopan unionin yritysten esteettömät mahdollisuudet käyttää uusinta tieto- ja viestintätekniikkaa,

Yleiskatsaus

| 1. | korostaa, että tarkistetun ja kunnianhimoisemman markkinoillepääsystrategian, jonka avulla pyritään avaamaan uudet maailmanmarkkinat eurooppalaisille tuotteille ja palveluille, onnistuneella täytäntöönpanolla todennäköisesti paitsi laajennetaan Euroopan unionin globaalia roolia niin myös säilytetään olemassa olevat työpaikat ja luodaan uusia työpaikkoja EU:hun sekä parannetaan Euroopan unionin kilpailukykyä ja myötävaikutetaan olennaisesti Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että tarkistetun ja kunnianhimoisemman markkinoillepääsystrategian, jonka avulla pyritään avaamaan uudet maailmanmarkkinat eurooppalaisille tuotteille ja palveluille, onnistuneella täytäntöönpanolla todennäköisesti paitsi laajennetaan Euroopan unionin globaalia roolia niin myös säilytetään olemassa olevat työpaikat ja luodaan uusia työpaikkoja EU:hun sekä parannetaan Euroopan unionin kilpailukykyä ja myötävaikutetaan olennaisesti Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen;

| 2. | palauttaa mieleen, että Euroopan unionin strategialla eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi on tarkoitus vaikuttaa erityisesti kehittyneisiin ja nousevan talouden maihin; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieleen, että Euroopan unionin strategialla eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi on tarkoitus vaikuttaa erityisesti kehittyneisiin ja nousevan talouden maihin;

| 3. | painottaa, että Euroopan unionin vienti niin kehittyneisiin kuin nousevan talouden maihin kärsii usein markkinoillepääsyn ehtoja koskevasta vastavuoroisuuden puutteesta, kansainvälisten kaupan sääntöjen puutteellisesta noudattamisesta ja epäterveiden kaupan käytäntöjen leviämisestä; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että Euroopan unionin vienti niin kehittyneisiin kuin nousevan talouden maihin kärsii usein markkinoillepääsyn ehtoja koskevasta vastavuoroisuuden puutteesta, kansainvälisten kaupan sääntöjen puutteellisesta noudattamisesta ja epäterveiden kaupan käytäntöjen leviämisestä;

| 4. | vaatii komissiota varmistamaan, että Euroopan unionin legitiimejä kaupallisia etuja puolustetaan kolmansien maiden petollisia tai epäterveitä kaupan käytäntöjä vastaan, ja katsoo, että Euroopan unionin olisi reagoitava nopeasti ja päättäväisesti, jos kolmannet maat rajoittavat perusteettomasti Euroopan unionin yritysten pääsyä markkinoilleen; |
| --- | --- |

4.

vaatii komissiota varmistamaan, että Euroopan unionin legitiimejä kaupallisia etuja puolustetaan kolmansien maiden petollisia tai epäterveitä kaupan käytäntöjä vastaan, ja katsoo, että Euroopan unionin olisi reagoitava nopeasti ja päättäväisesti, jos kolmannet maat rajoittavat perusteettomasti Euroopan unionin yritysten pääsyä markkinoilleen;

| 5. | panee merkille sääntelykysymysten kasvavan merkityksen kansainvälisessä kaupassa; kehottaa pyrkimään suurempaan johdonmukaisuuteen Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kauppakumppanien välisissä säännöissä ja käytänteissä ja korostaa, että sääntöjen ja säännösten yhdenmukaistaminen ei saa johtaa terveyttä, turvallisuutta tai ympäristöä ja sosiaalisia kysymyksiä koskevan EU:n lainsäädännön heikentämiseen vaan siihen, että Euroopan unionin tärkeimmät kauppakumppanit laativat parempia sääntöjä; |
| --- | --- |

5.

panee merkille sääntelykysymysten kasvavan merkityksen kansainvälisessä kaupassa; kehottaa pyrkimään suurempaan johdonmukaisuuteen Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kauppakumppanien välisissä säännöissä ja käytänteissä ja korostaa, että sääntöjen ja säännösten yhdenmukaistaminen ei saa johtaa terveyttä, turvallisuutta tai ympäristöä ja sosiaalisia kysymyksiä koskevan EU:n lainsäädännön heikentämiseen vaan siihen, että Euroopan unionin tärkeimmät kauppakumppanit laativat parempia sääntöjä;

| 6. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan pitkäjänteistä lähestymistapaa niiden rakenteellisten vääristymien suhteen, jotka ovat luonteeltaan sellaisia, että ne pysyvät ennallaan tai toistuvat myös sen jälkeen, kun komissio on toteuttanut toimia; kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota myös sellaisiin tapauksiin, joissa esteiden varhainen poistaminen on epätodennäköistä, vaikka niiden poistaminen on tarpeellista yhtäläisten ehtojen palauttamiseksi tärkeillä ulkomaisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan pitkäjänteistä lähestymistapaa niiden rakenteellisten vääristymien suhteen, jotka ovat luonteeltaan sellaisia, että ne pysyvät ennallaan tai toistuvat myös sen jälkeen, kun komissio on toteuttanut toimia; kehottaa komissiota kiinnittämään huomiota myös sellaisiin tapauksiin, joissa esteiden varhainen poistaminen on epätodennäköistä, vaikka niiden poistaminen on tarpeellista yhtäläisten ehtojen palauttamiseksi tärkeillä ulkomaisilla markkinoilla;

| 7. | kehottaa komissiota pitämään vakavia ja järjestelmällisiä WTO-sopimusten velvoitteiden ja muiden kansainvälistä kauppaa koskevien säännösten rikkomisia asioina, jotka on hoidettava viipymättä, ja varmistamaan, että tällaisten sääntöjen noudattaminen ei riipu muista kuin kulloinkin asianomaiseen tapaukseen liittyvistä poliittisista ja taloudellisista näkökohdista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota pitämään vakavia ja järjestelmällisiä WTO-sopimusten velvoitteiden ja muiden kansainvälistä kauppaa koskevien säännösten rikkomisia asioina, jotka on hoidettava viipymättä, ja varmistamaan, että tällaisten sääntöjen noudattaminen ei riipu muista kuin kulloinkin asianomaiseen tapaukseen liittyvistä poliittisista ja taloudellisista näkökohdista;

| 8. | kehottaa kolmansia maita peruuttamaan eurooppalaisia yrityksiä koskevat omistusrajoitukset sekä poistamaan syrjivät säännöt; |
| --- | --- |

8.

kehottaa kolmansia maita peruuttamaan eurooppalaisia yrityksiä koskevat omistusrajoitukset sekä poistamaan syrjivät säännöt;

| 9. | on tyytyväinen komission ehdottamaan markkinoillepääsyn ensisijaisten tavoitteiden yksilöintiä koskevaan lähestymistapaan mutta vaatii myös muiden kriteerien huomioon ottamista, jotta varmistetaan, että tästä aloitteesta hyötyvät mahdollisimman monet Euroopan unionin taloudelliset toimijat ja erityisesti pk-yritykset, joiden menestyminen riippuu väistämättä teollis- ja tekijänoikeuksien selkeästä määrittelystä ja monopolihinnoittelun tiukasta rajoittamisesta; |
| --- | --- |

9.

on tyytyväinen komission ehdottamaan markkinoillepääsyn ensisijaisten tavoitteiden yksilöintiä koskevaan lähestymistapaan mutta vaatii myös muiden kriteerien huomioon ottamista, jotta varmistetaan, että tästä aloitteesta hyötyvät mahdollisimman monet Euroopan unionin taloudelliset toimijat ja erityisesti pk-yritykset, joiden menestyminen riippuu väistämättä teollis- ja tekijänoikeuksien selkeästä määrittelystä ja monopolihinnoittelun tiukasta rajoittamisesta;

| 10. | korostaa, että kaupan esteiden vastaisen taistelun onnistuminen stimuloi kasvua, tuotantoa ja kauppaa Euroopan unionissa ja kaikkialla maailmassa muun muassa tekemällä markkinoille pääsyn edellytyksistä avoimempia, ennustettavampia ja kilpailukykyisempiä sekä luomalla yhteyden Euroopan unionin ja kansainvälisten markkinoiden välille tai vahvistamalla sitä; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kaupan esteiden vastaisen taistelun onnistuminen stimuloi kasvua, tuotantoa ja kauppaa Euroopan unionissa ja kaikkialla maailmassa muun muassa tekemällä markkinoille pääsyn edellytyksistä avoimempia, ennustettavampia ja kilpailukykyisempiä sekä luomalla yhteyden Euroopan unionin ja kansainvälisten markkinoiden välille tai vahvistamalla sitä;

| 11. | uskoo, että Euroopan unionin kohdemaiden kanssa tehtävät vapaakauppasopimukset ovat merkityksettömiä, jollei niillä turvata merkittävää markkinoille pääsyä ja todellista edistystä muiden kuin tulliesteiden vähentämisen ja viime kädessä niiden poistamisen alalla, koska on syytä muistaa, että ne häiritsevät kauppaa usein pahemmin kuin tulliesteet; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että Euroopan unionin kohdemaiden kanssa tehtävät vapaakauppasopimukset ovat merkityksettömiä, jollei niillä turvata merkittävää markkinoille pääsyä ja todellista edistystä muiden kuin tulliesteiden vähentämisen ja viime kädessä niiden poistamisen alalla, koska on syytä muistaa, että ne häiritsevät kauppaa usein pahemmin kuin tulliesteet;

Komission tiedonanto

| 12. | on tyytyväinen komission aloitteeseen saattaa markkinat avoimiksi eurooppalaisille viejille vahvemman kumppanuuden avulla ja saavuttaa ennen kaikkea käytännön tuloksia eurooppalaisten yritysten kannalta helpottamalla markkinoille pääsyä nousevilla markkinoilla, joilla eurooppalaiset yritykset joutuvat kohtaamaan uusia ja monimutkaisia kaupan ja investointien esteitä; panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen koordinoida Euroopan unionin kauppapolitiikan ja markkinoille pääsyä koskevan strategian tavoitteita ja välineitä tavalla, joka hyödyntää tehokkaasti Euroopan unionin potentiaalia kansainvälisen kaupan ja kilpailukyvyn saroilla; |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen komission aloitteeseen saattaa markkinat avoimiksi eurooppalaisille viejille vahvemman kumppanuuden avulla ja saavuttaa ennen kaikkea käytännön tuloksia eurooppalaisten yritysten kannalta helpottamalla markkinoille pääsyä nousevilla markkinoilla, joilla eurooppalaiset yritykset joutuvat kohtaamaan uusia ja monimutkaisia kaupan ja investointien esteitä; panee tyytyväisenä merkille komission aloitteen koordinoida Euroopan unionin kauppapolitiikan ja markkinoille pääsyä koskevan strategian tavoitteita ja välineitä tavalla, joka hyödyntää tehokkaasti Euroopan unionin potentiaalia kansainvälisen kaupan ja kilpailukyvyn saroilla;

| 13. | on erityisen tyytyväinen komission ehdotuksiin komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin yritysten välisen kumppanuuden vahvistamiseksi, minkä tarkoituksena on auttaa suoraan taloudellisia toimijoita ratkaisemaan kolmansien maiden markkinoille pääsyä koskevat konkreettiset ongelmat niiden toimintaedellytyksiin soveltuvalla tavalla ja soveltuvassa aikataulussa; |
| --- | --- |

13.

on erityisen tyytyväinen komission ehdotuksiin komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin yritysten välisen kumppanuuden vahvistamiseksi, minkä tarkoituksena on auttaa suoraan taloudellisia toimijoita ratkaisemaan kolmansien maiden markkinoille pääsyä koskevat konkreettiset ongelmat niiden toimintaedellytyksiin soveltuvalla tavalla ja soveltuvassa aikataulussa;

| 14. | katsoo, että komissiolla voi olla merkittävä tehtävä uuden markkinoillepääsyä koskevan strategian täytäntöönpanossa siten, että se varmistaa kansallisten ja yhteisön toimien asianmukaisen koordinoinnin, yhdistää muutoin hajanaiset resurssit ja huolehtii eurooppalaisten viejien oikeuksien ja etujen tehokkaammasta suojaamisesta; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että komissiolla voi olla merkittävä tehtävä uuden markkinoillepääsyä koskevan strategian täytäntöönpanossa siten, että se varmistaa kansallisten ja yhteisön toimien asianmukaisen koordinoinnin, yhdistää muutoin hajanaiset resurssit ja huolehtii eurooppalaisten viejien oikeuksien ja etujen tehokkaammasta suojaamisesta;

| 15. | katsoo, että Euroopan unionilla on korvaamaton rooli, kun pyritään takaamaan kansainvälisen kaupan tasapuoliset kilpailuedellytykset läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon toissijaisuusperiaate ja nykyisen toimivaltajaon tasapaino; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että Euroopan unionilla on korvaamaton rooli, kun pyritään takaamaan kansainvälisen kaupan tasapuoliset kilpailuedellytykset läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon toissijaisuusperiaate ja nykyisen toimivaltajaon tasapaino;

| 16. | pitää tärkeänä, että markkinoillepääsystrategian tulosten laatua ja määrää arvioidaan säännöllisesti, jotta voidaan tarkastella sen tehokkuutta; kehottaa komissiota kehittämään asianmukaisen markkinoille pääsyä koskevan toimintasuunnitelman ja esittämään Euroopan parlamentille samanlaisen vuotuisen markkinoillepääsykertomuksen kuin kaupan suojakeinojen osalta on jo esitetty; |
| --- | --- |

16.

pitää tärkeänä, että markkinoillepääsystrategian tulosten laatua ja määrää arvioidaan säännöllisesti, jotta voidaan tarkastella sen tehokkuutta; kehottaa komissiota kehittämään asianmukaisen markkinoille pääsyä koskevan toimintasuunnitelman ja esittämään Euroopan parlamentille samanlaisen vuotuisen markkinoillepääsykertomuksen kuin kaupan suojakeinojen osalta on jo esitetty;

| 17. | kehottaa eurooppalaisia yrityksiä, jotka kilpailevat toistensa kanssa laillisesti Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, lähestymään markkinoille pääsyä koskevaa uutta strategiaa yhteistyön kannalta, kun otetaan huomioon, että ulkomaisten markkinoiden avaaminen sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan varmistaminen palvelee niiden yhteisiä etuja ja edellyttää siten yhteisiä ja koordinoituja ponnisteluja; |
| --- | --- |

17.

kehottaa eurooppalaisia yrityksiä, jotka kilpailevat toistensa kanssa laillisesti Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, lähestymään markkinoille pääsyä koskevaa uutta strategiaa yhteistyön kannalta, kun otetaan huomioon, että ulkomaisten markkinoiden avaaminen sekä vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan varmistaminen palvelee niiden yhteisiä etuja ja edellyttää siten yhteisiä ja koordinoituja ponnisteluja;

| 18. | pahoittelee sitä, että edellä mainitussa tiedonannossa ”Globaali Eurooppa: Vahvempi kumppanuus markkinoille pääsyn varmistamiseksi unionin vientiyrityksille” on jätetty huomiotta useita liike-elämän, ammattiliittojen, kuluttajajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan perusteltuja ja kokemusperäisiä suosituksia, ja kehottaa komissiota ottamaan ne huomioon kyseisen tiedonannon täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

pahoittelee sitä, että edellä mainitussa tiedonannossa ”Globaali Eurooppa: Vahvempi kumppanuus markkinoille pääsyn varmistamiseksi unionin vientiyrityksille” on jätetty huomiotta useita liike-elämän, ammattiliittojen, kuluttajajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan perusteltuja ja kokemusperäisiä suosituksia, ja kehottaa komissiota ottamaan ne huomioon kyseisen tiedonannon täytäntöönpanon yhteydessä;

Markkinoillepääsyä koskevat aloitteet Euroopan unionissa

| 19. | painottaa tarvetta komission ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseen tiedon ja hyvien käytänteiden jakamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita luomaan kansallisia verkostoja ja tarvittaessa alueellisia neuvontapisteitä tietojen ja valitusten keskittämiseksi siten, että pk-yritysten edut ja tarpeet otetaan erityisesti huomioon; |
| --- | --- |

19.

painottaa tarvetta komission ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tehostamiseen tiedon ja hyvien käytänteiden jakamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita luomaan kansallisia verkostoja ja tarvittaessa alueellisia neuvontapisteitä tietojen ja valitusten keskittämiseksi siten, että pk-yritysten edut ja tarpeet otetaan erityisesti huomioon;

| 20. | katsoo, että tällaisten verkostojen tehokkuus parantuisi huomattavasti, jos kansalliset ja paikalliset eri teollisuusalojen yhdistykset, kauppakamarit, pk-yritysten yhdistykset ja kaupanedistämiselimet osallistuisivat niiden perustamiseen; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että tällaisten verkostojen tehokkuus parantuisi huomattavasti, jos kansalliset ja paikalliset eri teollisuusalojen yhdistykset, kauppakamarit, pk-yritysten yhdistykset ja kaupanedistämiselimet osallistuisivat niiden perustamiseen;

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan markkinoille pääsyä käsittelevän neuvoa-antavan komitean sekä varmistamaan pysyvän yhteyden perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitettuun komiteaan, kaupan esteitä käsittelevään sääntelykomiteaan ja muihin tähän liittyviin komiteoihin; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan markkinoille pääsyä käsittelevän neuvoa-antavan komitean sekä varmistamaan pysyvän yhteyden perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitettuun komiteaan, kaupan esteitä käsittelevään sääntelykomiteaan ja muihin tähän liittyviin komiteoihin;

| 22. | kehottaa komissiota luomaan pysyvän vuoropuhelujärjestelmän, joka antaa jäsenvaltioille ja tarvittaessa alueille ja muille eurooppalaisille sidosryhmille mahdollisuuden jakaa tietoa sekä määritellä strategioita ja painopisteitä; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota luomaan pysyvän vuoropuhelujärjestelmän, joka antaa jäsenvaltioille ja tarvittaessa alueille ja muille eurooppalaisille sidosryhmille mahdollisuuden jakaa tietoa sekä määritellä strategioita ja painopisteitä;

| 23. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat markkinoillepääsystrategian täytäntöönpanossa:






  — | markkinoillepääsyyn liittyviä kysymyksiä käsittelevän yksikön henkilöstön lisääminen Brysselissä; |
| --- | --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon seuraavat seikat markkinoillepääsystrategian täytäntöönpanossa:

—

markkinoillepääsyyn liittyviä kysymyksiä käsittelevän yksikön henkilöstön lisääminen Brysselissä;

| — | tehokkaan valitusrekisterin luominen kaupan pääosastoon; |
| --- | --- |

—

tehokkaan valitusrekisterin luominen kaupan pääosastoon;

| — | erityyppisten muiden kuin tulliesteiden käsittelyä koskevien jäsenneltyjen ohjeiden laatiminen; |
| --- | --- |

—

erityyppisten muiden kuin tulliesteiden käsittelyä koskevien jäsenneltyjen ohjeiden laatiminen;

| — | jäsenvaltioita ja yrityksiä (erityisosasto pk-yrityksiä varten) palvelevan neuvontapisteen perustaminen kaupan pääosastoon; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioita ja yrityksiä (erityisosasto pk-yrityksiä varten) palvelevan neuvontapisteen perustaminen kaupan pääosastoon;

| — | komission tarjoamia markkinoillepääsyyn liittyviä palveluja koskevan tiedotuspolitiikan tarkistaminen ja parantaminen erityisesti pk-yritysten tarpeita ajatellen; |
| --- | --- |

—

komission tarjoamia markkinoillepääsyyn liittyviä palveluja koskevan tiedotuspolitiikan tarkistaminen ja parantaminen erityisesti pk-yritysten tarpeita ajatellen;

| — | potentiaalisten käyttäjien määrän kasvattaminen tarjoamalla perustiedot kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä (esimerkiksi esitteet); |
| --- | --- |

—

potentiaalisten käyttäjien määrän kasvattaminen tarjoamalla perustiedot kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä (esimerkiksi esitteet);

| — | markkinoillepääsyä koskevan tietokannan kehittäminen yritysten tarpeita paremmin vastaavaksi ja helppokäyttöisemmäksi; |
| --- | --- |

—

markkinoillepääsyä koskevan tietokannan kehittäminen yritysten tarpeita paremmin vastaavaksi ja helppokäyttöisemmäksi;

| — | markkinoillepääsyä koskevia kysymyksiä käsittelevien komission yksiköiden keskinäisen yhteistyön, johdonmukaisuuden ja tiedonvälityksen parantaminen; |
| --- | --- |

—

markkinoillepääsyä koskevia kysymyksiä käsittelevien komission yksiköiden keskinäisen yhteistyön, johdonmukaisuuden ja tiedonvälityksen parantaminen;

| — | liike-elämän edustajien osallistumisen varmistaminen markkinoille pääsyä käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa; |
| --- | --- |

—

liike-elämän edustajien osallistumisen varmistaminen markkinoille pääsyä käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa;

| — | painopisteitä koskevien jäsenneltyjen suuntaviivojen kehittäminen, mukaan luettuna se, mille markkinoille ja aloille ja mihin esteisiin olisi keskityttävä; |
| --- | --- |

—

painopisteitä koskevien jäsenneltyjen suuntaviivojen kehittäminen, mukaan luettuna se, mille markkinoille ja aloille ja mihin esteisiin olisi keskityttävä;

| — | aseman vahvistaminen kansainvälisissä standardointielimissä kuten kansainvälisessä standardointijärjestössä (ISO); |
| --- | --- |

—

aseman vahvistaminen kansainvälisissä standardointielimissä kuten kansainvälisessä standardointijärjestössä (ISO);

Markkinoillepääsyä koskevat aloitteet kolmansissa maissa

| 24. | kehottaa parantamaan kolmansia maita koskevaa komission ja jäsenvaltioiden välistä koordinaatiota, koska se mahdollistaisi markkinoillepääsyä koskevia kysymyksiä käsittelevien diplomaattisten ja hallitusten resurssien tehokkaamman käytön; |
| --- | --- |

24.

kehottaa parantamaan kolmansia maita koskevaa komission ja jäsenvaltioiden välistä koordinaatiota, koska se mahdollistaisi markkinoillepääsyä koskevia kysymyksiä käsittelevien diplomaattisten ja hallitusten resurssien tehokkaamman käytön;

| 25. | korostaa, että komission lähetystöille ja hiljattain perustetuille markkinoillepääsyä käsitteleville tiimeille olisi annettava selkeä ja kunnianhimoinen tehtävä; toistaa, että markkinoillepääsystrategia voi onnistua vain, jos jäsenvaltiot ovat valmiita antamaan käyttöön omia resurssejaan (sekä henkilöstöä että varoja) mahdollisuuksiaan, etujaan ja tavoitteitaan vastaavasti; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että komission lähetystöille ja hiljattain perustetuille markkinoillepääsyä käsitteleville tiimeille olisi annettava selkeä ja kunnianhimoinen tehtävä; toistaa, että markkinoillepääsystrategia voi onnistua vain, jos jäsenvaltiot ovat valmiita antamaan käyttöön omia resurssejaan (sekä henkilöstöä että varoja) mahdollisuuksiaan, etujaan ja tavoitteitaan vastaavasti;

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä eurooppalaisten kauppakamarien, kauppayhdistysten ja kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden kaupanedistämiselinten kanssa ja varmistamaan asianmukainen tietojenvaihto EU:n edustustojen, jäsenvaltioiden lähetystöjen sekä muiden ulkomaankaupasta vastaavien valtiollisten elinten ja asianomaisten eurooppalaisten liike-elämän yhdistysten välillä; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä eurooppalaisten kauppakamarien, kauppayhdistysten ja kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden kaupanedistämiselinten kanssa ja varmistamaan asianmukainen tietojenvaihto EU:n edustustojen, jäsenvaltioiden lähetystöjen sekä muiden ulkomaankaupasta vastaavien valtiollisten elinten ja asianomaisten eurooppalaisten liike-elämän yhdistysten välillä;

| 27. | kehottaa komissiota kohdentamaan uudelleen komission lähetystöjen käytettävissä olevat henkilöresurssit sekä mahdollisesti lisäämään niitä, jotta markkinoillepääsyä käsittelevien tiimien käynnistämiseen ja menestyksekkään toiminnan varmistamiseen on käytettävissä enemmän henkilöstöä erityisesti keskeisissä edustustoissa, kuten Peking, New Delhi, Moskova ja Brasilia; |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota kohdentamaan uudelleen komission lähetystöjen käytettävissä olevat henkilöresurssit sekä mahdollisesti lisäämään niitä, jotta markkinoillepääsyä käsittelevien tiimien käynnistämiseen ja menestyksekkään toiminnan varmistamiseen on käytettävissä enemmän henkilöstöä erityisesti keskeisissä edustustoissa, kuten Peking, New Delhi, Moskova ja Brasilia;

Alakohtaiset kysymykset

| 28. | tukee markkinoillepääsystrategian mukaisten erityisaloitteiden perustamista, joiden avulla pyritään poistamaan erityisesti palveluihin, julkisiin hankintoihin, investointeihin sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin, tullimenettelyihin, valtionapuun ja muihin tukiin liittyvät esteet, sekä luomaan kilpailua koskevat säännöt ja huolehtimaan niiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

28.

tukee markkinoillepääsystrategian mukaisten erityisaloitteiden perustamista, joiden avulla pyritään poistamaan erityisesti palveluihin, julkisiin hankintoihin, investointeihin sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin, tullimenettelyihin, valtionapuun ja muihin tukiin liittyvät esteet, sekä luomaan kilpailua koskevat säännöt ja huolehtimaan niiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta kolmansissa maissa;

| 29. | vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pk-yritykset voivat johdonmukaisesti hyötyä markkinoillepääsyä koskevista uusista aloitteista; kehottaa komissiota määrittelemään tilapäiset toimet, joilla pyritään vahvistamaan pk-yritysten tuotteiden läsnäoloa kolmansien maiden markkinoilla ja puolustamaan niiden legitiimejä oikeuksia kolmansissa maissa noudatettuja yksipuolisia käytäntöjä vastaan; |
| --- | --- |

29.

vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pk-yritykset voivat johdonmukaisesti hyötyä markkinoillepääsyä koskevista uusista aloitteista; kehottaa komissiota määrittelemään tilapäiset toimet, joilla pyritään vahvistamaan pk-yritysten tuotteiden läsnäoloa kolmansien maiden markkinoilla ja puolustamaan niiden legitiimejä oikeuksia kolmansissa maissa noudatettuja yksipuolisia käytäntöjä vastaan;

| 30. | kehottaa komissiota käsittelemään erityisesti kaikkia eurooppalaisten yritysten tarjoamien Internetin ja tietoyhteiskunnan palvelujen rajoituksia kolmansissa maissa osana sen ulkoista kauppapolitiikkaa ja pitämään kaikkia näiden palvelujen tarjonnan tarpeettomia rajoituksia kaupan esteinä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota käsittelemään erityisesti kaikkia eurooppalaisten yritysten tarjoamien Internetin ja tietoyhteiskunnan palvelujen rajoituksia kolmansissa maissa osana sen ulkoista kauppapolitiikkaa ja pitämään kaikkia näiden palvelujen tarjonnan tarpeettomia rajoituksia kaupan esteinä;

Monenkeskinen lähestymistapa

| 31. | pitää tärkeänä luoda synergiaa Euroopan unionin tärkeimpien kauppakumppanien (kuten Yhdysvaltojen, Kanadan ja Japanin) kanssa yhteisen markkinoillepääsystrategian määrittelemiseksi ja erittäin tarpeellisen markkinoillepääsyä koskevan monenkeskisen sopimuksen aikaansaamisen valmistelemiseksi; |
| --- | --- |

31.

pitää tärkeänä luoda synergiaa Euroopan unionin tärkeimpien kauppakumppanien (kuten Yhdysvaltojen, Kanadan ja Japanin) kanssa yhteisen markkinoillepääsystrategian määrittelemiseksi ja erittäin tarpeellisen markkinoillepääsyä koskevan monenkeskisen sopimuksen aikaansaamisen valmistelemiseksi;

| 32. | toistaa pitävänsä tarpeellisena kansainvälisen sääntely-yhteistyön jatkuvaa syventämistä ja lähentämistä, jotta voidaan poistaa turhat päällekkäisyydet ja alentaa kuluttajille, teollisuudelle ja hallituksille aiheutuvia kustannuksia; kehottaa komissiota edistämään Euroopan unionin ja sen kauppakumppaneiden monenvälisten ja kahdenvälisten standardien ja sääntöjen asteittaista lähentämistä; |
| --- | --- |

32.

toistaa pitävänsä tarpeellisena kansainvälisen sääntely-yhteistyön jatkuvaa syventämistä ja lähentämistä, jotta voidaan poistaa turhat päällekkäisyydet ja alentaa kuluttajille, teollisuudelle ja hallituksille aiheutuvia kustannuksia; kehottaa komissiota edistämään Euroopan unionin ja sen kauppakumppaneiden monenvälisten ja kahdenvälisten standardien ja sääntöjen asteittaista lähentämistä;

| 33. | kehottaa komissiota edistämään erityisten WTO-mekanismien käyttöönottoa, jotta uusien ja esiin nousevien muiden kuin tulliesteiden käsittely nopeutuisi; katsoo, että komission olisi tältä osin kannustettava muita kauppakumppaneita hyödyntämään suuremmassa määrin kaupan teknisiä esteitä koskevien sopimusten mukaisia ilmoitusmenettelyjä; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota edistämään erityisten WTO-mekanismien käyttöönottoa, jotta uusien ja esiin nousevien muiden kuin tulliesteiden käsittely nopeutuisi; katsoo, että komission olisi tältä osin kannustettava muita kauppakumppaneita hyödyntämään suuremmassa määrin kaupan teknisiä esteitä koskevien sopimusten mukaisia ilmoitusmenettelyjä;

| 34. | vaatii keskittymään sääntöjen noudattamiseen ja kolmansien maiden WTO-velvoitteiden noudattamisen varmistamiseen käyttämällä WTO:n riitojenratkaisumenettelyä tämän oikeuden puolustamiseksi; |
| --- | --- |

34.

vaatii keskittymään sääntöjen noudattamiseen ja kolmansien maiden WTO-velvoitteiden noudattamisen varmistamiseen käyttämällä WTO:n riitojenratkaisumenettelyä tämän oikeuden puolustamiseksi;

Tulevaisuuden näkymät

| 35. | katsoo, että jolleivät kehitysyhteistyöhön liittyvät syyt anna aihetta toimia toisin, Euroopan unionin olisi parhaansa mukaan pyrittävä saamaan kauppakumppaneiltaan myönnytyksiä, jotka ovat suhteessa niiden kehitystasoon; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että jolleivät kehitysyhteistyöhön liittyvät syyt anna aihetta toimia toisin, Euroopan unionin olisi parhaansa mukaan pyrittävä saamaan kauppakumppaneiltaan myönnytyksiä, jotka ovat suhteessa niiden kehitystasoon;

| 36. | kehottaa komissiota sisällyttämään uuden sukupolven vapaakauppasopimuksiin ja muihin kauppaan vaikuttaviin sopimuksiin niiden täytäntöönpanoa ja riitojen ratkaisua koskevia selkeitä määräyksiä, erityisesti sisäisten esteiden poistamiseen tarkoitettuja määräyksiä; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota sisällyttämään uuden sukupolven vapaakauppasopimuksiin ja muihin kauppaan vaikuttaviin sopimuksiin niiden täytäntöönpanoa ja riitojen ratkaisua koskevia selkeitä määräyksiä, erityisesti sisäisten esteiden poistamiseen tarkoitettuja määräyksiä;

| 37. | kehottaa Euroopan unionin kauppakumppaneita asteittain vähentämään tavaroiden ja palvelujen markkinoille pääsyä rajoittavia esteitä tai purkamaan ne ja sen sijaan optimoimaan keskinäiset kaupankäyntimahdollisuudet vastavuoroisuuden pohjalta, mukaan luettuna kahdenvälisiin, alueellisiin ja monenvälisiin neuvotteluihin perustuvien markkinoiden avaamistoimenpiteiden tyydyttävä täytäntöönpano; |
| --- | --- |

37.

kehottaa Euroopan unionin kauppakumppaneita asteittain vähentämään tavaroiden ja palvelujen markkinoille pääsyä rajoittavia esteitä tai purkamaan ne ja sen sijaan optimoimaan keskinäiset kaupankäyntimahdollisuudet vastavuoroisuuden pohjalta, mukaan luettuna kahdenvälisiin, alueellisiin ja monenvälisiin neuvotteluihin perustuvien markkinoiden avaamistoimenpiteiden tyydyttävä täytäntöönpano;

| 38. | kehottaa komissiota esittämään Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen markkinoillepääsystrategian tuloksista ja kiinnittämään siinä erityistä huomiota asetettuihin painopisteisiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota esittämään Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen markkinoillepääsystrategian tuloksista ja kiinnittämään siinä erityistä huomiota asetettuihin painopisteisiin;

*

* *

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

39.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(2)  EUVL C 313 E, 20.12.2006, s. 276.

(3)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(4)  EUVL C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(5)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(6)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 103.

(7)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 321.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/23

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Euroopan unionissa toimivien suurten supermarkettien vallan väärinkäyttö

P6_TA(2008)0054

Euroopan parlamentin kannanotto Euroopan unionissa toimivilla suurilla supermarketeilla olevan aseman väärinkäytön tutkimiseen ja tilanteen korjaamiseen

2009/C 184 E/04

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon työjärjestyksen 116 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että vähittäiskauppa on yhä tiukemmin muutaman harvan supermarkettiketjun hallinnassa kaikkialla Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vähittäiskauppa on yhä tiukemmin muutaman harvan supermarkettiketjun hallinnassa kaikkialla Euroopan unionissa,

| B. | ottaa huomioon, että kyseisistä vähittäiskauppiaista on nopeasti tulossa eräänlaisia portinvartijoita, jotka valvovat maanviljelijöiden ja muiden tavarantoimittajien ainutta todellista pääsyä Euroopan unionin kuluttajamarkkinoille, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kyseisistä vähittäiskauppiaista on nopeasti tulossa eräänlaisia portinvartijoita, jotka valvovat maanviljelijöiden ja muiden tavarantoimittajien ainutta todellista pääsyä Euroopan unionin kuluttajamarkkinoille,

| C. | ottaa huomioon, että kaikkialta EU:sta saadut todisteet viittaavat siihen, että suuret supermarketit käyttävät väärin ostovoimaansa ja pakottavat (sekä EU:hun että EU:n ulkopuolelle sijoittautuneille) tavarantoimittajille maksettavat hinnat kestämättömän alas ja määräävät niille epäoikeudenmukaisia ehtoja, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kaikkialta EU:sta saadut todisteet viittaavat siihen, että suuret supermarketit käyttävät väärin ostovoimaansa ja pakottavat (sekä EU:hun että EU:n ulkopuolelle sijoittautuneille) tavarantoimittajille maksettavat hinnat kestämättömän alas ja määräävät niille epäoikeudenmukaisia ehtoja,

| D. | katsoo, että tällaisesta tavarantoimittajien ahtaalla pitämisestä seuraa kielteisiä kerrannaisvaikutuksia sekä työn laatuun että ympäristön suojeluun, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tällaisesta tavarantoimittajien ahtaalla pitämisestä seuraa kielteisiä kerrannaisvaikutuksia sekä työn laatuun että ympäristön suojeluun,

| E. | katsoo, että kuluttajille menetykset saattavat näkyä tuotevalikoiman, kulttuuriperinnön ja vähittäiskauppojen vaihtelevuuden vähentymisenä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kuluttajille menetykset saattavat näkyä tuotevalikoiman, kulttuuriperinnön ja vähittäiskauppojen vaihtelevuuden vähentymisenä,

| F. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön kansallisia säädöksiä, joilla pyritään rajoittamaan kyseistä väärinkäyttöä, mutta suurten supermarkettien toiminta ulottuu kansallisten rajojen yli, minkä vuoksi tarvittaisiin EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön kansallisia säädöksiä, joilla pyritään rajoittamaan kyseistä väärinkäyttöä, mutta suurten supermarkettien toiminta ulottuu kansallisten rajojen yli, minkä vuoksi tarvittaisiin EU:n lainsäädäntöä;

| 1. | kehottaa kilpailusta vastaavaa pääosastoa tutkimaan, miten EU:n supermarkettialan keskittyminen vaikuttaa pieniin yrityksiin, tavarantoimittajiin, työntekijöihin ja kuluttajiin, sekä erityisesti arvioimaan, millaiseen ostovoiman väärinkäyttöön tällainen keskittyminen saattaa johtaa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa kilpailusta vastaavaa pääosastoa tutkimaan, miten EU:n supermarkettialan keskittyminen vaikuttaa pieniin yrityksiin, tavarantoimittajiin, työntekijöihin ja kuluttajiin, sekä erityisesti arvioimaan, millaiseen ostovoiman väärinkäyttöön tällainen keskittyminen saattaa johtaa;

| 2. | kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia toimia, myös lainsäädäntöä, kuluttajien, työntekijöiden ja tuottajien suojelemiseksi mahdolliselta hallitsevan aseman väärinkäytöltä tai tutkinnassa havaituilta muilta kielteisiltä vaikutuksilta; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia toimia, myös lainsäädäntöä, kuluttajien, työntekijöiden ja tuottajien suojelemiseksi mahdolliselta hallitsevan aseman väärinkäytöltä tai tutkinnassa havaituilta muilta kielteisiltä vaikutuksilta;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.
  Allekirjoittaneet
  Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

Allekirjoittaneet

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Jim Allister, Roberta Alma Anastase, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Francisco Assis, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Monika Beňová, Pervenche Berès, Sergio Berlato, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Jana Bobošíková, Sebastian Valentin Bodu, Jens-Peter Bonde, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Paul van Buitenen, Kathalijne Maria Buitenweg, Ieke van den Burg, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, Paulo Casaca, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Alejandro Cercas, Giulietto Chiesa, Sylwester Chruszcz, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Titus Corlățean, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Corina Crețu, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Chris Davies, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Nirj Deva, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Alexandra Dobolyi, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Bárbara Dührkop Dührkop, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Saïd El Khadraoui, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Richard Falbr, Claudio Fava, Szabolcs Fazakas, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Sorin Frunzăverde, Kinga Gál, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Jas Gawronski, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Maciej Marian Giertych, Neena Gill, Ioannis Gklavakis, Béla Glattfelder, Gian Paolo Gobbo, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Luis de Grandes Pascual, Louis Grech, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Catherine Guy-Quint, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Mary Honeyball, Milan Horáček, Richard Howitt, Ján Hudacký, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Carlos José Iturgaiz Angulo, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Elisabeth Jeggle, Pierre Jonckheer, Ona Juknevičienė, Jelko Kacin, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Tunne Kelam, Wolf Klinz, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Joost Lagendijk, André Laignel, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Vincenzo Lavarra, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Jo Leinen, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Eva Lichtenberger, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Elizabeth Lynne, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Ana Mato Adrover, Mario Mauro, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Miroslav Mikolášik, Francisco José Millán Mon, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Jan Mulder, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Joseph Muscat, Francesco Musotto, Sebastiano (Nello) Musumeci, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Vural Öger, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Bogdan Pęk, Maria Petre, Tobias Pflüger, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Miloslav Ransdorf, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eoin Ryan, Guido Sacconi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Luciana Sbarbati, Pierre Schapira, Karin Scheele, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Adrian Severin, Czesław Adam Siekierski, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Marek Siwiec, Alyn Smith, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Petya Stavreva, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Robert Sturdy, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, József Szájer, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Antonio Tajani, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Inese Vaidere, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Oldřich Vlasák, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Renate Weber, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Luis Yañez-Barnuevo García, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Tadeusz Zwiefka.

---

Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/25

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008Lissabonin sopimus

P6_TA(2008)0055

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 Lissabonin sopimuksesta (2007/2286(INI))

2009/C 184 E/05

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sellaisina kuin ne ovat muutettuina Euroopan yhtenäisasiakirjalla sekä Maastrichtin, Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla,

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2007 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan (1),

ottaa huomioon Euroopan unionin tulevaisuudesta 15. joulukuuta 2001 annetun Laekenin julistuksen,

ottaa huomioon Roomassa 29. lokakuuta 2004 allekirjoitetun sopimuksen Euroopan perustuslaista,

ottaa huomioon Euroopan unionin perustuslakiprosessin etenemissuunnitelmasta 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman (2) ja hallitustenvälisen konferenssin (HVK) koollekutsumisesta: Euroopan parlamentin lausunto (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 46 artikla) 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman (3),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan, ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, budjettivaliokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A6-0013/2008),

sekä katsovat seuraavaa:

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin kehittymisellä on ollut viimeisten 50 vuoden aikana merkittävä rooli rauhan ja vakauden alueen luomisessa sodan runtelemassa maanosassa, demokratian, vapauden ja kansalaisten oikeuksien lujittamisessa sekä vaurauden, yhteisvastuullisuuden ja hyvinvoinnin lisäämisessä perustamalla maailman suurimmat sisämarkkinat, joilla noudatetaan sosiaalisia normeja, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa sekä rehellistä kilpailua koskevia yhteisiä sääntöjä ja joihin liittyy talous- ja rahaliitto; lisäksi unionin kehitys on mahdollistanut jäsenvaltioiden yhteistyön kansalliset rajat ylittävien kysymysten käsittelyssä sekä Euroopan painoarvon lisäämisen maailmanpolitiikassa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin kehittymisellä on ollut viimeisten 50 vuoden aikana merkittävä rooli rauhan ja vakauden alueen luomisessa sodan runtelemassa maanosassa, demokratian, vapauden ja kansalaisten oikeuksien lujittamisessa sekä vaurauden, yhteisvastuullisuuden ja hyvinvoinnin lisäämisessä perustamalla maailman suurimmat sisämarkkinat, joilla noudatetaan sosiaalisia normeja, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa sekä rehellistä kilpailua koskevia yhteisiä sääntöjä ja joihin liittyy talous- ja rahaliitto; lisäksi unionin kehitys on mahdollistanut jäsenvaltioiden yhteistyön kansalliset rajat ylittävien kysymysten käsittelyssä sekä Euroopan painoarvon lisäämisen maailmanpolitiikassa,

| B. | ottaa huomioon, että yleisesti on tunnustettu tarve uudistaa ja vahvistaa unionin rakenteita tähänastisten saavutusten lujittamiseksi sekä 27:n ja mahdollisesti sitäkin useamman jäsenvaltion muodostaman unionin toimintakyvyn tehostamiseksi, jotta voitaisiin vastata uusiin yhteisiin haasteisiin ja lisätä demokraattista vastuuta unionissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yleisesti on tunnustettu tarve uudistaa ja vahvistaa unionin rakenteita tähänastisten saavutusten lujittamiseksi sekä 27:n ja mahdollisesti sitäkin useamman jäsenvaltion muodostaman unionin toimintakyvyn tehostamiseksi, jotta voitaisiin vastata uusiin yhteisiin haasteisiin ja lisätä demokraattista vastuuta unionissa,

| C. | ottaa huomioon, että mainittuun tarpeeseen perustuivat ne peräkkäiset uudistukset – kuten Maastrichtin sopimus, joka merkitsi käännekohtaa Euroopan yhdentymisessä talous- ja rahaliiton perustamisen sekä ensisijaisesti taloudellisesta yhteisöstä poliittiseen unioniin siirtymisen myötä – joiden puitteissa on muokattu unionin institutionaalista kehystä ja jotka johtivat aikanaan Laekenin julistukseen, joka puolestaan avasi tien uudenlaiselle, valmistelukunnissa tehtävään työhön eikä enää yksinomaan hallitustenvälisiin konferensseihin nojaavalle uudistamisprosessille, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että mainittuun tarpeeseen perustuivat ne peräkkäiset uudistukset – kuten Maastrichtin sopimus, joka merkitsi käännekohtaa Euroopan yhdentymisessä talous- ja rahaliiton perustamisen sekä ensisijaisesti taloudellisesta yhteisöstä poliittiseen unioniin siirtymisen myötä – joiden puitteissa on muokattu unionin institutionaalista kehystä ja jotka johtivat aikanaan Laekenin julistukseen, joka puolestaan avasi tien uudenlaiselle, valmistelukunnissa tehtävään työhön eikä enää yksinomaan hallitustenvälisiin konferensseihin nojaavalle uudistamisprosessille,

| D. | ottaa huomioon, että sopimuksen Euroopan perustuslaista laati kahdesta kunkin kansallisen parlamentin edustajasta, kuudestatoista Euroopan parlamentin jäsenestä, kahdesta komission edustajasta sekä yhdestä kunkin kansallisen hallituksen edustajasta koostuva valmistelukunta, joka pääsi julkisen käsittelyn kautta yksimielisyyteen sopimusluonnoksesta, josta vuoden 2004 hallitustenvälinen konferenssi ei juurikaan poikennut, kun taas myöhempi Lissabonin sopimus, johon ei sisällytetty eräitä perustuslain osatekijöitä, aikaansaatiin perinteisemmin hallitustenvälisin työmenetelmin kuitenkin siten, että sen laatimiseen osallistui täysipainoisesti kolme Euroopan parlamentin edustajaa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sopimuksen Euroopan perustuslaista laati kahdesta kunkin kansallisen parlamentin edustajasta, kuudestatoista Euroopan parlamentin jäsenestä, kahdesta komission edustajasta sekä yhdestä kunkin kansallisen hallituksen edustajasta koostuva valmistelukunta, joka pääsi julkisen käsittelyn kautta yksimielisyyteen sopimusluonnoksesta, josta vuoden 2004 hallitustenvälinen konferenssi ei juurikaan poikennut, kun taas myöhempi Lissabonin sopimus, johon ei sisällytetty eräitä perustuslain osatekijöitä, aikaansaatiin perinteisemmin hallitustenvälisin työmenetelmin kuitenkin siten, että sen laatimiseen osallistui täysipainoisesti kolme Euroopan parlamentin edustajaa,

| E. | ottaa huomioon, että valtaosa unionin kansalaisten vaaleilla valitsemista edustajista Euroopan parlamentissa kannatti aiempia pyrkimyksiä uudistaa unionia korvaamalla perussopimukset perustuslailla (4), jonka kaksi kolmannesta jäsenvaltioista ratifioi mutta jonka kaksi (Ranska ja Alankomaat) hylkäsi, ja että tästä lähestymistavasta luovuttiin harkinta-ajan jälkeen, jolloin tuli selväksi, ettei tarvittavaa kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyntää voitaisi saavuttaa, ja sen sijaan päätettiin vain tarkistaa perussopimuksia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että valtaosa unionin kansalaisten vaaleilla valitsemista edustajista Euroopan parlamentissa kannatti aiempia pyrkimyksiä uudistaa unionia korvaamalla perussopimukset perustuslailla (4), jonka kaksi kolmannesta jäsenvaltioista ratifioi mutta jonka kaksi (Ranska ja Alankomaat) hylkäsi, ja että tästä lähestymistavasta luovuttiin harkinta-ajan jälkeen, jolloin tuli selväksi, ettei tarvittavaa kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyntää voitaisi saavuttaa, ja sen sijaan päätettiin vain tarkistaa perussopimuksia,

| F. | ottaa huomioon, että vaikka uudessa sopimuksessa onkin huomioitu, tosin erilaisessa muodossa, monet perustuslakisopimuksessa hahmotellut käytännön mukautukset unionin toimielinrakenteeseen, menettelytapojen muutos johti kunnianhimoisten tavoitteiden madaltamiseen, monien perustuslain elementtien hylkäämiseen, eräiden uusien mekanismien käyttöönoton viivästymiseen sekä yksittäisiä jäsenvaltioita koskevien erityismääräysten sisällyttämiseen perussopimuksiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vaikka uudessa sopimuksessa onkin huomioitu, tosin erilaisessa muodossa, monet perustuslakisopimuksessa hahmotellut käytännön mukautukset unionin toimielinrakenteeseen, menettelytapojen muutos johti kunnianhimoisten tavoitteiden madaltamiseen, monien perustuslain elementtien hylkäämiseen, eräiden uusien mekanismien käyttöönoton viivästymiseen sekä yksittäisiä jäsenvaltioita koskevien erityismääräysten sisällyttämiseen perussopimuksiin,

| G. | ottaa kuitenkin huomioon, että se, että kaikki unionin kansalliset hallitukset ovat suostuneet uuteen sopimukseen, osoittaa, että jäsenvaltioiden vaaleilla valitut hallitukset katsovat tämän kompromissin olevan toivottava perusta tulevaisuudessa tehtävälle yhteistyölle, ja edellyttää mittavaa poliittista sitoumusta jäsenvaltioiden hallituksilta sopimuksen ratifioinnin varmistamiseksi ennen 1. tammikuuta 2009, |
| --- | --- |

G.

ottaa kuitenkin huomioon, että se, että kaikki unionin kansalliset hallitukset ovat suostuneet uuteen sopimukseen, osoittaa, että jäsenvaltioiden vaaleilla valitut hallitukset katsovat tämän kompromissin olevan toivottava perusta tulevaisuudessa tehtävälle yhteistyölle, ja edellyttää mittavaa poliittista sitoumusta jäsenvaltioiden hallituksilta sopimuksen ratifioinnin varmistamiseksi ennen 1. tammikuuta 2009,

| H. | ottaa huomioon, että on välttämätöntä saada Lissabonin sopimukselle kaikkien jäsenvaltioiden ratifiointi vuoden 2008 loppuun mennessä, jotta kansalaiset voisivat äänestää vuoden 2009 vaaleissa täysin tietoisina unionin uudesta institutionaalisesta kehyksestä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että on välttämätöntä saada Lissabonin sopimukselle kaikkien jäsenvaltioiden ratifiointi vuoden 2008 loppuun mennessä, jotta kansalaiset voisivat äänestää vuoden 2009 vaaleissa täysin tietoisina unionin uudesta institutionaalisesta kehyksestä,

Unionin tulevaisuuden kannalta myönteinen kehitysaskel

| 1. | toteaa, että Lissabonin sopimus merkitsee kaiken kaikkiaan huomattavaa parannusta olemassa oleviin sopimuksiin, ja se lisää unionin demokraattista vastuuta ja päätöksentekokykyä (vahvistamalla Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien roolia) ja kansalaisten oikeuksia suhteessa unioniin sekä tehostaa unionin toimielinten toimintaa; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että Lissabonin sopimus merkitsee kaiken kaikkiaan huomattavaa parannusta olemassa oleviin sopimuksiin, ja se lisää unionin demokraattista vastuuta ja päätöksentekokykyä (vahvistamalla Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien roolia) ja kansalaisten oikeuksia suhteessa unioniin sekä tehostaa unionin toimielinten toimintaa;

Demokraattisen vastuun lisääminen

| 2. | pitää myönteisenä, että kansalaiset voivat paremmin valvoa unionin toimintaa lisääntyneen demokraattisen vastuun ja päätöksentekokyvyn myötä etenkin seuraavien parannusten ansiosta:






  a) | Euroopan unionin lainsäädännön hyväksyntä edellyttää tiiviimpää parlamentaarista valvontaa kuin missään muussa ylikansallisessa tai kansainvälisessä järjestelmässä:






  — | muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaiken Euroopan unionin lainsäädännön hyväksyntä edellyttää sekä (kotimaansa parlamentille vastuussa olevista kansallisista ministereistä koostuvan) neuvoston että (suorilla vaaleilla valituista jäsenistä koostuvan) Euroopan parlamentin yhdenvertaista hyväksyntää; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

pitää myönteisenä, että kansalaiset voivat paremmin valvoa unionin toimintaa lisääntyneen demokraattisen vastuun ja päätöksentekokyvyn myötä etenkin seuraavien parannusten ansiosta:

a)

Euroopan unionin lainsäädännön hyväksyntä edellyttää tiiviimpää parlamentaarista valvontaa kuin missään muussa ylikansallisessa tai kansainvälisessä järjestelmässä:

—

muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaiken Euroopan unionin lainsäädännön hyväksyntä edellyttää sekä (kotimaansa parlamentille vastuussa olevista kansallisista ministereistä koostuvan) neuvoston että (suorilla vaaleilla valituista jäsenistä koostuvan) Euroopan parlamentin yhdenvertaista hyväksyntää;

| — | kansallisten parlamenttien roolia unionin lainsäädännön ennakkotarkastuksessa vahvistetaan, koska niille toimitetaan kaikki EU:n lainsäädäntöehdotukset hyvissä ajoin keskusteltavaksi kansallisten ministerien kanssa ennen neuvoston kannan hyväksymistä, jonka lisäksi jäsenvaltioiden parlamentit saavat oikeuden vaatia sellaisten ehdotusten uutta käsittelyä, joiden ne eivät katso olevan toissijaisuusperiaatteen mukaisia; |
| --- | --- |

—

kansallisten parlamenttien roolia unionin lainsäädännön ennakkotarkastuksessa vahvistetaan, koska niille toimitetaan kaikki EU:n lainsäädäntöehdotukset hyvissä ajoin keskusteltavaksi kansallisten ministerien kanssa ennen neuvoston kannan hyväksymistä, jonka lisäksi jäsenvaltioiden parlamentit saavat oikeuden vaatia sellaisten ehdotusten uutta käsittelyä, joiden ne eivät katso olevan toissijaisuusperiaatteen mukaisia;

| b) | Euroopan parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston tekemän ehdotuksen, jossa otetaan huomioon Euroopan parlamentin vaalit, pohjalta; |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston tekemän ehdotuksen, jossa otetaan huomioon Euroopan parlamentin vaalit, pohjalta;

| c) | unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittää sekä Eurooppa-neuvosto että komission puheenjohtaja, ja komission jäsenenä myös häneen sovelletaan parlamentissa samanlaista virkaanasettamismenettelyä kuin muihin komission jäseniin: komission varapuheenjohtajana korkeaa edustajaa koskevat sekä virkaan asettamisen yhteydessä että virkaa hoidettaessa samat säännöt kuin muitakin komission jäseniä; |
| --- | --- |

c)

unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittää sekä Eurooppa-neuvosto että komission puheenjohtaja, ja komission jäsenenä myös häneen sovelletaan parlamentissa samanlaista virkaanasettamismenettelyä kuin muihin komission jäseniin: komission varapuheenjohtajana korkeaa edustajaa koskevat sekä virkaan asettamisen yhteydessä että virkaa hoidettaessa samat säännöt kuin muitakin komission jäseniä;

| d) | otetaan käyttöön uusi, yksinkertaisempi ja demokraattisempi talousarviomenettely, johon sisältyy vain yksi käsittely; pakollisten ja ei-pakollisten menojen välinen erottelu lopetetaan, mikä takaa parlamentin ja neuvoston välisen täyden yhdenvertaisuuden koko vuotuisen talousarvion hyväksymisen osalta, ja parlamentille annetaan lisäksi oikeus antaa suostumuksensa oikeudellisesti sitovalle monivuotiselle rahoituskehykselle; |
| --- | --- |

d)

otetaan käyttöön uusi, yksinkertaisempi ja demokraattisempi talousarviomenettely, johon sisältyy vain yksi käsittely; pakollisten ja ei-pakollisten menojen välinen erottelu lopetetaan, mikä takaa parlamentin ja neuvoston välisen täyden yhdenvertaisuuden koko vuotuisen talousarvion hyväksymisen osalta, ja parlamentille annetaan lisäksi oikeus antaa suostumuksensa oikeudellisesti sitovalle monivuotiselle rahoituskehykselle;

| e) | komissiolle uskotun lainsäädäntövallan käytön demokraattista valvontaa vahvistetaan uuden valvontajärjestelmän avulla, jossa Euroopan parlamentti tai neuvosto voi joko peruuttaa komission päätökset tai peruuttaa lainsäädäntövallan siirron; |
| --- | --- |

e)

komissiolle uskotun lainsäädäntövallan käytön demokraattista valvontaa vahvistetaan uuden valvontajärjestelmän avulla, jossa Euroopan parlamentti tai neuvosto voi joko peruuttaa komission päätökset tai peruuttaa lainsäädäntövallan siirron;

| f) | Euroopan parlamentin suostumus tarvitaan useiden unionin allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten tekemiseksi, mukaan lukien sopimukset, jotka koskevat tavallisen lainsäätämisjärjestyksen alaisia aloja unionin sisäisellä tasolla; |
| --- | --- |

f)

Euroopan parlamentin suostumus tarvitaan useiden unionin allekirjoittamien kansainvälisten sopimusten tekemiseksi, mukaan lukien sopimukset, jotka koskevat tavallisen lainsäätämisjärjestyksen alaisia aloja unionin sisäisellä tasolla;

| g) | neuvosto kokoontuu julkiseen istuntoon keskustellakseen lainsäädäntöluonnoksista ja äänestääkseen niistä, ja kansalaiset voivat näin seurata maansa hallituksen toimia neuvostossa; |
| --- | --- |

g)

neuvosto kokoontuu julkiseen istuntoon keskustellakseen lainsäädäntöluonnoksista ja äänestääkseen niistä, ja kansalaiset voivat näin seurata maansa hallituksen toimia neuvostossa;

| h) | virastojen ja etenkin Europolin ja Eurojustin parlamentaarista valvontaa lisätään; |
| --- | --- |

h)

virastojen ja etenkin Europolin ja Eurojustin parlamentaarista valvontaa lisätään;

| i) | alueiden komitealle annetaan mahdollisuus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, sen jäsenten toimikautta jatketaan viiteen vuoteen ja sen suhteet Euroopan parlamenttiin määritellään selkeämmin; |
| --- | --- |

i)

alueiden komitealle annetaan mahdollisuus nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, sen jäsenten toimikautta jatketaan viiteen vuoteen ja sen suhteet Euroopan parlamenttiin määritellään selkeämmin;

| j) | perussopimusten tarkistusmenettely tulee olemaan aiempaa avoimempi ja demokraattisempi, sillä Euroopan parlamentti saa oikeuden esittää muutosehdotuksia, ja ehdotettujen tarkistusten tutkinnasta vastaa valmistelukunta, jossa ovat edustettuina kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti, paitsi siinä tapauksessa, että parlamentti katsoo valmistelukunnan koolle kutsumisen olevan tarpeetonta, ja otetaan käyttöön uudet yksinkertaistetut tarkistusmenettelyt perussopimusten tiettyjen määräysten tarkistamiseksi yksimielisellä päätöksellä ja kansallisten parlamenttien hyväksynnällä; |
| --- | --- |

j)

perussopimusten tarkistusmenettely tulee olemaan aiempaa avoimempi ja demokraattisempi, sillä Euroopan parlamentti saa oikeuden esittää muutosehdotuksia, ja ehdotettujen tarkistusten tutkinnasta vastaa valmistelukunta, jossa ovat edustettuina kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti, paitsi siinä tapauksessa, että parlamentti katsoo valmistelukunnan koolle kutsumisen olevan tarpeetonta, ja otetaan käyttöön uudet yksinkertaistetut tarkistusmenettelyt perussopimusten tiettyjen määräysten tarkistamiseksi yksimielisellä päätöksellä ja kansallisten parlamenttien hyväksynnällä;

Arvojen vahvistaminen, kansalaisten oikeuksien lisääminen ja toimintaperiaatteiden selkeyttäminen

| 3. | pitää myönteisenä kansalaisten oikeuksien vahvistamista seuraavien parannusten myötä:






  a) | EU:n perusoikeuskirjasta, jossa kirjataan ajanmukaisella tavalla kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, tulee oikeudellisesti sitova; perusoikeuskirjalla tarjotaan EU:n kansalaisille oikeudellista varmuutta ja varmistetaan, että kaikkien unionin oikeudellisten säännösten ja sen toimielinten toimien sekä EU:n lainsäädäntöön perustuvien toimien on noudatettava näitä normeja ja samalla toissijaisuusperiaatetta; |
| --- | --- | --- |

3.

pitää myönteisenä kansalaisten oikeuksien vahvistamista seuraavien parannusten myötä:

a)

EU:n perusoikeuskirjasta, jossa kirjataan ajanmukaisella tavalla kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet, tulee oikeudellisesti sitova; perusoikeuskirjalla tarjotaan EU:n kansalaisille oikeudellista varmuutta ja varmistetaan, että kaikkien unionin oikeudellisten säännösten ja sen toimielinten toimien sekä EU:n lainsäädäntöön perustuvien toimien on noudatettava näitä normeja ja samalla toissijaisuusperiaatetta;

| b) | unioni jättää hakemuksen Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittymiseksi, joten kansalaisten oikeuksien kunnioittamista valvotaan ulkoisesti myös unionissa samoin kuin sen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

b)

unioni jättää hakemuksen Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittymiseksi, joten kansalaisten oikeuksien kunnioittamista valvotaan ulkoisesti myös unionissa samoin kuin sen jäsenvaltioissa;

| c) | uudet määräykset helpottavat kansalaisten ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen osallistumista unionin keskusteluihin, mikä perustuu heidän tärkeälle panokselleen sopimuksen valmistelussa; vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten sekä kirkkojen, uskonnollisten yhteisöjen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen kanssa rohkaistaan; |
| --- | --- |

c)

uudet määräykset helpottavat kansalaisten ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien järjestöjen osallistumista unionin keskusteluihin, mikä perustuu heidän tärkeälle panokselleen sopimuksen valmistelussa; vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten sekä kirkkojen, uskonnollisten yhteisöjen ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen kanssa rohkaistaan;

| d) | unionin kansalaisille annettu aloiteoikeus sallii kansalaisten tehdä ehdotuksia asioista, joissa heidän mielestään tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi; |
| --- | --- |

d)

unionin kansalaisille annettu aloiteoikeus sallii kansalaisten tehdä ehdotuksia asioista, joissa heidän mielestään tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi;

| e) | yksittäisten kansalaisten oikeussuojaa parannetaan, koska unionin tuomioistuimen toimivaltaa laajennetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyviin kysymyksiin sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan keskuspankin ja EU:n erillisvirastojen toteuttamiin toimiin, samalla kun parannetaan luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden mahdollisuuksia osallistua siellä käytäviin menettelyihin; |
| --- | --- |

e)

yksittäisten kansalaisten oikeussuojaa parannetaan, koska unionin tuomioistuimen toimivaltaa laajennetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyviin kysymyksiin sekä Eurooppa-neuvoston, Euroopan keskuspankin ja EU:n erillisvirastojen toteuttamiin toimiin, samalla kun parannetaan luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden mahdollisuuksia osallistua siellä käytäviin menettelyihin;

| 4. | pitää myönteisenä, että sopimuksessa vahvistetaan aiempaa selvemmin ja näkyvämmin kaikille jäsenvaltioille yhteiset arvot, joille unioni perustuu, samoin kuin unionin tavoitteet ja sen toimintaa ohjaavat periaatteet sekä suhteet jäsenvaltioihin:






  a) | unionin toimivallan rajat suhteessa jäsenvaltioihin määritellään selkeästi ja ne perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan toimivalta, jota perussopimuksissa ei ole annettu unionille, kuuluu jäsenvaltioille; |
| --- | --- | --- |

4.

pitää myönteisenä, että sopimuksessa vahvistetaan aiempaa selvemmin ja näkyvämmin kaikille jäsenvaltioille yhteiset arvot, joille unioni perustuu, samoin kuin unionin tavoitteet ja sen toimintaa ohjaavat periaatteet sekä suhteet jäsenvaltioihin:

a)

unionin toimivallan rajat suhteessa jäsenvaltioihin määritellään selkeästi ja ne perustuvat periaatteeseen, jonka mukaan toimivalta, jota perussopimuksissa ei ole annettu unionille, kuuluu jäsenvaltioille;

| b) | painotetaan entistä paremmin kansalaisten kannalta mitä ilmeisimmin hyödyllisiä politiikkoja: sopimukseen sisältyy uusia yleisesti sovellettavia määräyksiä, jotka liittyvät korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, korkeatasoiseen koulutukseen ja terveyden korkeatasoiseen suojeluun, kaikenlaisen syrjinnän poistamiseen sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen; uusilla määräyksillä vahvistetaan kestävän kehityksen edistämistä ja ympäristönsuojelua, mukaan lukien ilmastonmuutoksen torjunta, sekä yleishyödyllisten palvelujen arvossa pitämistä; myös taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus vahvistetaan sopimuksessa uudelleen unionin tavoitteeksi; |
| --- | --- |

b)

painotetaan entistä paremmin kansalaisten kannalta mitä ilmeisimmin hyödyllisiä politiikkoja: sopimukseen sisältyy uusia yleisesti sovellettavia määräyksiä, jotka liittyvät korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, korkeatasoiseen koulutukseen ja terveyden korkeatasoiseen suojeluun, kaikenlaisen syrjinnän poistamiseen sekä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen; uusilla määräyksillä vahvistetaan kestävän kehityksen edistämistä ja ympäristönsuojelua, mukaan lukien ilmastonmuutoksen torjunta, sekä yleishyödyllisten palvelujen arvossa pitämistä; myös taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus vahvistetaan sopimuksessa uudelleen unionin tavoitteeksi;

| c) | sekaannus ilmaisujen ”Euroopan yhteisö” ja ”Euroopan unioni” välillä poistuu, koska Euroopan unionista tulee yksi ainoa oikeudellinen yksikkö ja rakenne; |
| --- | --- |

c)

sekaannus ilmaisujen ”Euroopan yhteisö” ja ”Euroopan unioni” välillä poistuu, koska Euroopan unionista tulee yksi ainoa oikeudellinen yksikkö ja rakenne;

| d) | solidaarisuuslauseke jäsenvaltioiden välillä merkitsee, että kansalaiset voivat odottaa saavansa apua unionin muista osista terrori-iskun, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden seurauksena; |
| --- | --- |

d)

solidaarisuuslauseke jäsenvaltioiden välillä merkitsee, että kansalaiset voivat odottaa saavansa apua unionin muista osista terrori-iskun, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden seurauksena;

| e) | sopimuksessa vahvistetaan unionin toimielinjärjestelmän erityisluonne, sillä jäsenvaltiot siirtävät unionin toimielimille sellaiset valtuutensa, joita ne uskovat käytettävän paremmin yhteisten mekanismien puitteissa, samalla kun siinä annetaan mahdollisten epäilysten poistamiseksi seuraavanlaisia riittäviä takeita siitä, että unionista ei tule keskitettyä kaikkivoipaa supervaltiota:






  — | velvollisuus kunnioittaa jäsenvaltioiden kansallista identiteettiä, joka on olennainen osa niiden poliittisia ja perustuslaillisia perusrakenteita, myös alueellisen ja paikallisen itsehallinnon osalta sekä niiden keskeisiä valtion tehtäviä, erityisesti niitä, joiden tavoitteena on valtion alueellisen koskemattomuuden turvaaminen, yleisen järjestyksen ylläpitäminen sekä kansallisen turvallisuuden takaaminen; |
| --- | --- | --- |

e)

sopimuksessa vahvistetaan unionin toimielinjärjestelmän erityisluonne, sillä jäsenvaltiot siirtävät unionin toimielimille sellaiset valtuutensa, joita ne uskovat käytettävän paremmin yhteisten mekanismien puitteissa, samalla kun siinä annetaan mahdollisten epäilysten poistamiseksi seuraavanlaisia riittäviä takeita siitä, että unionista ei tule keskitettyä kaikkivoipaa supervaltiota:

—

velvollisuus kunnioittaa jäsenvaltioiden kansallista identiteettiä, joka on olennainen osa niiden poliittisia ja perustuslaillisia perusrakenteita, myös alueellisen ja paikallisen itsehallinnon osalta sekä niiden keskeisiä valtion tehtäviä, erityisesti niitä, joiden tavoitteena on valtion alueellisen koskemattomuuden turvaaminen, yleisen järjestyksen ylläpitäminen sekä kansallisen turvallisuuden takaaminen;

| — | annetun toimivallan periaate (jonka mukaan unionilla on vain jäsenvaltioiden sille antama toimivalta), toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate; |
| --- | --- |

—

annetun toimivallan periaate (jonka mukaan unionilla on vain jäsenvaltioiden sille antama toimivalta), toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate;

| — | jäsenvaltioiden osallistuminen unionin päätöksentekojärjestelmään ja suostuminen siihen tehtäviin mahdollisiin muutoksiin; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden osallistuminen unionin päätöksentekojärjestelmään ja suostuminen siihen tehtäviin mahdollisiin muutoksiin;

| — | jokaisen jäsenvaltion oikeus erota halutessaan unionista tunnustetaan; |
| --- | --- |

—

jokaisen jäsenvaltion oikeus erota halutessaan unionista tunnustetaan;

Toiminnan tehostaminen

| 5. | pitää myönteisenä, että uuden sopimuksen myötä unionin toimielimet voivat toteuttaa tehtäviään tehokkaammin, erityisesti koska






  a) | niiden alojen määrä kasvaa merkittävästi, joista hallitukset päättävät neuvostossa yksimielisen päätöksen sijasta määräenemmistöllä, minkä ansiosta 27 jäsenvaltion unioni voi toimia entistä useammilla aloilla ilman, että sen toimintaa estetään veto-oikeudella; |
| --- | --- | --- |

5.

pitää myönteisenä, että uuden sopimuksen myötä unionin toimielimet voivat toteuttaa tehtäviään tehokkaammin, erityisesti koska

a)

niiden alojen määrä kasvaa merkittävästi, joista hallitukset päättävät neuvostossa yksimielisen päätöksen sijasta määräenemmistöllä, minkä ansiosta 27 jäsenvaltion unioni voi toimia entistä useammilla aloilla ilman, että sen toimintaa estetään veto-oikeudella;

| b) | uusi kaksoisenemmistöön perustuva äänestysjärjestelmä helpottaa päätöksentekoa neuvostossa; |
| --- | --- |

b)

uusi kaksoisenemmistöön perustuva äänestysjärjestelmä helpottaa päätöksentekoa neuvostossa;

| c) | Eurooppa-neuvostosta tulee Euroopan unionin täysivaltainen toimielin ja sen kuuden kuukauden kiertävän puheenjohtajakauden sijaan jäsenet valitsevat puheenjohtajan kahden ja puolen vuoden kaudeksi, mikä lisää neuvoston työn valmistelun johdonmukaisuutta ja työn jatkuvuutta; |
| --- | --- |

c)

Eurooppa-neuvostosta tulee Euroopan unionin täysivaltainen toimielin ja sen kuuden kuukauden kiertävän puheenjohtajakauden sijaan jäsenet valitsevat puheenjohtajan kahden ja puolen vuoden kaudeksi, mikä lisää neuvoston työn valmistelun johdonmukaisuutta ja työn jatkuvuutta;

| d) | komission jäsenmäärä lasketaan vuodesta 2014 lähtien kahteen kolmannekseen jäsenvaltioiden lukumäärästä, mikä parantaa komission toimintakykyä ja selventää entisestään, että komission jäsenet edustavat unionin etua eivätkä kotimaansa etua, ja samalla vuorottelujärjestelmä takaa edelleen kaikkien jäsenvaltioiden tasavertaisen osallistumisen; |
| --- | --- |

d)

komission jäsenmäärä lasketaan vuodesta 2014 lähtien kahteen kolmannekseen jäsenvaltioiden lukumäärästä, mikä parantaa komission toimintakykyä ja selventää entisestään, että komission jäsenet edustavat unionin etua eivätkä kotimaansa etua, ja samalla vuorottelujärjestelmä takaa edelleen kaikkien jäsenvaltioiden tasavertaisen osallistumisen;

| e) | unionin näkyvyys ja sen kapasiteetti globaalina toimijana paranevat merkittävästi:






  — | unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen virat, jotka aiheuttavat päällekkäistä työtä ja sekaannusta, yhdistetään komission varapuheenjohtajan/ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan viraksi, ja tämä henkilö toimii ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana ja hänellä on oikeus puhua unionin nimissä asioista, joista unionilla on yhteinen kanta, mikä takaa unionin ulkoisten toimien aiempaa suuremman johdonmukaisuuden; |
| --- | --- | --- |

e)

unionin näkyvyys ja sen kapasiteetti globaalina toimijana paranevat merkittävästi:

—

unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen virat, jotka aiheuttavat päällekkäistä työtä ja sekaannusta, yhdistetään komission varapuheenjohtajan/ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan viraksi, ja tämä henkilö toimii ulkoasiainneuvoston puheenjohtajana ja hänellä on oikeus puhua unionin nimissä asioista, joista unionilla on yhteinen kanta, mikä takaa unionin ulkoisten toimien aiempaa suuremman johdonmukaisuuden;

| — | tulee olemaan ainoastaan yksi yhtenäinen ulkoisen toiminnan yksikkö, jossa on virkamiehiä sekä komissiosta, neuvostosta että kansallisista ulkoasiainhallinnoista ja jonka neuvosto voi perustaa vain komission suostumuksella ja parlamentin kuulemisen jälkeen; yksikköä johtaa komission varapuheenjohtaja/korkea edustaja, sen olisi oltava yhteydessä komissioon ja sen on määrä mahdollistaa entistä suurempi yhdenmukaisuus unionin ulkopolitiikan määrittämisessä ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

—

tulee olemaan ainoastaan yksi yhtenäinen ulkoisen toiminnan yksikkö, jossa on virkamiehiä sekä komissiosta, neuvostosta että kansallisista ulkoasiainhallinnoista ja jonka neuvosto voi perustaa vain komission suostumuksella ja parlamentin kuulemisen jälkeen; yksikköä johtaa komission varapuheenjohtaja/korkea edustaja, sen olisi oltava yhteydessä komissioon ja sen on määrä mahdollistaa entistä suurempi yhdenmukaisuus unionin ulkopolitiikan määrittämisessä ja toteuttamisessa;

| — | unionin valmiuksia kehittää yhteisiä rakenteita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla vahvistetaan muun muassa sisällyttämällä lauseke, jonka myötä tarjotaan apua ja tukea aseellisen hyökkäyksen sattuessa, millä vaikutetaan myönteisesti kansalaisten turvallisuuden tunteeseen, samalla kun varmistetaan tarvittava joustavuus, jonka ansiosta voidaan huomioida jäsenvaltioiden erilainen suhtautuminen näihin kysymyksiin; |
| --- | --- |

—

unionin valmiuksia kehittää yhteisiä rakenteita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla vahvistetaan muun muassa sisällyttämällä lauseke, jonka myötä tarjotaan apua ja tukea aseellisen hyökkäyksen sattuessa, millä vaikutetaan myönteisesti kansalaisten turvallisuuden tunteeseen, samalla kun varmistetaan tarvittava joustavuus, jonka ansiosta voidaan huomioida jäsenvaltioiden erilainen suhtautuminen näihin kysymyksiin;

| f) | lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineiden välistä eroa selkeytetään, ja säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten uusi määritelmä mahdollistaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamisen ja virtaviivaistamisen; |
| --- | --- |

f)

lainsäädäntö- ja täytäntöönpanovälineiden välistä eroa selkeytetään, ja säädösvallan siirron nojalla annettavien säädösten uusi määritelmä mahdollistaa unionin lainsäädännön yksinkertaistamisen ja virtaviivaistamisen;

| g) | pilarirakenteesta luopuminen mahdollistaa toimien yhdenmukaistamisen unionin eri toimialoilla yksinkertaistettujen mekanismien ja välineiden avulla, vaikkakin ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityisluonne edellyttää näillä aloilla erityisiä menettelyjä; |
| --- | --- |

g)

pilarirakenteesta luopuminen mahdollistaa toimien yhdenmukaistamisen unionin eri toimialoilla yksinkertaistettujen mekanismien ja välineiden avulla, vaikkakin ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityisluonne edellyttää näillä aloilla erityisiä menettelyjä;

| h) | vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan toiminnan tavoitteet ovat aiempaa kunnianhimoisempia ja menettelyt tehokkaampia, koska tällä alalla ei enää käytetä erillisiä hallitusten välisiä välineitä tai menettelyjä, ja toimia ryhdytään valvomaan oikeudellisesti, mikä antaa toivoa konkreettisesta edistymisestä oikeus-, turvallisuus- ja maahanmuuttokysymyksissä; |
| --- | --- |

h)

vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan toiminnan tavoitteet ovat aiempaa kunnianhimoisempia ja menettelyt tehokkaampia, koska tällä alalla ei enää käytetä erillisiä hallitusten välisiä välineitä tai menettelyjä, ja toimia ryhdytään valvomaan oikeudellisesti, mikä antaa toivoa konkreettisesta edistymisestä oikeus-, turvallisuus- ja maahanmuuttokysymyksissä;

| i) | unionin tavoitteet ja toimivalta ilmastonmuutoksen, lasten oikeuksien, naapuruuspolitiikan, humanitaarisen avun, energian (mukaan lukien sopimukseen kuuluva viittaus jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuullisuuteen tällä alalla), avaruusalan, tutkimuksen, matkailun, urheilun, kansanterveyden ja pelastuspalvelujen suhteen määritellään selkeämmin; yhteinen kauppapolitiikka tunnustetaan unionin yksinomaiseksi toimivallaksi; |
| --- | --- |

i)

unionin tavoitteet ja toimivalta ilmastonmuutoksen, lasten oikeuksien, naapuruuspolitiikan, humanitaarisen avun, energian (mukaan lukien sopimukseen kuuluva viittaus jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuullisuuteen tällä alalla), avaruusalan, tutkimuksen, matkailun, urheilun, kansanterveyden ja pelastuspalvelujen suhteen määritellään selkeämmin; yhteinen kauppapolitiikka tunnustetaan unionin yksinomaiseksi toimivallaksi;

| j) | monien muiden kysymysten osalta tehokkaampien päätöksentekomenettelyjen soveltaminen on mahdollista heti, kun siihen on poliittista tahtoa; |
| --- | --- |

j)

monien muiden kysymysten osalta tehokkaampien päätöksentekomenettelyjen soveltaminen on mahdollista heti, kun siihen on poliittista tahtoa;

| k) | joustaviin järjestelyihin turvautumista helpotetaan siinä tapauksessa, että kaikki jäsenvaltiot eivät halua tai voi edetä tiettyjen toimintalinjojen mukaisesti yhtaikaa; |
| --- | --- |

k)

joustaviin järjestelyihin turvautumista helpotetaan siinä tapauksessa, että kaikki jäsenvaltiot eivät halua tai voi edetä tiettyjen toimintalinjojen mukaisesti yhtaikaa;

Huolenaiheet

| 6. | on tietoinen laajalti esiintyvästä pahoittelusta sen suhteen, että Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestysten seurauksena sopimuksen aikaansaamiseksi 27 jäsenvaltion kesken on jouduttu






  — | hylkäämään perustuslaillinen toimintamalli ja eräät sen piirteet, kuten kansalaistensa ja jäsenvaltioiden tahtoon perustuva unioni, yksi yhtenäinen teksti, lainsäädännöllisiä välineitä määrittävät selkeämmät termit, lipun ja hymnin sisällyttäminen perustamissopimukseen sekä korkean edustajan tittelin sijaan käytettävä titteli ”ulkoministeri”; |
| --- | --- | --- |

6.

on tietoinen laajalti esiintyvästä pahoittelusta sen suhteen, että Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestysten seurauksena sopimuksen aikaansaamiseksi 27 jäsenvaltion kesken on jouduttu

—

hylkäämään perustuslaillinen toimintamalli ja eräät sen piirteet, kuten kansalaistensa ja jäsenvaltioiden tahtoon perustuva unioni, yksi yhtenäinen teksti, lainsäädännöllisiä välineitä määrittävät selkeämmät termit, lipun ja hymnin sisällyttäminen perustamissopimukseen sekä korkean edustajan tittelin sijaan käytettävä titteli ”ulkoministeri”;

| — | lykkäämään uuden sopimuksen tärkeiden osatekijöiden toteuttamista, kuten uuden äänestysjärjestelmän käyttöönottoa neuvostossa (johon liittyy erityisiä määräyksiä äänestysten lykkäämiseksi, jotka tunnetaan nimellä ”Ioanninan kompromissi”), sekä lisäämään rajoittavia mekanismeja eli eräänlaisia ”hätäjarruja” tavanomaiseen lainsäätämisjärjestykseen joillakin toimivalta-aloilla; |
| --- | --- |

—

lykkäämään uuden sopimuksen tärkeiden osatekijöiden toteuttamista, kuten uuden äänestysjärjestelmän käyttöönottoa neuvostossa (johon liittyy erityisiä määräyksiä äänestysten lykkäämiseksi, jotka tunnetaan nimellä ”Ioanninan kompromissi”), sekä lisäämään rajoittavia mekanismeja eli eräänlaisia ”hätäjarruja” tavanomaiseen lainsäätämisjärjestykseen joillakin toimivalta-aloilla;

| — | sisällyttämään sopimukseen tiettyjä jäsenvaltioita koskevia määräyksiä, kuten suostumusjärjestelmän (”opt-in”) laajentaminen kahden jäsenvaltion osalta poliisiyhteistyöhön ja rikosoikeuteen, perusoikeuskirjan soveltamista kahden jäsenvaltion sisäiseen lainsäädäntöön rajoittava pöytäkirja sekä yhdelle jäsenvaltiolle alenevan suhteellisuuden periaatteesta poiketen myönnetty ylimääräinen paikka parlamentissa; |
| --- | --- |

—

sisällyttämään sopimukseen tiettyjä jäsenvaltioita koskevia määräyksiä, kuten suostumusjärjestelmän (”opt-in”) laajentaminen kahden jäsenvaltion osalta poliisiyhteistyöhön ja rikosoikeuteen, perusoikeuskirjan soveltamista kahden jäsenvaltion sisäiseen lainsäädäntöön rajoittava pöytäkirja sekä yhdelle jäsenvaltiolle alenevan suhteellisuuden periaatteesta poiketen myönnetty ylimääräinen paikka parlamentissa;

| — | muuttamaan monien sopimuskohtien tai sopimukseen liitettyjen pöytäkirjojen ja julistusten sanamuotoa, mikä on johtanut perustelemattomaan negatiiviseen äänensävyyn, joka luo vaikutelman unioniin ja sen toimielimiin kohdistuvasta epäluottamuksesta ja joka lähettää siten vääränlaisen signaalin suurelle yleisölle; |
| --- | --- |

—

muuttamaan monien sopimuskohtien tai sopimukseen liitettyjen pöytäkirjojen ja julistusten sanamuotoa, mikä on johtanut perustelemattomaan negatiiviseen äänensävyyn, joka luo vaikutelman unioniin ja sen toimielimiin kohdistuvasta epäluottamuksesta ja joka lähettää siten vääränlaisen signaalin suurelle yleisölle;

Päätelmät

| 7. | kannattaa sopimusta ja korostaa sen tarvetta, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioivat sen hyvissä ajoin, jotta se voisi tulla voimaan 1. tammikuuta 2009; |
| --- | --- |

7.

kannattaa sopimusta ja korostaa sen tarvetta, että kaikki unionin jäsenvaltiot ratifioivat sen hyvissä ajoin, jotta se voisi tulla voimaan 1. tammikuuta 2009;

| 8. | uskoo Lissabonin sopimuksen luovan vakaat puitteet, jotka mahdollistavat unionin jatkokehityksen; |
| --- | --- |

8.

uskoo Lissabonin sopimuksen luovan vakaat puitteet, jotka mahdollistavat unionin jatkokehityksen;

| 9. | on tietoinen, että aiempia sopimuksia muuttava sopimus on väistämättömästi kodifioitua sopimusta epäselvempi ja vaikeaselkoisempi; vaatii siksi Lissabonin sopimuksella muutettujen konsolidoitujen sopimusten välitöntä julkistamista, sillä ne tarjoaisivat kansalaisille entistä selkeämmän perusasiakirjan unionista; |
| --- | --- |

9.

on tietoinen, että aiempia sopimuksia muuttava sopimus on väistämättömästi kodifioitua sopimusta epäselvempi ja vaikeaselkoisempi; vaatii siksi Lissabonin sopimuksella muutettujen konsolidoitujen sopimusten välitöntä julkistamista, sillä ne tarjoaisivat kansalaisille entistä selkeämmän perusasiakirjan unionista;

| 10. | toistaa pyyntönsä, että niin EU:n toimielimet kuin kansalliset viranomaisetkin pyrkivät vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti mahdollisuuksiensa mukaan tiedottamaan Euroopan kansalaisille selkeästi ja puolueettomasti sopimuksen sisällöstä; |
| --- | --- |

10.

toistaa pyyntönsä, että niin EU:n toimielimet kuin kansalliset viranomaisetkin pyrkivät vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti mahdollisuuksiensa mukaan tiedottamaan Euroopan kansalaisille selkeästi ja puolueettomasti sopimuksen sisällöstä;

| 11. | kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaa valmistelemaan työjärjestykseen tarvittavia muutoksia ja arvioi-maan tarvetta uusille täytäntöönpanotoimille; |
| --- | --- |

11.

kehottaa asiasta vastaavaa valiokuntaa valmistelemaan työjärjestykseen tarvittavia muutoksia ja arvioi-maan tarvetta uusille täytäntöönpanotoimille;

*

* *

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan entisille jäsenille sekä varmistamaan, että parlamentin yksiköt, tiedotustoimistot mukaan lukien, tarjoavat yksityiskohtaista tietoa parlamentin kannasta sopimukseen. |
| --- | --- |

12.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan entisille jäsenille sekä varmistamaan, että parlamentin yksiköt, tiedotustoimistot mukaan lukien, tarjoavat yksityiskohtaista tietoa parlamentin kannasta sopimukseen.

---

(1)  EUVL C 303, 14.12.2007, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0234.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0328.

(4)  500 ääntä puolesta, 137 vastaan ja 40 tyhjää (12. tammikuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma Euroopan perustuslaista tehdystä sopimuksesta (Corbettin ja Méndez de Vigon mietintö) EUVL C 247E, 6.10.2005, s. 88).

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/30

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008Lissabonin strategia

P6_TA(2008)0057

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä

2009/C 184 E/06

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission Lissabonin strategiaa koskevan strategisen paketin, joka sisältää komission tiedonannon kevään Eurooppa-neuvostolle ”Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta: uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen — Uudistamista on jatkettava — Kansallisten uudistusohjelmien arviointi” (KOM(2007)0803) ja komission tiedonannon ”Ehdotus yhteisön Lissabon-ohjelmaksi 2008–2010” (KOM(2007)0804),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan yhteinen etu: menestyminen globalisaation aikakaudella” (KOM(2007)0581)

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian toteutus jäsenvaltioissa ja alueilla EU:n koheesiopolitiikan kautta vuosina 2007–2013” (KOM(2007)0798),

ottaa huomioon jäsenvaltioiden esittämät 27 kansallista Lissabonin uudistusohjelmaa 2005–2008,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 23. ja 24. maaliskuuta 2000, 23. ja 24. maaliskuuta 2001, 22. ja 23. maaliskuuta 2005, 23. ja 24. maaliskuuta 2006 ja 8. ja 9. maaliskuuta 2007 antamat päätelmät sekä 27. lokakuuta 2005 järjestetyn epävirallisen Eurooppa-neuvoston tulokset,

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan eduista: menestyminen globalisaation aikakaudella (1),

ottaa huomioon Brysselissä 11. ja 12. helmikuuta 2008 järjestetyn parlamenttien neljännen yhteisen kokouksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että komissio lupasi ottaa täysimääräisesti huomioon kannat, jotka parlamentti ilmaisi Lissabonin strategiasta antamissaan päätöslauselmissa, ja erityisesti 15. marraskuuta 2007 annetussa päätöslauselmassa globalisaatiosta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio lupasi ottaa täysimääräisesti huomioon kannat, jotka parlamentti ilmaisi Lissabonin strategiasta antamissaan päätöslauselmissa, ja erityisesti 15. marraskuuta 2007 annetussa päätöslauselmassa globalisaatiosta,

| B. | ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmissa päätöslauselmissaan osoittanut vahvaa tukea Lissabonin strategialle ja etenkin suhtautunut myönteisesti uudelleen kohdistettuun lähestymistapaan, jossa keskitytään kasvu- ja työllisyysstrategiaan, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmissa päätöslauselmissaan osoittanut vahvaa tukea Lissabonin strategialle ja etenkin suhtautunut myönteisesti uudelleen kohdistettuun lähestymistapaan, jossa keskitytään kasvu- ja työllisyysstrategiaan,

| C. | ottaa huomioon, että talouskasvun ja työllisyyden sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan välillä on vahva yhteys, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että talouskasvun ja työllisyyden sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan välillä on vahva yhteys,

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla ja jäsenvaltioilla on yhteinen vastuu käsitellä globalisaatioon liittyviä haasteita, mahdollisuuksia ja kansalaisten epävarmuuden tunteita; katsoo, että Euroopan unionin on kannettava poliittinen vastuunsa maailmanlaajuisena toimijana ja osallistuttava maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamiseen ja muokkaamiseen globalisaation aikakaudella niin, että ihmiset kaikkialla maailmassa hyötyisivät globalisaation tarjoamista mahdollisuuksista, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla ja jäsenvaltioilla on yhteinen vastuu käsitellä globalisaatioon liittyviä haasteita, mahdollisuuksia ja kansalaisten epävarmuuden tunteita; katsoo, että Euroopan unionin on kannettava poliittinen vastuunsa maailmanlaajuisena toimijana ja osallistuttava maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamiseen ja muokkaamiseen globalisaation aikakaudella niin, että ihmiset kaikkialla maailmassa hyötyisivät globalisaation tarjoamista mahdollisuuksista,

| E. | katsoo, että sisämarkkinat ovat tehokas työkalu dynaamisen ja kilpailukykyisen tietoon perustuvan talouden rakentamiseksi ja Euroopan kilpailuaseman vahvistamiseksi maailmanlaajuisilla markkinoilla sen kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että sisämarkkinat ovat tehokas työkalu dynaamisen ja kilpailukykyisen tietoon perustuvan talouden rakentamiseksi ja Euroopan kilpailuaseman vahvistamiseksi maailmanlaajuisilla markkinoilla sen kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi,

| F. | ottaa huomioon, että parlamentin Lissabonin strategian koordinointiryhmän saaman valtuutuksen mukaisesti ja ottaen huomioon muiden parlamentin valiokuntien toimivaltuudet tässä päätöslauselmassa ei käsitellä meneillään olevien lainsäädäntö- ja kuulemismenettelyjen yksityiskohtia, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että parlamentin Lissabonin strategian koordinointiryhmän saaman valtuutuksen mukaisesti ja ottaen huomioon muiden parlamentin valiokuntien toimivaltuudet tässä päätöslauselmassa ei käsitellä meneillään olevien lainsäädäntö- ja kuulemismenettelyjen yksityiskohtia,

Yleisiä huomioita

| 1. | korostaa jälleen kerran Lissabonin strategian tarmokkaan täytäntöönpanon merkitystä ja painottaa taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän edistyksen keskinäistä riippuvuutta dynaamisen ja innovatiivisen kestävän talouden luomisessa; |
| --- | --- |

1.

korostaa jälleen kerran Lissabonin strategian tarmokkaan täytäntöönpanon merkitystä ja painottaa taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän edistyksen keskinäistä riippuvuutta dynaamisen ja innovatiivisen kestävän talouden luomisessa;

| 2. | uskoo, että taloudellinen kehitys ja tuleva hyvinvointi Euroopassa riippuvat siitä, miten luodaan paremmat olosuhteet kestävälle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle ja miten globalisaatiosta, väestönkehityksestä ja maailmanlaajuisista ympäristöuhista johtuviin mahdollisuuksiin ja haasteisiin vastataan; katsoo, että uudistettu Lissabonin strategia ja yhdennetyt suuntaviivat ovat Euroopan unionin yhteinen väline; |
| --- | --- |

2.

uskoo, että taloudellinen kehitys ja tuleva hyvinvointi Euroopassa riippuvat siitä, miten luodaan paremmat olosuhteet kestävälle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle ja miten globalisaatiosta, väestönkehityksestä ja maailmanlaajuisista ympäristöuhista johtuviin mahdollisuuksiin ja haasteisiin vastataan; katsoo, että uudistettu Lissabonin strategia ja yhdennetyt suuntaviivat ovat Euroopan unionin yhteinen väline;

| 3. | uskoo, että uudistetun Lissabonin strategian onnistumisen takaamiseksi on myös vahvistettava unionin kasvua ja ratkaistava riittämätöntä kotimaista kysyntää koskeva ongelma, mikä edellyttää tuottavuuden ja työllisyyden kasvun aiheuttamien tulojen kasvua; |
| --- | --- |

3.

uskoo, että uudistetun Lissabonin strategian onnistumisen takaamiseksi on myös vahvistettava unionin kasvua ja ratkaistava riittämätöntä kotimaista kysyntää koskeva ongelma, mikä edellyttää tuottavuuden ja työllisyyden kasvun aiheuttamien tulojen kasvua;

| 4. | on tietoinen siitä, että Euroopan unionilla on tulevalla kaudella edessään monia haasteita: väestönkehityksen kääntyminen laskuun vuoden 2020 paikkeilla, kasvava taloudellinen paine maailmanlaajuisten kilpailijoiden taholta, energian hinnannousu, ilmastonmuutos ja sosiaalinen epätasapaino; katsoo, että Euroopan on vastattava näihin haasteisiin oikealla politiikkojen yhdistelmällä; |
| --- | --- |

4.

on tietoinen siitä, että Euroopan unionilla on tulevalla kaudella edessään monia haasteita: väestönkehityksen kääntyminen laskuun vuoden 2020 paikkeilla, kasvava taloudellinen paine maailmanlaajuisten kilpailijoiden taholta, energian hinnannousu, ilmastonmuutos ja sosiaalinen epätasapaino; katsoo, että Euroopan on vastattava näihin haasteisiin oikealla politiikkojen yhdistelmällä;

| 5. | panee merkille, että Lissabonin strategia kehittyy myönteisesti; huomauttaa kuitenkin myös, että sen täytäntöönpanossa on edelleen puutteita ja että vielä ei ymmärretä kunnolla sitä, että Euroopan kehitysprosessi kohti vahvempaa kasvua, työpaikkojen luomista, riittävää sosiaaliturvaa ja asianmukaista ympäristönsuojelua on edelleen kriisialtis; |
| --- | --- |

5.

panee merkille, että Lissabonin strategia kehittyy myönteisesti; huomauttaa kuitenkin myös, että sen täytäntöönpanossa on edelleen puutteita ja että vielä ei ymmärretä kunnolla sitä, että Euroopan kehitysprosessi kohti vahvempaa kasvua, työpaikkojen luomista, riittävää sosiaaliturvaa ja asianmukaista ympäristönsuojelua on edelleen kriisialtis;

| 6. | toteaa, että maailman suurimpana hyödykkeiden viejänä ja tuojana sekä palveluiden viejänä ja toiseksi suurimpana ulkomaisten suorien sijoitusten kohteena ja alkuperäalueena Euroopan unioni on yksi avoimen maailmantalouden suurimmista hyötyjistä; katsoo, että Euroopan unionilla on siten huomattava vastuu puuttua maailmanlaajuisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että maailman suurimpana hyödykkeiden viejänä ja tuojana sekä palveluiden viejänä ja toiseksi suurimpana ulkomaisten suorien sijoitusten kohteena ja alkuperäalueena Euroopan unioni on yksi avoimen maailmantalouden suurimmista hyötyjistä; katsoo, että Euroopan unionilla on siten huomattava vastuu puuttua maailmanlaajuisiin ongelmiin;

| 7. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin prosessin maailmanlaajuiseen ulottuvuuteen ja huomauttaa, että Lissabonin strategia on Euroopan vastaus globalisaatiolle ominaisiin mahdollisuuksiin ja riskeihin; korostaa tässä yhteydessä nimenomaan transatlanttisen yhteistyön merkitystä sekä sitä, että on tärkeää parantaa yhteistyötä muiden tärkeiden toimijoiden, kuten Kiinan, Intian, Brasilian ja maailman muiden talousalueiden kanssa; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin prosessin maailmanlaajuiseen ulottuvuuteen ja huomauttaa, että Lissabonin strategia on Euroopan vastaus globalisaatiolle ominaisiin mahdollisuuksiin ja riskeihin; korostaa tässä yhteydessä nimenomaan transatlanttisen yhteistyön merkitystä sekä sitä, että on tärkeää parantaa yhteistyötä muiden tärkeiden toimijoiden, kuten Kiinan, Intian, Brasilian ja maailman muiden talousalueiden kanssa;

| 8. | kehottaa sopimaan maailmankaupan yhteisistä säännöistä ja käytännöistä, jotka ovat yhteensopivia vuosituhannen kehitystavoitteiden kanssa sekä ilmastonmuutoksen torjumisen ja terveyden edistämisen alalla olevasta johtavasta asemasta aiheutuvan vastuun kanssa; kehottaa periaatteellisesti toteuttamaan toimia protektionismin torjumiseksi niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolella; kehottaa tekemään yhteistyötä ja soveltamaan oikeudenmukaista lähestymistapaa Dohan neuvottelukierrosta jatkettaessa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa sopimaan maailmankaupan yhteisistä säännöistä ja käytännöistä, jotka ovat yhteensopivia vuosituhannen kehitystavoitteiden kanssa sekä ilmastonmuutoksen torjumisen ja terveyden edistämisen alalla olevasta johtavasta asemasta aiheutuvan vastuun kanssa; kehottaa periaatteellisesti toteuttamaan toimia protektionismin torjumiseksi niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolella; kehottaa tekemään yhteistyötä ja soveltamaan oikeudenmukaista lähestymistapaa Dohan neuvottelukierrosta jatkettaessa;

| 9. | painottaa johdonmukaisen vakaus- ja kasvupolitiikan kiistatonta arvoa ja makrotaloudellisen vakauden merkitystä sen luottamuksen lähteenä, joka on perusta Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle; huomauttaa, että makrotaloudellisen vakauden nimissä tuottavuuden kasvun tulee kulkea käsi kädessä tuloksen entistä oikeudenmukaisemman jakamisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen kanssa; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota vaatimukseen, jonka mukaan tulojen kasvun tulisi vastata keskipitkän aikavälin tuottavuuden kasvua; |
| --- | --- |

9.

painottaa johdonmukaisen vakaus- ja kasvupolitiikan kiistatonta arvoa ja makrotaloudellisen vakauden merkitystä sen luottamuksen lähteenä, joka on perusta Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiselle; huomauttaa, että makrotaloudellisen vakauden nimissä tuottavuuden kasvun tulee kulkea käsi kädessä tuloksen entistä oikeudenmukaisemman jakamisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisen kanssa; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota vaatimukseen, jonka mukaan tulojen kasvun tulisi vastata keskipitkän aikavälin tuottavuuden kasvua;

| 10. | korostaa komission tavoin, että jäsenvaltioiden taloudet ovat hyvin riippuvaisia toisistaan ja että uudistusta koskevaa yhteistä asialistaa tarvitaan eniten euroalueella; |
| --- | --- |

10.

korostaa komission tavoin, että jäsenvaltioiden taloudet ovat hyvin riippuvaisia toisistaan ja että uudistusta koskevaa yhteistä asialistaa tarvitaan eniten euroalueella;

| 11. | viittaa rahoitusmarkkinoiden vakauden säilyttämisen ensisijaiseen merkitykseen ja huomauttaa, että äskettäinen subprime-asuntolainakriisi osoittaa, että Euroopan unionin on kehitettävä valvontatoimenpiteitä vahvistaakseen rahoitusmarkkinoiden avoimuutta ja vakautta sekä suojellakseen paremmin asiakkaita; pyytää arvioimaan Euroopan nykyiset vakavaraisuusvalvonnan järjestelmät ja välineet ja vaatii, että Euroopan parlamentin kanssa tehdään läheistä yhteistyötä, joka johtaa selkeisiin suosituksiin siitä, miten voidaan parantaa rahoitusjärjestelmän vakautta ja sen valmiuksia tarjota varmaa pitkän aikavälin rahoitusta eurooppalaisille yrityksille; |
| --- | --- |

11.

viittaa rahoitusmarkkinoiden vakauden säilyttämisen ensisijaiseen merkitykseen ja huomauttaa, että äskettäinen subprime-asuntolainakriisi osoittaa, että Euroopan unionin on kehitettävä valvontatoimenpiteitä vahvistaakseen rahoitusmarkkinoiden avoimuutta ja vakautta sekä suojellakseen paremmin asiakkaita; pyytää arvioimaan Euroopan nykyiset vakavaraisuusvalvonnan järjestelmät ja välineet ja vaatii, että Euroopan parlamentin kanssa tehdään läheistä yhteistyötä, joka johtaa selkeisiin suosituksiin siitä, miten voidaan parantaa rahoitusjärjestelmän vakautta ja sen valmiuksia tarjota varmaa pitkän aikavälin rahoitusta eurooppalaisille yrityksille;

| 12. | huomauttaa toissijaisuuden olevan tärkeää, jotta jäsenvaltiot voivat mukauttaa yhteisesti sovittua turvallisuutta ja joustoa koskevaa politiikkaa kansallisten työmarkkinoidensa erityisiin käytänteisiin ja perinteisiin; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa toissijaisuuden olevan tärkeää, jotta jäsenvaltiot voivat mukauttaa yhteisesti sovittua turvallisuutta ja joustoa koskevaa politiikkaa kansallisten työmarkkinoidensa erityisiin käytänteisiin ja perinteisiin;

| 13. | muistuttaa, että koheesiopolitiikka on yksi perustamissopimusten perusperiaatteista ja väline kasvua ja työpaikkoja koskevien Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jopa 75 prosenttia koheesiopolitiikan varoista on osoitettu innovointiin ja Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että yleisesti koheesiopolitiikkaa ja erityisesti rakenne- ja koheesiorahastoja on käytettävä hyödyksi Lissabonin strategian täytäntöönpanemiseksi alueellisella tasolla ja että tämän prosessin tuloksia on seurattava tiiviisti alueellisella ja paikallisella tasolla; katsoo, että tämänhetkisen myönteisen taloudellisen kehityksen pitäisi rohkaista lisäuudistuksiin; painottaa, että on tarpeen tutkia, miten Lissabonin strategian täytäntöönpano vaikuttaa alueellisella tasolla, vuoden 2008 ollessa ensimmäinen vuosi, jona koheesiopolitiikan varojen kohdentamisen alustavia tuloksia voidaan arvioida; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että koheesiopolitiikka on yksi perustamissopimusten perusperiaatteista ja väline kasvua ja työpaikkoja koskevien Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jopa 75 prosenttia koheesiopolitiikan varoista on osoitettu innovointiin ja Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että yleisesti koheesiopolitiikkaa ja erityisesti rakenne- ja koheesiorahastoja on käytettävä hyödyksi Lissabonin strategian täytäntöönpanemiseksi alueellisella tasolla ja että tämän prosessin tuloksia on seurattava tiiviisti alueellisella ja paikallisella tasolla; katsoo, että tämänhetkisen myönteisen taloudellisen kehityksen pitäisi rohkaista lisäuudistuksiin; painottaa, että on tarpeen tutkia, miten Lissabonin strategian täytäntöönpano vaikuttaa alueellisella tasolla, vuoden 2008 ollessa ensimmäinen vuosi, jona koheesiopolitiikan varojen kohdentamisen alustavia tuloksia voidaan arvioida;

| 14. | katsoo, että tieteellinen ja teknologinen tutkimus on yksi Lissabonin strategian keskeisistä tekijöistä; katsoo, että tutkimuksen ja kehityksen vahvistaminen on äärimmäisen tärkeää ja että jäsenvaltioiden olisi toteutettava lisätoimenpiteitä saavuttaakseen vuotta 2010 koskevat T&K-investointitavoitteensa niin, että ne osoittavat, miten vuoden 2010 kansalliset T&K-tavoitteet saavutetaan ja miten niiden T&K-strategiat edistävät eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista; korostaa, että vaadittava siirtyminen kohti energiatehokasta ja vähän hiilipäästöjä aiheuttavaa, uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa taloutta uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton kautta tarjoaa Euroopan unionille moninaisia mahdollisuuksia; panee merkille valtavat mahdollisuudet, jotka avautuvat Euroopan taloudelle sellaisten uusien tekniikkojen ja palvelujen kehittämisestä ja markkinoille saattamisesta, jotka edistävät maailmantalouden hiilidioksidipäästöjen vähentämistä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta ”viidennen vapauden” – tiedon vapauden – luomisesta, millä täydennetään tavaroiden, palveluiden, ihmisten ja pääoman liikkumisen neljää vapautta, ja ehdotusta EU:n ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämisresurssien yhdistämisestä niiden entistä tehokkaamman käytön takaamiseksi; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että tieteellinen ja teknologinen tutkimus on yksi Lissabonin strategian keskeisistä tekijöistä; katsoo, että tutkimuksen ja kehityksen vahvistaminen on äärimmäisen tärkeää ja että jäsenvaltioiden olisi toteutettava lisätoimenpiteitä saavuttaakseen vuotta 2010 koskevat T&K-investointitavoitteensa niin, että ne osoittavat, miten vuoden 2010 kansalliset T&K-tavoitteet saavutetaan ja miten niiden T&K-strategiat edistävät eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista; korostaa, että vaadittava siirtyminen kohti energiatehokasta ja vähän hiilipäästöjä aiheuttavaa, uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa taloutta uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton kautta tarjoaa Euroopan unionille moninaisia mahdollisuuksia; panee merkille valtavat mahdollisuudet, jotka avautuvat Euroopan taloudelle sellaisten uusien tekniikkojen ja palvelujen kehittämisestä ja markkinoille saattamisesta, jotka edistävät maailmantalouden hiilidioksidipäästöjen vähentämistä; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta ”viidennen vapauden” – tiedon vapauden – luomisesta, millä täydennetään tavaroiden, palveluiden, ihmisten ja pääoman liikkumisen neljää vapautta, ja ehdotusta EU:n ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja kehittämisresurssien yhdistämisestä niiden entistä tehokkaamman käytön takaamiseksi;

| 15. | pitää myönteisinä äskettäin tehtyjä aloitteita ja sijoituksia teollisuus- ja tutkimuspolitiikkaan; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamiseen ja Galileoon hiljattain tehtyyn investointiin tehokkaina välineinä teknologista innovointia koskevien tarpeiden yhdistämisessä teollisuuden tutkimusohjelmiin; pitää myönteisinä eurooppalaisia maailmanlaajuisia satelliittinavigointijärjestelmiä (Galileo ja European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos)), jotka ovat EU:n keskeisiä hankkeita; korostaa ohjelmien taloudellisia ja julkisia ansioita sekä niiden tarjoamien uusien palveluiden ja markkinoiden tuomia etuja; |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisinä äskettäin tehtyjä aloitteita ja sijoituksia teollisuus- ja tutkimuspolitiikkaan; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamiseen ja Galileoon hiljattain tehtyyn investointiin tehokkaina välineinä teknologista innovointia koskevien tarpeiden yhdistämisessä teollisuuden tutkimusohjelmiin; pitää myönteisinä eurooppalaisia maailmanlaajuisia satelliittinavigointijärjestelmiä (Galileo ja European Geostationary Navigation Overlay Service (Egnos)), jotka ovat EU:n keskeisiä hankkeita; korostaa ohjelmien taloudellisia ja julkisia ansioita sekä niiden tarjoamien uusien palveluiden ja markkinoiden tuomia etuja;

| 16. | katsoo, että Euroopan taloudellisen ja teknologisen johtoaseman turvaamiseksi tarvitaan huippuosaamisen verkostoja; katsoo, että jäsenvaltioiden ja alueiden pitäisi tukea huippuosaamisklustereiden kehittämistä ja toimenpiteitä niiden välisen kilpailun ja yhteistyön edistämiseksi, jotta innovointikulttuuria vahvistettaisiin edelleen; katsoo, että komission, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten viranomaisten pitäisi ryhtyä lisätoimiin tukeakseen aktiivisesti tiiviimpää yhteistyötä viranomaisten, tutkimuslaitosten, yliopistojen ja teollisuuden välillä; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että Euroopan taloudellisen ja teknologisen johtoaseman turvaamiseksi tarvitaan huippuosaamisen verkostoja; katsoo, että jäsenvaltioiden ja alueiden pitäisi tukea huippuosaamisklustereiden kehittämistä ja toimenpiteitä niiden välisen kilpailun ja yhteistyön edistämiseksi, jotta innovointikulttuuria vahvistettaisiin edelleen; katsoo, että komission, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten viranomaisten pitäisi ryhtyä lisätoimiin tukeakseen aktiivisesti tiiviimpää yhteistyötä viranomaisten, tutkimuslaitosten, yliopistojen ja teollisuuden välillä;

| 17. | painottaa sen tärkeyttä, että Euroopan yritykset, kansalaiset ja viranomaiset siirtyvät onnistuneesti digitaaliseen aikakauteen ja todella saavuttavat Lissabonin strategiassa vaaditun tietoon perustuvan yhteiskunnan ja talouden; kehottaa edelleen kehittämään tiedettä ja teknologiaa kansalaisten jokapäiväisessä elämässä ja edistämään tietoyhteiskuntaa, jossa kaikki ovat osallisina; |
| --- | --- |

17.

painottaa sen tärkeyttä, että Euroopan yritykset, kansalaiset ja viranomaiset siirtyvät onnistuneesti digitaaliseen aikakauteen ja todella saavuttavat Lissabonin strategiassa vaaditun tietoon perustuvan yhteiskunnan ja talouden; kehottaa edelleen kehittämään tiedettä ja teknologiaa kansalaisten jokapäiväisessä elämässä ja edistämään tietoyhteiskuntaa, jossa kaikki ovat osallisina;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja niiden aluehallintoja sisämarkkinoiden suurimpina työnantajina, ostajina ja palveluntarjoajina edistämään innovointia luomalla pilottimarkkinoita innovatiivisille tuotteille ja palveluille; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja niiden aluehallintoja sisämarkkinoiden suurimpina työnantajina, ostajina ja palveluntarjoajina edistämään innovointia luomalla pilottimarkkinoita innovatiivisille tuotteille ja palveluille;

| 19. | huomauttaa, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yritykset) on ratkaiseva rooli uusien työpaikkojen luomisessa ja uuden tutkimuksen hyödyntämisessä; kannattaa voimakkaasti komission ehdottamaa pienyrityksiä koskevaa säädöstä, sillä se on väline mahdollisuuksien luomiseen pk-yrityksille ja sellaisen kulttuurin edistämiseen, jossa annetaan etusija pienyrityksille, sekä sellaisen integroidun politiikan määrittämiseen, jonka avulla voidaan hyödyntää kasvupotentiaali pk-yritysten elinkaaren kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yritykset) on ratkaiseva rooli uusien työpaikkojen luomisessa ja uuden tutkimuksen hyödyntämisessä; kannattaa voimakkaasti komission ehdottamaa pienyrityksiä koskevaa säädöstä, sillä se on väline mahdollisuuksien luomiseen pk-yrityksille ja sellaisen kulttuurin edistämiseen, jossa annetaan etusija pienyrityksille, sekä sellaisen integroidun politiikan määrittämiseen, jonka avulla voidaan hyödyntää kasvupotentiaali pk-yritysten elinkaaren kaikissa vaiheissa;

| 20. | korostaa mahdollisuuksia auttaa pk-yrityksiä vähentämällä niiden sääntelytaakkaa, parantamalla niiden mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja kehittämällä suotuisamman järjestelmän innovoinnin rahoittamiseen ja hyödyntämiseen; |
| --- | --- |

20.

korostaa mahdollisuuksia auttaa pk-yrityksiä vähentämällä niiden sääntelytaakkaa, parantamalla niiden mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintoihin ja kehittämällä suotuisamman järjestelmän innovoinnin rahoittamiseen ja hyödyntämiseen;

| 21. | toteaa, että innovatiivisia teknologioita on hyödynnettävä nopeammin uusissa tuotteissa ja palveluissa Euroopan unionissa; kannattaa näin ollen komission vaatimusta tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman ”osaamiskolmion” kehittämisestä; odottaa tehokkaampaa investoimista uusiin taitoihin, elinikäiseen oppimiseen ja nykyaikaisiin koulutusjärjestelmiin; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että innovatiivisia teknologioita on hyödynnettävä nopeammin uusissa tuotteissa ja palveluissa Euroopan unionissa; kannattaa näin ollen komission vaatimusta tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman ”osaamiskolmion” kehittämisestä; odottaa tehokkaampaa investoimista uusiin taitoihin, elinikäiseen oppimiseen ja nykyaikaisiin koulutusjärjestelmiin;

| 22. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ryhtynyt keventämään sääntelytaakkaa ja pyrkii parempaan sääntelyyn sekä kannustaa jäsenvaltioita hyväksymään vastaavia toimenpiteitä vaarantamatta kansalaisten osallistumisoikeuksia ja kuluttajansuojaa; odottaa neuvoston ja komission täyttävän paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (2) esitetyt sitoumuksensa; panee erittäin huolestuneena merkille, että joukko komission viimeaikaisia merkittäviä lainsäädäntöehdotuksia on esitetty ilman edeltäviä vaikutustenarviointeja tai asianmukaista arviota saman alan aikaisemman lainsäädännön vaikutuksista; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ryhtynyt keventämään sääntelytaakkaa ja pyrkii parempaan sääntelyyn sekä kannustaa jäsenvaltioita hyväksymään vastaavia toimenpiteitä vaarantamatta kansalaisten osallistumisoikeuksia ja kuluttajansuojaa; odottaa neuvoston ja komission täyttävän paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (2) esitetyt sitoumuksensa; panee erittäin huolestuneena merkille, että joukko komission viimeaikaisia merkittäviä lainsäädäntöehdotuksia on esitetty ilman edeltäviä vaikutustenarviointeja tai asianmukaista arviota saman alan aikaisemman lainsäädännön vaikutuksista;

| 23. | korostaa tässä yhteydessä, että ulko- ja kauppapolitiikassa tarvitaan uutta kattavaa lähestymistapaa, jossa keskitytään sääntöjen, standardien ja sääntely-yhteistyön kansainväliseen lähentämiseen; korostaa, että unionin täytyy maksimoida potentiaalinsa maailmanmarkkinoilla toimivien yritysten syntysijana ja houkuttelevana kohteena sijoittajille; vaatii lisäksi, että kaikkiin neuvoteltavina oleviin EU:n kahdenvälisiin ja alueellisiin kauppasopimuksiin sisällytetään täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä keskeisten työnormien ja muiden ihmisarvoisen työn näkökohtien sekä monenkeskisten ympäristönormien täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

23.

korostaa tässä yhteydessä, että ulko- ja kauppapolitiikassa tarvitaan uutta kattavaa lähestymistapaa, jossa keskitytään sääntöjen, standardien ja sääntely-yhteistyön kansainväliseen lähentämiseen; korostaa, että unionin täytyy maksimoida potentiaalinsa maailmanmarkkinoilla toimivien yritysten syntysijana ja houkuttelevana kohteena sijoittajille; vaatii lisäksi, että kaikkiin neuvoteltavina oleviin EU:n kahdenvälisiin ja alueellisiin kauppasopimuksiin sisällytetään täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä keskeisten työnormien ja muiden ihmisarvoisen työn näkökohtien sekä monenkeskisten ympäristönormien täytäntöönpanosta;

| 24. | painottaa jälleen uskovansa, että osallisuutta entistä paremmin edistävän taloudellisen päätöksenteon asema on ratkaisevan tärkeä muutoksiin reagoivan yhteiskunnan luomisessa; muistuttaa, että kevään 2005 Eurooppa-neuvosto korosti sosiaalisen suojelun korkean tason keskeisyyttä Lissabonin strategian kannalta; toteaa jälleen, että ei voida hyväksyä, että ihmiset elävät köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneinä; vahvistaa jälleen, että kaikilla Euroopan kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus kunnollisiin työ- ja elinoloihin myös eläkkeelle siirtymisen jälkeen; kannattaa lisätoimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen politiikan vahvistamiseksi, jotta voitaisiin kehittää kokonaisvaltainen lähestymistapa, jonka perusteella köyhyyden poistamista vuoteen 2010 mennessä koskevaa tavoitetta ryhdyttäisiin tavoittelemaan toden teolla jälleen kerran, ja jotta voitaisiin taata perusoikeudet kaikille Euroopan kansalaisille; painottaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan oikeudellisesti sitovaa sisällyttämistä Lissabonin sopimukseen; pyytää keväällä 2008 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa sitoutumaan kunnianhimoiseen sosiaaliseen toimintaohjelmaan, jolla on konkreettinen vaikutus Lissabonin strategian tuloksiin; |
| --- | --- |

24.

painottaa jälleen uskovansa, että osallisuutta entistä paremmin edistävän taloudellisen päätöksenteon asema on ratkaisevan tärkeä muutoksiin reagoivan yhteiskunnan luomisessa; muistuttaa, että kevään 2005 Eurooppa-neuvosto korosti sosiaalisen suojelun korkean tason keskeisyyttä Lissabonin strategian kannalta; toteaa jälleen, että ei voida hyväksyä, että ihmiset elävät köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti syrjäytyneinä; vahvistaa jälleen, että kaikilla Euroopan kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus kunnollisiin työ- ja elinoloihin myös eläkkeelle siirtymisen jälkeen; kannattaa lisätoimia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen politiikan vahvistamiseksi, jotta voitaisiin kehittää kokonaisvaltainen lähestymistapa, jonka perusteella köyhyyden poistamista vuoteen 2010 mennessä koskevaa tavoitetta ryhdyttäisiin tavoittelemaan toden teolla jälleen kerran, ja jotta voitaisiin taata perusoikeudet kaikille Euroopan kansalaisille; painottaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan oikeudellisesti sitovaa sisällyttämistä Lissabonin sopimukseen; pyytää keväällä 2008 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa sitoutumaan kunnianhimoiseen sosiaaliseen toimintaohjelmaan, jolla on konkreettinen vaikutus Lissabonin strategian tuloksiin;

| 25. | pitää erittäin tärkeänä, että kansalaisten luottamusta lisätään edistämällä jäsenvaltioiden yhteisiä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita, kuten laadukkaita työpaikkoja, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja terveyden ja ympäristön suojelua, samalla Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta kunnioittaen, koska sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on yksi sisämarkkinoiden keskeisistä osatekijöistä; kehottaa komissiota takaamaan, että EU toteuttaa näitä aloja koskevan suojelutehtävänsä ja että jäsenvaltioiden välistä sääntelyyn liittyvää kilpailua vältetään; |
| --- | --- |

25.

pitää erittäin tärkeänä, että kansalaisten luottamusta lisätään edistämällä jäsenvaltioiden yhteisiä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita, kuten laadukkaita työpaikkoja, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja terveyden ja ympäristön suojelua, samalla Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta kunnioittaen, koska sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus on yksi sisämarkkinoiden keskeisistä osatekijöistä; kehottaa komissiota takaamaan, että EU toteuttaa näitä aloja koskevan suojelutehtävänsä ja että jäsenvaltioiden välistä sääntelyyn liittyvää kilpailua vältetään;

| 26. | katsoo, että on välttämätöntä edistää liikenteen sisällyttämistä Lissabonin strategiaan; vaatii, että uusien yhdennettyjen politiikan suuntaviivojen puitteissa annetaan etusija kestävälle liikenteelle, logistiikalle ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että keväällä 2008 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle esitettävät kansalliset suunnitelmat heijastavat näitä ensisijaisia tavoitteita; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että on välttämätöntä edistää liikenteen sisällyttämistä Lissabonin strategiaan; vaatii, että uusien yhdennettyjen politiikan suuntaviivojen puitteissa annetaan etusija kestävälle liikenteelle, logistiikalle ja Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiselle, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että keväällä 2008 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle esitettävät kansalliset suunnitelmat heijastavat näitä ensisijaisia tavoitteita;

Sisämarkkinat ja strategiset vastaukset globalisaatioon

| 27. | painottaa, että kitkattomasti toimivat sisämarkkinat, ammattitaitoinen työvoima, tasapainoinen sosiaalinen markkinatalous ja demokraattinen vakaus ovat Euroopan vahvimmat kilpailuedut; huomauttaa, että sisämarkkinat tarjoavat kolmansien maiden sijoittajille tasavertaisten toimintaedellytysten ja vapaan liikkuvuuden kaltaisia etuja, mutta katsoo, että sisämarkkinoille pääsyn edellytyksenä pitäisi olla, että kolmannet maat, joiden talous on kehittynyt ja kehittymässä, avataan samalla tavalla EU:n sijoittajille; huomauttaa lisäksi, että on luotava parhaat ulkoiset edellytykset eurooppalaisille yrityksille, mukaan lukien parempi sääntely, hyvä hallinto, terve ja oikeudenmukainen kilpailu, tehokkaasti toimivat riskipääomamarkkinat ja tutkimuksen ja innovoinnin tulosten kaupallistaminen; |
| --- | --- |

27.

painottaa, että kitkattomasti toimivat sisämarkkinat, ammattitaitoinen työvoima, tasapainoinen sosiaalinen markkinatalous ja demokraattinen vakaus ovat Euroopan vahvimmat kilpailuedut; huomauttaa, että sisämarkkinat tarjoavat kolmansien maiden sijoittajille tasavertaisten toimintaedellytysten ja vapaan liikkuvuuden kaltaisia etuja, mutta katsoo, että sisämarkkinoille pääsyn edellytyksenä pitäisi olla, että kolmannet maat, joiden talous on kehittynyt ja kehittymässä, avataan samalla tavalla EU:n sijoittajille; huomauttaa lisäksi, että on luotava parhaat ulkoiset edellytykset eurooppalaisille yrityksille, mukaan lukien parempi sääntely, hyvä hallinto, terve ja oikeudenmukainen kilpailu, tehokkaasti toimivat riskipääomamarkkinat ja tutkimuksen ja innovoinnin tulosten kaupallistaminen;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita asettamaan Euroopan unionin kilpailukyvyn keskeiseen asemaan poliittisessa päätöksenteossaan ja asettamaan sisämarkkinoiden toteuttamisen etusijalle, erityisesti sisämarkkinadirektiivien oikea-aikaisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon kautta sekä poistamalla kansallisille markkinoille pääsyn aiheettomat esteet; muistuttaa kuitenkin, että yhtenäismarkkinoiden luominen perustui kilpailuun, yhteistyöhön ja yhteisvastuuseen, jotka ovat edelleen perusedellytyksiä kehitettäessä sisämarkkinoita 2000-luvulla; korostaa, että sisämarkkinoita on kehitettävä oikeudenmukaisten kilpailusääntöjen, tehokkaiden verotusjärjestelmien ja sosiaalisen suojelun järjestelmien sekä kuluttajansuojan korkean tason kautta; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita asettamaan Euroopan unionin kilpailukyvyn keskeiseen asemaan poliittisessa päätöksenteossaan ja asettamaan sisämarkkinoiden toteuttamisen etusijalle, erityisesti sisämarkkinadirektiivien oikea-aikaisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon kautta sekä poistamalla kansallisille markkinoille pääsyn aiheettomat esteet; muistuttaa kuitenkin, että yhtenäismarkkinoiden luominen perustui kilpailuun, yhteistyöhön ja yhteisvastuuseen, jotka ovat edelleen perusedellytyksiä kehitettäessä sisämarkkinoita 2000-luvulla; korostaa, että sisämarkkinoita on kehitettävä oikeudenmukaisten kilpailusääntöjen, tehokkaiden verotusjärjestelmien ja sosiaalisen suojelun järjestelmien sekä kuluttajansuojan korkean tason kautta;

| 29. | korostaa sisämarkkinoiden ja välttämättömien uudistusten toteuttamisen tarvetta; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään jäljellä olevat toimenpiteet, joita tarvitaan sisämarkkinoiden luomiseksi palvelujen alalla, rahoituspalvelut mukaan lukien, ja varmistamaan, että niiden kansalliset sääntelijät kannustavat uusia palveluntarjoajia ja uusien tuotteiden tarjontaa taaten samalla tasavertaiset toimintaedellytykset ja yksittäisten sijoittajien etuja koskevan asianmukaisen avoimuuden ja oikeusvarmuuden; katsoo, että uusia poliittisia aloitteita, joilla sisämarkkinoiden toteuttaminen saatetaan loppuun, tulisi ohjata nykyistä enemmän analysoimalla niiden vaikutuksia markkinoihin, taloudenaloihin, ympäristöön ja yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

29.

korostaa sisämarkkinoiden ja välttämättömien uudistusten toteuttamisen tarvetta; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään jäljellä olevat toimenpiteet, joita tarvitaan sisämarkkinoiden luomiseksi palvelujen alalla, rahoituspalvelut mukaan lukien, ja varmistamaan, että niiden kansalliset sääntelijät kannustavat uusia palveluntarjoajia ja uusien tuotteiden tarjontaa taaten samalla tasavertaiset toimintaedellytykset ja yksittäisten sijoittajien etuja koskevan asianmukaisen avoimuuden ja oikeusvarmuuden; katsoo, että uusia poliittisia aloitteita, joilla sisämarkkinoiden toteuttaminen saatetaan loppuun, tulisi ohjata nykyistä enemmän analysoimalla niiden vaikutuksia markkinoihin, taloudenaloihin, ympäristöön ja yhteiskuntaan;

| 30. | korostaa teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän suojaamisen tarvetta ja kannattaa aloitetta, joka koskee edullista, turvallista ja tehokasta patenttijärjestelmää, joka kannustaisi investointeihin ja tutkimukseen ja edistäisi erityisesti pk-yritysten innovointivalmiuksia; kehottaa kolmea toimielintä toimimaan yhdessä poliittisen yhteisymmärryksen löytämiseksi patenttijärjestelmän parantamisesta käytännössä siten, että kansalaiset voivat hyötyä uusista tuotteista ja palveluista kohtuullisin hinnoin; |
| --- | --- |

30.

korostaa teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän suojaamisen tarvetta ja kannattaa aloitetta, joka koskee edullista, turvallista ja tehokasta patenttijärjestelmää, joka kannustaisi investointeihin ja tutkimukseen ja edistäisi erityisesti pk-yritysten innovointivalmiuksia; kehottaa kolmea toimielintä toimimaan yhdessä poliittisen yhteisymmärryksen löytämiseksi patenttijärjestelmän parantamisesta käytännössä siten, että kansalaiset voivat hyötyä uusista tuotteista ja palveluista kohtuullisin hinnoin;

| 31. | huomauttaa, että markkinoihin perustuviin välineisiin kuuluu laaja valikoima politiikan työkaluja, joita käytetään yhä enemmän ympäristötavoitteiden saavuttamiseen; on sitä mieltä, että markkinoihin perustuvat välineet, kuten verot, maksut ja päästökauppa, voivat edistää tehokasta luonnonvarojen jakamista ja voivat tässä yhteydessä osaltaan edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että markkinoihin perustuviin välineisiin kuuluu laaja valikoima politiikan työkaluja, joita käytetään yhä enemmän ympäristötavoitteiden saavuttamiseen; on sitä mieltä, että markkinoihin perustuvat välineet, kuten verot, maksut ja päästökauppa, voivat edistää tehokasta luonnonvarojen jakamista ja voivat tässä yhteydessä osaltaan edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista;

| 32. | painottaa jälleen katsovansa, että verotuksen kohdistaminen työn sijaan ympäristön pilaantumiseen on tehokas tapa puuttua sekä ympäristö- että työllisyyskysymyksiin, ja katsoo, että työhön kohdistuvaa verotusta on alennettava uusien työpaikkojen luomiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi; |
| --- | --- |

32.

painottaa jälleen katsovansa, että verotuksen kohdistaminen työn sijaan ympäristön pilaantumiseen on tehokas tapa puuttua sekä ympäristö- että työllisyyskysymyksiin, ja katsoo, että työhön kohdistuvaa verotusta on alennettava uusien työpaikkojen luomiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi;

| 33. | toteaa, että energian toimitusvarmuutta koskeva tavoite ja tavoite taata Euroopan kansalaisten liikkuvuus ja energiansaanti kohtuullisin hinnoin ja kestävästi sekä oikeudenmukaisten hintojen ylläpitämisen tavoite ovat saavutettavissa samalla strategialla kuin kunnianhimoinen ilmastonsuojelu; |
| --- | --- |

33.

toteaa, että energian toimitusvarmuutta koskeva tavoite ja tavoite taata Euroopan kansalaisten liikkuvuus ja energiansaanti kohtuullisin hinnoin ja kestävästi sekä oikeudenmukaisten hintojen ylläpitämisen tavoite ovat saavutettavissa samalla strategialla kuin kunnianhimoinen ilmastonsuojelu;

| 34. | kehottaa näin ollen komissiota panemaan kevään 2007 Eurooppa-neuvoston päätökset johdonmukaisesti ja nopeasti täytäntöön ja todellakin asettamaan uusiutuvat energianlähteet ja energiatehokkuuden yhteisen energiapolitiikan ensisijaisiksi tavoitteiksi; |
| --- | --- |

34.

kehottaa näin ollen komissiota panemaan kevään 2007 Eurooppa-neuvoston päätökset johdonmukaisesti ja nopeasti täytäntöön ja todellakin asettamaan uusiutuvat energianlähteet ja energiatehokkuuden yhteisen energiapolitiikan ensisijaisiksi tavoitteiksi;

| 35. | huomauttaa, että Euroopan unionin ja muiden teollisuusmaiden tärkeä tehtävä on siirtyä uusiutuviin energianlähteisiin perustuvaan talouteen, jossa energiaa käytetään vähemmän, ja että tehokas tapa lähestyä tavoitetta on soveltaa tekniikoita, jotka ovat jo käytettävissä, mutta joiden täytäntöönpano vaatii rohkeita poliittisia toimia, mukaan lukien kannustimet ja monenkeskisesti sovitut seuraamukset niille maille, jotka eivät ole valmiita kantamaan osaansa taakasta; korostaa, että vaadittava siirtymä kohti vähän energiaa kuluttavaa ja vähähiilistä kestävää taloutta uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton avulla tarjoaa Euroopan unionille lukuisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että Euroopan unionin ja muiden teollisuusmaiden tärkeä tehtävä on siirtyä uusiutuviin energianlähteisiin perustuvaan talouteen, jossa energiaa käytetään vähemmän, ja että tehokas tapa lähestyä tavoitetta on soveltaa tekniikoita, jotka ovat jo käytettävissä, mutta joiden täytäntöönpano vaatii rohkeita poliittisia toimia, mukaan lukien kannustimet ja monenkeskisesti sovitut seuraamukset niille maille, jotka eivät ole valmiita kantamaan osaansa taakasta; korostaa, että vaadittava siirtymä kohti vähän energiaa kuluttavaa ja vähähiilistä kestävää taloutta uuden teknologian kehittämisen ja käyttöönoton avulla tarjoaa Euroopan unionille lukuisia mahdollisuuksia;

| 36. | korostaa, kuinka tärkeää on torjua liikennepolitiikalla ilmastonmuutosta ja puuttua yleisempiin ympäristöongelmiin; puoltaa politiikkaa, joka vähentää tarpeetonta liikennettä erilaisten toimien avulla, ja vaatii, että Euroopan laajuisille verkoille tehdään perusteellinen strateginen ympäristövaikutusten arviointi; |
| --- | --- |

36.

korostaa, kuinka tärkeää on torjua liikennepolitiikalla ilmastonmuutosta ja puuttua yleisempiin ympäristöongelmiin; puoltaa politiikkaa, joka vähentää tarpeetonta liikennettä erilaisten toimien avulla, ja vaatii, että Euroopan laajuisille verkoille tehdään perusteellinen strateginen ympäristövaikutusten arviointi;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan nopeasti toisiinsa kytkettyjä ja yhteentoimivia Euroopan laajuisia liikenneverkkoja ja ottamaan huomioon erityisesti uusien jäsenvaltioiden tarpeet tehokkaan, kestävän ja ympäristöystävällisen liikennepolitiikan puitteissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään asianmukaista politiikkayhdistelmää hyödyntääkseen täysimääräisesti ympäristöystävällisten, älykkäiden liikennejärjestelmien ja teknologisten innovaatioiden mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan nopeasti toisiinsa kytkettyjä ja yhteentoimivia Euroopan laajuisia liikenneverkkoja ja ottamaan huomioon erityisesti uusien jäsenvaltioiden tarpeet tehokkaan, kestävän ja ympäristöystävällisen liikennepolitiikan puitteissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään asianmukaista politiikkayhdistelmää hyödyntääkseen täysimääräisesti ympäristöystävällisten, älykkäiden liikennejärjestelmien ja teknologisten innovaatioiden mahdollisuuksia;

| 38. | huomauttaa, että näin ollen on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että tuleva logistiikkapalvelujen kysyntä on yhdistettävissä pienempiin ympäristövaikutuksiin ja pienempiin kasvihuonekaasupäästöihin; katsoo, että kestävä liikenne riippuu yhteisön, kansallisen ja alueellisen tason poliittisten päätöksentekijöiden kyvystä tarjota tehokkaita kannustimia, jotta kuljetuspalvelujen ostajat, kuljettajat ja kulkuneuvojen valmistajat jatkavat ponnistelujaan ympäristöystävällisempien logistiikkamarkkinoiden luomiseksi; |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että näin ollen on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että tuleva logistiikkapalvelujen kysyntä on yhdistettävissä pienempiin ympäristövaikutuksiin ja pienempiin kasvihuonekaasupäästöihin; katsoo, että kestävä liikenne riippuu yhteisön, kansallisen ja alueellisen tason poliittisten päätöksentekijöiden kyvystä tarjota tehokkaita kannustimia, jotta kuljetuspalvelujen ostajat, kuljettajat ja kulkuneuvojen valmistajat jatkavat ponnistelujaan ympäristöystävällisempien logistiikkamarkkinoiden luomiseksi;

Työmarkkinat ja ihmisiin investoiminen

| 39. | myöntää, että EU:n kasvua ja työllisyyttä edistävä strategia on osoittautunut hyödylliseksi, mutta painottaa samalla, että kaikki EU:n kansalaiset eivät ole siitä hyötyneet; painottaa, että globalisaatiosta ja väestörakenteen muutosta koskevasta haasteesta selviämiseksi on äärimmäisen tärkeää tarjota ihmisille tarvittavat taidot ja mahdollisuudet, jotta voidaan houkutella enemmän ihmisiä työmarkkinoille ja tehdä työstä todellinen vaihtoehto jokaiselle, erityisesti sellaisten toimenpiteiden avulla, jotka kohdistetaan työmarkkinoilta pahimmin syrjäytyneisiin; |
| --- | --- |

39.

myöntää, että EU:n kasvua ja työllisyyttä edistävä strategia on osoittautunut hyödylliseksi, mutta painottaa samalla, että kaikki EU:n kansalaiset eivät ole siitä hyötyneet; painottaa, että globalisaatiosta ja väestörakenteen muutosta koskevasta haasteesta selviämiseksi on äärimmäisen tärkeää tarjota ihmisille tarvittavat taidot ja mahdollisuudet, jotta voidaan houkutella enemmän ihmisiä työmarkkinoille ja tehdä työstä todellinen vaihtoehto jokaiselle, erityisesti sellaisten toimenpiteiden avulla, jotka kohdistetaan työmarkkinoilta pahimmin syrjäytyneisiin;

| 40. | painottaa, että vapaan liikkumisen ja liikkuvuuden takaamiseksi työmarkkinoilla neuvoston on viipymättä hyväksyttävä työajan järjestämistä, väliaikaisten työntekijöiden työoloja ja eläkeoikeuksien siirtämistä koskevat direktiivit sekä muutettava eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta 22. syyskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/45/EY (3); korostaa, että Euroopan työmarkkinoiden liikkuvuuden esteiden poistaminen mahdollistaa eurooppalaisten työntekijöiden entistä paremman suojelun; huomauttaa, että Euroopan unionin on pyrittävä selittämään kansalaisille edut, joita laajentumisen, integroitumisen, solidaarisuuden ja työvoiman liikkuvuuden tehokkaasti yhdistävä lähestymistapa tuo mukanaan; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että vapaan liikkumisen ja liikkuvuuden takaamiseksi työmarkkinoilla neuvoston on viipymättä hyväksyttävä työajan järjestämistä, väliaikaisten työntekijöiden työoloja ja eläkeoikeuksien siirtämistä koskevat direktiivit sekä muutettava eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta 22. syyskuuta 1994 annettua neuvoston direktiiviä 94/45/EY (3); korostaa, että Euroopan työmarkkinoiden liikkuvuuden esteiden poistaminen mahdollistaa eurooppalaisten työntekijöiden entistä paremman suojelun; huomauttaa, että Euroopan unionin on pyrittävä selittämään kansalaisille edut, joita laajentumisen, integroitumisen, solidaarisuuden ja työvoiman liikkuvuuden tehokkaasti yhdistävä lähestymistapa tuo mukanaan;

| 41. | toteaa jälleen, ettei Euroopalla ole varaa nykyisiin korkeisiin työttömyyslukuihin; huomauttaa, että kaikkialla maailmassa tapahtuvat mullistukset vaikuttavat myös eurooppalaiseen sosiaaliseen malliin; katsoo, että väestörakenteen muutoksen haasteesta selviämiseksi ja kestävän julkisen talouden takaamiseksi Euroopan on pyrittävä uudistamaan työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmiä vahvistaakseen työnteon kannustimia, tarjotakseen ihmisille tilaisuuksia ja taitoja, joiden avulla he voivat selviytyä muutoksesta, ja helpottaakseen heidän palaamistaan palkalliseen työhön; huomauttaa, että säilyttääkseen kilpailukykynsä maailmassa Euroopan unionin on toteutettava lukuisia uudistuksia; uskoo, että näihin toimenpiteisiin tarvittavan yritysten ja työntekijöiden välisen luottamuksen taso nousee sosiaalisen vuoropuhelun lisääntyessä; korostaa hyväksyttyjen yhteisten joustoturvaperiaatteiden laaja-alaisen ja tasapuolisen täytäntöönpanon tärkeyttä sekä työntekijöiden että työnantajien kannalta; |
| --- | --- |

41.

toteaa jälleen, ettei Euroopalla ole varaa nykyisiin korkeisiin työttömyyslukuihin; huomauttaa, että kaikkialla maailmassa tapahtuvat mullistukset vaikuttavat myös eurooppalaiseen sosiaaliseen malliin; katsoo, että väestörakenteen muutoksen haasteesta selviämiseksi ja kestävän julkisen talouden takaamiseksi Euroopan on pyrittävä uudistamaan työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmiä vahvistaakseen työnteon kannustimia, tarjotakseen ihmisille tilaisuuksia ja taitoja, joiden avulla he voivat selviytyä muutoksesta, ja helpottaakseen heidän palaamistaan palkalliseen työhön; huomauttaa, että säilyttääkseen kilpailukykynsä maailmassa Euroopan unionin on toteutettava lukuisia uudistuksia; uskoo, että näihin toimenpiteisiin tarvittavan yritysten ja työntekijöiden välisen luottamuksen taso nousee sosiaalisen vuoropuhelun lisääntyessä; korostaa hyväksyttyjen yhteisten joustoturvaperiaatteiden laaja-alaisen ja tasapuolisen täytäntöönpanon tärkeyttä sekä työntekijöiden että työnantajien kannalta;

| 42. | korostaa, että sekä työnantajat että työntekijät vaativat yhä enemmän joustavia työmuotoja, ja tukee joustoturvaa koskevien tasapainoisten yhteisten periaatteiden hyväksymistä; muistuttaa, että peruskoulutus, pätevöittäminen ja ammatillinen koulutus ovat parhaan mahdollisen työllisyyspolitiikan osatekijöitä ja että lastenhoitoinfrastruktuuria on pidettävä yhtenä erityisesti naisten työelämään osallistumisen lisäämisen edellytyksistä; kehottaa jäsenvaltioita valtavirtaistamaan nämä yhteiset periaatteet kansallisia uudistusohjelmia koskevissa työmarkkinaosapuolten kanssa järjestettävissä kuulemisissa ja korostaa keskeistä asemaa, joka on työn ja yksityiselämän yhdistämiseen liittyvillä toimenpiteillä, tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisellä, koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella, aktiivisella työmarkkinapolitiikalla, riittävällä sosiaaliturvalla ja työmarkkinoiden jakautumisen purkamisella takaamalla työhön liittyvät oikeudet kaikille työntekijöille; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että sekä työnantajat että työntekijät vaativat yhä enemmän joustavia työmuotoja, ja tukee joustoturvaa koskevien tasapainoisten yhteisten periaatteiden hyväksymistä; muistuttaa, että peruskoulutus, pätevöittäminen ja ammatillinen koulutus ovat parhaan mahdollisen työllisyyspolitiikan osatekijöitä ja että lastenhoitoinfrastruktuuria on pidettävä yhtenä erityisesti naisten työelämään osallistumisen lisäämisen edellytyksistä; kehottaa jäsenvaltioita valtavirtaistamaan nämä yhteiset periaatteet kansallisia uudistusohjelmia koskevissa työmarkkinaosapuolten kanssa järjestettävissä kuulemisissa ja korostaa keskeistä asemaa, joka on työn ja yksityiselämän yhdistämiseen liittyvillä toimenpiteillä, tasavertaisten mahdollisuuksien edistämisellä, koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella, aktiivisella työmarkkinapolitiikalla, riittävällä sosiaaliturvalla ja työmarkkinoiden jakautumisen purkamisella takaamalla työhön liittyvät oikeudet kaikille työntekijöille;

| 43. | tunnustaa joustavien, liikkuvien, turvallisten ja tehokkaasti toimivien työmarkkinoiden osuuden sosiaalisen osallisuuden edistämisessä kaikkien yhteiskuntaryhmien työllistymismahdollisuuksien luomisen kautta; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita arvioimaan ja parantamaan työmarkkinoiden sääntelyä ja sijoittamaan opetukseen, elinikäiseen oppimiseen ja aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihin parhaiden mahdollisten olosuhteiden luomiseksi korkealle työllisyydelle ja työvoiman liikkuvuudelle; korostaa tarvetta parantaa nuorten perustaitoja, estää kouluopintojen keskeyttämistä, vähentää epävarmoja työpaikkoja ja vahvistaa kaikkien integroitumista yhteiskuntaan ja työelämään; huomauttaa, että 2000-luvun tietoyhteiskunnassa ja tietoon perustuvassa taloudessa digitaalinen osallisuus on erittäin tärkeää erityisesti huonommassa asemassa olevien, vanhuksien sekä syrjäisten maaseutualueiden asukkaiden kannalta; |
| --- | --- |

43.

tunnustaa joustavien, liikkuvien, turvallisten ja tehokkaasti toimivien työmarkkinoiden osuuden sosiaalisen osallisuuden edistämisessä kaikkien yhteiskuntaryhmien työllistymismahdollisuuksien luomisen kautta; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita arvioimaan ja parantamaan työmarkkinoiden sääntelyä ja sijoittamaan opetukseen, elinikäiseen oppimiseen ja aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihin parhaiden mahdollisten olosuhteiden luomiseksi korkealle työllisyydelle ja työvoiman liikkuvuudelle; korostaa tarvetta parantaa nuorten perustaitoja, estää kouluopintojen keskeyttämistä, vähentää epävarmoja työpaikkoja ja vahvistaa kaikkien integroitumista yhteiskuntaan ja työelämään; huomauttaa, että 2000-luvun tietoyhteiskunnassa ja tietoon perustuvassa taloudessa digitaalinen osallisuus on erittäin tärkeää erityisesti huonommassa asemassa olevien, vanhuksien sekä syrjäisten maaseutualueiden asukkaiden kannalta;

| 44. | panee huolestuneena merkille suuntauksen kohti tulojen ja vaurauden erojen kasvua jäsenvaltioissa; katsoo, että tällainen suuntaus pitäisi kääntää asianmukaisilla kansallisilla ja yhteisön toimilla yhtenäisemmän yhteiskunnan aikaansaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että kansalaiset kokevat hyötyvänsä kasvusta; |
| --- | --- |

44.

panee huolestuneena merkille suuntauksen kohti tulojen ja vaurauden erojen kasvua jäsenvaltioissa; katsoo, että tällainen suuntaus pitäisi kääntää asianmukaisilla kansallisilla ja yhteisön toimilla yhtenäisemmän yhteiskunnan aikaansaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että kansalaiset kokevat hyötyvänsä kasvusta;

| 45. | panee merkille, että joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön minimipalkka; katsoo, että muut jäsenvaltiot voisivat hyötyä näiden kokemusten tarkastelusta; kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen edellytykset kaikille ja erityisesti säätämään minimipalkasta tai tekemään muita lainsäädännöllisiä ja yleisesti velvoittavia järjestelyjä tai kansallisten perinteiden mukaisia työehtosopimuksia, joiden avulla kokopäivätyötä tekevät työntekijät saavat ansioillaan kohtuullisen elintason; |
| --- | --- |

45.

panee merkille, että joissakin jäsenvaltioissa on otettu käyttöön minimipalkka; katsoo, että muut jäsenvaltiot voisivat hyötyä näiden kokemusten tarkastelusta; kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen edellytykset kaikille ja erityisesti säätämään minimipalkasta tai tekemään muita lainsäädännöllisiä ja yleisesti velvoittavia järjestelyjä tai kansallisten perinteiden mukaisia työehtosopimuksia, joiden avulla kokopäivätyötä tekevät työntekijät saavat ansioillaan kohtuullisen elintason;

| 46. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa ehdotuksesta yhteisön Lissabonin ohjelmaksi vuosiksi 2008–2010; komissio ehdottaa siinä entistä priorisoidumpaa ohjelmaa, jossa on vain kymmenen keskeistä tavoitetta, jotka voidaan toteuttaa vuosina 2008–2010; korostaa kuitenkin, että Lissabonin strategian tarjoama suurin mahdollisuus on se, että erilaiset uudistuksia koskevat tarpeet ja taloudelliset sekä ympäristöön ja työllisyyteen liittyvät välineet yhdistetään yhdeksi ainoaksi uudistuksen asialistaksi; kehottaa näin ollen komissiota pysyttäytymään tässä johdonmukaisessa ja integroidussa, eri politiikanalat yhdistävässä menettelytavassa ja olemaan purkamatta sitä siirtymällä erillisiin poliittisiin toimiin; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä komission tiedonantoa ehdotuksesta yhteisön Lissabonin ohjelmaksi vuosiksi 2008–2010; komissio ehdottaa siinä entistä priorisoidumpaa ohjelmaa, jossa on vain kymmenen keskeistä tavoitetta, jotka voidaan toteuttaa vuosina 2008–2010; korostaa kuitenkin, että Lissabonin strategian tarjoama suurin mahdollisuus on se, että erilaiset uudistuksia koskevat tarpeet ja taloudelliset sekä ympäristöön ja työllisyyteen liittyvät välineet yhdistetään yhdeksi ainoaksi uudistuksen asialistaksi; kehottaa näin ollen komissiota pysyttäytymään tässä johdonmukaisessa ja integroidussa, eri politiikanalat yhdistävässä menettelytavassa ja olemaan purkamatta sitä siirtymällä erillisiin poliittisiin toimiin;

Edistyksen mittaaminen ja Lissabonin tavoitteiden seuranta

| 47. | suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin byrokratian vähentämiseksi, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten auttamiseksi, ja lainsäädännön vaikutusten arvioinnin parantamiseksi; pahoittelee samalla, etteivät parlamentti ja komissio ole vielä päässeet yksimielisyyteen siitä, millaista vaikutusarviointia tarvitaan; painottaa tässä yhteydessä jälleen vaatimustaan riippumattomasta, ulkoisesta vaikutustenarvioinnin tarkastelusta; |
| --- | --- |

47.

suhtautuu myönteisesti komission ponnisteluihin byrokratian vähentämiseksi, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten auttamiseksi, ja lainsäädännön vaikutusten arvioinnin parantamiseksi; pahoittelee samalla, etteivät parlamentti ja komissio ole vielä päässeet yksimielisyyteen siitä, millaista vaikutusarviointia tarvitaan; painottaa tässä yhteydessä jälleen vaatimustaan riippumattomasta, ulkoisesta vaikutustenarvioinnin tarkastelusta;

| 48. | pitää myönteisenä komission tavoitetta vähentää liiketoiminnan hallinnollista taakkaa; odottaa saavansa konkreettisia tietoja siitä, miten tämä tavoite saavutetaan niin, että samalla taataan hyvän hallintotavan edellytykset; korostaa, että hallinnon kaikki tasot voivat edistää tämän tavoitteen saavuttamista, minkä vuoksi ne on otettava mukaan asiaa koskevien poliittisten päätösten tekoon; kehottaa byrokratian vähentämisen ja unionin lainsäädännön yksinkertaistamisen yhteydessä harjoittamaan selkeää valvontaa, jotta voidaan selvittää, missä määrin jäsenvaltiot todella hyödyntävät siirtäessään unionin säädöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään niiden tarjoamaa liikkumavaraa ottaakseen huomioon kansalliset erityispiirteet ja innovointia haittaavat tekijät; |
| --- | --- |

48.

pitää myönteisenä komission tavoitetta vähentää liiketoiminnan hallinnollista taakkaa; odottaa saavansa konkreettisia tietoja siitä, miten tämä tavoite saavutetaan niin, että samalla taataan hyvän hallintotavan edellytykset; korostaa, että hallinnon kaikki tasot voivat edistää tämän tavoitteen saavuttamista, minkä vuoksi ne on otettava mukaan asiaa koskevien poliittisten päätösten tekoon; kehottaa byrokratian vähentämisen ja unionin lainsäädännön yksinkertaistamisen yhteydessä harjoittamaan selkeää valvontaa, jotta voidaan selvittää, missä määrin jäsenvaltiot todella hyödyntävät siirtäessään unionin säädöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöään niiden tarjoamaa liikkumavaraa ottaakseen huomioon kansalliset erityispiirteet ja innovointia haittaavat tekijät;

| 49. | katsoo, että jäsenvaltiot sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason sidosryhmät ovat tärkeimmät toimijat Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa; huomauttaa, että maat, jotka ovat avoimia ulkoiselle kilpailulle, toteuttavat uudistuksia ja pyrkivät julkisen talouden tasapainoon sekä korkealaatuisiin julkisiin ja yksityisiin investointeihin, ovat kasvaneet eniten ja luoneet eniten työpaikkoja; pahoittelee, että Lissabonin strategian näkyvyys on edelleen heikko monien jäsenvaltioiden kansallisessa politiikassa; katsoo, että kaikkien taloudellisten toimijoiden osallistuminen on välttämätöntä sen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; uskoo erityisesti, että työmarkkinaosapuolten, kansallisten parlamenttien, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan entistä tiiviimpi osallistuminen parantaisi Lissabonin strategian tuloksia ja lisäisi asianmukaisista uudistuksista käytävää julkista keskustelua; tukee komission jäsenvaltiolle esittämää ehdotusta yhteistyön tiivistämisestä kansallisten ja alueellisten parlamenttien kanssa niin, että samalla järjestetään vuotuisia keskusteluja niiden kansallisten uudistusohjelmien toteuttamisesta; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että jäsenvaltiot sekä kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason sidosryhmät ovat tärkeimmät toimijat Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa; huomauttaa, että maat, jotka ovat avoimia ulkoiselle kilpailulle, toteuttavat uudistuksia ja pyrkivät julkisen talouden tasapainoon sekä korkealaatuisiin julkisiin ja yksityisiin investointeihin, ovat kasvaneet eniten ja luoneet eniten työpaikkoja; pahoittelee, että Lissabonin strategian näkyvyys on edelleen heikko monien jäsenvaltioiden kansallisessa politiikassa; katsoo, että kaikkien taloudellisten toimijoiden osallistuminen on välttämätöntä sen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; uskoo erityisesti, että työmarkkinaosapuolten, kansallisten parlamenttien, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan entistä tiiviimpi osallistuminen parantaisi Lissabonin strategian tuloksia ja lisäisi asianmukaisista uudistuksista käytävää julkista keskustelua; tukee komission jäsenvaltiolle esittämää ehdotusta yhteistyön tiivistämisestä kansallisten ja alueellisten parlamenttien kanssa niin, että samalla järjestetään vuotuisia keskusteluja niiden kansallisten uudistusohjelmien toteuttamisesta;

| 50. | painottaa alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja sidosryhmien sitoutuneisuuden merkitystä niin Lissabonin saavutusten laajuuden kuin niiden innovatiivisuuden kannalta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean suurta kiinnostusta Lissabonin strategian seurantaan; |
| --- | --- |

50.

painottaa alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja sidosryhmien sitoutuneisuuden merkitystä niin Lissabonin saavutusten laajuuden kuin niiden innovatiivisuuden kannalta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean suurta kiinnostusta Lissabonin strategian seurantaan;

| 51. | muistuttaa, että yhdennetyt suuntaviivat tarjoavat tärkeän koordinointivälineen ja yhteisen kehyksen eri jäsenvaltioille niiden omien kansallisten uudistusohjelmien toteuttamiseen; katsoo, että jäsenmaista saadut analyysit ja palautteet osoittavat suuntaviivojen toimivan, mutta että parannusta tarvitaan kuitenkin sopeutumisessa uusiin talouden ja työllisyyden ehtoihin sekä jäsenvaltioita koskevien jatkotoimien (jäsenvaltioiden vertailuanalyysin) osalta; edellyttää indikaattorien ja tavoitteiden laajempaa soveltamista ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että yhdennetyt suuntaviivat tarjoavat tärkeän koordinointivälineen ja yhteisen kehyksen eri jäsenvaltioille niiden omien kansallisten uudistusohjelmien toteuttamiseen; katsoo, että jäsenmaista saadut analyysit ja palautteet osoittavat suuntaviivojen toimivan, mutta että parannusta tarvitaan kuitenkin sopeutumisessa uusiin talouden ja työllisyyden ehtoihin sekä jäsenvaltioita koskevien jatkotoimien (jäsenvaltioiden vertailuanalyysin) osalta; edellyttää indikaattorien ja tavoitteiden laajempaa soveltamista ja täytäntöönpanoa;

| 52. | suhtautuu myönteisesti komission laatimiin maakohtaisiin raportteihin; edellyttää kuitenkin järjestelmällisempää lähestymistapaa, joka korostaa onnistumisia sekä puutteita; tukee komission ehdotusta ottaa käyttöön erityisiä ”seurattavia seikkoja” osana monenkeskistä valvontaa sekä mahdollisuutena parantaa kansallisen politiikan reagointia; |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti komission laatimiin maakohtaisiin raportteihin; edellyttää kuitenkin järjestelmällisempää lähestymistapaa, joka korostaa onnistumisia sekä puutteita; tukee komission ehdotusta ottaa käyttöön erityisiä ”seurattavia seikkoja” osana monenkeskistä valvontaa sekä mahdollisuutena parantaa kansallisen politiikan reagointia;

| 53. | katsoo, että asianmukaisen seurannan puute on suurena esteenä riittävään tietoon perustuvien poliittisen valintojen tekemiselle; korostaa tässä yhteydessä, että olisi mahdollista hyödyntää huomattavasti paremmin ammattitaitoa ja tietoja, joita unionin erillisvirastoilla on niiden omilla aloilla; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että asianmukaisen seurannan puute on suurena esteenä riittävään tietoon perustuvien poliittisen valintojen tekemiselle; korostaa tässä yhteydessä, että olisi mahdollista hyödyntää huomattavasti paremmin ammattitaitoa ja tietoja, joita unionin erillisvirastoilla on niiden omilla aloilla;

| 54. | suhtautuu näin ollen myönteisesti vuoden 2006 kevään Eurooppa-neuvoston päätökseen korjata seurantatietojen puute ja kehottaa alueiden komiteaa tekemään kasvu- ja työllisyysstrategian seurantaa koskeva tutkimus, joka kattaa EU:n alueella 104 aluetta ja kaupunkia, ja jossa esitetään näiden esittämät näkemykset Lissabonin strategian täytäntöönpanosta; tutkimus on määrä esitellä kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle; korostaa tutkimuksen osoittavan, auttaako rakennerahastojen varojen kohdentumista koskeva määräys osoittamaan suuremman osuuden rakennerahastomäärärahoista innovointiin ja ympäristötavoitteisiin; odottaa tutkimuksessa tehtävää arviota Lissabonin strategian alueellistamisen lisäarvosta; |
| --- | --- |

54.

suhtautuu näin ollen myönteisesti vuoden 2006 kevään Eurooppa-neuvoston päätökseen korjata seurantatietojen puute ja kehottaa alueiden komiteaa tekemään kasvu- ja työllisyysstrategian seurantaa koskeva tutkimus, joka kattaa EU:n alueella 104 aluetta ja kaupunkia, ja jossa esitetään näiden esittämät näkemykset Lissabonin strategian täytäntöönpanosta; tutkimus on määrä esitellä kevään 2008 Eurooppa-neuvostolle; korostaa tutkimuksen osoittavan, auttaako rakennerahastojen varojen kohdentumista koskeva määräys osoittamaan suuremman osuuden rakennerahastomäärärahoista innovointiin ja ympäristötavoitteisiin; odottaa tutkimuksessa tehtävää arviota Lissabonin strategian alueellistamisen lisäarvosta;

| 55. | katsoo, ettei ole lainkaan itsestäänselvää, miten mitata Lissabonin strategian onnistumista tai yleisemmin, mitkä indikaattorit olisivat asianmukaisia ”edistyksen” mittaamiseen; on kuitenkin ehdottomasti sitä mieltä, että onnistumisten ja epäonnistumisten seurantaa ei voida rajoittaa taloudellisiin indikaattoreihin, kuten BKT ja BKTL, koska ne ovat – parhaimmillaan – indikaattoreita vaurauden syntymisestä tiettynä ajanjaksona mutta eivät anna edes luotettavaa tietoa vaurauden tasosta yhteiskunnassa ja ovat kaukana siitä, että ne pystyisivät antamaan mitään viitteitä lisävaurauden syntymisen sosiaalisesta ja ympäristöön liittyvästä hinnasta; |
| --- | --- |

55.

katsoo, ettei ole lainkaan itsestäänselvää, miten mitata Lissabonin strategian onnistumista tai yleisemmin, mitkä indikaattorit olisivat asianmukaisia ”edistyksen” mittaamiseen; on kuitenkin ehdottomasti sitä mieltä, että onnistumisten ja epäonnistumisten seurantaa ei voida rajoittaa taloudellisiin indikaattoreihin, kuten BKT ja BKTL, koska ne ovat – parhaimmillaan – indikaattoreita vaurauden syntymisestä tiettynä ajanjaksona mutta eivät anna edes luotettavaa tietoa vaurauden tasosta yhteiskunnassa ja ovat kaukana siitä, että ne pystyisivät antamaan mitään viitteitä lisävaurauden syntymisen sosiaalisesta ja ympäristöön liittyvästä hinnasta;

| 56. | toteaa, että on tarpeen kehittää ja soveltaa moniulotteista lähestymistapaa ihmisten hyvinvoinnin arvioimiseksi BKT/BKTL-ulottuvuutta syvällisemmin; suhtautuu näin ollen myönteisesti OECD:n ratkaisuihin sen toisessa, yhteiskuntien edistyksen mittaamista ja edistämistä käsitelleessä maailmanfoorumissa (”Statistics, Knowledge and Policy”) kesäkuussa 2007 sekä parlamentissa marraskuussa 2007 järjestetyssä komission konferenssissa ”Beyond GDP” käytyihin keskusteluihin, koska luotettavat tiedot ovat tärkeitä tietoisten poliittisten valintojen perustana; |
| --- | --- |

56.

toteaa, että on tarpeen kehittää ja soveltaa moniulotteista lähestymistapaa ihmisten hyvinvoinnin arvioimiseksi BKT/BKTL-ulottuvuutta syvällisemmin; suhtautuu näin ollen myönteisesti OECD:n ratkaisuihin sen toisessa, yhteiskuntien edistyksen mittaamista ja edistämistä käsitelleessä maailmanfoorumissa (”Statistics, Knowledge and Policy”) kesäkuussa 2007 sekä parlamentissa marraskuussa 2007 järjestetyssä komission konferenssissa ”Beyond GDP” käytyihin keskusteluihin, koska luotettavat tiedot ovat tärkeitä tietoisten poliittisten valintojen perustana;

| 57. | suhtautuu näin ollen myönteisesti useiden komission pääosastojen tekemään työhön uusien laadullisten indikaattoreiden kehittämiseksi; kehottaa käyttämään näitä indikaattoreita kansallisten rakenneuudistusohjelmien tulevissa arvioinneissa ja sisällyttämään ne komission seurantatoimiin riippumatta siitä, liittyvätkö ne sosiaaliseen ulottuvuuteen, kuten köyhyysindikaattori, vai ympäristöulottuvuuteen, kuten biologisen monimuotoisuuden indikaattori; katsoo, että näin luodaan kokonaisvaltaisempi valikoima indikaattoreita Lissabonin strategian onnistumisen mittaamiseen; |
| --- | --- |

57.

suhtautuu näin ollen myönteisesti useiden komission pääosastojen tekemään työhön uusien laadullisten indikaattoreiden kehittämiseksi; kehottaa käyttämään näitä indikaattoreita kansallisten rakenneuudistusohjelmien tulevissa arvioinneissa ja sisällyttämään ne komission seurantatoimiin riippumatta siitä, liittyvätkö ne sosiaaliseen ulottuvuuteen, kuten köyhyysindikaattori, vai ympäristöulottuvuuteen, kuten biologisen monimuotoisuuden indikaattori; katsoo, että näin luodaan kokonaisvaltaisempi valikoima indikaattoreita Lissabonin strategian onnistumisen mittaamiseen;

| 58. | vaatii takuita EU:n kolmen toimielimen välisestä asianmukaisesta yhteistyöstä ja niiden täysimääräisestä osallistumista Lissabonin strategian seurantaan; kehottaa neuvostoa ja komissiota tunnustamaan Euroopan parlamentin roolin, sillä parlamentti seuraa tiiviisti Lissabonin strategiaa ja kansallisia rakenneuudistusohjelmia, varmistaa huomattavat talousarviovarat Lissabonin tavoitteille ja toimii yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa merkittävissä lainsäädäntökysymyksissä; |
| --- | --- |

58.

vaatii takuita EU:n kolmen toimielimen välisestä asianmukaisesta yhteistyöstä ja niiden täysimääräisestä osallistumista Lissabonin strategian seurantaan; kehottaa neuvostoa ja komissiota tunnustamaan Euroopan parlamentin roolin, sillä parlamentti seuraa tiiviisti Lissabonin strategiaa ja kansallisia rakenneuudistusohjelmia, varmistaa huomattavat talousarviovarat Lissabonin tavoitteille ja toimii yhteistyössä kansallisten parlamenttien kanssa merkittävissä lainsäädäntökysymyksissä;

*

* *

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden sekä ehdokasvaltioiden hallituksille parlamenteille. |
| --- | --- |

59.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden sekä ehdokasvaltioiden hallituksille parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0533.

(2)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

(3)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/38

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008Kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2008–2010)

P6_TA(2008)0058

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 kasvua ja työllisyyttä koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (Osa: jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajat suuntaviivat): uuden syklin käynnistäminen (2008–2010) (KOM(2007)0803 — 2007/2275(INI))

2009/C 184 E/07

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon kasvua ja työllisyyttä koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (2008–2010) (KOM(2007)0803, V osa),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian toteutus jäsenvaltioissa ja alueilla EU:n koheesiopolitiikan kautta vuosina 2007–2013” (KOM(2007)0798),

ottaa huomioon 27 jäsenvaltion esittämät kansalliset Lissabonin uudistusohjelmat,

ottaa huomioon maaliskuussa 2000, maaliskuussa 2001 ja maaliskuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon komission kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat (2005–2008) (KOM(2005)0141),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta: uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen” (KOM(2007)0803),

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan eduista: menestyminen globalisaation aikakaudella (1),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 99 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 107 ja 45 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0029/2008),

| A. | ottaa huomioon, että makrotaloudellinen vakaus turvataan erilaisten talouspolitiikkojen järkevällä yhdistelmällä; ottaa huomioon, että vakauteen kohdistuviin haasteisiin ei pitäisi vastata ainoastaan makrotaloudellisilla toimenpiteillä vaan myös panemalla täytäntöön rakenteellisia uudistuksia tavara-, työvoima- ja pääomamarkkinoilla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että makrotaloudellinen vakaus turvataan erilaisten talouspolitiikkojen järkevällä yhdistelmällä; ottaa huomioon, että vakauteen kohdistuviin haasteisiin ei pitäisi vastata ainoastaan makrotaloudellisilla toimenpiteillä vaan myös panemalla täytäntöön rakenteellisia uudistuksia tavara-, työvoima- ja pääomamarkkinoilla,

| B. | ottaa huomioon, että on tehtävä enemmän, jotta EU:ta ja jäsenvaltioita voidaan valmistaa globalisaatioon ja jotta voidaan lujittaa taloudellisen menestyksen perusteita ja lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että on tehtävä enemmän, jotta EU:ta ja jäsenvaltioita voidaan valmistaa globalisaatioon ja jotta voidaan lujittaa taloudellisen menestyksen perusteita ja lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä,

| C. | ottaa huomioon, että EU:n laajentumisista ja syvemmästä yhdentymisestä aiheutuvan ainutlaatuisen kilpailuedun tarjoama liikevoima voidaan ”muuttaa pääomaksi kaikille”, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU:n laajentumisista ja syvemmästä yhdentymisestä aiheutuvan ainutlaatuisen kilpailuedun tarjoama liikevoima voidaan ”muuttaa pääomaksi kaikille”,

| D. | ottaa huomioon, että yhteinen valuutta ja yhteinen rahapolitiikka antavat uuden ulottuvuuden talouden integroinnille ja poliittisten strategioiden koordinoinnille, millä voitaisiin vahvistaa euroalueen roolia luotaessa kasvua ja työpaikkoja koko EU:lle, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yhteinen valuutta ja yhteinen rahapolitiikka antavat uuden ulottuvuuden talouden integroinnille ja poliittisten strategioiden koordinoinnille, millä voitaisiin vahvistaa euroalueen roolia luotaessa kasvua ja työpaikkoja koko EU:lle,

| E. | ottaa huomioon, että yhdennetyt suuntaviivat ovat kasvun ja työpaikkojen kannalta EU:n makrotaloudellisten politiikkojen keskeinen väline, jossa keskitytään kolmen vuoden pituiseen keskipitkään jaksoon, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhdennetyt suuntaviivat ovat kasvun ja työpaikkojen kannalta EU:n makrotaloudellisten politiikkojen keskeinen väline, jossa keskitytään kolmen vuoden pituiseen keskipitkään jaksoon,

| F. | ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden on toteutettava makrotalous- ja mikrotalouspolitiikkaa, joilla Euroopasta tehdään houkuttelevampi paikka investoida ja työskennellä ja joilla vauhditetaan tietämystä ja innovaatiota kasvua varten, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden on toteutettava makrotalous- ja mikrotalouspolitiikkaa, joilla Euroopasta tehdään houkuttelevampi paikka investoida ja työskennellä ja joilla vauhditetaan tietämystä ja innovaatiota kasvua varten,

| G. | ottaa huomioon, että keväällä 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Euroopan unioni sitoutui kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin määrällisiin tavoitteisiin ja uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamiseen vuoteen 2020 mennessä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että keväällä 2007 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Euroopan unioni sitoutui kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskeviin määrällisiin tavoitteisiin ja uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamiseen vuoteen 2020 mennessä,

| H. | ottaa huomioon, että rahoituspalvelut ovat erityisen tärkeitä, koska tämä sektori on keskeisessä asemassa mahdollistaessaan monien taloudellisen toiminnan alojen kehityksen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rahoituspalvelut ovat erityisen tärkeitä, koska tämä sektori on keskeisessä asemassa mahdollistaessaan monien taloudellisen toiminnan alojen kehityksen,

| I. | ottaa huomioon, että politiikat, joilla pyritään lisäämään tietoon ja inhimillisiin voimavaroihin sekä EU:n talouden innovaatiokapasiteetin vahvistamiseen tehtäviä investointeja, muodostavat Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian ytimen, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että politiikat, joilla pyritään lisäämään tietoon ja inhimillisiin voimavaroihin sekä EU:n talouden innovaatiokapasiteetin vahvistamiseen tehtäviä investointeja, muodostavat Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian ytimen,

| J. | ottaa huomioon, että taloudelliset edellytykset, joilla ihmisten luova energia muunnetaan innovatiivisiksi taloudellisiksi tuloksiksi, esimerkiksi uusiksi ajatuksiksi, korkean teknologian yrityksiksi ja alueelliseksi kehitykseksi, ovat vielä kehitysvaiheessa ja edelleen hajanaisia, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että taloudelliset edellytykset, joilla ihmisten luova energia muunnetaan innovatiivisiksi taloudellisiksi tuloksiksi, esimerkiksi uusiksi ajatuksiksi, korkean teknologian yrityksiksi ja alueelliseksi kehitykseksi, ovat vielä kehitysvaiheessa ja edelleen hajanaisia,

| K. | ottaa huomioon, että kiihtyvän globalisaation valossa lainsäädännön kansainvälinen johdonmukaisuus, mukaan luettuna sitoutuminen korkeatasoisiin ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeviin normeihin, on ratkaisevan tärkeää, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kiihtyvän globalisaation valossa lainsäädännön kansainvälinen johdonmukaisuus, mukaan luettuna sitoutuminen korkeatasoisiin ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeviin normeihin, on ratkaisevan tärkeää,

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin vakaus ja siihen kohdistuva luottamus voidaan taata ainoastaan saavuttamalla yhteisymmärrys lainsäädännöstä ja säännöistä, jotka ilmentävät asianmukaisesti todellisuutta, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin vakaus ja siihen kohdistuva luottamus voidaan taata ainoastaan saavuttamalla yhteisymmärrys lainsäädännöstä ja säännöistä, jotka ilmentävät asianmukaisesti todellisuutta,

| M. | ottaa huomioon, että tietoon perustuvan yhteiskunnan luomisessa ei voida edistyä merkittävästi ilman kaikkien EU:n kansalaisten aktiivista osallistumista, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että tietoon perustuvan yhteiskunnan luomisessa ei voida edistyä merkittävästi ilman kaikkien EU:n kansalaisten aktiivista osallistumista,

Taloudellinen kehys

Kasvun ja makrotaloudellisen vakauden turvaaminen

| 1. | panee merkille komission strategisen kertomuksen, jossa arvioidaan Lissabonin uudistetun kasvu- ja työllisyysstrategian täytäntöönpanoa, mukaan luettuna päivitetyt yhdennetyt suuntaviivat; tukee neuvoston näkemystä, jonka mukaan uudistetulla strategialla on tarjottava yhteisön tasolla lisäarvoa, jolla parannetaan uudistusten johdonmukaisuutta ja maksimoidaan positiiviset oheisvaikutukset, ja varmistettava, että Lissabonin uudistuksen esityslistalla olevat asiat tosiasiassa johtavat siihen, että koko Euroopan unionin alueelle saadaan lisää parempia työpaikkoja; |
| --- | --- |

1.

panee merkille komission strategisen kertomuksen, jossa arvioidaan Lissabonin uudistetun kasvu- ja työllisyysstrategian täytäntöönpanoa, mukaan luettuna päivitetyt yhdennetyt suuntaviivat; tukee neuvoston näkemystä, jonka mukaan uudistetulla strategialla on tarjottava yhteisön tasolla lisäarvoa, jolla parannetaan uudistusten johdonmukaisuutta ja maksimoidaan positiiviset oheisvaikutukset, ja varmistettava, että Lissabonin uudistuksen esityslistalla olevat asiat tosiasiassa johtavat siihen, että koko Euroopan unionin alueelle saadaan lisää parempia työpaikkoja;

| 2. | korostaa jälleen kerran Lissabonin strategian ja sen yhdennettyjen suuntaviivojen tarmokkaan täytäntöönpanon merkitystä ja korostaa taloutta, yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevan kehityksen riippuvuutta toisistaan luotaessa dynaamista ja innovatiivista kestävää taloutta; |
| --- | --- |

2.

korostaa jälleen kerran Lissabonin strategian ja sen yhdennettyjen suuntaviivojen tarmokkaan täytäntöönpanon merkitystä ja korostaa taloutta, yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevan kehityksen riippuvuutta toisistaan luotaessa dynaamista ja innovatiivista kestävää taloutta;

| 3. | katsoo, että kasvava epätasapaino, kokonaiskysyntä ja maailmanlaajuiset inflaatiopaineet voivat muodostaa merkittävän haasteen rahapolitiikalle, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden pitkittyvä epävarmuus; korostaa, että terve ja vakaa makrotaloudellinen ympäristö edellyttää korkeatasoista julkista taloutta ja talousarvioita, joita vahvistetaan entisestään, sekä yksityisiä ja julkisia investointeja koskevaa älykästä politiikkaa, jolla luodaan tulevaa mukautettua infrastruktuuria ja jolla huomisen markkinat avataan jo tänään; kehottaa laatimaan paremmat suuntaviivat ja yhteisiä toimenpiteitä EU:n talouden kestävyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että kasvava epätasapaino, kokonaiskysyntä ja maailmanlaajuiset inflaatiopaineet voivat muodostaa merkittävän haasteen rahapolitiikalle, kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden pitkittyvä epävarmuus; korostaa, että terve ja vakaa makrotaloudellinen ympäristö edellyttää korkeatasoista julkista taloutta ja talousarvioita, joita vahvistetaan entisestään, sekä yksityisiä ja julkisia investointeja koskevaa älykästä politiikkaa, jolla luodaan tulevaa mukautettua infrastruktuuria ja jolla huomisen markkinat avataan jo tänään; kehottaa laatimaan paremmat suuntaviivat ja yhteisiä toimenpiteitä EU:n talouden kestävyyden parantamiseksi;

| 4. | katsoo, että vakaa talouspolitiikka auttaisi vahvistamaan luottamusta ja vähentäisi epävarmuutta rahoitusalan nykyisen kriisin aikana; katsoo, että Euroopan unionin on vuonna 2008 edistettävä kasvupotentiaaliaan, jotta se voi luoda työpaikkoja, erityisesti kun otetaan huomioon laajentuminen 27 jäsenvaltion unioniksi; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että vakaa talouspolitiikka auttaisi vahvistamaan luottamusta ja vähentäisi epävarmuutta rahoitusalan nykyisen kriisin aikana; katsoo, että Euroopan unionin on vuonna 2008 edistettävä kasvupotentiaaliaan, jotta se voi luoda työpaikkoja, erityisesti kun otetaan huomioon laajentuminen 27 jäsenvaltion unioniksi;

| 5. | huomauttaa, että makrotaloudellisen vakauden vuoksi tuottavuuden lisääntymisen on yhdistyttävä kasvusta saadun hyödyn oikeudenmukaisempaan jakamiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota pyyntöön siitä, että tulotasoa nostettaisiin yhdenmukaisesti tuottavuuden keskipitkän aikavälin kasvun kanssa; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että makrotaloudellisen vakauden vuoksi tuottavuuden lisääntymisen on yhdistyttävä kasvusta saadun hyödyn oikeudenmukaisempaan jakamiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen; kiinnittää tässä yhteydessä huomiota pyyntöön siitä, että tulotasoa nostettaisiin yhdenmukaisesti tuottavuuden keskipitkän aikavälin kasvun kanssa;

| 6. | korostaa, että kasvava taloudellinen epätasapaino ja valuuttakurssien liiallinen epävakaus sekä kireä luottopolitiikka ja rahoitusmarkkinoiden pitkittyvä epävarmuus ovat merkittävä haaste makrotaloudesta vastaaville päätöksentekijöille ja erityisesti rahapolitiikalle; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kasvava taloudellinen epätasapaino ja valuuttakurssien liiallinen epävakaus sekä kireä luottopolitiikka ja rahoitusmarkkinoiden pitkittyvä epävarmuus ovat merkittävä haaste makrotaloudesta vastaaville päätöksentekijöille ja erityisesti rahapolitiikalle;

| 7. | korostaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota budjettipolitiikan, palkkojen ja tuottavuuden kasvun välisen synergian parantamiseen ja että samalla olisi tarkasteltava budjettipolitiikan vaikutusta makrotalouden kehitykseen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota budjettipolitiikan, palkkojen ja tuottavuuden kasvun välisen synergian parantamiseen ja että samalla olisi tarkasteltava budjettipolitiikan vaikutusta makrotalouden kehitykseen;

| 8. | on huolissaan euron vaihtokurssin korkeista tasoista, jotka vahingoittavat Euroopan talouden kilpailukykyä ja jotka tällaisina vähentävät rahapolitiikan liikkumavaraa; tukee Euroopan keskuspankin itsenäisyyttä sen johtaessa rahapolitiikkaa ja korostaa, että euron vaihtokurssin arvon nousu johtuu kasvavasta epätasapainosta kolmansissa maissa sekä sisäisen kysynnän puutteesta euroalueella; |
| --- | --- |

8.

on huolissaan euron vaihtokurssin korkeista tasoista, jotka vahingoittavat Euroopan talouden kilpailukykyä ja jotka tällaisina vähentävät rahapolitiikan liikkumavaraa; tukee Euroopan keskuspankin itsenäisyyttä sen johtaessa rahapolitiikkaa ja korostaa, että euron vaihtokurssin arvon nousu johtuu kasvavasta epätasapainosta kolmansissa maissa sekä sisäisen kysynnän puutteesta euroalueella;

| 9. | korostaa tarvetta kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen edellytyksenä olevaan vakaaseen finanssipolitiikkaan kaikissa jäsenvaltioissa asiaa koskevien perustamissopimuksen säännösten mukaisesti EU:n yhteisenä vastuuna; korostaa julkisen talouden tehokkuuden suurta merkitystä ja katsoo, että useimmissa maissa julkisen rahoituksen vakauttaminen voisi auttaa säilyttämään julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä; korostaa, että julkishallinnon nykyaikaistaminen on julkisen rahoituksen tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamisen kannalta tärkeä väline; |
| --- | --- |

9.

korostaa tarvetta kestävän kasvun ja työpaikkojen luomisen edellytyksenä olevaan vakaaseen finanssipolitiikkaan kaikissa jäsenvaltioissa asiaa koskevien perustamissopimuksen säännösten mukaisesti EU:n yhteisenä vastuuna; korostaa julkisen talouden tehokkuuden suurta merkitystä ja katsoo, että useimmissa maissa julkisen rahoituksen vakauttaminen voisi auttaa säilyttämään julkisen talouden kestävyyden pitkällä aikavälillä; korostaa, että julkishallinnon nykyaikaistaminen on julkisen rahoituksen tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamisen kannalta tärkeä väline;

Terveet rahoitusmarkkinat

| 10. | korostaa, että hyvin integroitu rahoitusjärjestelmä voisi vahvistaa rahapolitiikan tehokkuutta erityisesti euroalueella; uskoo, että rahoitusmarkkinat voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla makrotaloudelliseen ja julkisen talouden kestävyyteen; kehottaa tutkimaan rahoitusmarkkinoiden erityisiä suuntaviivoja, jotka liittyvät parempaan käsitykseen rahoitusalan mahdollisista tulevista kriiseistä sekä investoijien, markkinoiden ja sääntelyviranomaisten aiempaa parempaan seurattavuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja valvontaan; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että hyvin integroitu rahoitusjärjestelmä voisi vahvistaa rahapolitiikan tehokkuutta erityisesti euroalueella; uskoo, että rahoitusmarkkinat voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla makrotaloudelliseen ja julkisen talouden kestävyyteen; kehottaa tutkimaan rahoitusmarkkinoiden erityisiä suuntaviivoja, jotka liittyvät parempaan käsitykseen rahoitusalan mahdollisista tulevista kriiseistä sekä investoijien, markkinoiden ja sääntelyviranomaisten aiempaa parempaan seurattavuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja valvontaan;

| 11. | panee merkille, että pääomavaatimusten osalta riskiin perustuva lähestymistapa mahdollistaa rajat ylittävät pääomavirrat, joita ohjaavat suurten rahoituskonsernien yritysstrategiat, ja muodostaa pienille jäsenvaltioille makrotaloudellisen haasteen; on vakuuttunut siitä, että tehokas rahoitustarkastus ja avoimuus ovat keskeisiä tekijöitä makrotalouden epätasapainon torjumisessa; |
| --- | --- |

11.

panee merkille, että pääomavaatimusten osalta riskiin perustuva lähestymistapa mahdollistaa rajat ylittävät pääomavirrat, joita ohjaavat suurten rahoituskonsernien yritysstrategiat, ja muodostaa pienille jäsenvaltioille makrotaloudellisen haasteen; on vakuuttunut siitä, että tehokas rahoitustarkastus ja avoimuus ovat keskeisiä tekijöitä makrotalouden epätasapainon torjumisessa;

| 12. | korostaa jäsenvaltioiden kansantalouksien keskinäistä riippuvuutta erityisesti euroalueella; katsoo, että yhdennetyissä suuntaviivoissa on asetettava laajat kehykset tiiviimmälle talouspoliittiselle koordinoinnille, jotta kansalliset uudistussuunnitelmat saatetaan vastaamaan toisiaan; katsoo kuitenkin, että tässä yhteydessä on noudatettava lähentymispolitiikan osalta hienovaraisempaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon taloudellinen monimuotoisuus ja erilaiset perinteet, jotta voidaan varmistaa laaja tuki yhteiselle EU-hankkeelle; |
| --- | --- |

12.

korostaa jäsenvaltioiden kansantalouksien keskinäistä riippuvuutta erityisesti euroalueella; katsoo, että yhdennetyissä suuntaviivoissa on asetettava laajat kehykset tiiviimmälle talouspoliittiselle koordinoinnille, jotta kansalliset uudistussuunnitelmat saatetaan vastaamaan toisiaan; katsoo kuitenkin, että tässä yhteydessä on noudatettava lähentymispolitiikan osalta hienovaraisempaa lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon taloudellinen monimuotoisuus ja erilaiset perinteet, jotta voidaan varmistaa laaja tuki yhteiselle EU-hankkeelle;

| 13. | katsoo, että yksityisten investointien ja yhteisten aloitteiden edistäminen yksityisen ja julkisen yhteistyön alalla yhdessä rahoitusalan vakauttamisen kanssa voi vapauttaa merkittäviä synergioita, parantaa Euroopan kykyä vastata nykyisiin haasteisiin tieteen ja tutkimuksen, liikenteen ja viestinnän sekä energian ja kestävän ympäristön alalla ja auttaa tehokkaassa resurssien jakamisessa koko Euroopassa; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että yksityisten investointien ja yhteisten aloitteiden edistäminen yksityisen ja julkisen yhteistyön alalla yhdessä rahoitusalan vakauttamisen kanssa voi vapauttaa merkittäviä synergioita, parantaa Euroopan kykyä vastata nykyisiin haasteisiin tieteen ja tutkimuksen, liikenteen ja viestinnän sekä energian ja kestävän ympäristön alalla ja auttaa tehokkaassa resurssien jakamisessa koko Euroopassa;

Vaikuttaminen ulkoisiin tekijöihin

| 14. | korostaa, että EU:n politiikoilla ei suoraan voida vaikuttaa globaaliin rahoitusjärjestelmään, josta sääntely on poistettu, mikä voi aiheuttaa taloudellista epävakautta; korostaa, että tarvitaan valvojien ja sääntelijöiden yhtenäistä ja johdonmukaista lähestymistapaa, jotta voidaan luoda vastapaino sille, että riskit leviävät yli rajojen; pitää tarpeellisena arvioida uudelleen liiketoimintamallin ja monikansallisten rahoituskonsernien vaikutusta globaaleihin rahoitusmarkkinoihin; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että EU:n politiikoilla ei suoraan voida vaikuttaa globaaliin rahoitusjärjestelmään, josta sääntely on poistettu, mikä voi aiheuttaa taloudellista epävakautta; korostaa, että tarvitaan valvojien ja sääntelijöiden yhtenäistä ja johdonmukaista lähestymistapaa, jotta voidaan luoda vastapaino sille, että riskit leviävät yli rajojen; pitää tarpeellisena arvioida uudelleen liiketoimintamallin ja monikansallisten rahoituskonsernien vaikutusta globaaleihin rahoitusmarkkinoihin;

| 15. | huomauttaa, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ovat yhdessä vastuussa globalisaation kansalaisille aiheuttamiin haasteisiin, mahdollisuuksiin ja epävakauksiin vastaamisesta; on vakuuttunut siitä, että Euroopan kilpailukyvyn edistäminen globalisoituneessa maailmassa edellyttää sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä; muistuttaa, että Euroopan unioni ei aio sopeutua globalisaatioon passiivisesti, vaan päinvastoin aikoo muokata globalisaatiota; korostaa, että on tärkeää vahvistaa strategista yhteistyötä kansainvälisellä tasolla erityisesti transatlanttisen suhteiden avulla ja toimia yhdessä vahvemmissa kansainvälisissä organisaatioissa edistämällä EU:n keskeisiä periaatteita, joita ovat solidaarisuus, demokratia, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että Euroopan unioni ja jäsenvaltiot ovat yhdessä vastuussa globalisaation kansalaisille aiheuttamiin haasteisiin, mahdollisuuksiin ja epävakauksiin vastaamisesta; on vakuuttunut siitä, että Euroopan kilpailukyvyn edistäminen globalisoituneessa maailmassa edellyttää sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä; muistuttaa, että Euroopan unioni ei aio sopeutua globalisaatioon passiivisesti, vaan päinvastoin aikoo muokata globalisaatiota; korostaa, että on tärkeää vahvistaa strategista yhteistyötä kansainvälisellä tasolla erityisesti transatlanttisen suhteiden avulla ja toimia yhdessä vahvemmissa kansainvälisissä organisaatioissa edistämällä EU:n keskeisiä periaatteita, joita ovat solidaarisuus, demokratia, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen;

| 16. | kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä protektionismin torjumiseksi sekä Euroopan unionin sisällä että sen ulkopuolella; korostaa, että protektionismi ei suojaa kuluttajien ja kansalaisten oikeuksia vaan ennemminkin heikentää niitä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä protektionismin torjumiseksi sekä Euroopan unionin sisällä että sen ulkopuolella; korostaa, että protektionismi ei suojaa kuluttajien ja kansalaisten oikeuksia vaan ennemminkin heikentää niitä;

Liike-elämän dynaamisuuden palauttaminen

Talouspolitiikan koordinoinnin vahvistaminen

| 17. | katsoo, että Euroopan unionin olisi osoitettava eri monenvälisten neuvottelujen, kuten WTO-neuvottelujen, monenvälisten kierrosten aikana yhteinen näkemys, joka todella kuvaa kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä etua; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että Euroopan unionin olisi osoitettava eri monenvälisten neuvottelujen, kuten WTO-neuvottelujen, monenvälisten kierrosten aikana yhteinen näkemys, joka todella kuvaa kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä etua;

Keskittyminen painopistealueisiin

| 18. | kehottaa komissiota luomaan johdonmukaisen yhdennetyn politiikan, jonka tavoitteena on kestävä kehitys; uskoo, että voimavarojen kestävä käyttö ja ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian vahvistaminen sekä innovatiivisen toiminnan parantaminen voidaan saavuttaa kannustamalla ympäristöystävällisten teknologioiden käyttöä sekä julkisten hankintojen ”vihreyttämistä” siten, että pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kiinnitetään erityistä huomiota; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota luomaan johdonmukaisen yhdennetyn politiikan, jonka tavoitteena on kestävä kehitys; uskoo, että voimavarojen kestävä käyttö ja ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian vahvistaminen sekä innovatiivisen toiminnan parantaminen voidaan saavuttaa kannustamalla ympäristöystävällisten teknologioiden käyttöä sekä julkisten hankintojen ”vihreyttämistä” siten, että pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kiinnitetään erityistä huomiota;

| 19. | korostaa markkinaperusteisten välineiden roolia, sillä ne voivat auttaa saavuttamaan keväällä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamat tavoitteet eli tekemään Euroopasta energiatehokas ja uusiutuviin energialähteisiin nojautuva talousalue; katsoo, että energian hintojen jatkuvan nousupaineen ja kasvavien ympäristöuhkien takia on sekä kasvun että kestävän kehityksen kannalta tärkeää edistää energiatehokkuutta; korostaa, että EU:n yritykset kuuluvat maailman markkinajohtajiin uusiutuvien energiateknologioiden kehittämisen alalla; |
| --- | --- |

19.

korostaa markkinaperusteisten välineiden roolia, sillä ne voivat auttaa saavuttamaan keväällä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamat tavoitteet eli tekemään Euroopasta energiatehokas ja uusiutuviin energialähteisiin nojautuva talousalue; katsoo, että energian hintojen jatkuvan nousupaineen ja kasvavien ympäristöuhkien takia on sekä kasvun että kestävän kehityksen kannalta tärkeää edistää energiatehokkuutta; korostaa, että EU:n yritykset kuuluvat maailman markkinajohtajiin uusiutuvien energiateknologioiden kehittämisen alalla;

| 20. | on tyytyväinen komission ehdotukseen luoda ”viides vapaus” eli tutkimuksen ja innovoinnin vapaus – osaamisen vapaus – joka täydentää neljää nykyistä vapautta eli tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja pääoman vapaata liikkuvuutta; |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen komission ehdotukseen luoda ”viides vapaus” eli tutkimuksen ja innovoinnin vapaus – osaamisen vapaus – joka täydentää neljää nykyistä vapautta eli tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja pääoman vapaata liikkuvuutta;

| 21. | katsoo, että pikemminkin pysyvältä kuin kausittaiselta vaikuttavan elintarvikkeiden hintojen kohoamisen takia olisi uudistettava yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mekanismeja, jotka rajoittavat tarjontaa; uskoo, että YMP voi olla keskeisessä asemassa elintarvikkeiden hintojen vakauttamisessa; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että pikemminkin pysyvältä kuin kausittaiselta vaikuttavan elintarvikkeiden hintojen kohoamisen takia olisi uudistettava yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mekanismeja, jotka rajoittavat tarjontaa; uskoo, että YMP voi olla keskeisessä asemassa elintarvikkeiden hintojen vakauttamisessa;

| 22. | toistaa näkemyksensä eduista, jotka saataisiin siirtämällä verotuksen painopistettä työn verotuksesta ympäristön pilaamisen verotukseen, sillä se olisi tehokas keino puuttua ympäristöä ja työllisyyttä koskeviin kysymyksiin, ja katsoo, että työvoimalle asetettua taakkaa olisi pienennettävä uusien työpaikkojen luomiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi; |
| --- | --- |

22.

toistaa näkemyksensä eduista, jotka saataisiin siirtämällä verotuksen painopistettä työn verotuksesta ympäristön pilaamisen verotukseen, sillä se olisi tehokas keino puuttua ympäristöä ja työllisyyttä koskeviin kysymyksiin, ja katsoo, että työvoimalle asetettua taakkaa olisi pienennettävä uusien työpaikkojen luomiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi;

Sisämarkkinoiden tehostaminen

| 23. | toteaa, että koska sisämarkkinoiden toteuttamista ei ole saatu päätökseen, EU:n tuottavuus ei ole potentiaalinsa tasalla eikä mahdollista globaalien markkinointimahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä; katsoo, että vaikka tavaroiden sisämarkkinat ovat suhteellisen hyvin yhdentyneet, palvelujen markkinat, mukaan luettuna rahoituspalvelujen markkinat, ovat edelleen suhteellisen hajanaiset; kehottaa nopeuttamaan palvelumarkkinoiden yhdentymistä sovittujen sääntöjen johdonmukaisella ja yhtenäisellä täytäntöönpanolla ja sen valvonnalla sekä poistamalla kilpailun ja markkinoille pääsyn esteet; panee merkille, että kohtuulliseen hintaan tarjottavien yleisen taloudellisen edun mukaisten tehokkaiden palvelujen toimittamisella on tärkeä tehtävä kilpailukykyisessä ja dynaamisessa taloudessa; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että koska sisämarkkinoiden toteuttamista ei ole saatu päätökseen, EU:n tuottavuus ei ole potentiaalinsa tasalla eikä mahdollista globaalien markkinointimahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä; katsoo, että vaikka tavaroiden sisämarkkinat ovat suhteellisen hyvin yhdentyneet, palvelujen markkinat, mukaan luettuna rahoituspalvelujen markkinat, ovat edelleen suhteellisen hajanaiset; kehottaa nopeuttamaan palvelumarkkinoiden yhdentymistä sovittujen sääntöjen johdonmukaisella ja yhtenäisellä täytäntöönpanolla ja sen valvonnalla sekä poistamalla kilpailun ja markkinoille pääsyn esteet; panee merkille, että kohtuulliseen hintaan tarjottavien yleisen taloudellisen edun mukaisten tehokkaiden palvelujen toimittamisella on tärkeä tehtävä kilpailukykyisessä ja dynaamisessa taloudessa;

| 24. | korostaa, että neljän vapauden täytäntöönpano olisi toteutettava yhdenmukaisesti ja yhtä laajasti kaikkialla EU:ssa ja että niiden toteutumista olisi valvottava jatkuvasti; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että neljän vapauden täytäntöönpano olisi toteutettava yhdenmukaisesti ja yhtä laajasti kaikkialla EU:ssa ja että niiden toteutumista olisi valvottava jatkuvasti;

| 25. | korostaa, että verkostotoimialat on avattava kilpailulle varmistamalla tasapuoliset toimintaedellytykset ja tehokas kilpailu Euroopan laajuisilla yhdentyneillä markkinoilla; katsoo tässä yhteydessä, että julkinen omistus sähkö- ja kaasumarkkinoilla on yksi tärkeimmistä tekijöistä, joka aiheuttaa häiriöitä yhteisön tasolla ja että kyseisten markkinoiden kilpailua on kannustettava edelleen; on vakuuttunut siitä, että Euroopan infrastruktuurin laajentaminen, kehittäminen ja yhteen kytkeminen, jossa keskitytään erityisesti rajat ylittäviin hankkeisiin sekä vanhan ja uuden Euroopan välisiin yhteyksiin, auttaa luomaan riittävät edellytykset merkittäville parannuksille liikenne-, energia- ja tietotekniikka-aloilla; |
| --- | --- |

25.

korostaa, että verkostotoimialat on avattava kilpailulle varmistamalla tasapuoliset toimintaedellytykset ja tehokas kilpailu Euroopan laajuisilla yhdentyneillä markkinoilla; katsoo tässä yhteydessä, että julkinen omistus sähkö- ja kaasumarkkinoilla on yksi tärkeimmistä tekijöistä, joka aiheuttaa häiriöitä yhteisön tasolla ja että kyseisten markkinoiden kilpailua on kannustettava edelleen; on vakuuttunut siitä, että Euroopan infrastruktuurin laajentaminen, kehittäminen ja yhteen kytkeminen, jossa keskitytään erityisesti rajat ylittäviin hankkeisiin sekä vanhan ja uuden Euroopan välisiin yhteyksiin, auttaa luomaan riittävät edellytykset merkittäville parannuksille liikenne-, energia- ja tietotekniikka-aloilla;

Veropolitiikan merkitys Lissabonin strategiassa

| 26. | panee merkille tarpeen koordinoituihin finanssipoliittisiin puitteisiin, joiden pitäisi hyödyttää yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja edistää kasvua ja työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

26.

panee merkille tarpeen koordinoituihin finanssipoliittisiin puitteisiin, joiden pitäisi hyödyttää yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja edistää kasvua ja työpaikkojen luomista;

| 27. | huomauttaa, että valtion rahoituksen osalta Euroopan unionin olisi edistettävä verotusjärjestelyjä, jotta kannustetaan perustamaan uusia yrityksiä ja edistämään teknologista innovointia; huomauttaa, että tämä voi muun muassa tarkoittaa niiden verojen alentamista, jotka heikentävät tehokkuutta ja estävät työpaikkojen luomista erityisesti tietyille sosiaaliryhmille, kuten naisille, pitkäaikaistyöttömille ja ikääntyneille kansalaisille; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että valtion rahoituksen osalta Euroopan unionin olisi edistettävä verotusjärjestelyjä, jotta kannustetaan perustamaan uusia yrityksiä ja edistämään teknologista innovointia; huomauttaa, että tämä voi muun muassa tarkoittaa niiden verojen alentamista, jotka heikentävät tehokkuutta ja estävät työpaikkojen luomista erityisesti tietyille sosiaaliryhmille, kuten naisille, pitkäaikaistyöttömille ja ikääntyneille kansalaisille;

Investoinnit ihmisiin ja työmarkkinoiden nykyaikaistaminen

Yrittäjyys ja luovuus

| 28. | on vakuuttunut siitä, että yrityskulttuurin edistämisen ja pk-yrityksiä tukevan ilmapiirin luomisen kannalta on tärkeää, että innovoinnin institutionaaliseen kehykseen sovellettava ohjausjärjestelmä on virtaviivainen ja että sitä tuetaan tehokkaalla rahoitusjärjestelmällä, joka tarjoaa rahoitusta kaikissa innovointiprosessin vaiheissa idean kehittämisestä sen täytäntöönpanoon yrityksen tasolla; korostaa, että rakennepolitiikasta on tehtävä joustava, jotta se tarjoaa tilaisuuden luovaan itseilmaisuun ja mahdollistaa luovien ajatusten tuottavan hyödyntämisen; |
| --- | --- |

28.

on vakuuttunut siitä, että yrityskulttuurin edistämisen ja pk-yrityksiä tukevan ilmapiirin luomisen kannalta on tärkeää, että innovoinnin institutionaaliseen kehykseen sovellettava ohjausjärjestelmä on virtaviivainen ja että sitä tuetaan tehokkaalla rahoitusjärjestelmällä, joka tarjoaa rahoitusta kaikissa innovointiprosessin vaiheissa idean kehittämisestä sen täytäntöönpanoon yrityksen tasolla; korostaa, että rakennepolitiikasta on tehtävä joustava, jotta se tarjoaa tilaisuuden luovaan itseilmaisuun ja mahdollistaa luovien ajatusten tuottavan hyödyntämisen;

| 29. | uskoo lujasti, että parempi sääntely ja uudesta EU-lainsäädännöstä aiheutuvien rasitusten vähentämiselle asetettavien kunnianhimoisten tavoitteiden toteutuminen lisäävät osaltaan yritysten kilpailua ja kannustavat yksityisiä aloitteita; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan yhtä kunnianhimoisia tavoitteita kaikilla kansallisen lainsäädännön tasoilla; korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä jäsenvaltioiden institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantamiseen; |
| --- | --- |

29.

uskoo lujasti, että parempi sääntely ja uudesta EU-lainsäädännöstä aiheutuvien rasitusten vähentämiselle asetettavien kunnianhimoisten tavoitteiden toteutuminen lisäävät osaltaan yritysten kilpailua ja kannustavat yksityisiä aloitteita; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan yhtä kunnianhimoisia tavoitteita kaikilla kansallisen lainsäädännön tasoilla; korostaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä jäsenvaltioiden institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantamiseen;

Elämänkaari-ajattelu

| 30. | katsoo, että aktiivisissa työmarkkinapolitiikoissa ”joustoturvaan” keskittyvät politiikat olisi yhdistettävä turvan uusiin muotoihin, mukaan luettuna aktiivisen työnhaun motivoiminen sekä muutosten parempi ennakointi ja positiivinen hallinta, joka sisältää taloudelliset rakennemuutokset, jotta voidaan minimoida sosiaalinen syrjäytyminen ja mahdollistaa mukautuminen; on vakuuttunut siitä, että kansalaisten parempaan saavuttamiseen sekä heidän odotuksiinsa ja tarpeisiinsa vastaamiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että aktiivisissa työmarkkinapolitiikoissa ”joustoturvaan” keskittyvät politiikat olisi yhdistettävä turvan uusiin muotoihin, mukaan luettuna aktiivisen työnhaun motivoiminen sekä muutosten parempi ennakointi ja positiivinen hallinta, joka sisältää taloudelliset rakennemuutokset, jotta voidaan minimoida sosiaalinen syrjäytyminen ja mahdollistaa mukautuminen; on vakuuttunut siitä, että kansalaisten parempaan saavuttamiseen sekä heidän odotuksiinsa ja tarpeisiinsa vastaamiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota;

| 31. | katsoo, että elämänkaari-ajattelua olisi kehitettävä torjumaan aktiivisesti demografisia haasteita, mukaan luettuna eläkejärjestelmien nykyaikaistaminen, jotta voidaan taata rahoituksellinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että elämänkaari-ajattelua olisi kehitettävä torjumaan aktiivisesti demografisia haasteita, mukaan luettuna eläkejärjestelmien nykyaikaistaminen, jotta voidaan taata rahoituksellinen, taloudellinen ja sosiaalinen kestävyys;

| 32. | katsoo, että koulutus on pitkän aikavälin kasvupotentiaalin keskeinen tekijä ja tehokas väline köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen ja että se antaa ihmisille mahdollisuuden parantaa elinolojaan; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön tehokkaampia toimenpiteitä ja tekemään enemmän investointeja koulutukseen ja parantamaan koulutuksen saatavuutta kaikkien kansalaisten osalta; |
| --- | --- |

32.

katsoo, että koulutus on pitkän aikavälin kasvupotentiaalin keskeinen tekijä ja tehokas väline köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseen ja että se antaa ihmisille mahdollisuuden parantaa elinolojaan; kehottaa Euroopan unionia ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön tehokkaampia toimenpiteitä ja tekemään enemmän investointeja koulutukseen ja parantamaan koulutuksen saatavuutta kaikkien kansalaisten osalta;

| 33. | katsoo, että koska elinikäistä oppimista koskevat strategiat edistävät jatkuvaan ja työpaikalla tapahtuvaan koulutukseen osallistumista koko elinkaaren ajan erityisesti matalasti koulutettujen ja iäkkäämpien työntekijöiden osalta, ne voivat tasapainottaa EU:n työvoiman ikääntymisen kielteistä vaikutusta; katsoo kuitenkin, että on toteutettava päättäväisiä toimia nuorten perustaitojen lisäämiseksi, vähennettävä merkittävästi koulun keskeyttämistä ja yleisesti taitojen vähäistä kehittymistä ja vahvistettava maahanmuuttajien ja vammaisten sosiaalista integraatiota ja sopeutumista työmarkkinoille erityisesti edistämällä taitojen kehittämistä; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että koska elinikäistä oppimista koskevat strategiat edistävät jatkuvaan ja työpaikalla tapahtuvaan koulutukseen osallistumista koko elinkaaren ajan erityisesti matalasti koulutettujen ja iäkkäämpien työntekijöiden osalta, ne voivat tasapainottaa EU:n työvoiman ikääntymisen kielteistä vaikutusta; katsoo kuitenkin, että on toteutettava päättäväisiä toimia nuorten perustaitojen lisäämiseksi, vähennettävä merkittävästi koulun keskeyttämistä ja yleisesti taitojen vähäistä kehittymistä ja vahvistettava maahanmuuttajien ja vammaisten sosiaalista integraatiota ja sopeutumista työmarkkinoille erityisesti edistämällä taitojen kehittämistä;

Maahanmuuttopolitiikka

| 34. | on vakuuttunut siitä, että tehokasta maahanmuuttopolitiikkaa olisi tarkasteltava tarvittavien taitojen ja työmarkkinoiden vaatimusten valossa; uskoo, että kattavan yhteisön maahanmuuttopolitiikan jatkuva kehittäminen täydentämään jäsenvaltioiden politiikkoja on ensisijainen painopiste, jotta voidaan vastata haasteisiin ja valjastaa mahdollisuudet, joita maahanmuutto edustaa globalisaation uudella aikakaudella; |
| --- | --- |

34.

on vakuuttunut siitä, että tehokasta maahanmuuttopolitiikkaa olisi tarkasteltava tarvittavien taitojen ja työmarkkinoiden vaatimusten valossa; uskoo, että kattavan yhteisön maahanmuuttopolitiikan jatkuva kehittäminen täydentämään jäsenvaltioiden politiikkoja on ensisijainen painopiste, jotta voidaan vastata haasteisiin ja valjastaa mahdollisuudet, joita maahanmuutto edustaa globalisaation uudella aikakaudella;

| 35. | katsoo, että kasvun ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen sekä Euroopan unionin talouden avaaminen entisestään on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan hallita maahanmuuttovirtoja ja torjua laittoman maahanmuuton syitä ja laittoman maahanmuuton järjestäjien toimintaa; myöntää, että Euroopan unioni tarvitsee kiireellisesti johdonmukaisen politiikan laillista maahanmuuttoa (esim. taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa) varten; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että kasvun ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen sekä Euroopan unionin talouden avaaminen entisestään on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan hallita maahanmuuttovirtoja ja torjua laittoman maahanmuuton syitä ja laittoman maahanmuuton järjestäjien toimintaa; myöntää, että Euroopan unioni tarvitsee kiireellisesti johdonmukaisen politiikan laillista maahanmuuttoa (esim. taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa) varten;

Talouden hallinnon parantaminen

| 36. | on tyytyväinen komission laatimiin maakohtaisiin kertomuksiin; kehottaa kuitenkin luomaan järjestelmällisemmän lähestymistavan, jossa korostetaan onnistumisia ja puutteita; tukee komission ehdotusta ottaa käyttöön erityisiä ”tarkkailukohtia” osana monenvälistä seurantaprosessia sekä mahdollisuutena kehittää kansallista poliittista reagointia; tunnustaa, että alueellisen tason roolia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämisessä olisi vahvistettava, kuten todetaan kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan ohjelmien uudessa sukupolvessa; |
| --- | --- |

36.

on tyytyväinen komission laatimiin maakohtaisiin kertomuksiin; kehottaa kuitenkin luomaan järjestelmällisemmän lähestymistavan, jossa korostetaan onnistumisia ja puutteita; tukee komission ehdotusta ottaa käyttöön erityisiä ”tarkkailukohtia” osana monenvälistä seurantaprosessia sekä mahdollisuutena kehittää kansallista poliittista reagointia; tunnustaa, että alueellisen tason roolia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämisessä olisi vahvistettava, kuten todetaan kauden 2007–2013 koheesiopolitiikan ohjelmien uudessa sukupolvessa;

| 37. | pahoittelee sitä, että Lissabonin strategian näkyvyys on edelleen heikko useiden jäsenvaltioiden kansallisessa politiikassa; katsoo, että talouden kaikkien toimijoiden osallistuminen on tärkeää strategian tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; katsoo erityisesti, että työmarkkinaosapuolten, kansallisten parlamenttien, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan parempi osallistuminen parantavat Lissabonin strategian tuloksia ja edistävät julkista keskustelua asianmukaisista uudistuksista; kannattaa komission ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden olisi tiivistettävä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten parlamenttien kanssa ja käytävä vuosittain keskusteluja omien kansallisten uudistusohjelmiensa täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

37.

pahoittelee sitä, että Lissabonin strategian näkyvyys on edelleen heikko useiden jäsenvaltioiden kansallisessa politiikassa; katsoo, että talouden kaikkien toimijoiden osallistuminen on tärkeää strategian tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; katsoo erityisesti, että työmarkkinaosapuolten, kansallisten parlamenttien, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan parempi osallistuminen parantavat Lissabonin strategian tuloksia ja edistävät julkista keskustelua asianmukaisista uudistuksista; kannattaa komission ehdotusta siitä, että jäsenvaltioiden olisi tiivistettävä yhteistyötä kansallisten ja alueellisten parlamenttien kanssa ja käytävä vuosittain keskusteluja omien kansallisten uudistusohjelmiensa täytäntöönpanosta;

| 38. | pyytää neuvostoa ottamaan huomioon seuraavat muutokset:






  KOMISSION SUOSITUS | PARLAMENTIN MUUTOKSET |
| --- | --- | --- |
| Muutos 1 |
| Suuntaviiva 1 |
| Suuntaviiva 1. Talouden vakauden turvaaminen kestävän kasvun edistämiseksi | Suuntaviiva 1. Talouden vakauden turvaaminen kestävän kasvun,
  sosiaalisen osallisuuden ja työllisyyden lisääntymisen
  edistämiseksi
  globaalissa ympäristössä |
| 1. | Jäsenvaltioiden olisi noudatettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia tavoitteitaan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, niiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joilla on liiallinen alijäämä, on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin sen nopeaksi oikaisemiseksi. |

38.

pyytää neuvostoa ottamaan huomioon seuraavat muutokset:

KOMISSION SUOSITUS

PARLAMENTIN MUUTOKSET

Muutos 1

Suuntaviiva 1

Suuntaviiva 1. Talouden vakauden turvaaminen kestävän kasvun edistämiseksi

Suuntaviiva 1. Talouden vakauden turvaaminen kestävän kasvun,
  sosiaalisen osallisuuden ja työllisyyden lisääntymisen
  edistämiseksi
  globaalissa ympäristössä

1.

Jäsenvaltioiden olisi noudatettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia tavoitteitaan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, niiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joilla on liiallinen alijäämä, on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin sen nopeaksi oikaisemiseksi.

| 1. | Jäsenvaltioiden olisi noudatettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia tavoitteitaan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, niiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi
  ja varmistettava julkishallinnon uudistaminen sekä julkisen talouden vakauttaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi vältettävä myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joilla on liiallinen alijäämä, on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin sen nopeaksi oikaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden olisi noudatettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia tavoitteitaan. Niin kauan kuin tavoitetta ei ole saavutettu, niiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat korjaavat toimenpiteet sen saavuttamiseksi
  ja varmistettava julkishallinnon uudistaminen sekä julkisen talouden vakauttaminen
  . Jäsenvaltioiden olisi vältettävä myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joilla on liiallinen alijäämä, on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin sen nopeaksi oikaisemiseksi.

| 2. | Jäsenvaltioiden, joiden vaihtotaseen alijäämä on kestämättömällä pohjalla, olisi pyrittävä korjaamaan sitä toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä tarvittaessa korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla. |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden, joiden vaihtotaseen alijäämä on kestämättömällä pohjalla, olisi pyrittävä korjaamaan sitä toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä tarvittaessa korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla.

| 2. | Jäsenvaltioiden, joiden vaihtotaseen alijäämä on kestämättömällä pohjalla, olisi pyrittävä korjaamaan sitä toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä tarvittaessa korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla sekä
  vakauttamalla talouskasvun tulokset ja kiinnittämällä huomiota rahoituspolitiikan ja tuottavuuden kasvun väliseen yhteisvaikutukseen
  . |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioiden, joiden vaihtotaseen alijäämä on kestämättömällä pohjalla, olisi pyrittävä korjaamaan sitä toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä tarvittaessa korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla sekä
  vakauttamalla talouskasvun tulokset ja kiinnittämällä huomiota rahoituspolitiikan ja tuottavuuden kasvun väliseen yhteisvaikutukseen
  .

| 2a. | Vakauden vuoksi jäsenvaltioiden ei pitäisi torjua inflaatioriskiä ainoastaan rahapolitiikalla varsinkaan nyt, kun vaihtokurssit ovat korkeita. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikkea muuta politiikkaa, jolla voidaan auttaa torjumaan inflaatioriskiä. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Jäsenvaltioiden olisi lisättävä EU:n talouden sietokykyä kehittämällä sisämarkkinoiden ulkoista ulottuvuutta, jotta voidaan puuttua kasvavaa maailmanlaajuista epätasapainoa koskeviin ongelmiin. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | Rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisten häiriöiden takia on toteutettava tarvittavat toimet luottotarjonnan supistumisen (credit crunch) välttämiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi rahoitusmarkkinoihin, jotta varmistetaan, että julkisten ja yksityisten toimijoiden investointitarpeet täytetään. |
| --- | --- |

2c.

Muutos 2

Suuntaviiva 2

Suuntaviiva 2. Talouden ja julkisen talouden kestävyyden turvaaminen perustana
  työllisyyden lisäämiselle

Suuntaviiva 2. Talouden ja julkisen talouden kestävyyden turvaaminen perustana
  paremmille kasvunäkymille

Jäsenvaltioiden olisi
  väestön ikääntymisestä aiheutuviin
  ennakoituihin
  kustannuksiin
  varautumiseksi

Jäsenvaltioiden olisi
  väestörakenteeseen liittyviin
  ennakoituihin
  tuleviin haasteisiin
  varautumiseksi

| 1. | pyrittävä julkisen talouden vahvistamiseksi alentamaan julkista velkaa riittävästi
  ; |
| --- | --- |

1.

pyrittävä julkisen talouden vahvistamiseksi alentamaan julkista velkaa riittävästi
  ;

| 1. | uudistettava ja vahvistettava eläke-, sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia ja kestäviä sekä sosiaalisesti asianmukaisia ja saatavilla
  ; |
| --- | --- |

1.

uudistettava ja vahvistettava eläke-, sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia ja kestäviä sekä sosiaalisesti asianmukaisia ja saatavilla
  ;

| 2. | uudistettava ja vahvistettava eläke-, sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia, sosiaalisesti asianmukaisia ja saatavilla
  ; |
| --- | --- |

2.

uudistettava ja vahvistettava eläke-, sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä sen varmistamiseksi, että ne ovat taloudellisesti elinkelpoisia, sosiaalisesti asianmukaisia ja saatavilla
  ;

| 2. | pyrittävä julkisen talouden vahvistamiseksi alentamaan julkista velkaa riittävästi ja parantamaan samalla velanhallintaa
  ; |
| --- | --- |

2.

pyrittävä julkisen talouden vahvistamiseksi alentamaan julkista velkaa riittävästi ja parantamaan samalla velanhallintaa
  ;

| 3. | toteutettava toimenpiteitä työmarkkinoille osallistumisen ja työvoiman tarjonnan lisäämiseksi erityisesti naisten, nuorten ja vanhempien työntekijöiden osalta ja edistettävä elämänkaariajattelun soveltamista työelämään tehtyjen työtuntien lisäämiseksi taloudessa. |
| --- | --- |

3.

toteutettava toimenpiteitä työmarkkinoille osallistumisen ja työvoiman tarjonnan lisäämiseksi erityisesti naisten, nuorten ja vanhempien työntekijöiden osalta ja edistettävä elämänkaariajattelun soveltamista työelämään tehtyjen työtuntien lisäämiseksi taloudessa.

| 3. | toteutettava toimenpiteitä työmarkkinoille osallistumisen ja työvoiman tarjonnan lisäämiseksi erityisesti naisten, nuorten ja vanhempien työntekijöiden osalta ja edistettävä elämänkaariajattelun soveltamista työelämään tehtyjen työtuntien lisäämiseksi taloudessa
  ; ja |
| --- | --- |

3.

toteutettava toimenpiteitä työmarkkinoille osallistumisen ja työvoiman tarjonnan lisäämiseksi erityisesti naisten, nuorten ja vanhempien työntekijöiden osalta ja edistettävä elämänkaariajattelun soveltamista työelämään tehtyjen työtuntien lisäämiseksi taloudessa
  ; ja

| 3a. | toteutettava ”viides vapaus” eli osaamisen vapaus ja edistettävä uusia taitoja; varmistettava kaikkien elinikäinen oppiminen ja uudistettava tutkimus-, koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmien infrastruktuureita. |
| --- | --- |

3a.

Muutos 3

Suuntaviiva 3

Suuntaviiva 3. Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuvan tehokkaan resurssien kohdentamisen edistäminen

Suuntaviiva 3. Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuvan tehokkaan resurssien kohdentamisen edistäminen
  ja taloutta koskevan luottamuksen vahvistaminen

Jäsenvaltioiden olisi talouden vakautta ja kestävyyttä koskevia suuntaviivoja noudattaen ohjattava julkisia menoja kasvua edistäviin menoluokkiin Lissabonin strategian mukaisesti, mukautettava verotusrakenteitaan kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja varmistettava, että käytettävissä on mekanismeja julkisten varojen käytön ja toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen välisen suhteen arvioimiseksi ja uudistuspakettien yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Jäsenvaltioiden olisi talouden vakautta ja kestävyyttä koskevia suuntaviivoja noudattaen ohjattava julkisia menoja kasvua edistäviin menoluokkiin Lissabonin strategian mukaisesti, mukautettava verotusrakenteitaan kasvupotentiaalin lisäämiseksi
  edistämään tuottavuuteen perustuvaa kasvua
  ja varmistettava, että käytettävissä on mekanismeja julkisten varojen käytön ja poliittisten tavoitteiden
  , kuten Lissabonin strategian tavoitteisiin tehtävien korkealaatuisten investointien,
  saavuttamisen välisen suhteen arvioimiseksi ja uudistuspakettien yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Muutos 4

Suuntaviiva 4

Suuntaviiva 4. Makrotaloudellista vakautta ja kasvua tukevan palkkakehityksen varmistaminen

Suuntaviiva 4. Makrotaloudellista vakautta ja kasvua tukevan palkkakehityksen varmistaminen

Tätä tarkoitusta varten ja sopeutumiskyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi tuettava oikeiden perusedellytysten luomista palkkaneuvotteluille puuttumatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten tehtäviin ja pyrittävä näin edistämään nimellispalkkojen ja työvoimakustannusten kehitystä, joka vastaa keskipitkällä aikavälillä hintavakautta ja tuottavuuden kehityssuuntaa, ottaen huomioon erot ammattitaidossa ja paikallisissa työmarkkinaolosuhteissa.

Tätä tarkoitusta varten ja sopeutumiskyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi tuettava oikeiden perusedellytysten luomista palkkaneuvotteluille puuttumatta kuitenkaan työmarkkinaosapuolten tehtäviin ja pyrittävä näin edistämään nimellispalkkojen ja työvoimakustannusten kehitystä, joka vastaa keskipitkällä aikavälillä hintavakautta ja tuottavuuden kehityssuuntaa, ottaen
  erityisesti
  huomioon
  rahoitusalan ammattilaiset sekä
  erot ammattitaidossa ja paikallisissa työmarkkinaolosuhteissa.

Muutos 5

Suuntaviiva 5

Suuntaviiva 5. Makrotalous-, rakenne- ja työvoimapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden parantaminen

Suuntaviiva 5. Makrotalous-, rakenne- ja työvoimapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden parantaminen

Jäsenvaltioiden olisi

| 1. | parannettava talouspolitiikan koordinointia kansallisten uudistusohjelmiensa yhdenmukaistamiseksi ottaen samalla huomioon taloudelliset erot ja erilaiset perinteet; |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltioiden olisi
  toteutettava työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita
  lisäämällä
  työ- ja hyödykemarkkinoiden
  joustavuutta
  , tuotannontekijöiden
  liikkuvuutta
  ja
  sopeutumiskykyä
  vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vauhditettava vero- ja etuisuusjärjestelmien uudistamista kannustimien parantamiseksi ja työnteon tekemiseksi kannattavaksi, lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan.

| 2. | toteutettava työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita
  , joilla varmistetaan
  työ- ja hyödykemarkkinoiden
  joustavuus uusien turvamuotojen sekä
  tuotannontekijöiden
  liikkuvuuden
  ja
  sopeutumiskyvyn avulla
  vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vauhditettava vero- ja etuisuusjärjestelmien uudistamista kannustimien parantamiseksi ja työnteon tekemiseksi kannattavaksi, lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan; |
| --- | --- |

2.

toteutettava työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita
  , joilla varmistetaan
  työ- ja hyödykemarkkinoiden
  joustavuus uusien turvamuotojen sekä
  tuotannontekijöiden
  liikkuvuuden
  ja
  sopeutumiskyvyn avulla
  vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vauhditettava vero- ja etuisuusjärjestelmien uudistamista kannustimien parantamiseksi ja työnteon tekemiseksi kannattavaksi, lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan;

| 3. | kiinnitettävä erityistä huomiota institutionaalisen ja hallinnollisen tehokkuuden parantamiseen; ja |
| --- | --- |

3.

| 4. | edistettävä kattavan maahanmuuttopolitiikan kehittämistä EU:lle, mukaan luettuna kriteerit ja menettelyt työmarkkinoiden vaatimuksia vastaavalle taloudelliselle maahanmuutolle. |
| --- | --- |

4.

Muutos 6

Suuntaviiva 6

Suuntaviiva 6. Dynaamisen ja toimivan talous- ja rahaliiton edistäminen Euroalueen jäsenvaltioiden on huolehdittava talous- ja finanssipolitiikkojensa paremmasta koordinoinnista erityisesti siten, että niiden on

Suuntaviiva 6. Dynaamisen ja toimivan talous- ja rahaliiton edistäminen Euroalueen jäsenvaltioiden on huolehdittava talous- ja finanssipolitiikkojensa paremmasta koordinoinnista erityisesti siten, että niiden on

| - 1. | maksimoitava uudistusten myönteiset seurannaisvaikutukset, sillä yhteinen valuutta ja yhteinen rahapolitiikka tuovat koordinointiin uuden ulottuvuuden; |
| --- | --- |

- 1.

| 1. | vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen; |
| --- | --- |

1.

vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen;

| 1. | vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen; |
| --- | --- |

1.

vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen;

| 2. | edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä; |
| --- | --- |

2.

edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä;

| 2. | edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä; |
| --- | --- |

2.

edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä;

| 3. | vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä |
| --- | --- |

3.

vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä

| 3. | vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia
  ja pyrittävä saavuttamaan Lissabonin tavoitteiden mukaisesti investointeja koskevia ensisijaisia tavoitteita
  , jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä |
| --- | --- |

3.

vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia
  ja pyrittävä saavuttamaan Lissabonin tavoitteiden mukaisesti investointeja koskevia ensisijaisia tavoitteita
  , jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä

| 4. | varmistettava, että euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa
  sen
  taloudelliseen painoarvoon. |
| --- | --- |

4.

varmistettava, että euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa
  sen
  taloudelliseen painoarvoon.

| 4. | varmistettava, että
  EU:n ja
  euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa
  niiden
  taloudelliseen painoarvoon. |
| --- | --- |

4.

varmistettava, että
  EU:n ja
  euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa
  niiden
  taloudelliseen painoarvoon.

Muutos 7

Suuntaviiva 7, johdantokappale ja 1–3 kohta

Suuntaviiva 7. Erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisääminen ja parantaminen Yleiseksi investointitavoitteeksi vahvistetaan vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia BKT:sta siten, että se jakautuu asianmukaisella tavalla yksityisen ja julkisen sektorin kesken.
  Jäsenvaltiot määrittelevät tarvittavat välitasot.
  Jäsenvaltioiden olisi edelleen kehitettävä toimenpidekokonai-suuksia, joilla kannustetaan
  tutkimusta ja kehitystä, erityisesti yritysten T&K-toimintaa
  seuraavin tavoin:

Suuntaviiva 7. Erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisääminen ja parantaminen
  ja yrityskulttuurin ja yksityisen aloitteellisuuden edistäminen
  Yleiseksi investointitavoitteeksi vahvistetaan vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia BKT:sta siten, että se jakautuu asianmukaisella tavalla yksityisen ja julkisen sektorin kesken. Jäsenvaltioiden olisi edelleen kehitettävä toimenpidekokonaisuuksia, joilla kannustetaan
  talouden uudistamista ja kaikenlaista innovointia
  seuraavin tavoin:

| 1. | parannettava
  perusedellytyksiä
  ja varmistettava
  , että yritysten
  toimintaympäristö
  on riittävän kilpailukykyinen ja
  houkutteleva
  ; |
| --- | --- |

1.

parannettava
  perusedellytyksiä
  ja varmistettava
  , että yritysten
  toimintaympäristö
  on riittävän kilpailukykyinen ja
  houkutteleva
  ;

| 1. | kehittämällä markkinoihin reagoivia instituutioita ja parannettuja
  perusedellytyksiä
  sen varmistamiseksi
  , että yritysten
  liiketoimintaympäristö
  on riittävän kilpailukykyinen ja
  että yritykset hyötyvät innovaatioiden toteutuksesta
  ; |
| --- | --- |

1.

kehittämällä markkinoihin reagoivia instituutioita ja parannettuja
  perusedellytyksiä
  sen varmistamiseksi
  , että yritysten
  liiketoimintaympäristö
  on riittävän kilpailukykyinen ja
  että yritykset hyötyvät innovaatioiden toteutuksesta
  ;

| 2. | lisättävä T&K:een tarkoitettujen julkisten menojen määrää ja vaikutusta ja kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia
  ; |
| --- | --- |

2.

lisättävä T&K:een tarkoitettujen julkisten menojen määrää ja vaikutusta ja kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia
  ;

| 3. | kehitettävä ja lujitettava jäsenvaltioiden koulutus- ja tutkimuslaitosten osaamiskeskuksia ja perustettava tarpeen mukaan uusia ja parannettava julkisten tutkimuslaitosten ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa
  ; |
| --- | --- |

3.

kehitettävä ja lujitettava jäsenvaltioiden koulutus- ja tutkimuslaitosten osaamiskeskuksia ja perustettava tarpeen mukaan uusia ja parannettava julkisten tutkimuslaitosten ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa
  ;

| 3a. | kannustamalla teollisten tutkimuskeskusten hajauttamista, jotta niitä voitaisiin liittää koulutuskeskuksiin, ja tutkittava erilaisten tutkimuskulttuurien moninaisuutta; |
| --- | --- |

3a.

Muutos 8

Suuntaviiva 11, 4 a ja 4 b kohta (uusi)

| 4a. | täytettävä keväällä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehdyt sitoumukset energia- ja ympäristöhaasteisiin vastaamisesta; ja |
| --- | --- |

4a.

| 4b. | pikemmin pysyvän kuin kausittaisen elintarvikkeiden hintojen kohoamisen takia uudistettava tarjontaa rajoittavia yhteisen maatalouspolitiikan mekanismeja. |
| --- | --- |

4b.

Muutos 9

Suuntaviiva 12

Suuntaviiva 12. Sisämarkkinoiden laajentaminen ja syventäminen Jäsenvaltioiden olisi

Suuntaviiva 12. Sisämarkkinoiden laajentaminen ja syventäminen
  ja avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistaminen
  Jäsenvaltioiden olisi

| 1. | tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

1.

tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 1. | tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä
  ja poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet
  ; |
| --- | --- |

1.

tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä
  ja poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet
  ;

| 2. | asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi soveltaminen; |
| --- | --- |

2.

asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi soveltaminen;

| 2. | asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi soveltaminen; |
| --- | --- |

2.

asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi soveltaminen;

| 3. | poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet; |
| --- | --- |

3.

poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet;

| 3. | poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet; |
| --- | --- |

3.

poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet;

| 4. | sovellettava tehokkaasti julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä; |
| --- | --- |

4.

sovellettava tehokkaasti julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä;

| 4. | sovellettava tehokkaasti julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä; |
| --- | --- |

4.

sovellettava tehokkaasti julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä;

| 5. | edistettävä palvelujen täysin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamista niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli; |
| --- | --- |

5.

edistettävä palvelujen täysin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamista niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli;

| 5. | edistettävä palvelujen täysin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamista
  ja taattava kaikille yleiset, saatavilla olevat ja kestävät julkiset palvelut kohtuulliseen hintaan ja korkeatasoisina
  niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli; |
| --- | --- |

5.

edistettävä palvelujen täysin toimivien sisämarkkinoiden toteuttamista
  ja taattava kaikille yleiset, saatavilla olevat ja kestävät julkiset palvelut kohtuulliseen hintaan ja korkeatasoisina
  niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli;

| 6. | nopeutettava
  rahoitusmarkkinoiden
  yhdentymistä rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja valvonnalla. |
| --- | --- |

6.

nopeutettava
  rahoitusmarkkinoiden
  yhdentymistä rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja valvonnalla.

| 6. | nopeutettava
  palvelumarkkinoiden, myös rahoituspalvelujen,
  yhdentymistä
  sisämarkkinalainsäädännön
  johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanolla ja valvonnalla
  ja parannettava samalla rahoitusmarkkinoiden vaihtoehtoisten ja perinteisten investointitoimien avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja valvontaa investoijia, markkinoita ja sääntelyviranomaisia varten; |
| --- | --- |

6.

nopeutettava
  palvelumarkkinoiden, myös rahoituspalvelujen,
  yhdentymistä
  sisämarkkinalainsäädännön
  johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanolla ja valvonnalla
  ja parannettava samalla rahoitusmarkkinoiden vaihtoehtoisten ja perinteisten investointitoimien avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja valvontaa investoijia, markkinoita ja sääntelyviranomaisia varten;

| 6a. | edistettävä tasapainoisen lähestymistavan kehittämistä taloudellisten riskien rajatylittävän leviämisen sääntelyyn; |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | kehitettävä asianmukaiset edellytykset resurssien käytön tehostamiselle liikenne- ja energiainfrastruktuureissa keskittyen rajatylittäviin osuuksiin, syrjäisiin alueisiin sekä ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden välisiin yhteyksiin; ja |
| --- | --- |

6b.

| 6c. | oltava kansainvälisellä tasolla johtoasemassa kriisinhallintaa ja nykyisten maailmanlaajuisten valvontajärjestelyjen parantamista koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

6c.

Muutos 10

Suuntaviiva 13, 6 a kohta (uusi)

| 6a. | transatlanttisten markkinoiden toteuttaminen; |
| --- | --- |

6a.

*

* *

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle
  sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille
  . |
| --- | --- |

39.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle
  sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille
  .

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0533.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/49

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008EU:n Keski-Aasian strategia

P6_TA(2008)0059

Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. helmikuuta 2008 EU:n Keski-Aasian strategiasta (2007/2102(INI))

2009/C 184 E/08

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Keski-Aasiasta, erityisesti 26. lokakuuta 2006 Uzbekistanista (1), 16. maaliskuuta 2006 Kazakstanista (2) sekä 12. toukokuuta 2005 Kirgisian ja Keski-Aasian tilanteesta (3) antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon EU:n sekä Uzbekistanin, Kirgisian ja Kazakstanin välillä tehdyt kumppanuus- ja yhteistyösopimukset, jotka kaikki ovat olleet voimassa vuodesta 1999 lähtien, 11. lokakuuta 2004 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Tadžikistanin tasavallan väliaikaisen sopimuksen kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä (4), EU:n ja Tadžikistanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jota ei vielä ole ratifioitu, sekä komission ehdotuksen EU:n ja Turkmenistanin väliseksi väliaikaiseksi sopimukseksi kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä,

ottaa huomioon kyseisiin sopimuksiin sisältyvät ihmisoikeuslausekkeet,

ottaa huomioon EU:n sitoumuksen edistää YK:n vuosituhannen kehitystavoitteiden ja kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen saavuttamista (5),

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 21. ja 22. kesäkuuta 2007 hyväksymän uutta kumppanuutta Keski-Aasian kanssa koskevan EU:n strategian,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 8. ja 9. maaliskuuta 2007 hyväksymän Euroopan energiapolitiikkaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2007–2013) ja EU:n ja Mustanmeren ja Kaspianmeren rannikkovaltioiden ja niiden naapurimaiden välisen energiayhteistyön,

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman tavoitteesta luoda EU:lle yhteinen energiapolitiikka (6),

ottaa huomioon Bakun aloitteen EU:n ja Mustanmeren ja Kaspianmeren maiden välisen energia- ja kuljetusyhteistyön kehittämiseksi,

ottaa huomioon Azerbaidžanin ja Kazakstanin kanssa tehdyt yhteisymmärrysmuistiot, jotka liittyvät unionin energiaan liittyviä etuja palvelevan ulkopolitiikan kehittämiseen,

ottaa huomioon asiaa koskevat neuvoston päätelmät, mukaan luettuna 23. ja 24. toukokuuta, 13. kesäkuuta, 18. heinäkuuta ja 3. lokakuuta 2005, 13. marraskuuta 2006 sekä 5. maaliskuuta, 14. ja 15. toukokuuta ja 15. ja 16. lokakuuta 2007 Uzbekistanista annetut päätelmät ja Keski-Aasiasta 23.–24. huhtikuuta 2007 annetut päätelmät,

ottaa huomioon EU:n Uzbekistanille tietyistä Uzbekistaniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 14. marraskuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1859/2005 (7) Andijanin joukkomurhan jälkeen määräämät sanktiot, joita on sen jälkeen jatkettu (8), ja näiden viisumipakotteiden osittaisen poistamisen ja ehdollisen poistamisen kuudeksi kuukaudeksi toukokuussa ja lokakuussa 2007,

ottaa huomioon vuonna 2003 käynnistetyn demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen, jonka tavoitteena on edistää ihmisoikeuksia ja tukea rangaistusjärjestelmän uudistamista, demokratiaa, hyvää hallintotapaa, tiedotusvälineiden vapautta, oikeusvaltiota, turvallisuusrakenteita (poliisi/asevoimat) ja konfliktien ehkäisyä,

ottaa huomioon kehitysyhteistyön välineen (9)

ottaa huomioon Berliinissä 30. kesäkuuta 2007 pidetyn ulkoministerien troikan ja Keski-Aasian maiden välisen tapaamisen, jossa olivat läsnä EU:n erityisedustaja Pierre Morel ja Portugalin pääministeri José Sócrates,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja kehitysyhteistyövaliokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A6-0503/2007),

| A. | ottaa huomioon, että yhteisesti Keski-Aasiaksi kutsutut viisi maata (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan) sijaitsevat Euroopan ja Aasian keskeisellä yhtymäalueella, ja katsoo, että ne ovat historiallisesti ja perinteisesti muodostaneet tärkeän kohtaamis- ja kauttakulkualueen näiden maanosien välillä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yhteisesti Keski-Aasiaksi kutsutut viisi maata (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan) sijaitsevat Euroopan ja Aasian keskeisellä yhtymäalueella, ja katsoo, että ne ovat historiallisesti ja perinteisesti muodostaneet tärkeän kohtaamis- ja kauttakulkualueen näiden maanosien välillä,

| B. | katsoo, että EU:lla on selkeä intressi nähdä kaikkialla Keski-Aasiassa kehitystä kohti suurempaa vakautta sekä taloudellisen, demokraattisen ja inhimillisen kehityksen ja ihmisten turvallisuuden tason parantumista ja että sen on aina pidettävä kiinni sitoumuksestaan valtavirtaistaa ihmisoikeuksia kaikissa kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa ja edistettävä demokratiaa ja noudatettava siinä johdonmukaista politiikkaa ja käytettävä siihen parhaiten sopivia keinoja; katsoo, että näin voidaan turvata sen uskottavuus ja viime kädessä auttaa tekemään siitä entistä tehokkaampi toimija alueella ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:lla on selkeä intressi nähdä kaikkialla Keski-Aasiassa kehitystä kohti suurempaa vakautta sekä taloudellisen, demokraattisen ja inhimillisen kehityksen ja ihmisten turvallisuuden tason parantumista ja että sen on aina pidettävä kiinni sitoumuksestaan valtavirtaistaa ihmisoikeuksia kaikissa kolmansien maiden kanssa tehtävissä sopimuksissa ja edistettävä demokratiaa ja noudatettava siinä johdonmukaista politiikkaa ja käytettävä siihen parhaiten sopivia keinoja; katsoo, että näin voidaan turvata sen uskottavuus ja viime kädessä auttaa tekemään siitä entistä tehokkaampi toimija alueella ja sen ulkopuolella,

| C. | katsoo, että Keski-Aasian vakaus on maailmanlaajuisesti tärkeä asia, koska vakavalla ja pitkäaikaisella epävakaudella jossakin näistä viidestä maasta voi olla tuhoisat seuraukset koko alueelle ja se voi vaikuttaa monin tavoin myös EU:hun ja sen jäsenvaltioihin, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Keski-Aasian vakaus on maailmanlaajuisesti tärkeä asia, koska vakavalla ja pitkäaikaisella epävakaudella jossakin näistä viidestä maasta voi olla tuhoisat seuraukset koko alueelle ja se voi vaikuttaa monin tavoin myös EU:hun ja sen jäsenvaltioihin,

| D. | ottaa huomioon riskit, jotka liittyvät riippuvuuteen tuonnista epävakailta alueilta ja toimittajilta, sekä tarpeen saada aikaan luotettavia, käytettävissä olevia ja toimivia energiaväyliä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon riskit, jotka liittyvät riippuvuuteen tuonnista epävakailta alueilta ja toimittajilta, sekä tarpeen saada aikaan luotettavia, käytettävissä olevia ja toimivia energiaväyliä,

| E. | katsoo, että EU:n edun mukaista on Keski-Aasian valtioiden turvallisuus ja vakaus sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen näissä maissa, koska strateginen, poliittinen ja taloudellinen kehitys sekä useita alueita koskevat kasvavat haasteet Keski-Aasiassa vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti Euroopan unionin etuihin; katsoo, että Keski-Aasian valtiot, joilla on huomattavia energiavaroja ja jotka pyrkivät monipuolistamaan kauppakumppaneitaan ja toimitusreittejään, voivat auttaa täyttämään energiavarmuuteen ja energiansaantiin liittyvää EU:n tarvetta, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että EU:n edun mukaista on Keski-Aasian valtioiden turvallisuus ja vakaus sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen näissä maissa, koska strateginen, poliittinen ja taloudellinen kehitys sekä useita alueita koskevat kasvavat haasteet Keski-Aasiassa vaikuttavat suoraan tai epäsuorasti Euroopan unionin etuihin; katsoo, että Keski-Aasian valtiot, joilla on huomattavia energiavaroja ja jotka pyrkivät monipuolistamaan kauppakumppaneitaan ja toimitusreittejään, voivat auttaa täyttämään energiavarmuuteen ja energiansaantiin liittyvää EU:n tarvetta,

| F. | ottaa huomioon, että alueen maiden väliseen yhteistyöhön on toisaalta suuri tarve, mutta toisaalta tällaisia ajatuksia ja toimia vastustetaan voimakkaasti erityisesti sijainniltaan keskeisen ja väkimäärältään selvästi suurimman Uzbekistanin valtion hallituksen taholta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että alueen maiden väliseen yhteistyöhön on toisaalta suuri tarve, mutta toisaalta tällaisia ajatuksia ja toimia vastustetaan voimakkaasti erityisesti sijainniltaan keskeisen ja väkimäärältään selvästi suurimman Uzbekistanin valtion hallituksen taholta,

| G. | katsoo, että eristäytymispolitiikka johtuu yleisesti huolesta säilyttää sisäinen määräämisvalta – ääriesimerkkejä tästä on nähtävissä Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa – ja katsoo, että tällainen huoli on tosiasia hallintojärjestelmissä, joissa ei ole nähtävissä paljoakaan kiinnostusta pyrkiä hankkimaan kansan hyväksyntää, jolle näiden järjestelmien vallan tulisi perustua, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että eristäytymispolitiikka johtuu yleisesti huolesta säilyttää sisäinen määräämisvalta – ääriesimerkkejä tästä on nähtävissä Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa – ja katsoo, että tällainen huoli on tosiasia hallintojärjestelmissä, joissa ei ole nähtävissä paljoakaan kiinnostusta pyrkiä hankkimaan kansan hyväksyntää, jolle näiden järjestelmien vallan tulisi perustua,

| H. | toteaa, että asianomaiset viisi Keski-Aasian tasavaltaa ovat virallisen kehitysavun saajia, minkä vuoksi EU:n apu näille maille katsotaan kehitysavuksi, |
| --- | --- |

H.

toteaa, että asianomaiset viisi Keski-Aasian tasavaltaa ovat virallisen kehitysavun saajia, minkä vuoksi EU:n apu näille maille katsotaan kehitysavuksi,

| I. | katsoo, että EU:n turvallisuus- ja muista intresseistä sekä sen arvoista ja tuesta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi seuraa, että lukuisten ihmisten kohtaamat vaikeudet ja mahdollisuuksien puute tällä osittain köyhyydestä kärsivällä alueella, ihmisten turvallisuuteen kohdistuvat uhkat, jotka osittain liittyvät Afganistanin kaltaisten naapurimaiden turvallisuusongelmiin, ja epävakauden ja konfliktien uhkat on asetettava EU:n Keski-Aasiaa koskevien lähestymistapojen keskipisteeseen, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n turvallisuus- ja muista intresseistä sekä sen arvoista ja tuesta vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi seuraa, että lukuisten ihmisten kohtaamat vaikeudet ja mahdollisuuksien puute tällä osittain köyhyydestä kärsivällä alueella, ihmisten turvallisuuteen kohdistuvat uhkat, jotka osittain liittyvät Afganistanin kaltaisten naapurimaiden turvallisuusongelmiin, ja epävakauden ja konfliktien uhkat on asetettava EU:n Keski-Aasiaa koskevien lähestymistapojen keskipisteeseen,

| J. | toteaa, että EU:n kehitysyhteistyön ensisijainen tavoite on köyhyyden poistaminen kestävän kehityksen yhteydessä sekä vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkimisen yhteydessä, |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n kehitysyhteistyön ensisijainen tavoite on köyhyyden poistaminen kestävän kehityksen yhteydessä sekä vuosituhannen kehitystavoitteisiin pyrkimisen yhteydessä,

| K. | toteaa, että EU:n apu alueelle on ollut suurelta osin teknistä tukea, jota on toteutettu Tacis-ohjelman kautta, ja toteaa, että Tacis-ohjelman tehokkuudesta on esitetty erisuuntaisia arvioita, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EU:n apu alueelle on ollut suurelta osin teknistä tukea, jota on toteutettu Tacis-ohjelman kautta, ja toteaa, että Tacis-ohjelman tehokkuudesta on esitetty erisuuntaisia arvioita,

| L. | toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklan mukaan oikeus terveyteen on perustava ihmisoikeus ja että terveydenhoidon yleinen saanti on keskeisellä sijalla vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa; toteaa, että terveystilanne on huonontunut kaikissa Keski-Aasian tasavalloissa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja että terveydenhuoltojärjestelmät ovat kriisissä; katsoo, että hivin/aidsin ja lääkeresistentin tuberkuloosin kaltaisten epidemioiden mahdolliset laajalle ulottuvat vaikutukset muodostavat pitkän aikavälin uhkan EU:lle; katsoo, että lintuinfluenssakriisi on osoittanut, että tarttuvat taudit voivat levitä nopeasti koko Eurooppaan; katsoo, että eri maiden terveydenhuolto-kriisien sosiaaliset seuraukset uhkaavat maiden yleistä vakautta ja kehitysnäkymiä ja niillä on unionin turvallisuuteen kohdistuvia vaikutuksia, |
| --- | --- |

L.

toteaa, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 25 artiklan mukaan oikeus terveyteen on perustava ihmisoikeus ja että terveydenhoidon yleinen saanti on keskeisellä sijalla vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa; toteaa, että terveystilanne on huonontunut kaikissa Keski-Aasian tasavalloissa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja että terveydenhuoltojärjestelmät ovat kriisissä; katsoo, että hivin/aidsin ja lääkeresistentin tuberkuloosin kaltaisten epidemioiden mahdolliset laajalle ulottuvat vaikutukset muodostavat pitkän aikavälin uhkan EU:lle; katsoo, että lintuinfluenssakriisi on osoittanut, että tarttuvat taudit voivat levitä nopeasti koko Eurooppaan; katsoo, että eri maiden terveydenhuolto-kriisien sosiaaliset seuraukset uhkaavat maiden yleistä vakautta ja kehitysnäkymiä ja niillä on unionin turvallisuuteen kohdistuvia vaikutuksia,

| M. | katsoo, että energia ja vesi ovat ihmisten turvallisuuden ja alueen valtioiden välisten suhteiden kannalta keskeisiä kysymyksiä ja koskevat erityisesti Kirgisiaa, Tadžikistania ja Uzbekistania ja että köyhyyden vähentäminen on edelleen keskeisellä sijalla sosiaalisen epävakauden vähentämisen kannalta, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että energia ja vesi ovat ihmisten turvallisuuden ja alueen valtioiden välisten suhteiden kannalta keskeisiä kysymyksiä ja koskevat erityisesti Kirgisiaa, Tadžikistania ja Uzbekistania ja että köyhyyden vähentäminen on edelleen keskeisellä sijalla sosiaalisen epävakauden vähentämisen kannalta,

| N. | katsoo, että EU:lla on intressi tuoda enemmän öljyä ja kaasua Keski-Aasiasta, mieluummin käyttäen uusia kuljetusreittejä, sekä saada aikaan selvät ja avoimet puitteet energian tuotannolle ja siirrolle, ja että tässä yhteydessä merkitykselliset maat ovat Kazakstan ja Turkmenistan, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että EU:lla on intressi tuoda enemmän öljyä ja kaasua Keski-Aasiasta, mieluummin käyttäen uusia kuljetusreittejä, sekä saada aikaan selvät ja avoimet puitteet energian tuotannolle ja siirrolle, ja että tässä yhteydessä merkitykselliset maat ovat Kazakstan ja Turkmenistan,

| O. | toteaa, että Keski-Aasian maissa on vaihtelevassa määrin öljyä, kaasua, mineraaleja ja vesivoimaa; katsoo, että tällaisten resurssien hyödyntäminen helpottaisi merkittävästi taloudellista ja sosiaalista kehitystä mutta että vääränlaisissa olosuhteissa voi esiintyä kielteisiä sivuvaikutuksia, kuten ympäristön tilan vakavaa huononemista, muiden taloudenalojen kilpailukyvyn vähentymistä, varallisuutta koskevaa valtavaa epätasa-arvoa sekä entistä suurempia poliittisia ja yhteiskunnallisia jännitteitä, ja ne voivat jopa olla merkittävämpiä kuin myönteiset vaikutukset (niin kutsuttu ”luonnonvarojen kirous”), |
| --- | --- |

O.

toteaa, että Keski-Aasian maissa on vaihtelevassa määrin öljyä, kaasua, mineraaleja ja vesivoimaa; katsoo, että tällaisten resurssien hyödyntäminen helpottaisi merkittävästi taloudellista ja sosiaalista kehitystä mutta että vääränlaisissa olosuhteissa voi esiintyä kielteisiä sivuvaikutuksia, kuten ympäristön tilan vakavaa huononemista, muiden taloudenalojen kilpailukyvyn vähentymistä, varallisuutta koskevaa valtavaa epätasa-arvoa sekä entistä suurempia poliittisia ja yhteiskunnallisia jännitteitä, ja ne voivat jopa olla merkittävämpiä kuin myönteiset vaikutukset (niin kutsuttu ”luonnonvarojen kirous”),

| P. | toteaa, että 10. lokakuuta 2007 Ukrainan, Puolan, Azerbaidzanin ja Georgian edustajat tapasivat Liettuassa keskustellakseen uudesta öljynsiirtoverkosta, jolla pyritään siirtämään raakaöljy Kaspianmereltä Bakun ja Odessan kautta Puolassa sijaitsevaan Gdanskin satamaan, |
| --- | --- |

P.

toteaa, että 10. lokakuuta 2007 Ukrainan, Puolan, Azerbaidzanin ja Georgian edustajat tapasivat Liettuassa keskustellakseen uudesta öljynsiirtoverkosta, jolla pyritään siirtämään raakaöljy Kaspianmereltä Bakun ja Odessan kautta Puolassa sijaitsevaan Gdanskin satamaan,

| Q. | toteaa, että Venäjä ja Kiina yrittivät laajentaa vaikutuspiiriään Keski-Aasiassa perustamalla vuonna 1996 Shanghai 5 -ryhmän, johon kuuluivat Kiina, Venäjä, Kirgisia, Kazakstan ja Tadžikistan, joka muodosti foorumin rajat ylittävien kysymysten käsittelyyn ja josta tuli Shanghain yhteistyöjärjestö (SCO) vuonna 2001; toteaa sen olevan tällä hetkellä Keski-Aasian suurin alueellinen järjestö, johon kuuluvat tällä hetkellä Uzbekistan täysjäsenenä ja Pakistan, Intia, Iran ja Mongolia tarkkailijoina, |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että Venäjä ja Kiina yrittivät laajentaa vaikutuspiiriään Keski-Aasiassa perustamalla vuonna 1996 Shanghai 5 -ryhmän, johon kuuluivat Kiina, Venäjä, Kirgisia, Kazakstan ja Tadžikistan, joka muodosti foorumin rajat ylittävien kysymysten käsittelyyn ja josta tuli Shanghain yhteistyöjärjestö (SCO) vuonna 2001; toteaa sen olevan tällä hetkellä Keski-Aasian suurin alueellinen järjestö, johon kuuluvat tällä hetkellä Uzbekistan täysjäsenenä ja Pakistan, Intia, Iran ja Mongolia tarkkailijoina,

| R. | toteaa, että eri mailla on vanhastaan tai viime aikoina ollut omia etuja alueella; toteaa, ettei kaikilla jäsenvaltioilla ole suurlähetystöjä alueella ja että jäsenvaltioiden välinen koordinointi alueen suhteen on usein puutteellista, |
| --- | --- |

R.

toteaa, että eri mailla on vanhastaan tai viime aikoina ollut omia etuja alueella; toteaa, ettei kaikilla jäsenvaltioilla ole suurlähetystöjä alueella ja että jäsenvaltioiden välinen koordinointi alueen suhteen on usein puutteellista,

| S. | toteaa, että Yhdysvaltain henkilöstön ja materiaalin poistuminen Karshi-Khanabadin (K2) lentotukikohdasta 21. marraskuuta 2005 vähensi Yhdysvaltain Keski-Aasiassa sijaitsevat tukikohdat yhteen tukikohtaan, joka sijaitsee Manasissa lähellä Kirgisian pääkaupunkia Biškekiä, |
| --- | --- |

S.

toteaa, että Yhdysvaltain henkilöstön ja materiaalin poistuminen Karshi-Khanabadin (K2) lentotukikohdasta 21. marraskuuta 2005 vähensi Yhdysvaltain Keski-Aasiassa sijaitsevat tukikohdat yhteen tukikohtaan, joka sijaitsee Manasissa lähellä Kirgisian pääkaupunkia Biškekiä,

| T. | ottaa huomioon, että poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja muut olosuhteet vaihtelevat paljon Keski-Aasian valtioiden välillä ja joissakin tapauksissa myös niiden sisällä, ja katsoo, että tämän vuoksi EU:n on ehdottoman tärkeää eriyttää politiikkaansa sen mukaisesti, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että poliittiset, sosiaaliset, taloudelliset ja muut olosuhteet vaihtelevat paljon Keski-Aasian valtioiden välillä ja joissakin tapauksissa myös niiden sisällä, ja katsoo, että tämän vuoksi EU:n on ehdottoman tärkeää eriyttää politiikkaansa sen mukaisesti,

| U. | ottaa huomioon, että Keski-Aasian maat ovat hyvin uusia valtioita, ja katsoo, että niiden pyrkimykset valtiorakenteiden kehittämiseen ja siirtymiseen uuteen poliittiseen ja taloudelliseen järjestelmään ovat johtaneet niitä eri suuntiin ja aiheuttaneet sen, että ne ovat ottaneet eriasteisesti etäisyyttä entiseen neuvostojärjestelmään; katsoo, että hallintoon liittyvien kysymysten käsittely on edelleen ensisijaisen tärkeää – useiden valtioiden osalta vakauden ja turvallisuuden vuoksi ja kaikkien valtioiden osalta poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen vuoksi, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Keski-Aasian maat ovat hyvin uusia valtioita, ja katsoo, että niiden pyrkimykset valtiorakenteiden kehittämiseen ja siirtymiseen uuteen poliittiseen ja taloudelliseen järjestelmään ovat johtaneet niitä eri suuntiin ja aiheuttaneet sen, että ne ovat ottaneet eriasteisesti etäisyyttä entiseen neuvostojärjestelmään; katsoo, että hallintoon liittyvien kysymysten käsittely on edelleen ensisijaisen tärkeää – useiden valtioiden osalta vakauden ja turvallisuuden vuoksi ja kaikkien valtioiden osalta poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen vuoksi,

| V. | katsoo, että EU:n ajamiin asioihin on kuuluttava Keski-Aasiasta tulevan tai sen kautta kulkevan huumekaupan tyrehdyttäminen, järjestäytyneen rikollisuuden, myös ihmiskaupan, torjunta ja terrorismin kasvun ehkäiseminen; katsoo, että joissakin tapauksissa ”terrorismin torjuntaa” käytetään tekosyynä sortotoimille hallituksen arvostelijoita, ihmisoikeuksien puolustajia, uskonnollisia liikkeitä ja tavallisia liikemiehiä vastaan; katsoo olevan syytä epäillä, että tällaiset henkilöt ovat olleet myös Uzbekistanin naapurimaidensa kanssa harjoittaman turvallisuusyhteistyön kohteina; tunnustaa, että lapsityövoiman käyttö on siirtymässä alueelta toiselle ja että tämä vaatii uusia kansainvälisen ja yhteiskunnallisen kumppanuuden muotoja, joihin osallistuvat kaikki osapuolet kattavan ratkaisun saamiseksi ongelmaan, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että EU:n ajamiin asioihin on kuuluttava Keski-Aasiasta tulevan tai sen kautta kulkevan huumekaupan tyrehdyttäminen, järjestäytyneen rikollisuuden, myös ihmiskaupan, torjunta ja terrorismin kasvun ehkäiseminen; katsoo, että joissakin tapauksissa ”terrorismin torjuntaa” käytetään tekosyynä sortotoimille hallituksen arvostelijoita, ihmisoikeuksien puolustajia, uskonnollisia liikkeitä ja tavallisia liikemiehiä vastaan; katsoo olevan syytä epäillä, että tällaiset henkilöt ovat olleet myös Uzbekistanin naapurimaidensa kanssa harjoittaman turvallisuusyhteistyön kohteina; tunnustaa, että lapsityövoiman käyttö on siirtymässä alueelta toiselle ja että tämä vaatii uusia kansainvälisen ja yhteiskunnallisen kumppanuuden muotoja, joihin osallistuvat kaikki osapuolet kattavan ratkaisun saamiseksi ongelmaan,

| W. | toteaa, että ihmisoikeustilanne on erilainen Keski-Aasian eri tasavalloissa ja se on yleisesti ottaen hyvin kaukana Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) asettamista normeista; toteaa, että erityisesti Uzbekistan ja Turkmenistan rikkovat perusoikeuksia järjestelmällisesti ja niissä ei lainkaan tapahdu demokraattista ja moniarvoista kehitystä, |
| --- | --- |

W.

toteaa, että ihmisoikeustilanne on erilainen Keski-Aasian eri tasavalloissa ja se on yleisesti ottaen hyvin kaukana Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) asettamista normeista; toteaa, että erityisesti Uzbekistan ja Turkmenistan rikkovat perusoikeuksia järjestelmällisesti ja niissä ei lainkaan tapahdu demokraattista ja moniarvoista kehitystä,

| X. | katsoo, että Keski-Aasian tasavaltojen on vielä järjestettävä sellaiset presidentin- tai parlamenttivaalit, joita Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) pitää täysin vapaina ja oikeudenmukaisina, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että Keski-Aasian tasavaltojen on vielä järjestettävä sellaiset presidentin- tai parlamenttivaalit, joita Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR) pitää täysin vapaina ja oikeudenmukaisina,

| Y. | ottaa huomioon, että nämä kaikki viisi Keski-Aasian valtiota ovat Etyjin jäseniä ja ovat sen puitteissa sitoutuneet laajasti perusvapauksien, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen; katsoo, että näiden sitoumusten noudattaminen vaihtelee näiden valtioiden kesken; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että nämä kaikki viisi Keski-Aasian valtiota ovat Etyjin jäseniä ja ovat sen puitteissa sitoutuneet laajasti perusvapauksien, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen; katsoo, että näiden sitoumusten noudattaminen vaihtelee näiden valtioiden kesken;

| Z. | toteaa, että Kazakstan erottuu edukseen useimpiin alueen valtioihin nähden; toteaa sen edellisten 18. elokuuta 2007 pidettyjen parlamenttivaalien kuitenkin osoittavan, että joistakin parannuksista huolimatta maa ei vielä täysin noudata sitoumuksiaan eikä Etyj:n tai muiden tahojen kansainvälisiä normeja, jotka koskevat demokraattisia vaaleja, |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että Kazakstan erottuu edukseen useimpiin alueen valtioihin nähden; toteaa sen edellisten 18. elokuuta 2007 pidettyjen parlamenttivaalien kuitenkin osoittavan, että joistakin parannuksista huolimatta maa ei vielä täysin noudata sitoumuksiaan eikä Etyj:n tai muiden tahojen kansainvälisiä normeja, jotka koskevat demokraattisia vaaleja,

| AA. | toteaa, että kansalaisyhteiskunta on erityisen aktiivinen useimmissa Keski-Aasian maissa paikallisten kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten verkon ansiosta, jota on suojeltava ja arvostettava, sillä se osoittaa kansalaisten halua osallistua maidensa demokratisoitumiseen ja yhteiskunnalliseen prosessiin, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että kansalaisyhteiskunta on erityisen aktiivinen useimmissa Keski-Aasian maissa paikallisten kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten verkon ansiosta, jota on suojeltava ja arvostettava, sillä se osoittaa kansalaisten halua osallistua maidensa demokratisoitumiseen ja yhteiskunnalliseen prosessiin,

| AB. | toteaa, että poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia parannuksia voidaan saavuttaa alueella tehokkaasti perustamalla aidosti riippumaton oikeuslaitos ja todella taistelemalla rehottavaa korruptiota vastaan, |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia parannuksia voidaan saavuttaa alueella tehokkaasti perustamalla aidosti riippumaton oikeuslaitos ja todella taistelemalla rehottavaa korruptiota vastaan,

| AC. | toteaa, että EU:n perustaviin periaatteisiin kuuluu perusoikeuksien ja -vapauksien puolustaminen, mikä koskee myös sananvapautta ja ihmisoikeusaktivistien suojelua, |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että EU:n perustaviin periaatteisiin kuuluu perusoikeuksien ja -vapauksien puolustaminen, mikä koskee myös sananvapautta ja ihmisoikeusaktivistien suojelua,

| AD. | katsoo, että alueella esiintyvä laajamittainen sorto, korruptio ja riisto, ihmisten perusoikeuksien ja elinolojen parantamismahdollisuuksien epääminen sekä se, että epäkohtien esille tuomiselle ja poliittisiin prosesseihin osallistumiselle ei ole hyväksyttyjä kanavia, voimistavat ääriliikkeiden ja terrorismin kasvun uhkaa, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että alueella esiintyvä laajamittainen sorto, korruptio ja riisto, ihmisten perusoikeuksien ja elinolojen parantamismahdollisuuksien epääminen sekä se, että epäkohtien esille tuomiselle ja poliittisiin prosesseihin osallistumiselle ei ole hyväksyttyjä kanavia, voimistavat ääriliikkeiden ja terrorismin kasvun uhkaa,

| AE. | toteaa, että useimmat Keski-Aasian maat kärsivät ihmisoikeusloukkauksista, asianmukaisen oikeuslaitoksen puutteesta, oppositiopuolueisiin ja riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan elimiin kohdistetuista rajoitteista sekä tiedotusvälineiden vapauden puutteesta, |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että useimmat Keski-Aasian maat kärsivät ihmisoikeusloukkauksista, asianmukaisen oikeuslaitoksen puutteesta, oppositiopuolueisiin ja riippumattomiin kansalaisyhteiskunnan elimiin kohdistetuista rajoitteista sekä tiedotusvälineiden vapauden puutteesta,

| AF. | panee merkille, että EU kohdisti Uzbekistaniin pakotteita toukokuussa 2005 tapahtuneen Andijanin joukkomurhan jälkeen mutta Uzbekistaninin hallitus estää edelleen tapahtumien riippumattoman kansainvälisen tutkinnan ja jatkaa sortopolitiikkaansa esimerkiksi vainoten ihmisoikeuksien puolustajia; toteaa, että lokakuussa 2007 neuvosto päätti kuitenkin poistaa kuudeksi kuukaudeksi viisumikiellon kahdeksalta henkilöltä, jotka olivat suoraan vastuussa mielivaltaisesta voimankäytöstä Andijanissa; toteaa, että neuvosto yrittää tällä kiellon poistamisella saada Uzbekistanin viranomaiset muuttamaan politiikkaansa ja että kielto tulee jälleen automaattisesti voimaan huhti–toukokuussa 2008, elleivät tietyt neuvoston päätöksen osana vahvistetut vaatimukset täyty, |
| --- | --- |

AF.

panee merkille, että EU kohdisti Uzbekistaniin pakotteita toukokuussa 2005 tapahtuneen Andijanin joukkomurhan jälkeen mutta Uzbekistaninin hallitus estää edelleen tapahtumien riippumattoman kansainvälisen tutkinnan ja jatkaa sortopolitiikkaansa esimerkiksi vainoten ihmisoikeuksien puolustajia; toteaa, että lokakuussa 2007 neuvosto päätti kuitenkin poistaa kuudeksi kuukaudeksi viisumikiellon kahdeksalta henkilöltä, jotka olivat suoraan vastuussa mielivaltaisesta voimankäytöstä Andijanissa; toteaa, että neuvosto yrittää tällä kiellon poistamisella saada Uzbekistanin viranomaiset muuttamaan politiikkaansa ja että kielto tulee jälleen automaattisesti voimaan huhti–toukokuussa 2008, elleivät tietyt neuvoston päätöksen osana vahvistetut vaatimukset täyty,

| AG. | katsoo, että alueella on huomattavasti kiinnostusta yhteistyöhön EU:n kanssa tieteen, terveydenhoidon ja koulutuksen alalla ja että tällainen yhteistyö voi auttaa tiivistämään kansalaisyhteiskunnan kontakteja ja levittämään eurooppalaisia arvoja ja demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta sekä ihmisoikeuksia, |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että alueella on huomattavasti kiinnostusta yhteistyöhön EU:n kanssa tieteen, terveydenhoidon ja koulutuksen alalla ja että tällainen yhteistyö voi auttaa tiivistämään kansalaisyhteiskunnan kontakteja ja levittämään eurooppalaisia arvoja ja demokratiaa, oikeusvaltion periaatetta sekä ihmisoikeuksia,

| AH. | katsoo, että sekä Mongolialla että Afganistanilla on vaihtelevassa määrin tiettyjä yhteisiä piirteitä Keski-Aasian viiden tärkeimmän valtion kanssa, mutta niihin ei keskitytä neuvoston strategia-asiakirjassa, vaan ne kuuluvat EU:n muiden välineiden piiriin, |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että sekä Mongolialla että Afganistanilla on vaihtelevassa määrin tiettyjä yhteisiä piirteitä Keski-Aasian viiden tärkeimmän valtion kanssa, mutta niihin ei keskitytä neuvoston strategia-asiakirjassa, vaan ne kuuluvat EU:n muiden välineiden piiriin,

| AI. | toteaa, että alueen läheisyys Afganistanin kanssa on tehnyt tietyistä maista arvokkaita kumppaneita terrorismin vastaisessa taistelussa; toteaa, että myös EU:n jäsenvaltiot ovat käyttäneet alueen lentokenttiä tai ilmatilaa; katsoo, että samanaikaisesti EU:n toimet ihmisoikeuksien edistämiseksi Keski-Aasiassa yleensä ja erityisesti tietyissä maissa ovat olleet aivan liian heikkoja, |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että alueen läheisyys Afganistanin kanssa on tehnyt tietyistä maista arvokkaita kumppaneita terrorismin vastaisessa taistelussa; toteaa, että myös EU:n jäsenvaltiot ovat käyttäneet alueen lentokenttiä tai ilmatilaa; katsoo, että samanaikaisesti EU:n toimet ihmisoikeuksien edistämiseksi Keski-Aasiassa yleensä ja erityisesti tietyissä maissa ovat olleet aivan liian heikkoja,

| AJ. | toteaa, että Keski-Aasian kautta kulkee jopa 30 prosenttia afganistanilaisesta heroiinista suurelta osin Venäjän markkinoille, mikä synnyttää huumekauppaan liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota sekä riippuvuutta ja siihen liittyviä terveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia, millä on huomattavia vaikutuksia alueen vakauteen, |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että Keski-Aasian kautta kulkee jopa 30 prosenttia afganistanilaisesta heroiinista suurelta osin Venäjän markkinoille, mikä synnyttää huumekauppaan liittyvää järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota sekä riippuvuutta ja siihen liittyviä terveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia, millä on huomattavia vaikutuksia alueen vakauteen,

| AK. | toteaa, että Mongolialla on samanlainen tausta kuin Keski-Aasian tasavalloilla, ja sillä on historiallisia, kulttuurisia ja taloudellisia piirteitä sekä ympäristö- ja energiapolitiikka, joita on käsiteltävä johdonmukaisella tavalla EU:n Keski-Aasian-strategian yhteydessä; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että Mongolialla on samanlainen tausta kuin Keski-Aasian tasavalloilla, ja sillä on historiallisia, kulttuurisia ja taloudellisia piirteitä sekä ympäristö- ja energiapolitiikka, joita on käsiteltävä johdonmukaisella tavalla EU:n Keski-Aasian-strategian yhteydessä;

| 1. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että EU on keskittänyt enemmän huomiota Keski-Aasiaan, minkä selvin ilmaus on EU:n Keski-Aasian strategian hyväksyminen; panee kuitenkin merkille alueen viittä maata koskevien hankkeiden täytäntöönpanon hitauden; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että EU on keskittänyt enemmän huomiota Keski-Aasiaan, minkä selvin ilmaus on EU:n Keski-Aasian strategian hyväksyminen; panee kuitenkin merkille alueen viittä maata koskevien hankkeiden täytäntöönpanon hitauden;

| 2. | on vakuuttunut siitä, että samalla kun ne arvot, joita EU:n on edistettävä, pysyvät aina samoina, EU:n edut samoin kuin vallitsevat olosuhteet ja mahdollisuudet alueen viidessä maassa vaihtelevat huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

on vakuuttunut siitä, että samalla kun ne arvot, joita EU:n on edistettävä, pysyvät aina samoina, EU:n edut samoin kuin vallitsevat olosuhteet ja mahdollisuudet alueen viidessä maassa vaihtelevat huomattavasti;

| 3. | vaatii määrittelemään selvät tavoitteet ja painopisteet EU:n suhteille kunkin näiden viiden maan kanssa käyttäen siinä hyväksi alueen yleistä analyysia ja hyväksyttyyn EU:n strategiaan sisältyviä EU:n yleisiä poliittisia tavoitteita; |
| --- | --- |

3.

vaatii määrittelemään selvät tavoitteet ja painopisteet EU:n suhteille kunkin näiden viiden maan kanssa käyttäen siinä hyväksi alueen yleistä analyysia ja hyväksyttyyn EU:n strategiaan sisältyviä EU:n yleisiä poliittisia tavoitteita;

| 4. | pitää tärkeänä, että EU edistää syrjimätöntä ja kestävää taloudellista kehitystä alueella sekä tukee talouskehitykseen liittyviä paikallisia aloitteita, yritystoiminnan sääntelykehyksen uudistuksia ja köyhyyden poistamista kestävän kehityksen yhteydessä; korostaa terrorismin aiheuttamaan haasteeseen liittyen, että turvallisuusyhteistyön laajentaminen on tarpeellista, mutta radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden vastustaminen tavalla, joka johtaa epätasapainoon turvallisuuteen liittyvien tarpeiden ja toisaalta ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan välillä, on tuomittu epäonnistumaan; pitää myönteisenä Keski-Aasian maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun tehostamista; kehottaa neuvostoa ja komissiota edelleen edistämään hyvää hallintotapaa, ihmisoikeuksia, demokratiaa ja koulutusta sekä kehottaa niitä harkitsemaan yhteyksien luomista kaikenlaisiin uskonnollisiin yhteisöihin; kehottaa sekä neuvostoa että komissiota varmistamaan, että ihmisoikeuskysymyksillä on sama painoarvo kuin EU:n voimakkaalla lähestymistavalla energiaan, turvallisuuteen ja kauppaan; |
| --- | --- |

4.

pitää tärkeänä, että EU edistää syrjimätöntä ja kestävää taloudellista kehitystä alueella sekä tukee talouskehitykseen liittyviä paikallisia aloitteita, yritystoiminnan sääntelykehyksen uudistuksia ja köyhyyden poistamista kestävän kehityksen yhteydessä; korostaa terrorismin aiheuttamaan haasteeseen liittyen, että turvallisuusyhteistyön laajentaminen on tarpeellista, mutta radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden vastustaminen tavalla, joka johtaa epätasapainoon turvallisuuteen liittyvien tarpeiden ja toisaalta ihmisoikeuksien ja hyvän hallintotavan välillä, on tuomittu epäonnistumaan; pitää myönteisenä Keski-Aasian maiden kanssa käytävän poliittisen vuoropuhelun tehostamista; kehottaa neuvostoa ja komissiota edelleen edistämään hyvää hallintotapaa, ihmisoikeuksia, demokratiaa ja koulutusta sekä kehottaa niitä harkitsemaan yhteyksien luomista kaikenlaisiin uskonnollisiin yhteisöihin; kehottaa sekä neuvostoa että komissiota varmistamaan, että ihmisoikeuskysymyksillä on sama painoarvo kuin EU:n voimakkaalla lähestymistavalla energiaan, turvallisuuteen ja kauppaan;

| 5. | on vakuuttunut siitä, että tiettyjä kysymyksiä voidaan käsitellä tehokkaasti vain alueellisen lähestymistavan avulla, mikä johtaa alueellisiin ratkaisuihin (esimerkiksi terrorismin torjunta, ihmiskaupan ja huumekaupan torjunta, vesienhoito) ja edellyttää tehostettua alueellista yhteistyötä; kehottaa EU:n toimielimiä siksi antamaan tarvittaessa teknistä apua ja etenkin levittämään taitotietoa ja toimimaan välittäjinä Keski-Aasian maiden välisen vuoropuhelun edistämisessä; korostaa kuitenkin, että Keski-Aasian mailla on erilainen kehitystaso ja että niiden välillä on huomattavia kulttuurisia, poliittisia ja taloudellisia eroja; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että komissio ja neuvosto pyrkivät sekä maakohtaiseen että alueelliseen lähestymistapaan tulevan kumppanuuden ja yhteistyön suunnittelussa; |
| --- | --- |

5.

on vakuuttunut siitä, että tiettyjä kysymyksiä voidaan käsitellä tehokkaasti vain alueellisen lähestymistavan avulla, mikä johtaa alueellisiin ratkaisuihin (esimerkiksi terrorismin torjunta, ihmiskaupan ja huumekaupan torjunta, vesienhoito) ja edellyttää tehostettua alueellista yhteistyötä; kehottaa EU:n toimielimiä siksi antamaan tarvittaessa teknistä apua ja etenkin levittämään taitotietoa ja toimimaan välittäjinä Keski-Aasian maiden välisen vuoropuhelun edistämisessä; korostaa kuitenkin, että Keski-Aasian mailla on erilainen kehitystaso ja että niiden välillä on huomattavia kulttuurisia, poliittisia ja taloudellisia eroja; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että komissio ja neuvosto pyrkivät sekä maakohtaiseen että alueelliseen lähestymistapaan tulevan kumppanuuden ja yhteistyön suunnittelussa;

| 6. | vaatii eriyttämään EU:n politiikkaa alueen maita koskevan lähestymistavan suhteen siten, että se perustuu erityisesti kunkin maan ihmisoikeustilanteeseen, siihen, miten kunkin maan hallitus noudattaa Etyjiin liittyviä sitoumuksia, niiden kehitystarpeisiin ja niiden hallitusten sitoutumiseen kansalaisten hyvinvoinnin parantamiseen, niiden nykyiseen ja mahdolliseen merkitykseen EU:lle kumppaneina kaupan ja energiayhteistyön alalla ja muilla aloilla, vuoropuheluun kansainvälisistä kysymyksistä ja EU:n toimien, myös erimuotoisen avun, onnistumisen mahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

6.

vaatii eriyttämään EU:n politiikkaa alueen maita koskevan lähestymistavan suhteen siten, että se perustuu erityisesti kunkin maan ihmisoikeustilanteeseen, siihen, miten kunkin maan hallitus noudattaa Etyjiin liittyviä sitoumuksia, niiden kehitystarpeisiin ja niiden hallitusten sitoutumiseen kansalaisten hyvinvoinnin parantamiseen, niiden nykyiseen ja mahdolliseen merkitykseen EU:lle kumppaneina kaupan ja energiayhteistyön alalla ja muilla aloilla, vuoropuheluun kansainvälisistä kysymyksistä ja EU:n toimien, myös erimuotoisen avun, onnistumisen mahdollisuuksiin;

| 7. | pitää hyvin tärkeänä rajat ylittävää yhteistyötä ja erityisesti sen ymmärtämistä, että sen avulla voidaan tehostaa ihmis- ja huumekaupan vastaisia yhteisiä toimia; kehottaa EU:n toimielimiä siksi antamaan tarvittaessa teknistä apua ja etenkin levittämään taitotietoa ja toimimaan välittäjinä Keski-Aasian maiden välisen vuoropuhelun edistämisessä; |
| --- | --- |

7.

pitää hyvin tärkeänä rajat ylittävää yhteistyötä ja erityisesti sen ymmärtämistä, että sen avulla voidaan tehostaa ihmis- ja huumekaupan vastaisia yhteisiä toimia; kehottaa EU:n toimielimiä siksi antamaan tarvittaessa teknistä apua ja etenkin levittämään taitotietoa ja toimimaan välittäjinä Keski-Aasian maiden välisen vuoropuhelun edistämisessä;

| 8. | korostaa johdonmukaisen EU:n politiikan tarvetta Keski-Aasiassa, ja tästä syystä muistuttaa, että strategian on oltava johdonmukainen kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen kanssa; korostaa lisäksi, että kaiken kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perusteella annetun avun on täytettävä sen kaiken kattavat tavoitteet, joita ovat köyhyyden kitkeminen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

8.

korostaa johdonmukaisen EU:n politiikan tarvetta Keski-Aasiassa, ja tästä syystä muistuttaa, että strategian on oltava johdonmukainen kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen kanssa; korostaa lisäksi, että kaiken kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perusteella annetun avun on täytettävä sen kaiken kattavat tavoitteet, joita ovat köyhyyden kitkeminen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen;

| 9. | panee merkille, että köyhyyden kitkeminen on mainittu strategian liitteessä Euroopan yhteisön kahdenvälisen avun 2007–2013 tärkeimpänä painopistealueena; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille säännöllistä ja yksityiskohtaista tietoa siitä, miten kahdenvälinen ja alueellinen apu liittyy yksittäisiin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, sekä terveydenhoito- ja peruskoulutusalalle suunnitellusta talousarviosta; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että köyhyyden kitkeminen on mainittu strategian liitteessä Euroopan yhteisön kahdenvälisen avun 2007–2013 tärkeimpänä painopistealueena; kehottaa komissiota toimittamaan parlamentille säännöllistä ja yksityiskohtaista tietoa siitä, miten kahdenvälinen ja alueellinen apu liittyy yksittäisiin vuosituhannen kehitystavoitteisiin, sekä terveydenhoito- ja peruskoulutusalalle suunnitellusta talousarviosta;

| 10. | korostaa, että sosiaalialaan, terveydenhuoltoon ja elintarvikevarmuuteen liittyvillä uudistuksilla sekä korruption vastustamisella ja keskittymisellä kestävään ja syrjimättömään taloudelliseen kehitykseen on keskeinen merkitys pitkän aikavälin vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin takaamiselle Keski-Aasian maissa; katsoo siksi, että kansallisen ja alueellisen tason tarpeiden arviointi antaa EU:lle selvän mahdollisuuden saada näkyvyyttä ja uskottavuutta käymällä avointa keskustelua kaikkien toimijoiden kanssa mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, parlamentit sekä paikalliset viranomaiset; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että sosiaalialaan, terveydenhuoltoon ja elintarvikevarmuuteen liittyvillä uudistuksilla sekä korruption vastustamisella ja keskittymisellä kestävään ja syrjimättömään taloudelliseen kehitykseen on keskeinen merkitys pitkän aikavälin vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin takaamiselle Keski-Aasian maissa; katsoo siksi, että kansallisen ja alueellisen tason tarpeiden arviointi antaa EU:lle selvän mahdollisuuden saada näkyvyyttä ja uskottavuutta käymällä avointa keskustelua kaikkien toimijoiden kanssa mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, parlamentit sekä paikalliset viranomaiset;

| 11. | uskoo, että Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyys on tärkeä saavutus alueen taloudellisen vakauden kannalta, mutta tämä tavoite voidaan saavuttaa vain noudattaen ulkomaisia investointeja koskevia kansainvälisiä normeja ja riippumattoman oikeuslaitoksen avulla; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyys on tärkeä saavutus alueen taloudellisen vakauden kannalta, mutta tämä tavoite voidaan saavuttaa vain noudattaen ulkomaisia investointeja koskevia kansainvälisiä normeja ja riippumattoman oikeuslaitoksen avulla;

| 12. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään asianmukaisiin toimiin kannustaakseen Keski-Aasian tiiviimpää integrointia maailmanlaajuiseen talous- ja kauppajärjestelmään etenkin siten, että ne neljä alueen maata, jotka eivät vielä ole WTO:n jäseniä, liittyisivät siihen; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään asianmukaisiin toimiin kannustaakseen Keski-Aasian tiiviimpää integrointia maailmanlaajuiseen talous- ja kauppajärjestelmään etenkin siten, että ne neljä alueen maata, jotka eivät vielä ole WTO:n jäseniä, liittyisivät siihen;

| 13. | katsoo alueen maiden talouskehityksen edellyttävän syvällisiä muutoksia pankki- ja vakuutusjärjestelmään, toimivan mikroluottojärjestelmän perustamista ja pankkitoiminnan parempaa sääntelyä ja valvontaa, valtion pankkien yksityistämistä sekä todella kilpailukykyisten ja ulkomaisille pankeille avointen kansallisten rahoitusmarkkinoiden luomista; |
| --- | --- |

13.

katsoo alueen maiden talouskehityksen edellyttävän syvällisiä muutoksia pankki- ja vakuutusjärjestelmään, toimivan mikroluottojärjestelmän perustamista ja pankkitoiminnan parempaa sääntelyä ja valvontaa, valtion pankkien yksityistämistä sekä todella kilpailukykyisten ja ulkomaisille pankeille avointen kansallisten rahoitusmarkkinoiden luomista;

| 14. | kehottaa neuvostoa antamaan Euroopan investointipankille (EIP) valtuudet antaa luottoa Keski-Aasiaan yhdessä alueella jo toimivan Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EJKP) kanssa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa neuvostoa antamaan Euroopan investointipankille (EIP) valtuudet antaa luottoa Keski-Aasiaan yhdessä alueella jo toimivan Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EJKP) kanssa;

| 15. | kehottaa komissiota käyttämään johdonmukaisella tavalla kaikkia sen käytettävissä olevia välineitä, kuten poliittista vuoropuhelua ja yhteisön politiikkaa (etenkin kauppa-, kehitysyhteistyö-, kilpailu-, tutkimus- ja ympäristöpolitiikkaa) sekä tukia ja lainoja, myös EIP:n, EJKP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämiä tukia ja lainoja, näiden hankkeiden toteutuksen nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota käyttämään johdonmukaisella tavalla kaikkia sen käytettävissä olevia välineitä, kuten poliittista vuoropuhelua ja yhteisön politiikkaa (etenkin kauppa-, kehitysyhteistyö-, kilpailu-, tutkimus- ja ympäristöpolitiikkaa) sekä tukia ja lainoja, myös EIP:n, EJKP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämiä tukia ja lainoja, näiden hankkeiden toteutuksen nopeuttamiseksi;

| 16. | kannustaa alueen valtioita varmistamaan suorien ulkomaisten investointien paremman suojaamisen; |
| --- | --- |

16.

kannustaa alueen valtioita varmistamaan suorien ulkomaisten investointien paremman suojaamisen;

| 17. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin yleisen tullietuusjärjestelmän käytön tehostamiseksi Keski-Aasian maissa sekä alueiden välisen kaupan kehittämiseksi; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin yleisen tullietuusjärjestelmän käytön tehostamiseksi Keski-Aasian maissa sekä alueiden välisen kaupan kehittämiseksi;

| 18. | pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan alueen valtioille asianmukaista talouden ja hallinnon alan teknistä tukea paikallisten julkisten rakenteiden lujittamiseksi, tehokkaamman ja monipuolisemman taloudellisen perustan luomiseksi sekä paikallisten tuotteiden markkinaosuuden kasvattamiseksi ulkomaisilla ja etenkin Euroopan unionin markkinoilla; |
| --- | --- |

18.

pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan alueen valtioille asianmukaista talouden ja hallinnon alan teknistä tukea paikallisten julkisten rakenteiden lujittamiseksi, tehokkaamman ja monipuolisemman taloudellisen perustan luomiseksi sekä paikallisten tuotteiden markkinaosuuden kasvattamiseksi ulkomaisilla ja etenkin Euroopan unionin markkinoilla;

| 19. | katsoo, että strategia ei ole riittävän kunnianhimoinen ihmisoikeuksia koskevan kahdenvälisen yhteistyön, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan ja demokratiakehityksen kannalta; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että strategia ei ole riittävän kunnianhimoinen ihmisoikeuksia koskevan kahdenvälisen yhteistyön, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan ja demokratiakehityksen kannalta;

| 20. | katsoo, että ihmisoikeustilannetta arvioitaessa EU:n olisi kiinnitettävä erityinen huomio siihen, ovatko kyseiset hallitukset sitoutuneet uskottavasti ihmisoikeustilanteen parantamiseen, ja kohdistettava huomio osoitettavissa olevaan edistykseen, suhtautumiseen ihmisoikeuksien puolustajiin sekä siihen, missä määrin hallitukset toimivat yhteistyössä YK:n erityisraportoijien ja mekanismien sekä muiden asianomaisten kansainvälisten toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että ihmisoikeustilannetta arvioitaessa EU:n olisi kiinnitettävä erityinen huomio siihen, ovatko kyseiset hallitukset sitoutuneet uskottavasti ihmisoikeustilanteen parantamiseen, ja kohdistettava huomio osoitettavissa olevaan edistykseen, suhtautumiseen ihmisoikeuksien puolustajiin sekä siihen, missä määrin hallitukset toimivat yhteistyössä YK:n erityisraportoijien ja mekanismien sekä muiden asianomaisten kansainvälisten toimijoiden kanssa;

| 21. | kehottaa siksi neuvostoa ja komissiota jatkamaan johdonmukaista ja yhtenäistä suhtautumista ihmisoikeuskysymyksiin, jotta demokratiasta, hyvästä hallintotavasta sekä oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamisesta tehdään erottamaton osa Keski-Aasian strategiaa, ja asettamaan yhdessä keskiaasialaisten kumppanuusvaltioiden kanssa näitä alueita koskevat selvät mittapuut, indikaattorit ja tavoitteet, kuten muilla yhteistyön aloilla on tehty; |
| --- | --- |

21.

kehottaa siksi neuvostoa ja komissiota jatkamaan johdonmukaista ja yhtenäistä suhtautumista ihmisoikeuskysymyksiin, jotta demokratiasta, hyvästä hallintotavasta sekä oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamisesta tehdään erottamaton osa Keski-Aasian strategiaa, ja asettamaan yhdessä keskiaasialaisten kumppanuusvaltioiden kanssa näitä alueita koskevat selvät mittapuut, indikaattorit ja tavoitteet, kuten muilla yhteistyön aloilla on tehty;

| 22. | tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien vainot Uzbekistanissa ja Turkmenistanissa; kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin suojellakseen heidän toimintaansa ja ruumiillista koskemattomuuttaan ja vaatii kyseisiä hallituksia heti vapauttamaan kaikki vangitut tai psykiatrisissa sairaaloissa pakkokeinoin säilytetyt poliittisista syistä pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat; |
| --- | --- |

22.

tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien vainot Uzbekistanissa ja Turkmenistanissa; kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin suojellakseen heidän toimintaansa ja ruumiillista koskemattomuuttaan ja vaatii kyseisiä hallituksia heti vapauttamaan kaikki vangitut tai psykiatrisissa sairaaloissa pakkokeinoin säilytetyt poliittisista syistä pidätetyt ihmisoikeuksien puolustajat;

| 23. | korostaa, että EU:n yhteydet turvallisuusrakenteisiin tai EU:n tuki laajamittaista sortoa harjoittavien valtioiden turvallisuusyhteistyölle olisi minimoitava ja että kaikki tällaiset yhteydet olisi aina hoidettava avoimesti; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että EU:n yhteydet turvallisuusrakenteisiin tai EU:n tuki laajamittaista sortoa harjoittavien valtioiden turvallisuusyhteistyölle olisi minimoitava ja että kaikki tällaiset yhteydet olisi aina hoidettava avoimesti;

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan erityistukea oikeuslaitoksen uudistamiseksi ja parantamiseksi alueella niin, että se voisi toimia entistä riippumattomammin ja tehokkaammin myös korruption vastustamisessa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan erityistukea oikeuslaitoksen uudistamiseksi ja parantamiseksi alueella niin, että se voisi toimia entistä riippumattomammin ja tehokkaammin myös korruption vastustamisessa;

| 25. | kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään läheistä yhteistyötä Keski-Aasian maiden kanssa koulutusuudistusten toteuttamisessa ja poistamaan henkilön kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien yhteys kiinteistön omistajuuteen uudistamalla asumisen rekisteröintijärjestelmä (jonka mukaan henkilön passiin merkitään asumisen rekisteröintileima hänen saatuaan maan kansalaisuuden); |
| --- | --- |

25.

kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään läheistä yhteistyötä Keski-Aasian maiden kanssa koulutusuudistusten toteuttamisessa ja poistamaan henkilön kansalaisoikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien yhteys kiinteistön omistajuuteen uudistamalla asumisen rekisteröintijärjestelmä (jonka mukaan henkilön passiin merkitään asumisen rekisteröintileima hänen saatuaan maan kansalaisuuden);

| 26. | katsoo, että aidon kansalaisyhteiskunnan kehittäminen ja tukeminen on kaiken edistyksen perusedellytys; pitää valitettavana kansalaisjärjestöjen vaikeaa asemaa eräissä Keski-Aasian valtioissa, joissa hallitukset jatkuvasti vaikeuttavat näiden järjestöjen toimintaa; korostaa, että EU:n on jatkettava tukeaan kansalaisyhteiskunnalle sekä rahallisen avun kautta että takaamalla näkyvyys (erilaisten foorumien ja kuulemisten avulla), mikä helpottaisi osallistuvan demokratian aikaansaamisessa; katsoo, että EU:n tulisi pitää kansalaisyhteiskuntaa kumppanina, joka auttaa pääsemään kestäviin yhteiskuntiin ja sosiaaliseen vakauteen sekä edistämään EU:n arvoja ja normeja; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että aidon kansalaisyhteiskunnan kehittäminen ja tukeminen on kaiken edistyksen perusedellytys; pitää valitettavana kansalaisjärjestöjen vaikeaa asemaa eräissä Keski-Aasian valtioissa, joissa hallitukset jatkuvasti vaikeuttavat näiden järjestöjen toimintaa; korostaa, että EU:n on jatkettava tukeaan kansalaisyhteiskunnalle sekä rahallisen avun kautta että takaamalla näkyvyys (erilaisten foorumien ja kuulemisten avulla), mikä helpottaisi osallistuvan demokratian aikaansaamisessa; katsoo, että EU:n tulisi pitää kansalaisyhteiskuntaa kumppanina, joka auttaa pääsemään kestäviin yhteiskuntiin ja sosiaaliseen vakauteen sekä edistämään EU:n arvoja ja normeja;

| 27. | panee merkille, että EU:n Keski-Aasian politiikan olisi perustuttava kaikkien osapuolten kanssa käytäviin syvällisiin keskusteluihin ja ajatustenvaihtoon; kehottaa tästä syystä EU:ta sitoutumaan laajaan poliittiseen keskusteluun, jonka seurauksena parlamentit, kansalaisyhteiskunta ja paikallisviranomaiset osallistuvat strategian ja ohjelmien täytäntöönpanoon ja valvontaan; |
| --- | --- |

27.

panee merkille, että EU:n Keski-Aasian politiikan olisi perustuttava kaikkien osapuolten kanssa käytäviin syvällisiin keskusteluihin ja ajatustenvaihtoon; kehottaa tästä syystä EU:ta sitoutumaan laajaan poliittiseen keskusteluun, jonka seurauksena parlamentit, kansalaisyhteiskunta ja paikallisviranomaiset osallistuvat strategian ja ohjelmien täytäntöönpanoon ja valvontaan;

| 28. | kiinnittää huomiota laajalle levinneeseen naisten hyväksikäyttöön monilla Keski-Aasian alueilla (tästä esimerkkinä muun muassa pakkoavioliitot, seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävä ihmiskauppa ja raiskaukset) ja kehottaa Keski-Aasian maiden hallituksia panemaan täytäntöön naisten suojelua koskevat nykyiset lait ja kehottaa komissiota sisällyttämään tukiohjelmiin asiaa koskevia toimia; |
| --- | --- |

28.

kiinnittää huomiota laajalle levinneeseen naisten hyväksikäyttöön monilla Keski-Aasian alueilla (tästä esimerkkinä muun muassa pakkoavioliitot, seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävä ihmiskauppa ja raiskaukset) ja kehottaa Keski-Aasian maiden hallituksia panemaan täytäntöön naisten suojelua koskevat nykyiset lait ja kehottaa komissiota sisällyttämään tukiohjelmiin asiaa koskevia toimia;

| 29. | kehottaa Keski-Aasian hallituksia tiukentamaan naisten oikeuksia koskevia voimassa olevia lakeja ja tehostamaan niiden täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota tukemaan edelleen ihmisoikeuksien kunnioittamista ja naisten erityisasemaan liittyviä demokratiahankkeita; kehottaa EU:ta tukemaan naisten kaikkinaisen syrjinnän vastaisen yleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja käyttämään sitä mittapuuna yhteistyön syventämiselle; korostaa, että naisten asema on huononemassa eri puolilla Keski-Aasiaa, koska heillä ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen, terveydenhoitoon ja työn saantiin, ja korostaa, että vuosituhannen kolmas kehitystavoite eli sukupuolten välisen tasa-arvon sekä naisten vaikutusmahdollisuuksien edistäminen tulisi asettaa ensisijaiseen asemaan tähän liittyvissä EU:n toimissa; |
| --- | --- |

29.

kehottaa Keski-Aasian hallituksia tiukentamaan naisten oikeuksia koskevia voimassa olevia lakeja ja tehostamaan niiden täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota tukemaan edelleen ihmisoikeuksien kunnioittamista ja naisten erityisasemaan liittyviä demokratiahankkeita; kehottaa EU:ta tukemaan naisten kaikkinaisen syrjinnän vastaisen yleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja käyttämään sitä mittapuuna yhteistyön syventämiselle; korostaa, että naisten asema on huononemassa eri puolilla Keski-Aasiaa, koska heillä ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen, terveydenhoitoon ja työn saantiin, ja korostaa, että vuosituhannen kolmas kehitystavoite eli sukupuolten välisen tasa-arvon sekä naisten vaikutusmahdollisuuksien edistäminen tulisi asettaa ensisijaiseen asemaan tähän liittyvissä EU:n toimissa;

| 30. | pitää myönteisenä ihmisarvoista työtä koskevien Kansainvälisen työjärjestön normien ja yleissopimusten täytäntöönpanolle annettavaa tukea ja korostaa, että näillä standardeilla on oltava keskeinen asema taloudellisessa yhteistyössä, investoinneissa ja kauppasuhteissa; panee merkille, että lapsityövoiman käyttö erityisesti Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa antaa edelleen aihetta suureen huoleen, ja korostaa, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa on tuettava; |
| --- | --- |

30.

pitää myönteisenä ihmisarvoista työtä koskevien Kansainvälisen työjärjestön normien ja yleissopimusten täytäntöönpanolle annettavaa tukea ja korostaa, että näillä standardeilla on oltava keskeinen asema taloudellisessa yhteistyössä, investoinneissa ja kauppasuhteissa; panee merkille, että lapsityövoiman käyttö erityisesti Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa antaa edelleen aihetta suureen huoleen, ja korostaa, että lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa on tuettava;

| 31. | panee merkille laajamittaisen lapsityövoiman käytön useissa Keski-Aasian valtioissa, erityisesti puuvillan korjuussa, tupakan viljelyssä ja hiilikaivoksissa sekä kotiteollisuudessa; kehottaa asianomaisia viranomaisia toteuttamaan tehokkaammin nykyisiä toimia tämän epäkohdan torjumiseksi sekä laatimaan lapsityövoiman käytön torjumista koskevaa johdonmukaista kansallista politiikkaa ja tukemaan täysipainoisesti ja osallistumaan kansainvälisten järjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen käynnistämiin lapsityövoiman käytön torjumista koskeviin hankkeisiin; kehottaa komissiota perustamaan asiaa koskevan erityisohjelman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puitteissa; |
| --- | --- |

31.

panee merkille laajamittaisen lapsityövoiman käytön useissa Keski-Aasian valtioissa, erityisesti puuvillan korjuussa, tupakan viljelyssä ja hiilikaivoksissa sekä kotiteollisuudessa; kehottaa asianomaisia viranomaisia toteuttamaan tehokkaammin nykyisiä toimia tämän epäkohdan torjumiseksi sekä laatimaan lapsityövoiman käytön torjumista koskevaa johdonmukaista kansallista politiikkaa ja tukemaan täysipainoisesti ja osallistumaan kansainvälisten järjestöjen ja valtioista riippumattomien järjestöjen käynnistämiin lapsityövoiman käytön torjumista koskeviin hankkeisiin; kehottaa komissiota perustamaan asiaa koskevan erityisohjelman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puitteissa;

| 32. | kehottaa komissiota kehittämään muuttoliikettä koskevien kysymysten käsittelemiseksi todelliseen ja osallisuuteen perustuvaan vuoropuheluun johtavan yhteistyön, jossa käsitellään muuttoliikkeen perussyitä, kuten maaseutualueiden taloudellisten näkymien puutetta, erityisten paikallisten taloudellisten kehitysohjelmien avulla, jotta lievennetään sen aiheuttamaa köyhyyden lisääntymistä kaupungeissa; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota kehittämään muuttoliikettä koskevien kysymysten käsittelemiseksi todelliseen ja osallisuuteen perustuvaan vuoropuheluun johtavan yhteistyön, jossa käsitellään muuttoliikkeen perussyitä, kuten maaseutualueiden taloudellisten näkymien puutetta, erityisten paikallisten taloudellisten kehitysohjelmien avulla, jotta lievennetään sen aiheuttamaa köyhyyden lisääntymistä kaupungeissa;

| 33. | kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään täysin kokemuksiaan ja parhaita käytäntöjä siirtolaisten ja erityisesti turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksien edistämisessä; tuomitsee Keski-Aasian hallitusten suorittamat turvapaikanhakijoiden ja erityisesti uzbekkipakolaisten pakkoluovutukset ja kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään yhteystyötä Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) toimiston kanssa poliittisten pakolaisten puolustamisessa ja tukemisessa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään täysin kokemuksiaan ja parhaita käytäntöjä siirtolaisten ja erityisesti turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten ihmisoikeuksien edistämisessä; tuomitsee Keski-Aasian hallitusten suorittamat turvapaikanhakijoiden ja erityisesti uzbekkipakolaisten pakkoluovutukset ja kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään yhteystyötä Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) toimiston kanssa poliittisten pakolaisten puolustamisessa ja tukemisessa;

| 34. | kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että suuri määrä uiguureita on luovutettu Keski-Aasiasta Kiinan pyynnöstä Kiinaan, mikä kuvastaa Kiinan kasvavaa painostusta alueen hallituksia kohtaan, ja toteaa, että pakolaisiin kohdistuu vakavien ihmisoikeusloukkausten uhka; |
| --- | --- |

34.

kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että suuri määrä uiguureita on luovutettu Keski-Aasiasta Kiinan pyynnöstä Kiinaan, mikä kuvastaa Kiinan kasvavaa painostusta alueen hallituksia kohtaan, ja toteaa, että pakolaisiin kohdistuu vakavien ihmisoikeusloukkausten uhka;

| 35. | katsoo, että koska tartuntataudit, kuten hiv, ovat lisääntyneet alueella voimakkaasti, terveysalan ja julkisen terveydenhoidon uudistamisen pitäisi olla avunantajayhteisön ja myös komission ensisijainen tehtävä; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että koska tartuntataudit, kuten hiv, ovat lisääntyneet alueella voimakkaasti, terveysalan ja julkisen terveydenhoidon uudistamisen pitäisi olla avunantajayhteisön ja myös komission ensisijainen tehtävä;

| 36. | kannattaa voimakkaasti EU:n perus- ja jatkokoulutukseen antamaa tukea, mikä tarjoaa keskiaasialaisille opiskelijoille entistä paremmat mahdollisuudet opiskeluun EU:ssa ja yhteyksiin EU:n yliopistojen opiskelijoiden kanssa; |
| --- | --- |

36.

kannattaa voimakkaasti EU:n perus- ja jatkokoulutukseen antamaa tukea, mikä tarjoaa keskiaasialaisille opiskelijoille entistä paremmat mahdollisuudet opiskeluun EU:ssa ja yhteyksiin EU:n yliopistojen opiskelijoiden kanssa;

| 37. | korostaa Keski-Aasian geopoliittista tilannetta sekä muiden taloudellisten ja poliittisten mahtien, kuten Venäjän, Yhdysvaltojen, Kiinan ja Turkin, kasvavaa kiinnostusta alueella; pitää siksi erittäin tärkeänä läheistä Keski-Aasiaan liittyvää yhteistyötä kyseisten maiden kanssa aloilla, joilla edut ovat yhteneväiset eikä niihin liity ihmisoikeuskysymyksiä koskevia ristiriitoja; kehottaa neuvostoa ja komissiota etsimään tapoja parantaa EU:n jäsenvaltioiden yksittäisten toimien ja politiikkojen koordinointia tällä alueella sekä EU:n ja muiden asiaan liittyvien valtioiden kanssa; korostaa tässä yhteydessä Turkin keskeistä asemaa keskiaasialaisena EU:n ehdokasvaltiona ja kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla Turkin historiallisia, taloudellisia ja kulttuurisia suhteita alueen tiettyjen maiden kanssa ja ottamaan tämän EU:n ehdokasvaltion täysimittaisesti mukaan strategian kehittämiseen ja toteuttamiseen; |
| --- | --- |

37.

korostaa Keski-Aasian geopoliittista tilannetta sekä muiden taloudellisten ja poliittisten mahtien, kuten Venäjän, Yhdysvaltojen, Kiinan ja Turkin, kasvavaa kiinnostusta alueella; pitää siksi erittäin tärkeänä läheistä Keski-Aasiaan liittyvää yhteistyötä kyseisten maiden kanssa aloilla, joilla edut ovat yhteneväiset eikä niihin liity ihmisoikeuskysymyksiä koskevia ristiriitoja; kehottaa neuvostoa ja komissiota etsimään tapoja parantaa EU:n jäsenvaltioiden yksittäisten toimien ja politiikkojen koordinointia tällä alueella sekä EU:n ja muiden asiaan liittyvien valtioiden kanssa; korostaa tässä yhteydessä Turkin keskeistä asemaa keskiaasialaisena EU:n ehdokasvaltiona ja kehottaa neuvostoa ja komissiota hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla Turkin historiallisia, taloudellisia ja kulttuurisia suhteita alueen tiettyjen maiden kanssa ja ottamaan tämän EU:n ehdokasvaltion täysimittaisesti mukaan strategian kehittämiseen ja toteuttamiseen;

| 38. | pitää tärkeänä kehittää edelleen alueiden välistä yhteistyötä erityisesti Mustanmeren alueen maiden kanssa; |
| --- | --- |

38.

pitää tärkeänä kehittää edelleen alueiden välistä yhteistyötä erityisesti Mustanmeren alueen maiden kanssa;

| 39. | pahoittelee, että neuvoston Keski-Aasian-strategiassa Mongolia ei kuulu maihin, joista käytetään yhteisnimitystä ”Keski-Aasia” (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan), etenkin ottaen huomioon Mongolian saavuttama merkittävä edistyminen demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioon perustuvan valtion luomisessa alueella; kehottaa neuvostoa ja komissiota pyrkimään saamaan aikaan päätöslauselman EU:n tasolla ja valmistelemaan lausunnon Mongolian kehityksestä; |
| --- | --- |

39.

pahoittelee, että neuvoston Keski-Aasian-strategiassa Mongolia ei kuulu maihin, joista käytetään yhteisnimitystä ”Keski-Aasia” (Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan), etenkin ottaen huomioon Mongolian saavuttama merkittävä edistyminen demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioon perustuvan valtion luomisessa alueella; kehottaa neuvostoa ja komissiota pyrkimään saamaan aikaan päätöslauselman EU:n tasolla ja valmistelemaan lausunnon Mongolian kehityksestä;

| 40. | kehottaa neuvostoa ja komissiota takaamaan, että yhteiskunnan kaikki alat kussakin maassa otetaan mukaan poliittiseen keskusteluun ja kumppanuuteen EU:n kanssa ja että sen politiikkaan integroidaan entistä laajempi toimijoiden joukko, mikä koskee erityisesti parlamentteja ja kansalaisyhteiskuntaa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa neuvostoa ja komissiota takaamaan, että yhteiskunnan kaikki alat kussakin maassa otetaan mukaan poliittiseen keskusteluun ja kumppanuuteen EU:n kanssa ja että sen politiikkaan integroidaan entistä laajempi toimijoiden joukko, mikä koskee erityisesti parlamentteja ja kansalaisyhteiskuntaa;

| 41. | pitää myönteisenä EU:n Keski-Aasian erityisedustajan Pierre Morelin nimittämistä ja kehottaa neuvostoa vahvistamaan hänen mandaattiaan ja määrittelemään hänen asemansa nykyistä paremmin muun muassa tukemalla aluetta koskevan jäsenvaltioiden politiikan entistä parempaa koordinointia; |
| --- | --- |

41.

pitää myönteisenä EU:n Keski-Aasian erityisedustajan Pierre Morelin nimittämistä ja kehottaa neuvostoa vahvistamaan hänen mandaattiaan ja määrittelemään hänen asemansa nykyistä paremmin muun muassa tukemalla aluetta koskevan jäsenvaltioiden politiikan entistä parempaa koordinointia;

| 42. | kehottaa komissiota ryhtymään viipymättä toimiin täysivaltaisten lähetystöjen perustamiseksi kaikkiin niihin Keski-Aasian maihin, joissa olosuhteet sen sallivat, koska täysimääräinen edustus näissä maissa on EU:n tehokkaan toiminnan edellytys; panee merkille suunnitelmat perustaa Biškekiin ja Dušanbeen vuonna 2008 täysivaltaiset lähetystöt, mikä lisää merkittävästi EU:n näkyvyyttä Kirgisiassa ja Tadžikistanissa ja minkä tulisi johtaa yhteistyön lujittumiseen; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota ryhtymään viipymättä toimiin täysivaltaisten lähetystöjen perustamiseksi kaikkiin niihin Keski-Aasian maihin, joissa olosuhteet sen sallivat, koska täysimääräinen edustus näissä maissa on EU:n tehokkaan toiminnan edellytys; panee merkille suunnitelmat perustaa Biškekiin ja Dušanbeen vuonna 2008 täysivaltaiset lähetystöt, mikä lisää merkittävästi EU:n näkyvyyttä Kirgisiassa ja Tadžikistanissa ja minkä tulisi johtaa yhteistyön lujittumiseen;

| 43. | ilmaisee tyytyväisyytensä neuvoston päätökseen tehdä kesäkuussa 2008 ja ainakin joka toinen vuosi sen jälkeen selvitys edistymisestä strategian täytäntöönpanossa; katsoo, että tämä selvitys antaa tilaisuuden liittää Keski-Aasian strategia tiiviimmin Euroopan naapuruuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

43.

ilmaisee tyytyväisyytensä neuvoston päätökseen tehdä kesäkuussa 2008 ja ainakin joka toinen vuosi sen jälkeen selvitys edistymisestä strategian täytäntöönpanossa; katsoo, että tämä selvitys antaa tilaisuuden liittää Keski-Aasian strategia tiiviimmin Euroopan naapuruuspolitiikkaan;

Kazakstan

| 44. | toteaa, että Kazakstan on keskeinen liittolainen ja strateginen kumppani kansainvälisen terrorismin, huumekaupan ja uskonnollisten ääriliikkeiden vastaisessa taistelussa; panee merkille Kazakstanin perinteen rodullisen ja uskonnollisen sopusoinnun edistämisessä maassa, jossa on yli 100 erilaista etnistä ryhmää ja 45 erilaista uskontoa; kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan etusijalle tuen Kazakstanin hallitukselle ja sen kansalaisyhteiskunnalle tarkoituksena lujittaa oikeusvaltioperiaate ja edistää edelleen demokraattisia vaaleja tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että Kazakstan on keskeinen liittolainen ja strateginen kumppani kansainvälisen terrorismin, huumekaupan ja uskonnollisten ääriliikkeiden vastaisessa taistelussa; panee merkille Kazakstanin perinteen rodullisen ja uskonnollisen sopusoinnun edistämisessä maassa, jossa on yli 100 erilaista etnistä ryhmää ja 45 erilaista uskontoa; kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan etusijalle tuen Kazakstanin hallitukselle ja sen kansalaisyhteiskunnalle tarkoituksena lujittaa oikeusvaltioperiaate ja edistää edelleen demokraattisia vaaleja tulevaisuudessa;

| 45. | korostaa Kazakstanin merkitystä EU:n energiakaupan kannalta sen tärkeimpänä kauppakumppanina Keski-Aasiassa; muistuttaa allekirjoitetusta yhteisymmärrysmuistiosta, jossa keskitytään yhteistyön edistämiseen EU:n kanssa tavoitteena kehittää turvallinen energia- ja teollisuusyhteistyö; panee merkille, että Kazakstanilla on maailman kolmanneksi suurimmat uraanivarat, ja muistuttaa, että tätä muistiota on täydennetty Euratomin ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisellä energiayhteistyötä koskevalla sopimuksella sekä ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevalla julistuksella; |
| --- | --- |

45.

korostaa Kazakstanin merkitystä EU:n energiakaupan kannalta sen tärkeimpänä kauppakumppanina Keski-Aasiassa; muistuttaa allekirjoitetusta yhteisymmärrysmuistiosta, jossa keskitytään yhteistyön edistämiseen EU:n kanssa tavoitteena kehittää turvallinen energia- ja teollisuusyhteistyö; panee merkille, että Kazakstanilla on maailman kolmanneksi suurimmat uraanivarat, ja muistuttaa, että tätä muistiota on täydennetty Euratomin ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisellä energiayhteistyötä koskevalla sopimuksella sekä ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevalla julistuksella;

| 46. | pitää myönteisenä Kazakstanin kiinnostusta yhteistyön lujittamiseen Euroopan unionin kanssa ja tunnustaa EU:n ja Kazakstanin välisten poliittisten ja taloudellisten suhteiden vahvistamisen tärkeyden kummankin osapuolen kannalta; katsoo, että EU:n tulisi jatkaa myönteistä sitoutumistaan Kazakstaniin, mutta korostaa samalla, että EU:n ja Kazakstanin välisten suhteiden kehittämistä ei voida erottaa Kazakstanin pyrkimyksestä kunnioittaa kansanvälisiä sekä Etyjiin liittyviä velvollisuuksiaan ihmisoikeuksien, perusoikeuksien ja demokratian alalla; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä Kazakstanin kiinnostusta yhteistyön lujittamiseen Euroopan unionin kanssa ja tunnustaa EU:n ja Kazakstanin välisten poliittisten ja taloudellisten suhteiden vahvistamisen tärkeyden kummankin osapuolen kannalta; katsoo, että EU:n tulisi jatkaa myönteistä sitoutumistaan Kazakstaniin, mutta korostaa samalla, että EU:n ja Kazakstanin välisten suhteiden kehittämistä ei voida erottaa Kazakstanin pyrkimyksestä kunnioittaa kansanvälisiä sekä Etyjiin liittyviä velvollisuuksiaan ihmisoikeuksien, perusoikeuksien ja demokratian alalla;

| 47. | korostaa, että 18. elokuuta 2007 pidetyt viime parlamenttivaalit eivät eräistä parannuksista huolimatta täyttäneet Etyjin normeja eivätkä muita kansainvälisiä normeja; on huolissaan siitä, että parlamentin kaikki paikat menivät hallitsevalle ja presidenttiä tukevalle puolueelle, mikä saattaa johtaa vallan keskittymiseen presidentti Nazarbajeville ja hänen tukijoilleen; kehottaa Kazakstanin hallitusta poistamaan kaikki uusien puolueiden rekisteröimistä koskevat suhteettomat rajoitukset ja esimerkiksi poliittisen puolueen perustamiseksi tarvittavan epärealistisen jäsenmäärän (50 000); |
| --- | --- |

47.

korostaa, että 18. elokuuta 2007 pidetyt viime parlamenttivaalit eivät eräistä parannuksista huolimatta täyttäneet Etyjin normeja eivätkä muita kansainvälisiä normeja; on huolissaan siitä, että parlamentin kaikki paikat menivät hallitsevalle ja presidenttiä tukevalle puolueelle, mikä saattaa johtaa vallan keskittymiseen presidentti Nazarbajeville ja hänen tukijoilleen; kehottaa Kazakstanin hallitusta poistamaan kaikki uusien puolueiden rekisteröimistä koskevat suhteettomat rajoitukset ja esimerkiksi poliittisen puolueen perustamiseksi tarvittavan epärealistisen jäsenmäärän (50 000);

| 48. | kannattaa päätöstä Etyjin puheenjohtajuuden antamisesta Kazakstanille vuonna 2010, koska Kazakstan on luvannut puolustaa ODIHR:n nykyistä mandaattia ja demokratisoida ja vapauttaa poliittista järjestelmäänsä; viittaa viimeksi mainitun yhteydessä lupauksiin puolueiden ja radio- ja tv-asemien rekisteröintivaatimusten lieventämisestä ja vaalilain tarkistamisesta, jotka on kumpikin määrä toteuttaa vuonna 2008, ja lupauksiin tarkistaa tiedotusvälineitä koskevaa lakia Etyjin suositusten mukaisesti ja vähentää herjausta ja kunnianloukkausta koskevaa rikosoikeudellista vastuuta; pitää myönteisenä, että Kazakstan yhdistää selvästi nämä kysymykset ja Etyjin puheenjohtajuuden, ja odottaa, että uudistuslupaukset muuntuvat ajoissa ja vakuuttavasti konkreettisiksi toimiksi; kannustaa pontevasti Kazakstania tarttumaan tähän tilaisuuteen ja ottamaan ratkaisevan askeleen kohti täysin demokraattista järjestelmää ja valmistautumaan siten menestyksekkääseen Etyj-puheenjohtajuuteen; |
| --- | --- |

48.

kannattaa päätöstä Etyjin puheenjohtajuuden antamisesta Kazakstanille vuonna 2010, koska Kazakstan on luvannut puolustaa ODIHR:n nykyistä mandaattia ja demokratisoida ja vapauttaa poliittista järjestelmäänsä; viittaa viimeksi mainitun yhteydessä lupauksiin puolueiden ja radio- ja tv-asemien rekisteröintivaatimusten lieventämisestä ja vaalilain tarkistamisesta, jotka on kumpikin määrä toteuttaa vuonna 2008, ja lupauksiin tarkistaa tiedotusvälineitä koskevaa lakia Etyjin suositusten mukaisesti ja vähentää herjausta ja kunnianloukkausta koskevaa rikosoikeudellista vastuuta; pitää myönteisenä, että Kazakstan yhdistää selvästi nämä kysymykset ja Etyjin puheenjohtajuuden, ja odottaa, että uudistuslupaukset muuntuvat ajoissa ja vakuuttavasti konkreettisiksi toimiksi; kannustaa pontevasti Kazakstania tarttumaan tähän tilaisuuteen ja ottamaan ratkaisevan askeleen kohti täysin demokraattista järjestelmää ja valmistautumaan siten menestyksekkääseen Etyj-puheenjohtajuuteen;

| 49. | kehottaa hallitusta siirtymään entistä päättäväisemmin kohti demokraattista institutionaalista järjestelmää muistuttaen jatkuvasta kehityksestä, jota on saavutettu Kazakstanin julistauduttua itsenäiseksi vuonna 1991; |
| --- | --- |

49.

kehottaa hallitusta siirtymään entistä päättäväisemmin kohti demokraattista institutionaalista järjestelmää muistuttaen jatkuvasta kehityksestä, jota on saavutettu Kazakstanin julistauduttua itsenäiseksi vuonna 1991;

| 50. | korostaa todellisen lehdistönvapauden puutetta ja on huolissaan siitä, että presidentti valvoo tärkeimpiä tiedotusvälineitä ja että oppositioon kuuluvia toimittajia vainotaan; on huolissaan myös uudesta tiedotus-välineitä koskevasta lakiluonnoksesta, jonka mukaan toimittajat olisivat vastuussa halventavien tietojen levittämisestä ja herjauksen ja kunnianloukkauksen seuraamuksia kovennettaisiin ja jonka perusteella voitaisiin nostaa syyte ketä tahansa sellaista toimittajaa vastaan, joka julkaisee julkisuuden henkilön yksityiselämää koskevia tietoja; panee merkille, että nykyiset lait antavat riittävät suojan epäeettisesti menetteleviä toimittajia vastaan; |
| --- | --- |

50.

korostaa todellisen lehdistönvapauden puutetta ja on huolissaan siitä, että presidentti valvoo tärkeimpiä tiedotusvälineitä ja että oppositioon kuuluvia toimittajia vainotaan; on huolissaan myös uudesta tiedotus-välineitä koskevasta lakiluonnoksesta, jonka mukaan toimittajat olisivat vastuussa halventavien tietojen levittämisestä ja herjauksen ja kunnianloukkauksen seuraamuksia kovennettaisiin ja jonka perusteella voitaisiin nostaa syyte ketä tahansa sellaista toimittajaa vastaan, joka julkaisee julkisuuden henkilön yksityiselämää koskevia tietoja; panee merkille, että nykyiset lait antavat riittävät suojan epäeettisesti menetteleviä toimittajia vastaan;

| 51. | pitää myönteisenä sitä, että Kazakstan on allekirjoittanut YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, ja kehottaa ratifioimaan ja panemaan sen täytäntöön nopeasti; |
| --- | --- |

51.

pitää myönteisenä sitä, että Kazakstan on allekirjoittanut YK:n kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, ja kehottaa ratifioimaan ja panemaan sen täytäntöön nopeasti;

Kirgisia

| 52. | katsoo, että Kirgisian demokraattisten instituutioiden lujittamiseksi ja tukemiseksi olisi tehtävä kaikki voitava; katsoo, että tällä maalla on mahdollisuudet tulla demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion alalla esikuvaksi kaikille muille Keski-Aasian valtioille; kehottaa neuvostoa ja komissiota lisäämään apua tälle maalle ja siten osaltaan varmistamaan, että se ottaa vastuulleen ja toteuttaa tuloksekkaasti luvatut uudistukset; |
| --- | --- |

52.

katsoo, että Kirgisian demokraattisten instituutioiden lujittamiseksi ja tukemiseksi olisi tehtävä kaikki voitava; katsoo, että tällä maalla on mahdollisuudet tulla demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion alalla esikuvaksi kaikille muille Keski-Aasian valtioille; kehottaa neuvostoa ja komissiota lisäämään apua tälle maalle ja siten osaltaan varmistamaan, että se ottaa vastuulleen ja toteuttaa tuloksekkaasti luvatut uudistukset;

| 53. | tukee voimakkaasti Kirgisian edistymistä lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden alalla sekä poliitikkojen ja kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä saada aikaan perustuslakiuudistus; kehottaa Kirgisian hallitusta takaamaan maan toimittajien turvallisuuden, saattamaan päätökseen luvatut tiedotusvälineitä ja korruption vastustamista koskevat uudistukset ja saavuttamaan entistä enemmän edistystä poliittisessa ja budjettia koskevassa hajauttamisessa; |
| --- | --- |

53.

tukee voimakkaasti Kirgisian edistymistä lehdistön ja tiedotusvälineiden vapauden alalla sekä poliitikkojen ja kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä saada aikaan perustuslakiuudistus; kehottaa Kirgisian hallitusta takaamaan maan toimittajien turvallisuuden, saattamaan päätökseen luvatut tiedotusvälineitä ja korruption vastustamista koskevat uudistukset ja saavuttamaan entistä enemmän edistystä poliittisessa ja budjettia koskevassa hajauttamisessa;

| 54. | on huolissaan siitä, että uusi perustuslakiluonnos, josta äänestettiin kansanäänestyksellä 21. lokakuuta 2007, voi muuttaa merkittävästi valtasuhteiden tasapainoa; on huolissaan siitä, että Kirgisian viranomaiset eivät käyneet laajaa julkista keskustelua tästä tärkeästä kysymyksestä niin, että Kirgisian yhteiskunnan kaikki osat olisivat osallistuneet siihen; kehottaa Kirgisian viranomaisia turvaamaan eri alojen toimivallan erottamisen ja riippumattomuuden; |
| --- | --- |

54.

on huolissaan siitä, että uusi perustuslakiluonnos, josta äänestettiin kansanäänestyksellä 21. lokakuuta 2007, voi muuttaa merkittävästi valtasuhteiden tasapainoa; on huolissaan siitä, että Kirgisian viranomaiset eivät käyneet laajaa julkista keskustelua tästä tärkeästä kysymyksestä niin, että Kirgisian yhteiskunnan kaikki osat olisivat osallistuneet siihen; kehottaa Kirgisian viranomaisia turvaamaan eri alojen toimivallan erottamisen ja riippumattomuuden;

| 55. | pitää valitettavana, että 16. joulukuuta 2007 pidetyt enneaikaiset parlamenttivaalit eivät vastanneet useita Etyj-sitoumuksia; korostaa, että Etyjin mukaan vaalit merkitsivät kokonaisuutena ottaen menetettyä tilaisuutta ja taantumaa vuoden 2005 vaaleihin verrattuna, ja että ne eivät täyttäneet kansalaisten odotuksia vaaliprosessin vakautumisesta; on huolissaan erityisesti kaksoiskynnysmekanismista, jolla estettiin uuden parlamentin vahvimman oppositiopuolueen osallistuminen, minkä vuoksi presidentti Bakijevin puolue sai selvän enemmistön; kehottaa tässä yhteydessä Kirgisian viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimet täysin kehittyneen poliittisen moniarvoisuuden palauttamiseksi; pitää valitettavana, että poliisi teki ratsian ja pidätti kansalaisjärjestöjen aktivisteja ja ihmisoikeusaktivisteja, jotka osoittivat rauhanomaisesti mieltään vaaliprosessin puutteita vastaan; |
| --- | --- |

55.

pitää valitettavana, että 16. joulukuuta 2007 pidetyt enneaikaiset parlamenttivaalit eivät vastanneet useita Etyj-sitoumuksia; korostaa, että Etyjin mukaan vaalit merkitsivät kokonaisuutena ottaen menetettyä tilaisuutta ja taantumaa vuoden 2005 vaaleihin verrattuna, ja että ne eivät täyttäneet kansalaisten odotuksia vaaliprosessin vakautumisesta; on huolissaan erityisesti kaksoiskynnysmekanismista, jolla estettiin uuden parlamentin vahvimman oppositiopuolueen osallistuminen, minkä vuoksi presidentti Bakijevin puolue sai selvän enemmistön; kehottaa tässä yhteydessä Kirgisian viranomaisia toteuttamaan tarvittavat toimet täysin kehittyneen poliittisen moniarvoisuuden palauttamiseksi; pitää valitettavana, että poliisi teki ratsian ja pidätti kansalaisjärjestöjen aktivisteja ja ihmisoikeusaktivisteja, jotka osoittivat rauhanomaisesti mieltään vaaliprosessin puutteita vastaan;

Tadžikistan

| 56. | ilmaisee tyytyväisyytensä Tadžikistanissa vuonna 1997 päättyneen sisällissodan jälkeen tapahtuneeseen myönteiseen monipuolue- ja vallanjakojärjestelmän kehitykseen mutta panee merkille, että Tadžikistan on siitä lähtien elänyt epävakauden tilassa, ja vaikka presidentillä on nähtävästi kansan aito tuki, hän on systemaattisesti sortanut kaikkia opposition edustajia ja määrännyt tiukkoja lehdistöön ja radio-ohjelmiin kohdistuvia rajoituksia; pitää valitettavana, että maassa ei ole aitoa kansalaisyhteiskuntaa, mikä horjuttaa demokratian kehitystä tulevaisuudessa, ja korostaa, että uudistuksia on jatkettava ja ihmisoikeuksia kunnioitettava; kehottaa tähän liittyen hyväksymään kaikki tarpeelliset toimet, jotta noudatettaisiin YK:n kidutuksen vastaista kansainvälistä yleissopimusta, erityisesti saattamalla oikeuden tuomittaviksi virkamiehet, jotka ovat syyllistyneet halventavaan tai huonoon kohteluun, ja vaatii lisäksi kuolemanrangaistuksen lakkauttamista; |
| --- | --- |

56.

ilmaisee tyytyväisyytensä Tadžikistanissa vuonna 1997 päättyneen sisällissodan jälkeen tapahtuneeseen myönteiseen monipuolue- ja vallanjakojärjestelmän kehitykseen mutta panee merkille, että Tadžikistan on siitä lähtien elänyt epävakauden tilassa, ja vaikka presidentillä on nähtävästi kansan aito tuki, hän on systemaattisesti sortanut kaikkia opposition edustajia ja määrännyt tiukkoja lehdistöön ja radio-ohjelmiin kohdistuvia rajoituksia; pitää valitettavana, että maassa ei ole aitoa kansalaisyhteiskuntaa, mikä horjuttaa demokratian kehitystä tulevaisuudessa, ja korostaa, että uudistuksia on jatkettava ja ihmisoikeuksia kunnioitettava; kehottaa tähän liittyen hyväksymään kaikki tarpeelliset toimet, jotta noudatettaisiin YK:n kidutuksen vastaista kansainvälistä yleissopimusta, erityisesti saattamalla oikeuden tuomittaviksi virkamiehet, jotka ovat syyllistyneet halventavaan tai huonoon kohteluun, ja vaatii lisäksi kuolemanrangaistuksen lakkauttamista;

| 57. | on huolissaan uudesta uskontoa koskevasta lakiluonnoksesta, sillä jos se hyväksytään, se sisältää säännöksiä, jotka heikentävät uskonnollisten yhteisöjen oikeudellista asemaa ja erityisesti muiden kuin muslimiyhteisöjen mahdollisuutta saavuttaa oikeudellinen asema; panee merkille, että monet tämän lain säännöksistä ovat Tadžikistanin perustuslain ja maan hyväksymien kansainvälisten normien vastaisia; on myös huolissaan siitä, että moskeijoiden johtajien on Tadžikistanissa suoritettava uskonnollisia kokeita, ja kehottaa maan hallitusta kunnioittamaan uskonnollisten vähemmistöjen uskoa ja olemassaoloa; |
| --- | --- |

57.

on huolissaan uudesta uskontoa koskevasta lakiluonnoksesta, sillä jos se hyväksytään, se sisältää säännöksiä, jotka heikentävät uskonnollisten yhteisöjen oikeudellista asemaa ja erityisesti muiden kuin muslimiyhteisöjen mahdollisuutta saavuttaa oikeudellinen asema; panee merkille, että monet tämän lain säännöksistä ovat Tadžikistanin perustuslain ja maan hyväksymien kansainvälisten normien vastaisia; on myös huolissaan siitä, että moskeijoiden johtajien on Tadžikistanissa suoritettava uskonnollisia kokeita, ja kehottaa maan hallitusta kunnioittamaan uskonnollisten vähemmistöjen uskoa ja olemassaoloa;

| 58. | toteaa, että Tadžikistan, jolla ei ole sellaisia luonnonvaroja kuin öljyä ja kaasua, kuuluu maailman 20 köyhimmän maan joukkoon ja että naisten ja lasten riisto on erittäin vakava huolenaihe käytännöllisesti katsoen yksinomaan puuvillanviljelyä harjoittavassa maassa samoin kuin Uzbekistanissa; |
| --- | --- |

58.

toteaa, että Tadžikistan, jolla ei ole sellaisia luonnonvaroja kuin öljyä ja kaasua, kuuluu maailman 20 köyhimmän maan joukkoon ja että naisten ja lasten riisto on erittäin vakava huolenaihe käytännöllisesti katsoen yksinomaan puuvillanviljelyä harjoittavassa maassa samoin kuin Uzbekistanissa;

| 59. | kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet kumppanuus- ja yhteistyösopimusta Tadžikistanin kanssa, ratifioimaan sen mahdollisimman pian, koska tarpeettomat viivytykset voisivat sisältää lannistavan ja haitallisen viestin Tadžikistanille; aikoo itse pyrkiä hyväksymään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

59.

kannustaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet kumppanuus- ja yhteistyösopimusta Tadžikistanin kanssa, ratifioimaan sen mahdollisimman pian, koska tarpeettomat viivytykset voisivat sisältää lannistavan ja haitallisen viestin Tadžikistanille; aikoo itse pyrkiä hyväksymään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen lähitulevaisuudessa;

| 60. | kiinnittää huomion Tadžikistanissa oleviin räjähtämättömiin rypälepommeihin, vaatii niiden raivaamiseen tarvittavan rahoituksen lisäämistä ja korostaa, että kansainvälinen rypälepommit kieltävä sopimus on saatava aikaan; muistuttaa lisäksi Afganistanin ja Uzbekistanin rajalla olevista miinakentistä; kehottaa Uzbekistanin viranomaisia tekemään täysipainoista yhteistyötä miinakenttien kartoittamiseksi, ja kehottaa komissiota tukemaan tarvittavia miinanraivausohjelmia; |
| --- | --- |

60.

kiinnittää huomion Tadžikistanissa oleviin räjähtämättömiin rypälepommeihin, vaatii niiden raivaamiseen tarvittavan rahoituksen lisäämistä ja korostaa, että kansainvälinen rypälepommit kieltävä sopimus on saatava aikaan; muistuttaa lisäksi Afganistanin ja Uzbekistanin rajalla olevista miinakentistä; kehottaa Uzbekistanin viranomaisia tekemään täysipainoista yhteistyötä miinakenttien kartoittamiseksi, ja kehottaa komissiota tukemaan tarvittavia miinanraivausohjelmia;

| 61. | kehottaa EU:ta, kun otetaan huomioon Tadžikistanin asema naapurimaasta Afganistanista peräisin olevien huumeiden kauttakulkumaana, vahvistamaan tukeaan sen vastaisille toimille Tadžikistanissa heikentämättä rajojen yli käytävää kauppaa, joka on elintärkeää raja-alueiden talouskehityksen kannalta; |
| --- | --- |

61.

kehottaa EU:ta, kun otetaan huomioon Tadžikistanin asema naapurimaasta Afganistanista peräisin olevien huumeiden kauttakulkumaana, vahvistamaan tukeaan sen vastaisille toimille Tadžikistanissa heikentämättä rajojen yli käytävää kauppaa, joka on elintärkeää raja-alueiden talouskehityksen kannalta;

Turkmenistan

| 62. | panee merkille myönteisenä joskin yhä hyvin vaatimattomana merkkinä muutoksesta Turkmenistanissa uuden presidentin Gurbanguly Berdymukhammedovin tavoitteen toteuttaa suuria uudistuksia koululaitoksessa; katsoo, että EU toimii järkevästi vastatessaan Turkmenistanin avoimuuteen tehdä yhteistyötä tällä alueella; |
| --- | --- |

62.

panee merkille myönteisenä joskin yhä hyvin vaatimattomana merkkinä muutoksesta Turkmenistanissa uuden presidentin Gurbanguly Berdymukhammedovin tavoitteen toteuttaa suuria uudistuksia koululaitoksessa; katsoo, että EU toimii järkevästi vastatessaan Turkmenistanin avoimuuteen tehdä yhteistyötä tällä alueella;

| 63. | pitää myönteisenä presidentti Berdymuhammedovin päätöstä armahtaa 11 poliittista vankia, jotka oli tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin heidän vastustettuaan edesmenneen presidentti Saparmurat Nijazovin politiikkaa; kehottaa toteuttamaan lisätoimia maan kaikkien poliittisten vankien vapauttamiseksi; |
| --- | --- |

63.

pitää myönteisenä presidentti Berdymuhammedovin päätöstä armahtaa 11 poliittista vankia, jotka oli tuomittu pitkiin vankeusrangaistuksiin heidän vastustettuaan edesmenneen presidentti Saparmurat Nijazovin politiikkaa; kehottaa toteuttamaan lisätoimia maan kaikkien poliittisten vankien vapauttamiseksi;

| 64. | korostaa kuitenkin, että Turkmenistanin on saavutettava edistystä keskeisillä aloilla, jotta EU voisi edetä pitemmälle väliaikaisen sopimuksen suhteen, ja maan on muun muassa myönnettävä Punaisen ristin kansainväliselle komitealle vapaa ja esteetön pääsy, vapautettava ehdoitta kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit, poistettava kaikki hallituksen asettamat matkustusesteet ja sallittava kaikille kansalaisjärjestöille ja ihmisoikeuselimille vapaa toiminta maassa; |
| --- | --- |

64.

korostaa kuitenkin, että Turkmenistanin on saavutettava edistystä keskeisillä aloilla, jotta EU voisi edetä pitemmälle väliaikaisen sopimuksen suhteen, ja maan on muun muassa myönnettävä Punaisen ristin kansainväliselle komitealle vapaa ja esteetön pääsy, vapautettava ehdoitta kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit, poistettava kaikki hallituksen asettamat matkustusesteet ja sallittava kaikille kansalaisjärjestöille ja ihmisoikeuselimille vapaa toiminta maassa;

| 65. | kiinnittää huomiota siihen, että vakavaa ihmisoikeustilannetta on kiireellisesti parannettava, erityisesti ottaen huomioon pienten, rekisteröimättömien uskonnollisten yhteisöjen ja niiden johtajien sekä muiden vähemmistöjen vakavan tilanteen, ja vaatii, että kaikki EU:n ja Turkmenistanin suhteiden tuleva kehittäminen, johon kuuluu myös mahdollisen väliaikaisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen tekeminen samoin kuin myöhemmin tehtävä täysin toimiva kumppanuus- ja yhteistyösopimus, on kiinteästi sidottava selvään näyttöön siitä, että tällä alalla on käynnissä merkittävä kehitysprosessi, ja myös todelliset merkit siitä, että se jatkuu; |
| --- | --- |

65.

kiinnittää huomiota siihen, että vakavaa ihmisoikeustilannetta on kiireellisesti parannettava, erityisesti ottaen huomioon pienten, rekisteröimättömien uskonnollisten yhteisöjen ja niiden johtajien sekä muiden vähemmistöjen vakavan tilanteen, ja vaatii, että kaikki EU:n ja Turkmenistanin suhteiden tuleva kehittäminen, johon kuuluu myös mahdollisen väliaikaisen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen tekeminen samoin kuin myöhemmin tehtävä täysin toimiva kumppanuus- ja yhteistyösopimus, on kiinteästi sidottava selvään näyttöön siitä, että tällä alalla on käynnissä merkittävä kehitysprosessi, ja myös todelliset merkit siitä, että se jatkuu;

| 66. | on hyvin huolissaan Turkmenistanissa äskettäin puhjenneesta influenssan kaltaisesta epidemiasta, joka liittyy hyvin todennäköisesti puuvillan viljelyyn ja korjaamiseen; kehottaa komissiota tarjoamaan kehitysavun rahoitusvälineen puitteissa Turkmenistanin terveysministeriölle apua sairauden luonteen ja sen syiden selvittämiseksi ja tehokkaimpien parannuskeinojen löytämiseksi; kehottaa komissiota avustamaan Keski-Aasian maita, jotta ne voisivat vähentää torjunta-aineiden käyttöä puuvillan viljelyssä ja ottaa käyttöön ympäristöystävällisiä menetelmiä; |
| --- | --- |

66.

on hyvin huolissaan Turkmenistanissa äskettäin puhjenneesta influenssan kaltaisesta epidemiasta, joka liittyy hyvin todennäköisesti puuvillan viljelyyn ja korjaamiseen; kehottaa komissiota tarjoamaan kehitysavun rahoitusvälineen puitteissa Turkmenistanin terveysministeriölle apua sairauden luonteen ja sen syiden selvittämiseksi ja tehokkaimpien parannuskeinojen löytämiseksi; kehottaa komissiota avustamaan Keski-Aasian maita, jotta ne voisivat vähentää torjunta-aineiden käyttöä puuvillan viljelyssä ja ottaa käyttöön ympäristöystävällisiä menetelmiä;

Uzbekistan

| 67. | vahvistaa, että se tukee EU:n Uzbekistanille Andijanin joukkomurhan jälkeen määräämiä sanktioita; pitää valitettavana, että ihmisoikeustilanteen yleisen kehityksen arvioimiseksi asetettujen kriteerien suhteen on saavutettu vain rajallista kehitystä; panee merkille neuvoston 15. lokakuuta 2007 tekemän päätöksen aseidenvientikiellon jatkamisesta edelleen 12 kuukaudella ja viisumirajoitusten ehdollisesta poistamisesta alun perin kuudeksi kuukaudeksi (yhteinen kanta 2007/734/YUTP); kehottaa Uzbekistanin viranomaisia käyttämään hyväkseen tätä tarjolla olevaa tilaisuutta ja toteuttamaan konkreettisia toimia ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, maan kansainvälisten velvoitteiden kunnioittamiseksi tällä alalla ja EU:n asettamien ehtojen täyttämiseksi; |
| --- | --- |

67.

vahvistaa, että se tukee EU:n Uzbekistanille Andijanin joukkomurhan jälkeen määräämiä sanktioita; pitää valitettavana, että ihmisoikeustilanteen yleisen kehityksen arvioimiseksi asetettujen kriteerien suhteen on saavutettu vain rajallista kehitystä; panee merkille neuvoston 15. lokakuuta 2007 tekemän päätöksen aseidenvientikiellon jatkamisesta edelleen 12 kuukaudella ja viisumirajoitusten ehdollisesta poistamisesta alun perin kuudeksi kuukaudeksi (yhteinen kanta 2007/734/YUTP); kehottaa Uzbekistanin viranomaisia käyttämään hyväkseen tätä tarjolla olevaa tilaisuutta ja toteuttamaan konkreettisia toimia ihmisoikeustilanteen parantamiseksi, maan kansainvälisten velvoitteiden kunnioittamiseksi tällä alalla ja EU:n asettamien ehtojen täyttämiseksi;

| 68. | tukee ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun käynnistämistä EU:n ja Uzbekistanin välillä; kiinnittää huomiota siihen liittyviin suuriin vaikeuksiin ja korostaa, että odotukset olisi pidettävä realistisina; torjuu kaikki pyrkimykset käyttää tämän vuoropuhelun pelkkää olemassaoloa perusteena sanktioiden poistamiselle tai sille, että ihmisoikeuskysymyksien esitettäisiin nyt olevan asianmukaisesti hoidettuja; toistaa, että ainoastaan tulokset merkitsevät, ja korostaa, että Uzbekistanin sitoutuminen oikeuden ja vastuunalaisuuden takaamiseen Andijanin joukkomurhan johdosta on olennainen tekijä kaikessa tulevassa yhteistyössä EU:n kanssa; |
| --- | --- |

68.

tukee ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun käynnistämistä EU:n ja Uzbekistanin välillä; kiinnittää huomiota siihen liittyviin suuriin vaikeuksiin ja korostaa, että odotukset olisi pidettävä realistisina; torjuu kaikki pyrkimykset käyttää tämän vuoropuhelun pelkkää olemassaoloa perusteena sanktioiden poistamiselle tai sille, että ihmisoikeuskysymyksien esitettäisiin nyt olevan asianmukaisesti hoidettuja; toistaa, että ainoastaan tulokset merkitsevät, ja korostaa, että Uzbekistanin sitoutuminen oikeuden ja vastuunalaisuuden takaamiseen Andijanin joukkomurhan johdosta on olennainen tekijä kaikessa tulevassa yhteistyössä EU:n kanssa;

| 69. | kehottaa komissiota määrittämään konkreettisia velvoitteita ja toteuttamaan entistä tehokkaampia valvontamekanismeja ihmisoikeuslausekkeen ja EU:n sanktioiden lisäksi, jotta Uzbekistanin ihmisoikeustilanteessa saataisiin aikaan todellista parannusta; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota määrittämään konkreettisia velvoitteita ja toteuttamaan entistä tehokkaampia valvontamekanismeja ihmisoikeuslausekkeen ja EU:n sanktioiden lisäksi, jotta Uzbekistanin ihmisoikeustilanteessa saataisiin aikaan todellista parannusta;

| 70. | pitää myönteisenä Uzbekistanin rikosoikeudellisen järjestelmän uudistamiseen liittyvänä askeleena sitä, että maan parlamentti hyväksyi lait kuolemanrangaistuksen poistamisesta sekä tuomioistuinten toimivallasta antaa pidätysmääräyksiä; kehottaa suorittamaan rikosoikeusjärjestelmän täydellisen uudistuksen, joka edistäisi käytännössä tehokkaasti näiden uudistusten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

70.

pitää myönteisenä Uzbekistanin rikosoikeudellisen järjestelmän uudistamiseen liittyvänä askeleena sitä, että maan parlamentti hyväksyi lait kuolemanrangaistuksen poistamisesta sekä tuomioistuinten toimivallasta antaa pidätysmääräyksiä; kehottaa suorittamaan rikosoikeusjärjestelmän täydellisen uudistuksen, joka edistäisi käytännössä tehokkaasti näiden uudistusten täytäntöönpanoa;

| 71. | pitää valitettavana, että 23. joulukuuta 2007 pidetyt presidentinvaalit eivät jälleen kerran vastanneet monia Etyjin demokraattisille vaaleille asettamia vaatimuksia ja että ODIHR:n mukaan äänestys tapahtui tiukasti valvotussa poliittisessa toimintaympäristössä, joka esti todellisen opposition muodostumisen; ottaa huomioon presidentin 2. tammikuuta 2008 myöntämän armahduksen, jolla vapautettiin yli 500 vankia ja lievennettiin 900 muun vangin tuomioita, ja pitää valitettavana, että vain hyvin harvat poliittiset vangit hyötyivät armahduksesta; |
| --- | --- |

71.

pitää valitettavana, että 23. joulukuuta 2007 pidetyt presidentinvaalit eivät jälleen kerran vastanneet monia Etyjin demokraattisille vaaleille asettamia vaatimuksia ja että ODIHR:n mukaan äänestys tapahtui tiukasti valvotussa poliittisessa toimintaympäristössä, joka esti todellisen opposition muodostumisen; ottaa huomioon presidentin 2. tammikuuta 2008 myöntämän armahduksen, jolla vapautettiin yli 500 vankia ja lievennettiin 900 muun vangin tuomioita, ja pitää valitettavana, että vain hyvin harvat poliittiset vangit hyötyivät armahduksesta;

Valtion haurauden käsittely

| 72. | kehottaa EU:ta kunnioittamaan sitoumustaan parantaa panostaan vaikeisiin kumppanuuksiin ja hauraisiin valtioihin liittyen ja kehottaa sitä tukemaan valtioiden haurauden estämistä hallintouudistusten, oikeusvaltion periaatteen, korruption vastaisten toimien sekä elinkelpoisten valtion instituutioiden perustamisen avulla, jotta näitä maita voitaisiin auttaa tiettyjen perustehtävien hoitamisessa ja niiden kansalaisten tarpeisiin vastaamisessa esimerkiksi liittyen koulutukseen, terveydenhuoltoon ja kaikkiin peruspalveluihin; |
| --- | --- |

72.

kehottaa EU:ta kunnioittamaan sitoumustaan parantaa panostaan vaikeisiin kumppanuuksiin ja hauraisiin valtioihin liittyen ja kehottaa sitä tukemaan valtioiden haurauden estämistä hallintouudistusten, oikeusvaltion periaatteen, korruption vastaisten toimien sekä elinkelpoisten valtion instituutioiden perustamisen avulla, jotta näitä maita voitaisiin auttaa tiettyjen perustehtävien hoitamisessa ja niiden kansalaisten tarpeisiin vastaamisessa esimerkiksi liittyen koulutukseen, terveydenhuoltoon ja kaikkiin peruspalveluihin;

| 73. | panee merkille, että EU on sitoutunut tukemaan vahinkojen torjumista ja varautumista maissa, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille, ilmastonmuutokselle, ympäristön tilan huononemiselle ja ulkoisille taloudellisille iskuille; korostaa siksi Keski-Aasian maiden tämänhetkinen tilanne huomioon ottaen, että nämä sitoumukset on otettava täysin huomioon EU:n strategiassa; |
| --- | --- |

73.

panee merkille, että EU on sitoutunut tukemaan vahinkojen torjumista ja varautumista maissa, jotka ovat alttiita luonnonkatastrofeille, ilmastonmuutokselle, ympäristön tilan huononemiselle ja ulkoisille taloudellisille iskuille; korostaa siksi Keski-Aasian maiden tämänhetkinen tilanne huomioon ottaen, että nämä sitoumukset on otettava täysin huomioon EU:n strategiassa;

Ympäristö

| 74. | toteaa, että suuressa osassa aluetta on runsaasti luonnonvaroja, joita on kuitenkin vuosikymmenten ajan käytetty ja jalostettu teollisuuden tarpeisiin, mikä on johtanut ympäristön vakavaan saastumiseen, maaperän pilaantumiseen ja jokien ja järvien, kuten Araljärven, dramaattiseen kutistumiseen; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kazakstan on vuoden 1990 itsenäiseksi julistautumisen jälkeen kieltänyt ydinkokeet alueellaan, mutta kiinnittää huomiota siihen, että alueella olevien, huonosti ylläpidettyjen radioaktiivisen jätteen varastointipaikkojen ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan yhteistoimintaa; |
| --- | --- |

74.

toteaa, että suuressa osassa aluetta on runsaasti luonnonvaroja, joita on kuitenkin vuosikymmenten ajan käytetty ja jalostettu teollisuuden tarpeisiin, mikä on johtanut ympäristön vakavaan saastumiseen, maaperän pilaantumiseen ja jokien ja järvien, kuten Araljärven, dramaattiseen kutistumiseen; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Kazakstan on vuoden 1990 itsenäiseksi julistautumisen jälkeen kieltänyt ydinkokeet alueellaan, mutta kiinnittää huomiota siihen, että alueella olevien, huonosti ylläpidettyjen radioaktiivisen jätteen varastointipaikkojen ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan yhteistoimintaa;

| 75. | toteaa, että suuri osa alueesta käyttää paljon vesilähteitä kasteluun maanviljelyssä, mutta menettely ei ole kehittynyttä, ja se aiheuttaa valtavia ongelmia joille, järville (esimerkiksi Araljärvelle) ja muulle kehitykselle muillakin kuin ainoastaan maanviljelysalalla; suosittelee siksi, että otetaan käyttöön uutta tekniikkaa ja uusia menetelmiä maatalouden vesitalouden parantamiseksi esimerkiksi kastelukanavien entistä paremman patoamisen avulla; |
| --- | --- |

75.

toteaa, että suuri osa alueesta käyttää paljon vesilähteitä kasteluun maanviljelyssä, mutta menettely ei ole kehittynyttä, ja se aiheuttaa valtavia ongelmia joille, järville (esimerkiksi Araljärvelle) ja muulle kehitykselle muillakin kuin ainoastaan maanviljelysalalla; suosittelee siksi, että otetaan käyttöön uutta tekniikkaa ja uusia menetelmiä maatalouden vesitalouden parantamiseksi esimerkiksi kastelukanavien entistä paremman patoamisen avulla;

| 76. | ilmaisee tyytyväisyytensä niihin vaikuttaviin toimiin, joita Kirgisia on toteuttamassa ympäristönsuojelun alalla, erityisesti lukuisiin kahdenvälisiin hankkeisiin, joihin se osallistuu ja jotka tuovat Kirgisialle merkittäviä hyötyjä; |
| --- | --- |

76.

ilmaisee tyytyväisyytensä niihin vaikuttaviin toimiin, joita Kirgisia on toteuttamassa ympäristönsuojelun alalla, erityisesti lukuisiin kahdenvälisiin hankkeisiin, joihin se osallistuu ja jotka tuovat Kirgisialle merkittäviä hyötyjä;

| 77. | tukee ehdotusta, jonka mukaan Biškekiin perustetaan kaikkien Keski-Aasian maiden niin kutsuttu ”vesi- ja energia-akatemia” tarkoituksena saavuttaa asianmukainen kestävä vedenkäyttö ja vesivoima ja parantaa teknologian siirtoa, suojella biologista monimuotoisuutta ja parantaa maanviljely- ja kastelumenetelmiä; |
| --- | --- |

77.

tukee ehdotusta, jonka mukaan Biškekiin perustetaan kaikkien Keski-Aasian maiden niin kutsuttu ”vesi- ja energia-akatemia” tarkoituksena saavuttaa asianmukainen kestävä vedenkäyttö ja vesivoima ja parantaa teknologian siirtoa, suojella biologista monimuotoisuutta ja parantaa maanviljely- ja kastelumenetelmiä;

| 78. | toteaa, että Tadžikistanin ainoa runsaasti esiintyvä luonnonvara on vesi ja että koska ympäristöä säästävät vesivoimahankkeet vaativat mittavia pääomainvestointeja, ulkomaisten investointien lisääminen auttaisi Tadžikistania monipuolistamaan talouttaan ja siirtymään pois yksinomaisesta puuvillanviljelystä ja siihen liittyvistä ympäristö-, terveys- ja lapsityövoimahaitoista ja toisi suuremman taloudellisen, hyvinvointiin ja ympäristöön liittyvän hyödyn; kehottaa Tadžikistanin hallitusta työskentelemään lainsäädäntöpuitteidensa ja julkistaloutensa rakenteen sekä julkisen hallintonsa vahvistamiseksi, puuttuvan perusinfrastruktuurinsa korjaamiseksi ja laajalle levinneen korruption torjumiseksi maahan suuntautuvien investointien edistämiseksi; |
| --- | --- |

78.

toteaa, että Tadžikistanin ainoa runsaasti esiintyvä luonnonvara on vesi ja että koska ympäristöä säästävät vesivoimahankkeet vaativat mittavia pääomainvestointeja, ulkomaisten investointien lisääminen auttaisi Tadžikistania monipuolistamaan talouttaan ja siirtymään pois yksinomaisesta puuvillanviljelystä ja siihen liittyvistä ympäristö-, terveys- ja lapsityövoimahaitoista ja toisi suuremman taloudellisen, hyvinvointiin ja ympäristöön liittyvän hyödyn; kehottaa Tadžikistanin hallitusta työskentelemään lainsäädäntöpuitteidensa ja julkistaloutensa rakenteen sekä julkisen hallintonsa vahvistamiseksi, puuttuvan perusinfrastruktuurinsa korjaamiseksi ja laajalle levinneen korruption torjumiseksi maahan suuntautuvien investointien edistämiseksi;

| 79. | kehottaa käymään avointa ja tehokasta vuoropuhelua Keski-Aasian kaikkien maiden kanssa liittyen ympäristöön ja luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön ja kehottaa toteuttamaan asiat käytännössä; |
| --- | --- |

79.

kehottaa käymään avointa ja tehokasta vuoropuhelua Keski-Aasian kaikkien maiden kanssa liittyen ympäristöön ja luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön ja kehottaa toteuttamaan asiat käytännössä;

Energia

| 80. | katsoo, että EU:n on puhuttava energiapolitiikassa yhdellä äänellä, kun otetaan huomioon alueella toteutettava hankkeet, jotka ovat hyvin tärkeitä Euroopan energiansaannin kannalta; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että EU:n on puhuttava energiapolitiikassa yhdellä äänellä, kun otetaan huomioon alueella toteutettava hankkeet, jotka ovat hyvin tärkeitä Euroopan energiansaannin kannalta;

| 81. | katsoo, että Euroopan unionin Keski-Aasian-strategian yhteydessä on suuri merkitys sen energiaulkopolitiikkaan liittyvällä yhteistyöllä; tukee siksi Euroopan unionin pyrkimystä lisätä maakaasun ja öljyn tuontia Kazakstanista ja Turkmenistanista sekä monipuolistaa kuljetusreittejä; vaatii EU:n aktiivista energia-alan yhteistyötä kyseisen alueen, erityisesti Kirgisian, Tadžikistanin ja, mikäli mahdollista, Uzbekistanin kanssa, jotta voitaisiin käsitellä erityisen tärkeitä energiaan liittyviä ongelmia ja niihin liittyviä valtavia inhimillisiä ja taloudellisia kehitystarpeita, valtioiden välisiä vaikeita suhteita sekä haavoittuvaa toimitusvarmuutta; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että Euroopan unionin Keski-Aasian-strategian yhteydessä on suuri merkitys sen energiaulkopolitiikkaan liittyvällä yhteistyöllä; tukee siksi Euroopan unionin pyrkimystä lisätä maakaasun ja öljyn tuontia Kazakstanista ja Turkmenistanista sekä monipuolistaa kuljetusreittejä; vaatii EU:n aktiivista energia-alan yhteistyötä kyseisen alueen, erityisesti Kirgisian, Tadžikistanin ja, mikäli mahdollista, Uzbekistanin kanssa, jotta voitaisiin käsitellä erityisen tärkeitä energiaan liittyviä ongelmia ja niihin liittyviä valtavia inhimillisiä ja taloudellisia kehitystarpeita, valtioiden välisiä vaikeita suhteita sekä haavoittuvaa toimitusvarmuutta;

| 82. | katsoo, että Keski-Aasian ja Mustanmeren alueen entistä tehokkaampi yhteistyö energia- ja kuljetusalalla on olennaisen tärkeää EU:n edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä investoiminen vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämiseen, energiatehokkuuteen ja energian säästämiseen sekä energia-alan uusiin infrastruktuureihin samalla nykyisiä modernisoiden; tunnustaa Kazakstanin roolin johtavana taloudellisena toimijana Keski-Aasiassa, jossa tärkein kauppakumppani on EU ja jossa Kazakstan harjoittaa edistynyttä sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen modernisoinnin strategiaa; |
| --- | --- |

82.

katsoo, että Keski-Aasian ja Mustanmeren alueen entistä tehokkaampi yhteistyö energia- ja kuljetusalalla on olennaisen tärkeää EU:n edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä investoiminen vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämiseen, energiatehokkuuteen ja energian säästämiseen sekä energia-alan uusiin infrastruktuureihin samalla nykyisiä modernisoiden; tunnustaa Kazakstanin roolin johtavana taloudellisena toimijana Keski-Aasiassa, jossa tärkein kauppakumppani on EU ja jossa Kazakstan harjoittaa edistynyttä sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen modernisoinnin strategiaa;

| 83. | katsoo, että EU:n tulisi edistää alueen luonnonvarojen vastuullista ja kestävää käyttöä muun muassa tukemalla tulojen avoimuutta tukemalla valtioiden ja valtioista riippumattomien järjestöjen osallistumista kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaan aloitteeseen tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

83.

katsoo, että EU:n tulisi edistää alueen luonnonvarojen vastuullista ja kestävää käyttöä muun muassa tukemalla tulojen avoimuutta tukemalla valtioiden ja valtioista riippumattomien järjestöjen osallistumista kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaan aloitteeseen tarpeen mukaan;

| 84. | pyytää kiinnittämään erityistä huomiota hankkeisiin, joilla yhdistetään Keski-Aasian öljy- ja kaasukenttiä ja jakelujärjestelmä Euroopan unioniin kulkeviin putkiin, sekä Nabuccon putken kaltaisiin tuleviin hankkeisiin; |
| --- | --- |

84.

pyytää kiinnittämään erityistä huomiota hankkeisiin, joilla yhdistetään Keski-Aasian öljy- ja kaasukenttiä ja jakelujärjestelmä Euroopan unioniin kulkeviin putkiin, sekä Nabuccon putken kaltaisiin tuleviin hankkeisiin;

*

* *

| 85. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, EU:n Keski-Aasian erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjille sekä Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin presidenteille, hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

85.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, EU:n Keski-Aasian erityisedustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Etyjille sekä Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin presidenteille, hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 313 E, 20.12.2006, s. 466.

(2)  EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 416.

(3)  EUVL C 92 E, 20.4.2006, s. 390.

(4)  EUVL L 340, 16.11.2004, s. 2.

(5)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma Euroopan unionin kehityspolitiikasta: ”Eurooppalainen konsensus” (EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1).

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0413.

(7)  EUVL L 299, 16.11.2005, s. 23, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1). Ks. myös neuvoston yhteinen kanta 2005/792/YUTP, vahvistettu 14. marraskuuta 2005, Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 299, 16.11.2005, s. 72).

(8)  Ks. neuvoston yhteinen kanta 2007/734/YUTP, vahvistettu 13. marraskuuta 2007, Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 295, 14.11.2007, s. 34).

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18. joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).

---

Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/63

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Yhteisön oikeuden soveltamisen valvonta (2005)

P6_TA(2008)0060

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 komission 23. vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (2005) (2006/2271(INI))

2009/C 184 E/09

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission 23. vuosikertomuksen yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta (KOM(2006)0416),

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SEC(2006)0999 ja SEC(2006)1005),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (KOM(2007)0502),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan ja 112 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön ja vetoomusvaliokunnan lausunnon (A6-0462/2007),

| A. | katsoo, että EU:n eri alojen politiikan tehokkuuteen vaikuttaa suuresti täytäntöönpanon laatu kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla; toteaa, että on valvottava ja seurattava tarkkaan, miten jäsenvaltiot noudattava yhteisön oikeutta, jotta voidaan varmistua lainsäädännön myönteisistä vaikutuksista kansalaisten jokapäiväiseen elämään, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että EU:n eri alojen politiikan tehokkuuteen vaikuttaa suuresti täytäntöönpanon laatu kansallisella, alueellisella ja paikallistasolla; toteaa, että on valvottava ja seurattava tarkkaan, miten jäsenvaltiot noudattava yhteisön oikeutta, jotta voidaan varmistua lainsäädännön myönteisistä vaikutuksista kansalaisten jokapäiväiseen elämään,

| B. | toteaa, että yhteisön oikeuden rikkomistapauksia koskevien kanteluiden määrä osoittaa unionin kansalaisten osallistuvan merkittävällä tavalla oikeuden soveltamiseen ja että EU:n toimielinten kyky vastata asianmukaisesti kansalaisten huoliin on tärkeää Euroopan unionin uskottavuuden kannalta, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että yhteisön oikeuden rikkomistapauksia koskevien kanteluiden määrä osoittaa unionin kansalaisten osallistuvan merkittävällä tavalla oikeuden soveltamiseen ja että EU:n toimielinten kyky vastata asianmukaisesti kansalaisten huoliin on tärkeää Euroopan unionin uskottavuuden kannalta,

| C. | huomauttaa, että komissiolla on mahdollisuus mukauttaa keinoja, joita se käyttää suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti, ja tehdä uudistuksia, joilla parannetaan yhteisön oikeuden soveltamista, |
| --- | --- |

C.

huomauttaa, että komissiolla on mahdollisuus mukauttaa keinoja, joita se käyttää suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti, ja tehdä uudistuksia, joilla parannetaan yhteisön oikeuden soveltamista,

Vuosikertomus 2005 ja Euroopan parlamentin päätöslauselman seuranta

| 1. | toteaa, että komission aloittamien rikkomismenettelyjen määrä on viime vuosina enimmäkseen lisääntynyt, ja vuonna 2003 (EU 15) rikkomistapauksia havaittiin 2 709; toteaa lisäksi, että havaittujen rikkomistapausten määrä laski rajusti vuonna 2004 (563 tapauksella) mutta kasvoi jälleen vuonna 2005 (EU 25) 2 653 tapaukseen yltämättä kuitenkaan vuoden 2003 tasolle; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että komission aloittamien rikkomismenettelyjen määrä on viime vuosina enimmäkseen lisääntynyt, ja vuonna 2003 (EU 15) rikkomistapauksia havaittiin 2 709; toteaa lisäksi, että havaittujen rikkomistapausten määrä laski rajusti vuonna 2004 (563 tapauksella) mutta kasvoi jälleen vuonna 2005 (EU 25) 2 653 tapaukseen yltämättä kuitenkaan vuoden 2003 tasolle;

| 2. | panee merkille, että kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisellä ei näytä siten olleen vaikutusta kirjattujen rikkomistapausten määrään, ja pyytää komissiolta selkeää selitystä sekä varmuutta siihen, ettei tämä johdu valitusten kirjaamatta jättämisestä tai rikkomistapausten käsittelyyn komission sisäisesti osoitettujen resurssien puutteesta tai poliittisesta päätöksestä suhtautua sallivammin kyseisiä jäsenvaltioita kohtaan; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisellä ei näytä siten olleen vaikutusta kirjattujen rikkomistapausten määrään, ja pyytää komissiolta selkeää selitystä sekä varmuutta siihen, ettei tämä johdu valitusten kirjaamatta jättämisestä tai rikkomistapausten käsittelyyn komission sisäisesti osoitettujen resurssien puutteesta tai poliittisesta päätöksestä suhtautua sallivammin kyseisiä jäsenvaltioita kohtaan;

| 3. | on tyytyväinen useimpien asiasta vastaavien pääosastojen halukkuuteen antaa tietoja omalla alallaan rikkomistapausten käsittelyyn osoitetuista resursseista sekä rikkomismenettelyjen edistymisestä; panee merkille, että kullakin pääosastolla on oma tapansa käsitellä yhteisön oikeuden soveltamista ja jakaa resursseja eikä ole olemassa täsmällistä yleiskatsausta tai julkista yleisarviointia eri toimintatapojen toimivuudesta; |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen useimpien asiasta vastaavien pääosastojen halukkuuteen antaa tietoja omalla alallaan rikkomistapausten käsittelyyn osoitetuista resursseista sekä rikkomismenettelyjen edistymisestä; panee merkille, että kullakin pääosastolla on oma tapansa käsitellä yhteisön oikeuden soveltamista ja jakaa resursseja eikä ole olemassa täsmällistä yleiskatsausta tai julkista yleisarviointia eri toimintatapojen toimivuudesta;

| 4. | sitoutuu tukemaan komissiota osoittamalla lisää talousarviomäärärahoja resurssien lisäämistä varten, kuten useimmat asianomaisista pääosastoista ovat pyytäneet; |
| --- | --- |

4.

sitoutuu tukemaan komissiota osoittamalla lisää talousarviomäärärahoja resurssien lisäämistä varten, kuten useimmat asianomaisista pääosastoista ovat pyytäneet;

| 5. | pitää hyvänä sitä, että jotkut pääosastot ovat kehittäneet erityisjärjestelyitä, joilla täydennetään rikkomismenettelyjä ja varmistetaan yhteisön oikeuden soveltamisen tehokas valvonta ja vakiinnuttaminen; panee merkille, että vuoden 2002 sähköistä viestintää koskevassa sääntelykehyksessä vahvistettiin kansallisten lainsäädäntötoimien luonnoksista ilmoitettaessa käytettävät menettelyt, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission yhteistoiminnan lyhyen ajan kuluessa; kehottaa komissiota harkitsemaan tämän ennaltaehkäisevän mekanismin järjestelmällistä soveltamista muilla aloilla; |
| --- | --- |

5.

pitää hyvänä sitä, että jotkut pääosastot ovat kehittäneet erityisjärjestelyitä, joilla täydennetään rikkomismenettelyjä ja varmistetaan yhteisön oikeuden soveltamisen tehokas valvonta ja vakiinnuttaminen; panee merkille, että vuoden 2002 sähköistä viestintää koskevassa sääntelykehyksessä vahvistettiin kansallisten lainsäädäntötoimien luonnoksista ilmoitettaessa käytettävät menettelyt, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten ja komission yhteistoiminnan lyhyen ajan kuluessa; kehottaa komissiota harkitsemaan tämän ennaltaehkäisevän mekanismin järjestelmällistä soveltamista muilla aloilla;

| 6. | katsoo, että hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken, esimerkiksi komission yhteisön oikeuden soveltamisen helpottamiseksi järjestämien ”pakettikokousten” ja lainsäädännön täytäntöönpanoseminaarien muodossa, olisi kannustettava; kehottaa komissiota pohtimaan, miten Euroopan parlamentti voisi osallistua näihin prosesseihin; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden kesken, esimerkiksi komission yhteisön oikeuden soveltamisen helpottamiseksi järjestämien ”pakettikokousten” ja lainsäädännön täytäntöönpanoseminaarien muodossa, olisi kannustettava; kehottaa komissiota pohtimaan, miten Euroopan parlamentti voisi osallistua näihin prosesseihin;

| 7. | on tyytyväinen joidenkin komission pääosastojen – erityisesti ympäristöasioiden pääosaston – ponnisteluihin yhteisön oikeuden noudattamisen valvonnan parantamiseksi oman alansa direktiivien osalta, mutta on tyytymätön komission vastaukseen yhteisön oikeuden noudattamista koskevien tutkimusten luottamuksellisuudesta; kehottaa jälleen kerran komissiota julkaisemaan WWW-sivustollaan eri pääosastojen pyytämät tutkimukset, joissa arvioidaan, miten hyvin kansalliset täytäntöönpanotoimet vastaavat yhteisön lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen joidenkin komission pääosastojen – erityisesti ympäristöasioiden pääosaston – ponnisteluihin yhteisön oikeuden noudattamisen valvonnan parantamiseksi oman alansa direktiivien osalta, mutta on tyytymätön komission vastaukseen yhteisön oikeuden noudattamista koskevien tutkimusten luottamuksellisuudesta; kehottaa jälleen kerran komissiota julkaisemaan WWW-sivustollaan eri pääosastojen pyytämät tutkimukset, joissa arvioidaan, miten hyvin kansalliset täytäntöönpanotoimet vastaavat yhteisön lainsäädäntöä;

| 8. | panee tyytyväisenä merkille, että vuosikertomuksessa ja sen liitteissä vetoomuksiin liittyviä rikkomisia on käsitelty ensi kertaa erikseen ja yksityiskohtaisesti; |
| --- | --- |

8.

panee tyytyväisenä merkille, että vuosikertomuksessa ja sen liitteissä vetoomuksiin liittyviä rikkomisia on käsitelty ensi kertaa erikseen ja yksityiskohtaisesti;

| 9. | rohkaisee käytäntöön, jossa eri jäsenvaltioihin lähetetään tiedonhankintavaltuuskuntia vetoomusten esittäjien esiin tuomien kysymysten tutkimiseksi; katsoo, että tämä on käytännönläheinen tapa ratkaista ongelmia suoraan jäsenvaltioiden kanssa kansalaisten eduksi; katsoo, että tällaiset tiedonhankintamatkat ovat erittäin tarpeellisia, kun otetaan huomioon komission puutteelliset ”tarkastusvaltuudet” yhteisön oikeuden käytännön soveltamisen todentamiseksi, esimerkiksi ympäristöalalla; |
| --- | --- |

9.

rohkaisee käytäntöön, jossa eri jäsenvaltioihin lähetetään tiedonhankintavaltuuskuntia vetoomusten esittäjien esiin tuomien kysymysten tutkimiseksi; katsoo, että tämä on käytännönläheinen tapa ratkaista ongelmia suoraan jäsenvaltioiden kanssa kansalaisten eduksi; katsoo, että tällaiset tiedonhankintamatkat ovat erittäin tarpeellisia, kun otetaan huomioon komission puutteelliset ”tarkastusvaltuudet” yhteisön oikeuden käytännön soveltamisen todentamiseksi, esimerkiksi ympäristöalalla;

| 10. | panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen sisällyttää tuleviin lainsäädäntöehdotuksiin myös kansalaisille tai kansoille osoitetut selittävät yhteenvedot, ja pyytää konkreettisia esimerkkejä tällaisista yhteenvedoista sekä selkeän vahvistuksen siitä, että ne muodostavat kiinteän osan kyseistä säädöstä, kuten Euroopan parlamentin 16. toukokuuta 2006 komission 21. ja 22. vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen seurannasta (2003–2004) antaman päätöslauselman (1) 19 kohdassa ehdotetaan; |
| --- | --- |

10.

panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen sisällyttää tuleviin lainsäädäntöehdotuksiin myös kansalaisille tai kansoille osoitetut selittävät yhteenvedot, ja pyytää konkreettisia esimerkkejä tällaisista yhteenvedoista sekä selkeän vahvistuksen siitä, että ne muodostavat kiinteän osan kyseistä säädöstä, kuten Euroopan parlamentin 16. toukokuuta 2006 komission 21. ja 22. vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen seurannasta (2003–2004) antaman päätöslauselman (1) 19 kohdassa ehdotetaan;

| 11. | katsoo, että komission olisi toimittava ennakoivammin seuratessaan kansallisia tapahtumia, jotka voivat johtaa yhteisön oikeuden rikkomiseen; kehottaa näin ollen komissiota käyttämään paremmin hyväkseen edustustojaan rikkomisten estämisessä tai korjaamisessa; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että komission olisi toimittava ennakoivammin seuratessaan kansallisia tapahtumia, jotka voivat johtaa yhteisön oikeuden rikkomiseen; kehottaa näin ollen komissiota käyttämään paremmin hyväkseen edustustojaan rikkomisten estämisessä tai korjaamisessa;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteisön lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä enemmän kuin sen pelkän muodollisen voimaansaattamisen ja välttämään mahdollisimman paljon direktiivien hajanaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta lainsäädännöstä tulisi yksinkertaisempaa ja avoimempaa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteisön lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä enemmän kuin sen pelkän muodollisen voimaansaattamisen ja välttämään mahdollisimman paljon direktiivien hajanaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta lainsäädännöstä tulisi yksinkertaisempaa ja avoimempaa;

| 13. | on tyytyväinen siihen, että komissio tarttui edellä mainitussa tiedonannossaan ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” muutamiin niistä pääasiallisista menettelytapakysymyksistä, jotka Euroopan parlamentti otti esiin 16. toukokuuta 2006 antamassaan edellä mainitussa päätöslauselmassa; panee kuitenkin merkille, että joitain tärkeitä kysymyksiä on vielä käsittelemättä eikä niihin saatu tyhjentävää vastausta: rikkomistapausten käsittelyyn osoitetut resurssit, rikkomismenettelyn pituus, EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan hyvin vähäinen käyttö ja ensisijaisuusperusteiden soveltamisen arviointi; pyytää komissiolta vastausta näihin tärkeisiin kysymyksiin toukokuuhun 2008 mennessä; |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen siihen, että komissio tarttui edellä mainitussa tiedonannossaan ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” muutamiin niistä pääasiallisista menettelytapakysymyksistä, jotka Euroopan parlamentti otti esiin 16. toukokuuta 2006 antamassaan edellä mainitussa päätöslauselmassa; panee kuitenkin merkille, että joitain tärkeitä kysymyksiä on vielä käsittelemättä eikä niihin saatu tyhjentävää vastausta: rikkomistapausten käsittelyyn osoitetut resurssit, rikkomismenettelyn pituus, EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan hyvin vähäinen käyttö ja ensisijaisuusperusteiden soveltamisen arviointi; pyytää komissiolta vastausta näihin tärkeisiin kysymyksiin toukokuuhun 2008 mennessä;

Komission tiedonanto ”Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen” (2007)

| 14. | pitää myönteisenä, että komissio korostaa edellä mainitussa tiedonannossaan yhteisön oikeuden soveltamisen merkitystä ja ottaa sen asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

14.

pitää myönteisenä, että komissio korostaa edellä mainitussa tiedonannossaan yhteisön oikeuden soveltamisen merkitystä ja ottaa sen asianmukaisesti huomioon;

| 15. | toteaa, että vetoomusten käsittelyssä on ilmennyt rakenteellisia heikkouksia tavassa, jolla jäsenvaltiot panevat täytäntöön yhteisön oikeuden eri normeja; katsoo, että yhteisön oikeuden johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus edellyttävät, että yhteisön oikeuden rikkomiset on aina vietävä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ainakin kansallisesti merkittävissä tapauksissa, jotka ovat ennakkotapauksia kansallisen oikeuskäytännön ja tulevien käytäntöjen kannalta; katsoo, että komission johdonmukainen toiminta tässä yhteydessä voisi vähentää huomattavasti kansalaisten tarvetta tehdä kanteluita komissiolle ja esittää vetoomuksia parlamentille samanlaisista kysymyksistä; |
| --- | --- |

15.

toteaa, että vetoomusten käsittelyssä on ilmennyt rakenteellisia heikkouksia tavassa, jolla jäsenvaltiot panevat täytäntöön yhteisön oikeuden eri normeja; katsoo, että yhteisön oikeuden johdonmukaisuus ja yhdenmukaisuus edellyttävät, että yhteisön oikeuden rikkomiset on aina vietävä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen ainakin kansallisesti merkittävissä tapauksissa, jotka ovat ennakkotapauksia kansallisen oikeuskäytännön ja tulevien käytäntöjen kannalta; katsoo, että komission johdonmukainen toiminta tässä yhteydessä voisi vähentää huomattavasti kansalaisten tarvetta tehdä kanteluita komissiolle ja esittää vetoomuksia parlamentille samanlaisista kysymyksistä;

| 16. | huomauttaa, että suurin este rikkomismenettelyn (EY:n perustamissopimuksen 226 ja 228 artikla) tehokkuudelle on yhä menettelyn pituus ja 228 artiklan vähäinen käyttö; painottaa, että komission ehdottamia aikarajoja tapauksissa, joissa on jätetty ilmoittamatta toimet direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä (enintään 12 kuukautta virallisen ilmoituksen lähettämisestä asian ratkaisemiseen tai viemiseen yhteisöjen tuomioistuimeen), sekä menettelyissä tuomioistuimen aiemman tuomion noudattamisen varmistamiseksi (12–24 kuukautta) ei missään tapauksessa pidä ylittää, ja kehottaa siksi komissiota seuraamaan rikkomismenettelyjen etenemistä tämän määräajan puitteissa ja ilmoittamaan siitä niille kansalaisille, joita asia koskee; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että suurin este rikkomismenettelyn (EY:n perustamissopimuksen 226 ja 228 artikla) tehokkuudelle on yhä menettelyn pituus ja 228 artiklan vähäinen käyttö; painottaa, että komission ehdottamia aikarajoja tapauksissa, joissa on jätetty ilmoittamatta toimet direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä (enintään 12 kuukautta virallisen ilmoituksen lähettämisestä asian ratkaisemiseen tai viemiseen yhteisöjen tuomioistuimeen), sekä menettelyissä tuomioistuimen aiemman tuomion noudattamisen varmistamiseksi (12–24 kuukautta) ei missään tapauksessa pidä ylittää, ja kehottaa siksi komissiota seuraamaan rikkomismenettelyjen etenemistä tämän määräajan puitteissa ja ilmoittamaan siitä niille kansalaisille, joita asia koskee;

| 17. | kehottaa komissiota osoittamaan enemmän tarmokkuutta EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisessa yhteisöjen tuomioistuimen antamien tuomioiden asianmukaisen noudattamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota osoittamaan enemmän tarmokkuutta EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisessa yhteisöjen tuomioistuimen antamien tuomioiden asianmukaisen noudattamisen varmistamiseksi;

| 18. | pitää hyvänä komission aikeita muuttaa nykyisiä työmenetelmiä meneillään olevien menettelyiden käsittelyn ja hallinnoinnin priorisoimiseksi ja nopeuttamiseksi sekä saada jäsenvaltiot sitoutumaan ja osallistumaan niihin virallisesti; panee merkille, että ehdotetussa uudessa työmenetelmässä komission vastaanottamat tiedustelut ja valitukset toimitetaan asianomaiseen jäsenvaltioon ”jos asia edellyttää jäsenvaltion selvitystä tosiasioista tai oikeudellisesta kannasta (...). (...) jäsenvaltiolle annettaisiin nopea määräaika tarvittavien selvitysten, tietojen ja ratkaisujen antamiseen suoraan kansalaiselle tai yritykselle, ja se ilmoittaisi näistä komissiolle” (2); |
| --- | --- |

18.

pitää hyvänä komission aikeita muuttaa nykyisiä työmenetelmiä meneillään olevien menettelyiden käsittelyn ja hallinnoinnin priorisoimiseksi ja nopeuttamiseksi sekä saada jäsenvaltiot sitoutumaan ja osallistumaan niihin virallisesti; panee merkille, että ehdotetussa uudessa työmenetelmässä komission vastaanottamat tiedustelut ja valitukset toimitetaan asianomaiseen jäsenvaltioon ”jos asia edellyttää jäsenvaltion selvitystä tosiasioista tai oikeudellisesta kannasta (...). (...) jäsenvaltiolle annettaisiin nopea määräaika tarvittavien selvitysten, tietojen ja ratkaisujen antamiseen suoraan kansalaiselle tai yritykselle, ja se ilmoittaisi näistä komissiolle” (2);

| 19. | huomauttaa, että komissio on usein viime kädessä ainoa elin, jonka puoleen kansalaiset voivat kääntyä kannellakseen yhteisön oikeuden noudattamatta jättämisestä; on siksi huolissaan siitä, että jos asia palautetaan käsiteltäväksi asianomaiselle jäsenvaltiolle (joka alun perin on vastuussa yhteisön oikeuden virheellisestä soveltamisesta), uusi työmenetelmä saattaa johtaa siihen, että komissiolle EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan nojalla perussopimusten valvojana kuuluva vastuu huolehtia yhteisön oikeuden noudattamisesta heikkenee; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että komissio on usein viime kädessä ainoa elin, jonka puoleen kansalaiset voivat kääntyä kannellakseen yhteisön oikeuden noudattamatta jättämisestä; on siksi huolissaan siitä, että jos asia palautetaan käsiteltäväksi asianomaiselle jäsenvaltiolle (joka alun perin on vastuussa yhteisön oikeuden virheellisestä soveltamisesta), uusi työmenetelmä saattaa johtaa siihen, että komissiolle EY:n perustamissopimuksen 211 artiklan nojalla perussopimusten valvojana kuuluva vastuu huolehtia yhteisön oikeuden noudattamisesta heikkenee;

| 20. | panee merkille komission ilmoituksen, jonka mukaan uusi työmenetelmä ei korvaa rikkomismenettelyä ja että se sitoutuu soveltamaan sitä ainoastaan rikkomismenettelyä edeltävässä vaiheessa tarkan aikataulun ja tiukkojen määräaikojen mukaisesti; |
| --- | --- |

20.

panee merkille komission ilmoituksen, jonka mukaan uusi työmenetelmä ei korvaa rikkomismenettelyä ja että se sitoutuu soveltamaan sitä ainoastaan rikkomismenettelyä edeltävässä vaiheessa tarkan aikataulun ja tiukkojen määräaikojen mukaisesti;

| 21. | pyytää komissiota varmistamaan, että uusi työmenetelmä ei heikennä kantelijalle nykyisin annettavia menettelyllisiä takeita, ja palauttaa komission mieleen, että Euroopan oikeusasiamiehen päätösten mukaan kantelun kirjaamatta jättämisessä on kyse hallinnollisesta epäkohdasta; huomauttaa, että kanteluna olisi siksi pidettävä mitä tahansa yhteydenottoa, jossa todennäköisesti tuodaan esiin yhteisön oikeuden rikkominen tai joka luokitellaan muuten kanteluksi; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota varmistamaan, että uusi työmenetelmä ei heikennä kantelijalle nykyisin annettavia menettelyllisiä takeita, ja palauttaa komission mieleen, että Euroopan oikeusasiamiehen päätösten mukaan kantelun kirjaamatta jättämisessä on kyse hallinnollisesta epäkohdasta; huomauttaa, että kanteluna olisi siksi pidettävä mitä tahansa yhteydenottoa, jossa todennäköisesti tuodaan esiin yhteisön oikeuden rikkominen tai joka luokitellaan muuten kanteluksi;

| 22. | korostaa, että on tärkeää, että komissio pitää kantelijan ajan tasalla kaiken jäsenvaltioiden kanssa kantelusta käydyn kirjeenvaihdon olennaisesta sisällöstä koko menettelyn ajan ja erityisesti rikkomismenettelyä edeltävässä vaiheessa, mikäli sovelletaan uutta työmenetelmää; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että on tärkeää, että komissio pitää kantelijan ajan tasalla kaiken jäsenvaltioiden kanssa kantelusta käydyn kirjeenvaihdon olennaisesta sisällöstä koko menettelyn ajan ja erityisesti rikkomismenettelyä edeltävässä vaiheessa, mikäli sovelletaan uutta työmenetelmää;

| 23. | katsoo, että komission nykyisten menettelyjä koskevien sisäisten käsikirjojen eräiden osien soveltamisen keskeyttäminen on arveluttavaa, koska kaikki jäsenvaltiot ja kaikki alat eivät osallistu pilottihankkeeseen eikä uusi työmenetelmä ole vielä täysin käyttövalmis; katsoo tämän voivan aiheuttaa epäselvyyksiä sovellettavien menettelyiden suhteen sekä sisäisesti että kansalaisten osalta, etenkin kun on kyse samanlaisista eri jäsenvaltioissa tehdyistä rikkomisista; vaatii saada tutustua kyseisiin menettelyjä koskeviin sisäisiin käsikirjoihin; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että komission nykyisten menettelyjä koskevien sisäisten käsikirjojen eräiden osien soveltamisen keskeyttäminen on arveluttavaa, koska kaikki jäsenvaltiot ja kaikki alat eivät osallistu pilottihankkeeseen eikä uusi työmenetelmä ole vielä täysin käyttövalmis; katsoo tämän voivan aiheuttaa epäselvyyksiä sovellettavien menettelyiden suhteen sekä sisäisesti että kansalaisten osalta, etenkin kun on kyse samanlaisista eri jäsenvaltioissa tehdyistä rikkomisista; vaatii saada tutustua kyseisiin menettelyjä koskeviin sisäisiin käsikirjoihin;

| 24. | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan on tärkeää osoittaa voimavaroja vaatimustenmukaisuuden arviointeihin, mutta katsoo kuitenkin, että rikkomisten käsittelyyn on saatava lisää henkilöstövoimavaroja; on erityisen huolissaan siitä mahdollisuudesta, että rikkomisten väheneminen laajentumisen jälkeen saattoi todella johtua EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukaiseen seurantaan tarvittavien varojen riittämättömyydestä; pyytää komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille eritellyt tiedot niiden virkojen ja varojen määrästä, jotka osoitetaan vuoden 2008 talousarviossa nimenomaisesti rikkomisten käsittelyyn; |
| --- | --- |

24.

yhtyy näkemykseen, jonka mukaan on tärkeää osoittaa voimavaroja vaatimustenmukaisuuden arviointeihin, mutta katsoo kuitenkin, että rikkomisten käsittelyyn on saatava lisää henkilöstövoimavaroja; on erityisen huolissaan siitä mahdollisuudesta, että rikkomisten väheneminen laajentumisen jälkeen saattoi todella johtua EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukaiseen seurantaan tarvittavien varojen riittämättömyydestä; pyytää komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille eritellyt tiedot niiden virkojen ja varojen määrästä, jotka osoitetaan vuoden 2008 talousarviossa nimenomaisesti rikkomisten käsittelyyn;

| 25. | pitää tervetulleena komission ehdotusta, että vuonna 2008 järjestetään uuden työmenetelmän testaamiseksi pilottihanke; on kuitenkin huolissaan siitä mahdollisuudesta, että pilottihankkeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä saattaa kehittyä epäjohdonmukaisuuksia ja epäselvyyksiä, koska uuden työmenetelmän käyttöönotosta johtuva sisäisen menettelyn soveltamisen keskeyttäminen koskee kaikkia tapauksia; |
| --- | --- |

25.

pitää tervetulleena komission ehdotusta, että vuonna 2008 järjestetään uuden työmenetelmän testaamiseksi pilottihanke; on kuitenkin huolissaan siitä mahdollisuudesta, että pilottihankkeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden välillä saattaa kehittyä epäjohdonmukaisuuksia ja epäselvyyksiä, koska uuden työmenetelmän käyttöönotosta johtuva sisäisen menettelyn soveltamisen keskeyttäminen koskee kaikkia tapauksia;

| 26. | pyytää komissiota kohdistamaan pilottihankkeen jäsenvaltioihin, joissa yhteisön oikeuden soveltaminen on ongelmallista, koska kansalliset viranomaiset, erityisesti alue- ja paikallistasolla, ovat haluttomia yhteistyöhön; pyytää komissiota tarkastamaan pilottihankkeessa, tarvitsevatko komissio ja sen yksiköt uuden työmenetelmän käyttöönoton jälkeen lisää resursseja kanteluiden käsittelyä ja hallinnointia varten; |
| --- | --- |

26.

pyytää komissiota kohdistamaan pilottihankkeen jäsenvaltioihin, joissa yhteisön oikeuden soveltaminen on ongelmallista, koska kansalliset viranomaiset, erityisesti alue- ja paikallistasolla, ovat haluttomia yhteistyöhön; pyytää komissiota tarkastamaan pilottihankkeessa, tarvitsevatko komissio ja sen yksiköt uuden työmenetelmän käyttöönoton jälkeen lisää resursseja kanteluiden käsittelyä ja hallinnointia varten;

| 27. | ottaen huomioon, että kansalaisten ja yritysten tekemien vetoomusten ja kanteluiden avulla voidaan helpommin havaita huomattavia määriä rikkomisia, ja useiden ongelmanratkaisuelinten puoleen kääntymisestä aiheutuvien sekaannuksien välttämiseksi kehottaa komissiota tutkimaan ohjeiden selkiyttämistä tai sähköisen yhden luukun järjestelmän luomista kansalaisten avustamiseksi; |
| --- | --- |

27.

ottaen huomioon, että kansalaisten ja yritysten tekemien vetoomusten ja kanteluiden avulla voidaan helpommin havaita huomattavia määriä rikkomisia, ja useiden ongelmanratkaisuelinten puoleen kääntymisestä aiheutuvien sekaannuksien välttämiseksi kehottaa komissiota tutkimaan ohjeiden selkiyttämistä tai sähköisen yhden luukun järjestelmän luomista kansalaisten avustamiseksi;

| 28. | pitää hyvänä komission päätöstä tehdä ”menettelyn useimmissa vaiheissa päätöksiä useammin, jotta asia etenisi nopeasti”; panee merkille, että komissio pitää vuosittain neljä virallista kokousta, joissa tehdään rikkomismenettelyjä koskevia päätöksiä, ja pitää myönteisenä komission päätöstä ratkaista rikkomisasiat aikaisempaa tiheämmin väliajoin; pahoittelee, ettei tiedonannossa määritellä tiukempia poliittisia ja organisatorisia toimia uusien sitoumusten tueksi; |
| --- | --- |

28.

pitää hyvänä komission päätöstä tehdä ”menettelyn useimmissa vaiheissa päätöksiä useammin, jotta asia etenisi nopeasti”; panee merkille, että komissio pitää vuosittain neljä virallista kokousta, joissa tehdään rikkomismenettelyjä koskevia päätöksiä, ja pitää myönteisenä komission päätöstä ratkaista rikkomisasiat aikaisempaa tiheämmin väliajoin; pahoittelee, ettei tiedonannossa määritellä tiukempia poliittisia ja organisatorisia toimia uusien sitoumusten tueksi;

| 29. | pahoittelee, että komissio ei ole täyttänyt vuoden 2002 tiedonannossaan yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkaammasta valvonnasta antamaansa sitoumusta, jonka mukaan ”Ensisijaisuusperusteiden soveltamista arvioidaan vuosittain samassa yhteydessä kun keskustellaan vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta” (3); on tyytyväinen uuteen sitoumukseen, jonka mukaan komissio ”kuvaa ja selvittää näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvää toimintaansa vuodesta 2008 alkaen vuosikertomuksissaan” (4); |
| --- | --- |

29.

pahoittelee, että komissio ei ole täyttänyt vuoden 2002 tiedonannossaan yhteisön lainsäädännön soveltamisen tehokkaammasta valvonnasta antamaansa sitoumusta, jonka mukaan ”Ensisijaisuusperusteiden soveltamista arvioidaan vuosittain samassa yhteydessä kun keskustellaan vuosikertomuksesta yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnasta” (3); on tyytyväinen uuteen sitoumukseen, jonka mukaan komissio ”kuvaa ja selvittää näihin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvää toimintaansa vuodesta 2008 alkaen vuosikertomuksissaan” (4);

| 30. | toteaa, että Euroopan parlamentille esitetään edelleen vetoomuksia, joissa väitetään jäsenvaltioiden rikkovan jatkuvasti vetoomuksen esittäjien ihmis- ja perusoikeuksia ja syvästi pahoittelee, että yhteisön aineellisessa oikeudessa vahvistettujen ihmisoikeuksien tai perusvapauksien loukkauksia ei ole otettu uuteen luetteloon ensisijaisuusperusteista; muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa parlamentille annetaan toimivalta käynnistää kyseisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa mainittu menettely; |
| --- | --- |

30.

toteaa, että Euroopan parlamentille esitetään edelleen vetoomuksia, joissa väitetään jäsenvaltioiden rikkovan jatkuvasti vetoomuksen esittäjien ihmis- ja perusoikeuksia ja syvästi pahoittelee, että yhteisön aineellisessa oikeudessa vahvistettujen ihmisoikeuksien tai perusvapauksien loukkauksia ei ole otettu uuteen luetteloon ensisijaisuusperusteista; muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa parlamentille annetaan toimivalta käynnistää kyseisen sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa mainittu menettely;

| 31. | kehottaa painokkaasti komissiota soveltamaan periaatetta, jonka mukaan kaikki yhteydenotot, joissa todennäköisesti tuodaan esiin todellinen yhteisön oikeuden rikkomus, olisi kirjattava kanteluksi, elleivät niitä koske tiedonannossa ”Kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa” olevan liitteen 3 kohdassa tarkoitetut poikkeusolosuhteet (5); panee merkille, että Euroopan oikeusasiamies totesi vastikään komission syyllistyneen hallinnolliseen epäkohtaan, kun se ei kirjannut kantelua kyseisen tiedonannon mukaisesti; kehottaa painokkaasti komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille ja kuulemaan sitä, jos perusteita, joiden mukaan kantelu jätetään poikkeuksellisesti kirjaamatta, muutetaan; |
| --- | --- |

31.

kehottaa painokkaasti komissiota soveltamaan periaatetta, jonka mukaan kaikki yhteydenotot, joissa todennäköisesti tuodaan esiin todellinen yhteisön oikeuden rikkomus, olisi kirjattava kanteluksi, elleivät niitä koske tiedonannossa ”Kantelijan asemasta yhteisön oikeuden rikkomista koskevissa asioissa” olevan liitteen 3 kohdassa tarkoitetut poikkeusolosuhteet (5); panee merkille, että Euroopan oikeusasiamies totesi vastikään komission syyllistyneen hallinnolliseen epäkohtaan, kun se ei kirjannut kantelua kyseisen tiedonannon mukaisesti; kehottaa painokkaasti komissiota tiedottamaan Euroopan parlamentille ja kuulemaan sitä, jos perusteita, joiden mukaan kantelu jätetään poikkeuksellisesti kirjaamatta, muutetaan;

| 32. | kehottaa kaikkia komission yksiköitä tiedottamaan kantelun tekijöille kattavasti heidän kantelunsa käsittelyn etenemisestä jokaisen ennalta määrätyn määräajan päättyessä (virallinen huomautus, perusteltu lausunto, tuomioistuimen käsittely), perustelemaan niistä tehdyt päätökset ja ilmoittamaan yksityiskohtaiset perustelut kantelun tekijälle komission vuonna 2002 antamassa tiedonannossa esitettyjen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

32.

kehottaa kaikkia komission yksiköitä tiedottamaan kantelun tekijöille kattavasti heidän kantelunsa käsittelyn etenemisestä jokaisen ennalta määrätyn määräajan päättyessä (virallinen huomautus, perusteltu lausunto, tuomioistuimen käsittely), perustelemaan niistä tehdyt päätökset ja ilmoittamaan yksityiskohtaiset perustelut kantelun tekijälle komission vuonna 2002 antamassa tiedonannossa esitettyjen periaatteiden mukaisesti;

| 33. | pitää myönteisenä komission aikomusta ryhtyä toimenpiteisiin vapaan pääsyn varmistamiseksi sen sähköiseen tietokantaan ja kannustaa komissiota panemaan tämän sitoumuksen täytäntöön mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä komission aikomusta ryhtyä toimenpiteisiin vapaan pääsyn varmistamiseksi sen sähköiseen tietokantaan ja kannustaa komissiota panemaan tämän sitoumuksen täytäntöön mahdollisimman pian;

| 34. | panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen toimittaa yhteenvedot kaikista rikkomismenettelyjen etenemisvaiheista virallisen ilmoituksen lähettämisen jälkeen; katsoo, että avoimuuden lisäämiseksi ja yhteisön oikeuden soveltamiseksi tehokkaammin kansallisissa tuomioistuimissa komission olisi julkistettava sen ja jäsenvaltioiden välisten yhteydenottojen asiasisältö ja ajoitus sen jälkeen, kun kyseisten asioiden tutkinta on päättynyt; |
| --- | --- |

34.

panee tyytyväisenä merkille komission sitoumuksen toimittaa yhteenvedot kaikista rikkomismenettelyjen etenemisvaiheista virallisen ilmoituksen lähettämisen jälkeen; katsoo, että avoimuuden lisäämiseksi ja yhteisön oikeuden soveltamiseksi tehokkaammin kansallisissa tuomioistuimissa komission olisi julkistettava sen ja jäsenvaltioiden välisten yhteydenottojen asiasisältö ja ajoitus sen jälkeen, kun kyseisten asioiden tutkinta on päättynyt;

| 35. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo julkaista selventävän asiakirjan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä tapauksissa, joissa yhteisön oikeuden perusteella vaaditaan korvauksia oikeuksien rikkomisesta; ehdottaa, että komission olisi tutkittava mahdollisuutta toimia kansallisen lainsäädännön mukaisesti tuomioistuimen ulkopuolisena neuvonantajana (amicus curiae) kansallisissa tuomioistuimissa käsiteltävissä vahingonkorvausoikeudenkäynneissä, kuten jo tapahtuu EY:n kilpailulainsäädäntöä koskevissa kansallisissa oikeudenkäynneissä (6); |
| --- | --- |

35.

panee tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo julkaista selventävän asiakirjan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä tapauksissa, joissa yhteisön oikeuden perusteella vaaditaan korvauksia oikeuksien rikkomisesta; ehdottaa, että komission olisi tutkittava mahdollisuutta toimia kansallisen lainsäädännön mukaisesti tuomioistuimen ulkopuolisena neuvonantajana (amicus curiae) kansallisissa tuomioistuimissa käsiteltävissä vahingonkorvausoikeudenkäynneissä, kuten jo tapahtuu EY:n kilpailulainsäädäntöä koskevissa kansallisissa oikeudenkäynneissä (6);

Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien rooli EU:n oikeuden soveltamisessa

| 36. | katsoo, että Euroopan parlamentin pysyvien valiokuntien olisi aktiivisemmin seurattava yhteisön oikeuden soveltamista omilla vastuualueillaan ja että niiden olisi tätä varten saatava tukea ja säännöllisiä tietoja komissiolta; ehdottaa, että aina kun mahdollista tietystä asiasta vastaavan parlamentin esittelijän tai hänen nimetyn seuraajansa olisi pääasiallisesti ja jatkuvasti valvottava sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat yhteisön oikeutta; panee merkille, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan järjestämät säännölliset tilaisuudet yhteisön oikeuden soveltamisesta pitäisi ottaa tavaksi kaikissa parlamentin valiokunnissa ja komission pitäisi osallistua niihin järjestelmällisesti; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että Euroopan parlamentin pysyvien valiokuntien olisi aktiivisemmin seurattava yhteisön oikeuden soveltamista omilla vastuualueillaan ja että niiden olisi tätä varten saatava tukea ja säännöllisiä tietoja komissiolta; ehdottaa, että aina kun mahdollista tietystä asiasta vastaavan parlamentin esittelijän tai hänen nimetyn seuraajansa olisi pääasiallisesti ja jatkuvasti valvottava sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat yhteisön oikeutta; panee merkille, että ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan järjestämät säännölliset tilaisuudet yhteisön oikeuden soveltamisesta pitäisi ottaa tavaksi kaikissa parlamentin valiokunnissa ja komission pitäisi osallistua niihin järjestelmällisesti;

| 37. | toteaa kuitenkin, että komission haluttomuus antaa tarkkoja tietoja asioista, joissa on aloitettu rikkomismenettely, vähentää huomattavasti yleisön kiinnostusta mainittuja tilaisuuksia kohtaan ja samalla myös niiden tehokkuutta; vetoaa parlamentin valiokuntiin, jotta ne tarvittaessa lisäisivät asianomaisten jäsenvaltioiden ja neuvoston edustajat luetteloon niihin kokouksiin kutsuttavista henkilöistä, joissa käsitellään yhteisön oikeuden soveltamista; |
| --- | --- |

37.

toteaa kuitenkin, että komission haluttomuus antaa tarkkoja tietoja asioista, joissa on aloitettu rikkomismenettely, vähentää huomattavasti yleisön kiinnostusta mainittuja tilaisuuksia kohtaan ja samalla myös niiden tehokkuutta; vetoaa parlamentin valiokuntiin, jotta ne tarvittaessa lisäisivät asianomaisten jäsenvaltioiden ja neuvoston edustajat luetteloon niihin kokouksiin kutsuttavista henkilöistä, joissa käsitellään yhteisön oikeuden soveltamista;

| 38. | uskoo, että valiokunnille (myös vetoomusvaliokunnalle) olisi tarjottava riittävästi hallinnollista tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti; pyytää Euroopan parlamentin uudistamista käsittelevää työryhmää, budjettivaliokuntaa ja muita asiasta vastaavia parlamentin elimiä antamaan konkreettisia ehdotuksia muun muassa edellä mainitusta esittelijöiden roolista ja arvioimaan, voitaisiinko jokaisen valiokunnan sihteeristöön perustaa erityinen työryhmä, jotta voidaan varmistaa yhteisön oikeuden soveltamisen jatkuva ja tehokas valvonta; |
| --- | --- |

38.

uskoo, että valiokunnille (myös vetoomusvaliokunnalle) olisi tarjottava riittävästi hallinnollista tukea, jotta ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti; pyytää Euroopan parlamentin uudistamista käsittelevää työryhmää, budjettivaliokuntaa ja muita asiasta vastaavia parlamentin elimiä antamaan konkreettisia ehdotuksia muun muassa edellä mainitusta esittelijöiden roolista ja arvioimaan, voitaisiinko jokaisen valiokunnan sihteeristöön perustaa erityinen työryhmä, jotta voidaan varmistaa yhteisön oikeuden soveltamisen jatkuva ja tehokas valvonta;

| 39. | pyytää lisäämään kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin sekä niiden jäsenten yhteistyötä EU-asioiden kansallisen tason valvonnan edistämiseksi ja lisäämiseksi; katsoo, että kansallisilla parlamenteilla on tärkeä tehtävä yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnassa ja että ne auttavat lujittamaan Euroopan unionin demokraattista legitiimiyttä sekä lähentämään sitä kansalaisiin; |
| --- | --- |

39.

pyytää lisäämään kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin sekä niiden jäsenten yhteistyötä EU-asioiden kansallisen tason valvonnan edistämiseksi ja lisäämiseksi; katsoo, että kansallisilla parlamenteilla on tärkeä tehtävä yhteisön oikeuden soveltamisen valvonnassa ja että ne auttavat lujittamaan Euroopan unionin demokraattista legitiimiyttä sekä lähentämään sitä kansalaisiin;

| 40. | muistuttaa neuvoston sitoumuksesta kannustaa jäsenvaltioita laatimaan ja julkaisemaan taulukoita siitä, miten direktiivit ja niiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaavat toisiaan; katsoo, että kyseiset taulukot ovat välttämättömiä, jotta komissio voi valvoa perusteellisesti täytäntöönpanotoimia kaikissa jäsenvaltioissa; ehdottaa, toisena lainsäätäjänä, ryhtymistä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kyseisiä taulukoita koskevia säännöksiä ei poisteta komission ehdotuksesta lainsäädäntömenettelyn aikana; |
| --- | --- |

40.

muistuttaa neuvoston sitoumuksesta kannustaa jäsenvaltioita laatimaan ja julkaisemaan taulukoita siitä, miten direktiivit ja niiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä vastaavat toisiaan; katsoo, että kyseiset taulukot ovat välttämättömiä, jotta komissio voi valvoa perusteellisesti täytäntöönpanotoimia kaikissa jäsenvaltioissa; ehdottaa, toisena lainsäätäjänä, ryhtymistä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että kyseisiä taulukoita koskevia säännöksiä ei poisteta komission ehdotuksesta lainsäädäntömenettelyn aikana;

| 41. | huomauttaa, että kansalliset tuomioistuimet ovat keskeisessä asemassa yhteisön oikeuden soveltamisessa, ja tukee täysin komission pyrkimyksiä määrittää alat, joilla lisäkoulutuksen järjestäminen jäsenvaltioiden tuomareille, oikeusalalla toimiville ja kansallisten viranomaisten toimihenkilöille voisi olla hyödyllistä; |
| --- | --- |

41.

huomauttaa, että kansalliset tuomioistuimet ovat keskeisessä asemassa yhteisön oikeuden soveltamisessa, ja tukee täysin komission pyrkimyksiä määrittää alat, joilla lisäkoulutuksen järjestäminen jäsenvaltioiden tuomareille, oikeusalalla toimiville ja kansallisten viranomaisten toimihenkilöille voisi olla hyödyllistä;

| 42. | kehottaa komissiota valvomaan paremmin sitä, miten jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset noudattavat parlamentin päätöksiä parlamentaarisesta koskemattomuudesta, ja mikäli komissio toteaa näiden päätösten noudattamatta jättämisen, tiedottamaan parlamentille toimenpiteistä, joihin tämän perusteella on ryhdytty; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota valvomaan paremmin sitä, miten jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset noudattavat parlamentin päätöksiä parlamentaarisesta koskemattomuudesta, ja mikäli komissio toteaa näiden päätösten noudattamatta jättämisen, tiedottamaan parlamentille toimenpiteistä, joihin tämän perusteella on ryhdytty;

*

* *

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

43.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisöjen tuomioistuimelle, Euroopan oikeusasiamiehelle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 297 E, 7.12.2006, s. 122.

(2)  KOM(2007)0502, 2.2 jakso.

(3)  KOM(2002)0725, 3.1 jakso.

(4)  KOM(2007)0502, 3 jakso.

(5)  KOM(2002)0141.

(6)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseen liittyvästä yhteistyöstä komission ja EU:n jäsenvaltioiden tuomioistuinten välillä (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 54), 17–20 kohta.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/68

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Gazan tilanne

P6_TA(2008)0064

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Gazan alueen tilanteesta

2009/C 184 E/10

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat Lähi-itää koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 1. kesäkuuta 2006 annetun päätöslauselman palestiinalaisalueiden humanitaarisesta kriisistä ja EU:n asemasta (1), 16. marraskuuta 2006 annetun päätöslauselman Gazan tilanteesta (2), 21. kesäkuuta 2007 annetun päätöslauselman MEDA-ohjelmasta ja rahoitustuesta palestiinalaishallinnolle – arviointi, toteuttaminen ja valvonta (3), 12. heinäkuuta 2007 annetun päätöslauselman Lähi-idästä (4) ja 11. lokakuuta 2007 annetun päätöslauselman Gazan humanitaarisesta tilanteesta (5),

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 22. marraskuuta 1967 antaman päätöslauselman 242 (S-RES/242) ja 22. lokakuuta 1973 antaman päätöslauselman 338 (S/RES/338),

ottaa huomioon neljännen Geneven sopimuksen (1949),

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2007 annetun Annapolisin julkilausuman,

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 28. tammikuuta 2008 esittämät päätelmät,

ottaa huomioon Euro–Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen poliittisten asioiden, turvallisuusasioiden ja ihmisoikeuksien valiokunnan 28. tammikuuta 2008 Gazan alueen tilanteesta antaman julkilausuman,

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston 24. tammikuuta 2008 antaman päätöslauselman ihmisoikeusloukkauksista Gazan alueella (A/HRC/S-6/L.1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että Gazan alueen tilanne on huonontunut entisestään, kun ihmisten ja tavaroiden liikkumista on rajoitettu, juomaveden, elintarvikkeiden ja sähkön saanti on osittain estetty ja tärkeimpiä tuotteita ja palveluita ei ole saatavilla, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Gazan alueen tilanne on huonontunut entisestään, kun ihmisten ja tavaroiden liikkumista on rajoitettu, juomaveden, elintarvikkeiden ja sähkön saanti on osittain estetty ja tärkeimpiä tuotteita ja palveluita ei ole saatavilla,

| B. | ottaa huomioon, että Gazan alueelle ja Gazan alueelta johtavat rajanylityspaikat ovat olleet suljettuina jo kuukausia ja että ihmisten ja tavaroiden saarto on entisestään halvaannuttanut Gazan alueen taloutta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Gazan alueelle ja Gazan alueelta johtavat rajanylityspaikat ovat olleet suljettuina jo kuukausia ja että ihmisten ja tavaroiden saarto on entisestään halvaannuttanut Gazan alueen taloutta,

| C. | ottaa huomioon, että julkisten palvelujen tärkeimmät alat, kuten terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmä, joutuvat selviämään vakavista puutteista, jotka johtuvat toiminnan edellyttämien perusmateriaalien puutteesta, ja että lääkkeiden ja Gazan alueen sairaaloiden generaattoreihin tarvittavan polttoaineen pula vaarantaa palestiinalaishenkiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että julkisten palvelujen tärkeimmät alat, kuten terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmä, joutuvat selviämään vakavista puutteista, jotka johtuvat toiminnan edellyttämien perusmateriaalien puutteesta, ja että lääkkeiden ja Gazan alueen sairaaloiden generaattoreihin tarvittavan polttoaineen pula vaarantaa palestiinalaishenkiä,

| D. | ottaa huomioon, että äskettäin sadattuhannet palestiinalaiset ylittivät rajamuuriin aukon tehtyään Gazan alueen ja Egyptin välisen rajan hakeakseen tärkeimpiä tuotteita perustarpeidensa tyydyttämiseksi, ja ottaa huomioon, että Egyptin joukot saivat asteittain tilanteen hallintaansa ja sulkivat rajan uudelleen 3. helmikuuta 2008, mikä lopetti palestiinalaisten vapaan liikkumisen Israelin viranomaisten pyynnön mukaisesti, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että äskettäin sadattuhannet palestiinalaiset ylittivät rajamuuriin aukon tehtyään Gazan alueen ja Egyptin välisen rajan hakeakseen tärkeimpiä tuotteita perustarpeidensa tyydyttämiseksi, ja ottaa huomioon, että Egyptin joukot saivat asteittain tilanteen hallintaansa ja sulkivat rajan uudelleen 3. helmikuuta 2008, mikä lopetti palestiinalaisten vapaan liikkumisen Israelin viranomaisten pyynnön mukaisesti,

| E. | toteaa, että rajamuurin- ja aidan osittainen tuhoaminen on välitöntä seurausta erittäin vakavasta humanitaarisesta kriisistä Gazan alueella, mikä on johtanut siihen, että palestiinalaisväestö pyrkii toteuttamaan elintärkeää vapaata liikkuvuutta koskevaa hanketta, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rajamuurin- ja aidan osittainen tuhoaminen on välitöntä seurausta erittäin vakavasta humanitaarisesta kriisistä Gazan alueella, mikä on johtanut siihen, että palestiinalaisväestö pyrkii toteuttamaan elintärkeää vapaata liikkuvuutta koskevaa hanketta,

| F. | ottaa huomioon, että Dimonan itsemurhaisku, joka tehtiin pitkän iskuttoman jakson jälkeen, tappoi ja haavoitti israelilaisia siviilejä; ottaa huomioon, että palestiinalaiset ryhmittymät ovat jatkaneet rakettien ampumista Gazan alueelta Israelin alueelle; ottaa huomioon, että Israelin armeija on jatkanut Gazan alueella siviilejä tappavia ja vaarantavia sotilasoperaatioita ja tiettyihin henkilöihin kohdistuvia täsmäiskuja ilman oikeudenkäyntiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Dimonan itsemurhaisku, joka tehtiin pitkän iskuttoman jakson jälkeen, tappoi ja haavoitti israelilaisia siviilejä; ottaa huomioon, että palestiinalaiset ryhmittymät ovat jatkaneet rakettien ampumista Gazan alueelta Israelin alueelle; ottaa huomioon, että Israelin armeija on jatkanut Gazan alueella siviilejä tappavia ja vaarantavia sotilasoperaatioita ja tiettyihin henkilöihin kohdistuvia täsmäiskuja ilman oikeudenkäyntiä;

| G. | katsoo, että Gazan alueen tilanne ja sen viimeaikainen kehitys uhkaavat haitata israelilaisten ja palestiinalaisten käynnissä olevia neuvotteluja ja pyrkimyksiä päästä sopimukseen vuoden 2008 loppuun mennessä Annapolisissa 27. marraskuuta 2007 pidetyn kansainvälisen kokouksen osapuolten julkilausuman mukaisesti, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Gazan alueen tilanne ja sen viimeaikainen kehitys uhkaavat haitata israelilaisten ja palestiinalaisten käynnissä olevia neuvotteluja ja pyrkimyksiä päästä sopimukseen vuoden 2008 loppuun mennessä Annapolisissa 27. marraskuuta 2007 pidetyn kansainvälisen kokouksen osapuolten julkilausuman mukaisesti,

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on antanut palestiinalaisille viime vuosien aikana huomattavasti taloudellista tukea; ottaa huomioon, että EU:n kansainvälinen erityismekanismi ja hankerahoitus ovat olleet merkittävässä asemassa pyrittäessä välttämään Gazan alueen ja Länsirannan humanitaarista katastrofia; ottaa huomioon, että komissio, YK:n kehitysohjelma, YK:n avustus- ja työelin ja Maailmanpankki ovat peruuttaneet useita infrastruktuurihankkeita, koska alueelle ei kyetä viemään välttämättömiä raaka-aineita; ottaa huomioon, että nämä humanitaariset virastot, järjestöt ja organisaatiot ovat jatkaneet toimintaansa rajoitetusti kaikista esteistä huolimatta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni jatkaa humanitaarisen avun toimittamista Palestiinan kansalle ja suoran tuen antamista Gazan alueella toimiville palestiinalaishallinnon työntekijöille; toteaa, että Palestiinan ja EU:n sosiaalistaloudellisen avun hallintoa koskeva mekanismi (PEGASE) on EU:n ja muiden kansainvälisten tuenantajien rahoitusmekanismi palestiinalaisalueita varten, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on antanut palestiinalaisille viime vuosien aikana huomattavasti taloudellista tukea; ottaa huomioon, että EU:n kansainvälinen erityismekanismi ja hankerahoitus ovat olleet merkittävässä asemassa pyrittäessä välttämään Gazan alueen ja Länsirannan humanitaarista katastrofia; ottaa huomioon, että komissio, YK:n kehitysohjelma, YK:n avustus- ja työelin ja Maailmanpankki ovat peruuttaneet useita infrastruktuurihankkeita, koska alueelle ei kyetä viemään välttämättömiä raaka-aineita; ottaa huomioon, että nämä humanitaariset virastot, järjestöt ja organisaatiot ovat jatkaneet toimintaansa rajoitetusti kaikista esteistä huolimatta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni jatkaa humanitaarisen avun toimittamista Palestiinan kansalle ja suoran tuen antamista Gazan alueella toimiville palestiinalaishallinnon työntekijöille; toteaa, että Palestiinan ja EU:n sosiaalistaloudellisen avun hallintoa koskeva mekanismi (PEGASE) on EU:n ja muiden kansainvälisten tuenantajien rahoitusmekanismi palestiinalaisalueita varten,

| I. | toteaa, että Annapolisin kokouksessa kaikki osapuolet ilmaisivat olevansa halukkaita aloittamaan neuvottelut uudelleen suvereenin ja elinkelpoisen Palestiinan valtion perustamiseksi turvallisen Israelin valtion lisäksi, |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Annapolisin kokouksessa kaikki osapuolet ilmaisivat olevansa halukkaita aloittamaan neuvottelut uudelleen suvereenin ja elinkelpoisen Palestiinan valtion perustamiseksi turvallisen Israelin valtion lisäksi,

| J. | ottaa huomioon, että Pariisissa joulukuussa 2007 pidetyssä Palestiinan valtion kansainvälisten tuenantajien konferenssissa sitouduttiin antamaan tukea kaikkiaan 7, 4 miljardia Yhdysvaltain dollaria kolmen seuraavan vuoden ajalle Palestiinan instituutioiden kehittämistä ja taloudellista elvyttämistä varten, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Pariisissa joulukuussa 2007 pidetyssä Palestiinan valtion kansainvälisten tuenantajien konferenssissa sitouduttiin antamaan tukea kaikkiaan 7, 4 miljardia Yhdysvaltain dollaria kolmen seuraavan vuoden ajalle Palestiinan instituutioiden kehittämistä ja taloudellista elvyttämistä varten,

| K. | ottaa huomioon, että Lähi-idän kvartetin erityisedustaja on yksilöinyt neljä ensisijaista hanketta palestiinalaisalueiden instituutioiden kehittämistä ja taloudellista elvyttämistä varten ja että yksi hankkeista on Pohjois-Gazassa sijaitsevan Beit Lahian jätevedenpuhdistamon kunnostaminen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Lähi-idän kvartetin erityisedustaja on yksilöinyt neljä ensisijaista hanketta palestiinalaisalueiden instituutioiden kehittämistä ja taloudellista elvyttämistä varten ja että yksi hankkeista on Pohjois-Gazassa sijaitsevan Beit Lahian jätevedenpuhdistamon kunnostaminen,

| 1. | toistaa olevansa syvästi huolissaan Gazan alueen humanitaarisesta ja poliittisesta kriisistä ja sen mahdollisista uusista vakavista seurauksista; pitää Rafahin äskettäisiä tapahtumia, joihin kuuluu sekä rauhanomaisia tapahtumia että väkivaltaisuuksia, tuloksena Gazan alueen kriisistä; |
| --- | --- |

1.

toistaa olevansa syvästi huolissaan Gazan alueen humanitaarisesta ja poliittisesta kriisistä ja sen mahdollisista uusista vakavista seurauksista; pitää Rafahin äskettäisiä tapahtumia, joihin kuuluu sekä rauhanomaisia tapahtumia että väkivaltaisuuksia, tuloksena Gazan alueen kriisistä;

| 2. | ilmaisee syvän myötätuntonsa siviiliväestölle, joka joutuu kärsimään väkivallasta Gazan alueella ja Etelä-Israelissa; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee syvän myötätuntonsa siviiliväestölle, joka joutuu kärsimään väkivallasta Gazan alueella ja Etelä-Israelissa;

| 3. | vaatii jälleen kaikkien väkivaltaisuuksien välitöntä lopettamista; |
| --- | --- |

3.

vaatii jälleen kaikkien väkivaltaisuuksien välitöntä lopettamista;

| 4. | kehottaa Israelia lopettamaan siviilejä tappavat ja vaarantavat sotilasoperaatiot sekä tiettyihin henkilöihin kohdistetut täsmäiskut ilman oikeudenkäyntiä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Israelia lopettamaan siviilejä tappavat ja vaarantavat sotilasoperaatiot sekä tiettyihin henkilöihin kohdistetut täsmäiskut ilman oikeudenkäyntiä;

| 5. | kehottaa Hamasia, joka on ottanut Gazan alueen laittomasti valtaansa, estämään palestiinalaisryhmittymiä ampumasta raketteja Gazan alueelta Israelin alueelle; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Hamasia, joka on ottanut Gazan alueen laittomasti valtaansa, estämään palestiinalaisryhmittymiä ampumasta raketteja Gazan alueelta Israelin alueelle;

| 6. | pitää Gazan alueen eristämispolitiikkaa epäonnistuneena sekä poliittisesti että humanitaarisesti; kehottaa jälleen kaikkia osapuolia noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja erityisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta; |
| --- | --- |

6.

pitää Gazan alueen eristämispolitiikkaa epäonnistuneena sekä poliittisesti että humanitaarisesti; kehottaa jälleen kaikkia osapuolia noudattamaan kansainvälistä oikeutta ja erityisesti kansainvälistä humanitaarista oikeutta;

| 7. | pitää myönteisenä Egyptin reagoimista Rafahin tapahtumiin, joka mahdollisti sen, että useat palestiinalaisperheet hankkivat tärkeimpiä tuotteita perustarpeidensa tyydyttämiseksi; kehottaa Egyptin hallitusta jatkamaan aktiivista rooliaan alueen rauhan ja vakauden säilyttämisessä; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä Egyptin reagoimista Rafahin tapahtumiin, joka mahdollisti sen, että useat palestiinalaisperheet hankkivat tärkeimpiä tuotteita perustarpeidensa tyydyttämiseksi; kehottaa Egyptin hallitusta jatkamaan aktiivista rooliaan alueen rauhan ja vakauden säilyttämisessä;

| 8. | toistaa vaativansa saarron lopettamista ja Gazan alueelle ja sieltä pois johtavien rajanylityspaikkojen uudelleen avaamista valvotusti; kehottaa Israelia varmistamaan ihmisten ja tavaroiden liikkumisen Rafahissa, Karnissa ja muilla rajanylityspaikoilla liikkumista ja alueelle pääsyä koskevan sopimuksen mukaisesti; vaatii EU:n rajavalvonnan avustusoperaation jatkamista Rafahissa; pitää myönteisenä, että EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on todennut, että neuvoston olisi harkittava uusien valtuuksien myöntämistä avustusoperaatiota varten; vaatii tässä yhteydessä kansainvälisen läsnäolon vahvistamista; |
| --- | --- |

8.

toistaa vaativansa saarron lopettamista ja Gazan alueelle ja sieltä pois johtavien rajanylityspaikkojen uudelleen avaamista valvotusti; kehottaa Israelia varmistamaan ihmisten ja tavaroiden liikkumisen Rafahissa, Karnissa ja muilla rajanylityspaikoilla liikkumista ja alueelle pääsyä koskevan sopimuksen mukaisesti; vaatii EU:n rajavalvonnan avustusoperaation jatkamista Rafahissa; pitää myönteisenä, että EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on todennut, että neuvoston olisi harkittava uusien valtuuksien myöntämistä avustusoperaatiota varten; vaatii tässä yhteydessä kansainvälisen läsnäolon vahvistamista;

| 9. | pitää myönteisenä, että palestiinalaishallinto on ehdottanut alkavansa valvomaan rajanylityspaikkoja Egyptin, Israelin ja palestiinalaishallinnon tekemän sopimuksen mukaisesti, ja kannattaa Arabiliiton asiasta äskettäin antamaa päätöslauselmaa; pyytää kuitenkin palestiinalaishallintoa edistämään tarvittavien olosuhteiden luomista, jotta kaikki Gazan alueesta vastuuta tuntevat osapuolet voivat osallistua mainittuun prosessiin; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että palestiinalaishallinto on ehdottanut alkavansa valvomaan rajanylityspaikkoja Egyptin, Israelin ja palestiinalaishallinnon tekemän sopimuksen mukaisesti, ja kannattaa Arabiliiton asiasta äskettäin antamaa päätöslauselmaa; pyytää kuitenkin palestiinalaishallintoa edistämään tarvittavien olosuhteiden luomista, jotta kaikki Gazan alueesta vastuuta tuntevat osapuolet voivat osallistua mainittuun prosessiin;

| 10. | katsoo, että siviiliväestö on jätettävä kaiken sotilaallisen toiminnan ja kollektiivisten rangaistusten ulkopuolelle; kehottaa Israelia huolehtimaan sille miehitysvaltiona kuuluvista kansainvälisistä velvoitteista Gazan aluetta kohtaan; kehottaa Israelia takaamaan, että Gazan alueelle voidaan toimittaa jatkuvasti ja riittävästi humanitaarista apua ja tukea sekä tärkeimpiä tuotteita ja palveluja, kuten polttoainetta ja sähköä; on erittäin huolissaan Israelin ilmoituksesta, että Gazan alueen energiantoimituksista leikataan viikoittain progressiivisesti 5 prosenttia, jolloin toimitukset eivät riitä täyttämään humanitaarisia vähimmäistarpeita; pitää myönteisenä sitä, että 10 israelilaista ihmisoikeusjärjestöä on allekirjoittanut vetoomuksen, jolla vastustetaan Gazan alueen polttoaine- ja sähkötoimitusten rajoittamista; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että siviiliväestö on jätettävä kaiken sotilaallisen toiminnan ja kollektiivisten rangaistusten ulkopuolelle; kehottaa Israelia huolehtimaan sille miehitysvaltiona kuuluvista kansainvälisistä velvoitteista Gazan aluetta kohtaan; kehottaa Israelia takaamaan, että Gazan alueelle voidaan toimittaa jatkuvasti ja riittävästi humanitaarista apua ja tukea sekä tärkeimpiä tuotteita ja palveluja, kuten polttoainetta ja sähköä; on erittäin huolissaan Israelin ilmoituksesta, että Gazan alueen energiantoimituksista leikataan viikoittain progressiivisesti 5 prosenttia, jolloin toimitukset eivät riitä täyttämään humanitaarisia vähimmäistarpeita; pitää myönteisenä sitä, että 10 israelilaista ihmisoikeusjärjestöä on allekirjoittanut vetoomuksen, jolla vastustetaan Gazan alueen polttoaine- ja sähkötoimitusten rajoittamista;

| 11. | katsoo, että keskeisiä palveluja tarjoavien julkisten instituutioiden toiminta ja kansainvälisten humanitaaristen virastojen, järjestöjen ja organisaatioiden operaatiot niiden yrittäessä kohentaa Gazan alueen palestiinalaisten elinoloja edellyttävät poliittisesta umpikujasta huolimatta palestiinalaishallinnon ja Hamasin keskinäistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että keskeisiä palveluja tarjoavien julkisten instituutioiden toiminta ja kansainvälisten humanitaaristen virastojen, järjestöjen ja organisaatioiden operaatiot niiden yrittäessä kohentaa Gazan alueen palestiinalaisten elinoloja edellyttävät poliittisesta umpikujasta huolimatta palestiinalaishallinnon ja Hamasin keskinäistä vuoropuhelua;

| 12. | korostaa Gazan alueen ja Länsirannan välisen pysyvän maayhteyden ja pysyvien kauppayhteyksien sekä Gazan alueen ja Länsirannan rauhanomaisen ja kestävän poliittisen uudelleenyhdistymisen tärkeää merkitystä, ja kehottaa Hamasia tarkistamaan kantansa Lähi-idän kvartetin periaatteiden ja aikaisemmin sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaiseksi, sekä tukemaan rauhanprosessia ja käynnissä olevia neuvotteluja; |
| --- | --- |

12.

korostaa Gazan alueen ja Länsirannan välisen pysyvän maayhteyden ja pysyvien kauppayhteyksien sekä Gazan alueen ja Länsirannan rauhanomaisen ja kestävän poliittisen uudelleenyhdistymisen tärkeää merkitystä, ja kehottaa Hamasia tarkistamaan kantansa Lähi-idän kvartetin periaatteiden ja aikaisemmin sovittujen kansainvälisten periaatteiden mukaiseksi, sekä tukemaan rauhanprosessia ja käynnissä olevia neuvotteluja;

| 13. | vaatii uudelleen israelilaiskorpraali Gilad Shalitin vapauttamista, mitä voitaisiin pitää Hamasin hyvän tahdon eleenä, sekä kaikkien vangittujen palestiinalaishallinnon entisten ministerien, lainsäätäjien ja pormestareiden välitöntä vapauttamista; toteaa, että vangittuina olevien vapauttaminen olisi tärkeää nykyisissä rauhanneuvotteluissa tarvittavan luottamuksen rakentamiseksi; |
| --- | --- |

13.

vaatii uudelleen israelilaiskorpraali Gilad Shalitin vapauttamista, mitä voitaisiin pitää Hamasin hyvän tahdon eleenä, sekä kaikkien vangittujen palestiinalaishallinnon entisten ministerien, lainsäätäjien ja pormestareiden välitöntä vapauttamista; toteaa, että vangittuina olevien vapauttaminen olisi tärkeää nykyisissä rauhanneuvotteluissa tarvittavan luottamuksen rakentamiseksi;

| 14. | muistuttaa, että osapuolet sitoutuivat Annapolisissa käymään neuvotteluja vilpittömässä mielessä, jotta vuoden 2008 loppuun mennessä saataisiin aikaan rauhansopimus, jossa ratkaistaan poikkeuksetta kaikki toistaiseksi avoinna olevat kysymykset ja etenkin merkittävimmät kysymykset, kuten aiemmissa sopimuksissa on eritelty; kehottaa kumpaakin osapuolta huolehtimaan rauhansuunnitelman mukaisista velvoitteistaan; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että osapuolet sitoutuivat Annapolisissa käymään neuvotteluja vilpittömässä mielessä, jotta vuoden 2008 loppuun mennessä saataisiin aikaan rauhansopimus, jossa ratkaistaan poikkeuksetta kaikki toistaiseksi avoinna olevat kysymykset ja etenkin merkittävimmät kysymykset, kuten aiemmissa sopimuksissa on eritelty; kehottaa kumpaakin osapuolta huolehtimaan rauhansuunnitelman mukaisista velvoitteistaan;

| 15. | kehottaa neuvostoa ja komissiota takaamaan vastedeskin yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa välttämättömän humanitaarisen avun toimittamisen Gazan alueella oleville palestiinalaisille ottaen erityisesti huomioon erityisen haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet; korostaa uuden PEGASE-rahoitusmekanismin merkitystä; ilmaisee kuitenkin olevansa syvästi huolissaan Euroopan unionin myöntämän humanitaarisen avun tai hankeavun turvin luotujen rakenteiden tuhoamisesta, joka heikentää EU:n antaman tuen vaikuttavuutta ja koettelee EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten solidaarisuutta; |
| --- | --- |

15.

kehottaa neuvostoa ja komissiota takaamaan vastedeskin yhdessä kansainvälisen yhteisön kanssa välttämättömän humanitaarisen avun toimittamisen Gazan alueella oleville palestiinalaisille ottaen erityisesti huomioon erityisen haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet; korostaa uuden PEGASE-rahoitusmekanismin merkitystä; ilmaisee kuitenkin olevansa syvästi huolissaan Euroopan unionin myöntämän humanitaarisen avun tai hankeavun turvin luotujen rakenteiden tuhoamisesta, joka heikentää EU:n antaman tuen vaikuttavuutta ja koettelee EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten solidaarisuutta;

| 16. | pitää myönteisenä joulukuussa 2007 pidetyn Palestiinan valtion kansainvälisten tuenantajien konferenssin tulosta, eli yli 7,4 miljardin Yhdysvaltain dollarin lupaamista, ja kehottaa kaikkia tuenantajia lunastamaan avustuslupauksensa tulevan palestiinalaisvaltion rakentamisponnistusten tukemiseksi pääministeri Salam Fayyadin esittämän uudistus- ja kehittämissuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

pitää myönteisenä joulukuussa 2007 pidetyn Palestiinan valtion kansainvälisten tuenantajien konferenssin tulosta, eli yli 7,4 miljardin Yhdysvaltain dollarin lupaamista, ja kehottaa kaikkia tuenantajia lunastamaan avustuslupauksensa tulevan palestiinalaisvaltion rakentamisponnistusten tukemiseksi pääministeri Salam Fayyadin esittämän uudistus- ja kehittämissuunnitelman mukaisesti;

| 17. | on syvästi huolissaan ekologisista ja ihmisten terveyteen vaikuttavista seurauksista, jotka johtuvat kyvyttömyydestä huolehtia jäteveden käsittelyjärjestelmistä, ja kehottaa erityisesti kaikkia osapuolia helpottamaan Lähi-idän kvartetin erityisedustajan yksilöimän Beit Lahian puhdistamon korjaamiseen ja jälleenrakentamiseen tarvittavien tuotteiden päästämistä alueelle; |
| --- | --- |

17.

on syvästi huolissaan ekologisista ja ihmisten terveyteen vaikuttavista seurauksista, jotka johtuvat kyvyttömyydestä huolehtia jäteveden käsittelyjärjestelmistä, ja kehottaa erityisesti kaikkia osapuolia helpottamaan Lähi-idän kvartetin erityisedustajan yksilöimän Beit Lahian puhdistamon korjaamiseen ja jälleenrakentamiseen tarvittavien tuotteiden päästämistä alueelle;

| 18. | kehottaa toteuttamaan Gazan aluetta varten kiireellisen ja esimerkillisen energiahankkeen mahdollisesti Rafahin alueella, jotta väestölle taattaisiin riippumaton ja omavarainen sähköntuotanto ja suolanpoisto; |
| --- | --- |

18.

kehottaa toteuttamaan Gazan aluetta varten kiireellisen ja esimerkillisen energiahankkeen mahdollisesti Rafahin alueella, jotta väestölle taattaisiin riippumaton ja omavarainen sähköntuotanto ja suolanpoisto;

| 19. | kehottaa Lähi-itää käsittelevää työryhmää tarkastelemaan yhdessä komission ja asianosaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa seurauksia, joita Gazan alueen infrastruktuurin ja erityisesti Euroopan unionin myöntämän humanitaarisen avun tai hanketuen avulla rahoitettujen rakenteiden tuhoutumisesta aiheutuu; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Lähi-itää käsittelevää työryhmää tarkastelemaan yhdessä komission ja asianosaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa seurauksia, joita Gazan alueen infrastruktuurin ja erityisesti Euroopan unionin myöntämän humanitaarisen avun tai hanketuen avulla rahoitettujen rakenteiden tuhoutumisesta aiheutuu;

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, parlamentaarisen Euro-Välimeri-yleiskokouksen puheenjohtajalle, palestiinalaishallinnon presidentille, Palestiinan lakia säätävälle neuvostolle, Israelin hallitukselle ja knessetille sekä Egyptin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n pääsihteerille, Lähi-idän kvartetin erityisedustajalle, parlamentaarisen Euro-Välimeri-yleiskokouksen puheenjohtajalle, palestiinalaishallinnon presidentille, Palestiinan lakia säätävälle neuvostolle, Israelin hallitukselle ja knessetille sekä Egyptin hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 223.

(2)  EUVL C 314 E, 21.12.2006, s. 324.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0277.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0350.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0430.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/71

---

Torstai 21. helmikuuta 2008YK:n ihmisoikeusneuvosto

P6_TA(2008)0065

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston (UNHRC) seitsemännestä istunnosta

2009/C 184 E/11

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat vuoden 1996 jälkeen antamansa päätöslauselmat Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeustoimikunnasta ja etenkin 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston (UNHRC) viidennestä istunnosta (1), 16. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman ihmisoikeusneuvostoa koskevien neuvottelujen tuloksista sekä YK:n ihmisoikeustoimikunnan 62. istunnosta (2), 29. tammikuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin ja Yhdistyneiden Kansakuntien suhteista (3), 9. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman Yhdistyneiden Kansakuntien uudistuksesta (4), 29. syyskuuta 2005 antamaansa päätöslauselman 14.–16. syyskuuta 2005 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien huippukokouksen tuloksista (5) ja 26. huhtikuuta 2007 antamansa päätöslauselman vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2006 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (6),

ottaa huomioon kiireelliset päätöslauselmansa ihmisoikeuksista ja demokratiasta,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/60/251 ihmisoikeusneuvoston perustamisesta,

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston aikaisemmat säännölliset istunnot ja erityisistunnot sekä 23.–24. tammikuuta 2008 pidetyn kuudennen erityisistunnon Israelin Palestiinan miehitetylle alueelle, erityisesti Gazan kaistalle, tekemistä sotilaallisista iskuista ja hyökkäyksistä aiheutuvista ihmisoikeusrikkomuksista,

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston maaliskuussa 2008 pidettävän seitsemännen istunnon,

ottaa huomioon 7.–18. huhtikuuta 2008 ja 5.–16. toukokuuta 2008 pidettävän yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin ensimmäisen ja toisen kierroksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden kunnioittaminen, edistäminen ja suojelu ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä,

| B. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto tarjoaa tehokkaan välineen ihmisoikeuksien suojelun ja edistämisen tehostamiseksi YK:n puitteissa, |
| --- | --- |

B.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvosto tarjoaa tehokkaan välineen ihmisoikeuksien suojelun ja edistämisen tehostamiseksi YK:n puitteissa,

| C. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemäs istunto on ratkaisevan tärkeä istunto, koska se on ensimmäinen, jossa käsitellään monia merkittäviä asioita uuden työskentelytavan mukaisesti, joka perustuu vuosina 2006 ja 2007 hyväksyttyyn instituutioiden rakentamista koskevaan uudistukseen, ja koska se hienosäätää yleistä säännöllistä tarkastelumekanismia, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemäs istunto on ratkaisevan tärkeä istunto, koska se on ensimmäinen, jossa käsitellään monia merkittäviä asioita uuden työskentelytavan mukaisesti, joka perustuu vuosina 2006 ja 2007 hyväksyttyyn instituutioiden rakentamista koskevaan uudistukseen, ja koska se hienosäätää yleistä säännöllistä tarkastelumekanismia,

| D. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus edellyttää näiden uudistusten ja mekanismien täytäntöönpanoa tavalla, joka vahvistaa sen kykyä käsitellä ihmisoikeusloukkauksia kaikkialla maailmassa, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus edellyttää näiden uudistusten ja mekanismien täytäntöönpanoa tavalla, joka vahvistaa sen kykyä käsitellä ihmisoikeusloukkauksia kaikkialla maailmassa,

| E. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemättä istuntoa varten perustetaan Euroopan parlamentin tilapäinen valtuuskunta, kuten kahtena edellisenä vuotena ja sitä ennen YK:n ihmisoikeusneuvoston edeltäjää YK:n ihmisoikeuskomissiota varten, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemättä istuntoa varten perustetaan Euroopan parlamentin tilapäinen valtuuskunta, kuten kahtena edellisenä vuotena ja sitä ennen YK:n ihmisoikeusneuvoston edeltäjää YK:n ihmisoikeuskomissiota varten,

Ihmisoikeusneuvoston työskentely

| 1. | korostaa ihmisoikeusneuvoston ratkaisevan tärkeää roolia YK:n kokonaisrakenteessa; toistaa kantansa, jonka mukaan sen tulisi keskittyä ensisijaisesti ihmisoikeusloukkausten käsittelyyn, koska yleinen poliittinen tilanne kuulu muiden YK:n elinten toimivaltaan; korostaa YK:n ihmisoikeusneuvoston erityispiirteitä eli erityismenettelyjen, erityistuntojen, yleisen ja säännöllisen tarkastelumekanismin, vuorovaikutteisten vuoropuhelujen ja äkillisten kriisien käsittelykyvyn merkittävää roolia; |
| --- | --- |

1.

korostaa ihmisoikeusneuvoston ratkaisevan tärkeää roolia YK:n kokonaisrakenteessa; toistaa kantansa, jonka mukaan sen tulisi keskittyä ensisijaisesti ihmisoikeusloukkausten käsittelyyn, koska yleinen poliittinen tilanne kuulu muiden YK:n elinten toimivaltaan; korostaa YK:n ihmisoikeusneuvoston erityispiirteitä eli erityismenettelyjen, erityistuntojen, yleisen ja säännöllisen tarkastelumekanismin, vuorovaikutteisten vuoropuhelujen ja äkillisten kriisien käsittelykyvyn merkittävää roolia;

| 2. | panee merkille YK:n ihmisoikeusneuvoston työn tulokset; pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusneuvoston itselleen määrittämän kunnianhimoisen ohjelman täytäntöönpanoa, joka käsittää sen menettelyjen ja työtapojen tarkastelun, ja erityisesti yleisen säännöllisen tarkastelun kehittämisen ja toimeenpanon sekä erityismenettelyjen tarkastelun; |
| --- | --- |

2.

panee merkille YK:n ihmisoikeusneuvoston työn tulokset; pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusneuvoston itselleen määrittämän kunnianhimoisen ohjelman täytäntöönpanoa, joka käsittää sen menettelyjen ja työtapojen tarkastelun, ja erityisesti yleisen säännöllisen tarkastelun kehittämisen ja toimeenpanon sekä erityismenettelyjen tarkastelun;

| 3. | osoittaa kunnioitusta YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajiston myönteisille saavutuksille ja erityisesti sen hyvälle yhteistyölle ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa; kehottaa EU:ta kannattamaan 23. kesäkuuta 2008 toimitettavassa YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajan vaalissa ensisijaisesti ehdokkaita, joiden riippumattomuus täyttää korkeat vaatimukset; |
| --- | --- |

3.

osoittaa kunnioitusta YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajiston myönteisille saavutuksille ja erityisesti sen hyvälle yhteistyölle ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa; kehottaa EU:ta kannattamaan 23. kesäkuuta 2008 toimitettavassa YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajan vaalissa ensisijaisesti ehdokkaita, joiden riippumattomuus täyttää korkeat vaatimukset;

| 4. | pitää myönteisenä erityisistuntojen järjestämistä, koska ne muodostavat tärkeän yhteyden vakavien ihmisoikeusloukkausten ja riippumattoman asiantuntemuksen välille; on kuitenkin huolissaan siitä, ettei YK:n ihmisoikeusneuvosto ole pystynyt ryhtymään toimiin monien maailman kiireellisimpien ihmisoikeuksien loukkaustapausten käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä erityisistuntojen järjestämistä, koska ne muodostavat tärkeän yhteyden vakavien ihmisoikeusloukkausten ja riippumattoman asiantuntemuksen välille; on kuitenkin huolissaan siitä, ettei YK:n ihmisoikeusneuvosto ole pystynyt ryhtymään toimiin monien maailman kiireellisimpien ihmisoikeuksien loukkaustapausten käsittelemiseksi;

| 5. | toteaa, että erityisistuntojen tarkoituksena on käsitellä kiireellisiä kriisejä, kun taas pysyviä ihmisoikeusloukkauksia tulisi käsitellä tavallisissa istunnoissa, joiden avulla voidaan suorittaa syvempää analyysiä ja löytää pitkän aikavälin ratkaisuja; |
| --- | --- |

5.

toteaa, että erityisistuntojen tarkoituksena on käsitellä kiireellisiä kriisejä, kun taas pysyviä ihmisoikeusloukkauksia tulisi käsitellä tavallisissa istunnoissa, joiden avulla voidaan suorittaa syvempää analyysiä ja löytää pitkän aikavälin ratkaisuja;

| 6. | korostaa, että erityisistunnot edellyttävät etukäteisvalmistelua ja jäsenneltyjä työtapoja myönteisten tulosten saavuttamiseksi; panee tässä yhteydessä merkille EU:n keskeisten aloitteiden menestyksen; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että erityisistunnot edellyttävät etukäteisvalmistelua ja jäsenneltyjä työtapoja myönteisten tulosten saavuttamiseksi; panee tässä yhteydessä merkille EU:n keskeisten aloitteiden menestyksen;

| 7. | panee merkille suoran vaikutuksen, joka oli Genevessä lokakuussa 2007 järjestetyllä Burmaa käsitelleellä erityisistunnolla, jonka tuloksina oli hallituksen harjoittaman sorron tuomitseminen sekä erityisedustajan vierailu Burman ihmisoikeustilanteen tutkimiseksi; pahoittelee erityisedustajan suositusten seurannan ja tarkkailun puutetta Burman ihmisoikeustilanteen huonontuessa; |
| --- | --- |

7.

panee merkille suoran vaikutuksen, joka oli Genevessä lokakuussa 2007 järjestetyllä Burmaa käsitelleellä erityisistunnolla, jonka tuloksina oli hallituksen harjoittaman sorron tuomitseminen sekä erityisedustajan vierailu Burman ihmisoikeustilanteen tutkimiseksi; pahoittelee erityisedustajan suositusten seurannan ja tarkkailun puutetta Burman ihmisoikeustilanteen huonontuessa;

YK:n ihmisoikeusneuvoston uusien jäsenten valinta YK:n yleiskokouksessa

| 8. | kehottaa järjestämään kilpailuun perustuvia vaaleja kaikilla alueilla toukokuussa 2008, jotta saataisiin todellista valinnanvaraa YK:n jäsenvaltioiden kesken; pahoittelee, että joitakin ihmisoikeuksien suhteen ongelmallisia maita jo on valittu, koska tämä merkitsee palaamista lähtötilanteeseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa järjestämään kilpailuun perustuvia vaaleja kaikilla alueilla toukokuussa 2008, jotta saataisiin todellista valinnanvaraa YK:n jäsenvaltioiden kesken; pahoittelee, että joitakin ihmisoikeuksien suhteen ongelmallisia maita jo on valittu, koska tämä merkitsee palaamista lähtötilanteeseen;

| 9. | kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan painostusta, joka koskee YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseneksi valitsemisen edellytyksiä sekä erityismenettelyihin osallistumista koskevia pysyviä kutsuja samoin kuin YK:n jäsenvaltioiden valintasitoumusten käytännön toteutumisen seurantaa; kehottaa ennen tällaista uudistusta soveltamaan tätä sääntöä määritettäessä EU:n jäsenvaltioiden tukea ehdokasmaille YK:n ihmisoikeusneuvostossa; |
| --- | --- |

9.

kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan painostusta, joka koskee YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseneksi valitsemisen edellytyksiä sekä erityismenettelyihin osallistumista koskevia pysyviä kutsuja samoin kuin YK:n jäsenvaltioiden valintasitoumusten käytännön toteutumisen seurantaa; kehottaa ennen tällaista uudistusta soveltamaan tätä sääntöä määritettäessä EU:n jäsenvaltioiden tukea ehdokasmaille YK:n ihmisoikeusneuvostossa;

Menettelyt ja mekanismit

Yleinen säännöllinen tarkastelumekanismi

| 10. | pitää yleistä säännöllistä tarkastelumekanismia keinona, jonka avulla voidaan mahdollisesti parantaa ihmisoikeuksiin liittyvien sitoumusten ja käytäntöjen seurannan yleismaailmallisuutta kaikkialla maailmassa soveltamalla YK:n kaikkiin jäsenvaltioihin samanlaista kohtelua ja seurantaa; |
| --- | --- |

10.

pitää yleistä säännöllistä tarkastelumekanismia keinona, jonka avulla voidaan mahdollisesti parantaa ihmisoikeuksiin liittyvien sitoumusten ja käytäntöjen seurannan yleismaailmallisuutta kaikkialla maailmassa soveltamalla YK:n kaikkiin jäsenvaltioihin samanlaista kohtelua ja seurantaa;

| 11. | toteaa, että yleisellä säännöllisellä tarkastelumekanismilla pyritään tarkastelemaan maiden tilannetta objektiivisesti ihmisoikeusrikkomusten havaitsemiseksi sellaisilla alueilla, joilla tilannetta voitaisiin korjata hyvien käytäntöjen vaihtamisella ja tehostetulla yhteistyöllä suositusten ja johtopäätösten aikaansaamiseksi; kehottaa tässä suhteessa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan nämä suositukset ja päätelmät huomioon EU:n avustusohjelmien tavoitteiden ja painopisteiden määrittämisessä; |
| --- | --- |

11.

toteaa, että yleisellä säännöllisellä tarkastelumekanismilla pyritään tarkastelemaan maiden tilannetta objektiivisesti ihmisoikeusrikkomusten havaitsemiseksi sellaisilla alueilla, joilla tilannetta voitaisiin korjata hyvien käytäntöjen vaihtamisella ja tehostetulla yhteistyöllä suositusten ja johtopäätösten aikaansaamiseksi; kehottaa tässä suhteessa EU:n jäsenvaltioita ja komissiota ottamaan nämä suositukset ja päätelmät huomioon EU:n avustusohjelmien tavoitteiden ja painopisteiden määrittämisessä;

| 12. | toivoo yleiseen säännölliseen tarkastelumekanismiin liittyvien menettelyjen, joiden ensimmäinen ja toinen kierros järjestetään 7.–18. huhtikuuta 2008 ja5.–16. toukokuuta 2008, lunastavan tähän mennessä esitetyt odotukset; kehottaa EU:n jäsenvaltioita toteuttamaan yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin avoimesti ja objektiivisesti edellä mainitun päätöslauselman 60/251 hengessä; kehottaa yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin yhteydessä tarkasteltavia EU:n jäsenvaltioita itsekriittisyyteen ja kehottaa niitä olemaan rajaamatta esityksiään pelkästään omien myönteisten saavutustensa luettelemiseen; |
| --- | --- |

12.

toivoo yleiseen säännölliseen tarkastelumekanismiin liittyvien menettelyjen, joiden ensimmäinen ja toinen kierros järjestetään 7.–18. huhtikuuta 2008 ja5.–16. toukokuuta 2008, lunastavan tähän mennessä esitetyt odotukset; kehottaa EU:n jäsenvaltioita toteuttamaan yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin avoimesti ja objektiivisesti edellä mainitun päätöslauselman 60/251 hengessä; kehottaa yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin yhteydessä tarkasteltavia EU:n jäsenvaltioita itsekriittisyyteen ja kehottaa niitä olemaan rajaamatta esityksiään pelkästään omien myönteisten saavutustensa luettelemiseen;

| 13. | panee merkille, että on vielä käsiteltävä useita kysymyksiä, kuten yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin niin kutsuttujen troikkien valintaa, mikä helpottaa ihmisoikeustilanteen tarkastelua YK:n jäsenvaltioissa; kehottaa tässä suhteessa EU:n jäsenvaltioita olemaan hyväksymättä mahdollisuutta, että tarkastelun kohteina olevat maat torjuvat luottamuksellisesti niiden tarkastelusta vastaavien maiden valinnan; |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että on vielä käsiteltävä useita kysymyksiä, kuten yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin niin kutsuttujen troikkien valintaa, mikä helpottaa ihmisoikeustilanteen tarkastelua YK:n jäsenvaltioissa; kehottaa tässä suhteessa EU:n jäsenvaltioita olemaan hyväksymättä mahdollisuutta, että tarkastelun kohteina olevat maat torjuvat luottamuksellisesti niiden tarkastelusta vastaavien maiden valinnan;

| 14. | kehottaa YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseniä nimittämään riippumattomia asiantuntijoita edustajikseen yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin toteuttamisesta vastaavaan työryhmään; kehottaa EU:n jäsenvaltioita omaksumaan johtavan roolin tällaisen menettelytavan edistämisessä hyväksymällä yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin toteuttamiseen liittyviä yhteisiä suuntaviivoja; |
| --- | --- |

14.

kehottaa YK:n ihmisoikeusneuvoston jäseniä nimittämään riippumattomia asiantuntijoita edustajikseen yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin toteuttamisesta vastaavaan työryhmään; kehottaa EU:n jäsenvaltioita omaksumaan johtavan roolin tällaisen menettelytavan edistämisessä hyväksymällä yleisen säännöllisen tarkastelumekanismin toteuttamiseen liittyviä yhteisiä suuntaviivoja;

| 15. | pitää tärkeänä kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien osallistumista sekä erityismenettelyjä; toistaa näkemyksensä, jonka mukaan asiaa koskevien johtopäätösten ja suositusten tulisi olla riippumattoman ja uskottavan tarkastelun perusta; |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien osallistumista sekä erityismenettelyjä; toistaa näkemyksensä, jonka mukaan asiaa koskevien johtopäätösten ja suositusten tulisi olla riippumattoman ja uskottavan tarkastelun perusta;

Mandaattien tarkastelu ja erityismenettelyihin liittyvien mandaattien haltijoiden määrittäminen

| 16. | korostaa, että erityismenettelyt ovat YK:n ihmisoikeusjärjestelmän ydintoimintoja ja että niillä on keskeinen merkitys erityisesti ihmisoikeusneuvostossa; toteaa jälleen, että YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenten on noudatettava velvoitettaan täyteen yhteistyöhön erityismenettelyjen yhteydessä; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että erityismenettelyt ovat YK:n ihmisoikeusjärjestelmän ydintoimintoja ja että niillä on keskeinen merkitys erityisesti ihmisoikeusneuvostossa; toteaa jälleen, että YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenten on noudatettava velvoitettaan täyteen yhteistyöhön erityismenettelyjen yhteydessä;

| 17. | korostaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus riippuu erityismenettelyihin liittyvien mandaattien haltijoiden uusista nimityksistä maaliskuussa 2008; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston uskottavuus riippuu erityismenettelyihin liittyvien mandaattien haltijoiden uusista nimityksistä maaliskuussa 2008;

| 18. | kehottaa antamaan mandaatteja henkilöille, joilla on tunnustettua asiantuntemusta ihmisoikeuksien alalla ja asiaan liittyvää kokemusta ja jotka ovat riippumattomia, puolueettomia, itsenäisiä ja objektiivisia ja joilla on myös huomattava erityismenettelyjärjestelmän tuntemus; |
| --- | --- |

18.

kehottaa antamaan mandaatteja henkilöille, joilla on tunnustettua asiantuntemusta ihmisoikeuksien alalla ja asiaan liittyvää kokemusta ja jotka ovat riippumattomia, puolueettomia, itsenäisiä ja objektiivisia ja joilla on myös huomattava erityismenettelyjärjestelmän tuntemus;

| 19. | kehottaa hallituksia, kansalaisjärjestöjä ja asianomaisia ammattijärjestöjä lähettämään sopivien ehdokkaiden nimiä, jotta ne voitaisiin sisällyttää valintakelpoisten ehdokkaiden julkiseen luetteloon, jota ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ylläpitää; |
| --- | --- |

19.

kehottaa hallituksia, kansalaisjärjestöjä ja asianomaisia ammattijärjestöjä lähettämään sopivien ehdokkaiden nimiä, jotta ne voitaisiin sisällyttää valintakelpoisten ehdokkaiden julkiseen luetteloon, jota ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ylläpitää;

| 20. | kehottaa neuvoa-antavaa ryhmää, joka vastaa erityismenettelyjen mandaattiehdokkaiden tarkastelusta ja antaa nimityssuosituksia neuvoston puheenjohtajalle, hoitamaan tehtäväänsä objektiivisesti ja avoimesti ja perustamaan valintansa ammattitaitoon ja henkilön riippumattomuuteen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa neuvoa-antavaa ryhmää, joka vastaa erityismenettelyjen mandaattiehdokkaiden tarkastelusta ja antaa nimityssuosituksia neuvoston puheenjohtajalle, hoitamaan tehtäväänsä objektiivisesti ja avoimesti ja perustamaan valintansa ammattitaitoon ja henkilön riippumattomuuteen;

| 21. | tuomitsee ihmisoikeusneuvoston päätöksen olla uusimatta Valko-Venäjää ja Kuubaa käsittelevien erityisedustajien mandaattia; |
| --- | --- |

21.

tuomitsee ihmisoikeusneuvoston päätöksen olla uusimatta Valko-Venäjää ja Kuubaa käsittelevien erityisedustajien mandaattia;

| 22. | pitää myönteisenä uusia mandaatteja Sudania käsittelevälle erityisedustajalle sekä Liberiaa, Haitia ja Burundia käsitteleville riippumattomille asiantuntijoille; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä uusia mandaatteja Sudania käsittelevälle erityisedustajalle sekä Liberiaa, Haitia ja Burundia käsitteleville riippumattomille asiantuntijoille;

| 23. | pahoittelee EU:n tukea YK:n ihmisoikeusneuvoston päätökselle sen Darfuria käsittelevän asiantuntijaryhmän lakkauttamisesta; toteaa, että asiantuntijaryhmän työn seuranta on lisätty Sudania käsittelevän erityisedustajan mandaattiin; on siksi huolissaan siitä, että erityisedustajan mandaatti saattaa heikentyä hänen työmääränsä lisääntyessä; |
| --- | --- |

23.

pahoittelee EU:n tukea YK:n ihmisoikeusneuvoston päätökselle sen Darfuria käsittelevän asiantuntijaryhmän lakkauttamisesta; toteaa, että asiantuntijaryhmän työn seuranta on lisätty Sudania käsittelevän erityisedustajan mandaattiin; on siksi huolissaan siitä, että erityisedustajan mandaatti saattaa heikentyä hänen työmääränsä lisääntyessä;

| 24. | kehottaa osoittamaan vastaisuudessa entistä suurempaa varovaisuutta asiantuntijaryhmien mandaattien lopettamisessa, koska ne tuovat tärkeää lisäarvoa; |
| --- | --- |

24.

kehottaa osoittamaan vastaisuudessa entistä suurempaa varovaisuutta asiantuntijaryhmien mandaattien lopettamisessa, koska ne tuovat tärkeää lisäarvoa;

| 25. | pitää myönteisenä tähän mennessä tarkasteltujen teemakohtaisten mandaattien uusimista; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisenä tähän mennessä tarkasteltujen teemakohtaisten mandaattien uusimista;

| 26. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita takaamaan, että Burmaa ja Korean demokraattista kansantasavaltaa käsittelevien erityisedustajien mandaatit uusitaan ja että Somaliaa ja Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijoiden mandaatteja pidennetään; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita takaamaan, että Burmaa ja Korean demokraattista kansantasavaltaa käsittelevien erityisedustajien mandaatit uusitaan ja että Somaliaa ja Kongon demokraattista tasavaltaa käsittelevien riippumattomien asiantuntijoiden mandaatteja pidennetään;

| 27. | pitää myönteisenä viisi riippumatonta jäsentä käsittävän asiantuntijamekanismin perustamista alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien käsittelyä varten; |
| --- | --- |

27.

pitää myönteisenä viisi riippumatonta jäsentä käsittävän asiantuntijamekanismin perustamista alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien käsittelyä varten;

| 28. | kehottaa järjestämään mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoden 2008 aikana keskusteluja kaikenlaisesta naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja kehottaa järjestämään mielenilmauksia ja määrittämään prioriteetteja tämän kysymyksen käsittelemiseksi YK:n ihmisoikeusneuvoston tulevissa toimissa ja työohjelmissa, kuten päätettiin 19. joulukuuta 2006 esitetyssä yleiskokouksen päätöslauselmassa A/RES/61/143 toimenpiteiden tehostamisesta kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

kehottaa järjestämään mahdollisimman pian ja joka tapauksessa vuoden 2008 aikana keskusteluja kaikenlaisesta naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja kehottaa järjestämään mielenilmauksia ja määrittämään prioriteetteja tämän kysymyksen käsittelemiseksi YK:n ihmisoikeusneuvoston tulevissa toimissa ja työohjelmissa, kuten päätettiin 19. joulukuuta 2006 esitetyssä yleiskokouksen päätöslauselmassa A/RES/61/143 toimenpiteiden tehostamisesta kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi;

| 29. | panee merkille, että 18. kesäkuuta 2007 hyväksyttiin erityismenettelyihin liittyviä mandaatteja koskevat käytännesäännöt; kehottaa YK:n ihmisoikeusneuvostoa panemaan nämä menettelysäännöt täytäntöön edellä mainitun päätöslauselman 60/251 hengessä ja kehottaa kunnioittamaan erityismenettelyjen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

29.

panee merkille, että 18. kesäkuuta 2007 hyväksyttiin erityismenettelyihin liittyviä mandaatteja koskevat käytännesäännöt; kehottaa YK:n ihmisoikeusneuvostoa panemaan nämä menettelysäännöt täytäntöön edellä mainitun päätöslauselman 60/251 hengessä ja kehottaa kunnioittamaan erityismenettelyjen riippumattomuutta;

| 30. | tukee erityismenettelyjen koordinointikomitean pyrkimyksiä sen laatiessa ehdotusta asianmukaiseksi menettelyksi, jonka mukaisesti käytännesäännöt ja muut asianmukaiset asiakirjat, erityismenettelyjen käsikirja mukaan luettuna, voidaan panna täytäntöön tavalla, joka vahvistaa niiden kykyä suojella ja edistää ihmisoikeuksia; kehottaa erityismenettelyjen koordinointikomiteaa toimimaan tehokkaasti ja avoimesti, jotta voidaan välttää teknisluonteiset kiistelyt, jotka voivat viivyttää tärkeitä keskusteluja ja haitata erityismenettelyjen mandaatteja; |
| --- | --- |

30.

tukee erityismenettelyjen koordinointikomitean pyrkimyksiä sen laatiessa ehdotusta asianmukaiseksi menettelyksi, jonka mukaisesti käytännesäännöt ja muut asianmukaiset asiakirjat, erityismenettelyjen käsikirja mukaan luettuna, voidaan panna täytäntöön tavalla, joka vahvistaa niiden kykyä suojella ja edistää ihmisoikeuksia; kehottaa erityismenettelyjen koordinointikomiteaa toimimaan tehokkaasti ja avoimesti, jotta voidaan välttää teknisluonteiset kiistelyt, jotka voivat viivyttää tärkeitä keskusteluja ja haitata erityismenettelyjen mandaatteja;

Valitusmenettely

| 31. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston toimielinten uudistamisprosessissa laadittu valitusmenettely näyttää olevan hyvin samankaltainen kuin aikaisempi ”menettely 1503”; vaatii uutta valitusmenettelyä, jolla pystytään tehokkaammin määrittämään vakavat ihmisoikeusloukkaukset, ehkäisemään niitä sekä puuttumaan niihin; |
| --- | --- |

31.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston toimielinten uudistamisprosessissa laadittu valitusmenettely näyttää olevan hyvin samankaltainen kuin aikaisempi ”menettely 1503”; vaatii uutta valitusmenettelyä, jolla pystytään tehokkaammin määrittämään vakavat ihmisoikeusloukkaukset, ehkäisemään niitä sekä puuttumaan niihin;

EU:n osallistuminen

| 32. | tunnustaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden aktiivisen osallistumisen YK:n ihmisoikeusneuvoston ensimmäisen työvuoden aikana; |
| --- | --- |

32.

tunnustaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden aktiivisen osallistumisen YK:n ihmisoikeusneuvoston ensimmäisen työvuoden aikana;

| 33. | pitää myönteisenä EU:n osallistumista kuudennen säännöllisen istunnon vaikeisiin neuvotteluihin, joissa pyrittiin erityisesti pääsemään myönteisiin tuloksiin erityismenettelyjen mandaattien uudistamista koskevassa kysymyksessä; |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä EU:n osallistumista kuudennen säännöllisen istunnon vaikeisiin neuvotteluihin, joissa pyrittiin erityisesti pääsemään myönteisiin tuloksiin erityismenettelyjen mandaattien uudistamista koskevassa kysymyksessä;

| 34. | korostaa, että EU:n on ihmisoikeuskysymyksiä käsiteltäessä puhuttava yhdellä äänellä ja että samalla on tärkeää, että kukin EU:n jäsenvaltio ilmaisee EU:n kannan, jotta se saa enemmän painoarvoa; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että EU:n on ihmisoikeuskysymyksiä käsiteltäessä puhuttava yhdellä äänellä ja että samalla on tärkeää, että kukin EU:n jäsenvaltio ilmaisee EU:n kannan, jotta se saa enemmän painoarvoa;

| 35. | kehottaa EU:ta ehdottamaan omaa päätöslauselmaa tarkoituksena saavuttaa yksimielisyys ihmisoikeuksien loukkauksista, jotka parhaillaan aiheutuvat Gazan saarrosta ja ohjushyökkäyksistä Israelia vastaan; |
| --- | --- |

35.

kehottaa EU:ta ehdottamaan omaa päätöslauselmaa tarkoituksena saavuttaa yksimielisyys ihmisoikeuksien loukkauksista, jotka parhaillaan aiheutuvat Gazan saarrosta ja ohjushyökkäyksistä Israelia vastaan;

| 36. | kehottaa tekemään tehostettua yhteistyötä ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa ja säilyttämään sen riippumattomuuden myöntämällä sille riittävästi rahoitusta; |
| --- | --- |

36.

kehottaa tekemään tehostettua yhteistyötä ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa ja säilyttämään sen riippumattomuuden myöntämällä sille riittävästi rahoitusta;

| 37. | kehottaa antamaan erityismenettelyille jatkuvaa tukea rahoituksen ja henkilöstön muodossa; ilmaisee tukensa eurooppalaiselle välineelle demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi (7), sillä se on tärkeä erityismenettelyjen rahoituslähde; pitää myönteisinä ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) puheenjohtajan aloitteita sen erityisedustajien kanssa tekemän yhteistyön tehostamiseksi, kuten esimerkiksi pysyviä kutsuja tärkeimpiin kokouksiin; |
| --- | --- |

37.

kehottaa antamaan erityismenettelyille jatkuvaa tukea rahoituksen ja henkilöstön muodossa; ilmaisee tukensa eurooppalaiselle välineelle demokratian ja ihmisoikeuksien edistämiseksi (7), sillä se on tärkeä erityismenettelyjen rahoituslähde; pitää myönteisinä ihmisoikeustyöryhmän (COHOM) puheenjohtajan aloitteita sen erityisedustajien kanssa tekemän yhteistyön tehostamiseksi, kuten esimerkiksi pysyviä kutsuja tärkeimpiin kokouksiin;

| 38. | kehottaa komissiota ja neuvostoa hyväksymään yhteisen kannan sen varmistamiseksi, että EU:n jäsenvaltiot automaattisesti allekirjoittavat ja ratifioivat kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ja neuvostoa hyväksymään yhteisen kannan sen varmistamiseksi, että EU:n jäsenvaltiot automaattisesti allekirjoittavat ja ratifioivat kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset;

| 39. | panee merkille EU:n sen hyväksi tekemän työn, että päätöslauselmat hyväksyttäisiin konsensuksella; kehottaa EU:n jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan saadakseen muita alueellisia ryhmiä edustavia maita sitoutumaan laajan tuen varmistamiseen päätöslauselmille, joilla tehostetaan ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä; kehottaa EU:ta käyttämään entistä tehokkaammin avunantoaan ja poliittista tukeaan kolmansille maille niiden kannustamiseksi yhteistyöhön YK:n ihmisoikeusneuvoston kanssa; |
| --- | --- |

39.

panee merkille EU:n sen hyväksi tekemän työn, että päätöslauselmat hyväksyttäisiin konsensuksella; kehottaa EU:n jäsenvaltioita jatkamaan ponnistelujaan saadakseen muita alueellisia ryhmiä edustavia maita sitoutumaan laajan tuen varmistamiseen päätöslauselmille, joilla tehostetaan ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä; kehottaa EU:ta käyttämään entistä tehokkaammin avunantoaan ja poliittista tukeaan kolmansille maille niiden kannustamiseksi yhteistyöhön YK:n ihmisoikeusneuvoston kanssa;

| 40. | kehottaa Euroopan parlamentin valtuuskuntaa YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemännessä istunnossa tuomaan esille tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet, kehottaa valtuuskuntaa antamaan vierailustaan kertomuksen ihmisoikeuksien alivaliokunnalle ja pitää asianmukaisena Euroopan parlamentin valtuuskunnan lähettämistä YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaa koskeviin istuntoihin; |
| --- | --- |

40.

kehottaa Euroopan parlamentin valtuuskuntaa YK:n ihmisoikeusneuvoston seitsemännessä istunnossa tuomaan esille tässä päätöslauselmassa ilmaistut huolenaiheet, kehottaa valtuuskuntaa antamaan vierailustaan kertomuksen ihmisoikeuksien alivaliokunnalle ja pitää asianmukaisena Euroopan parlamentin valtuuskunnan lähettämistä YK:n ihmisoikeusneuvoston asiaa koskeviin istuntoihin;

*

* *

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n 62. yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle. |
| --- | --- |

41.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n 62. yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä ulkoasiainvaliokunnan perustamalle EU:n ja YK:n väliselle työryhmälle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0235.

(2)  EYVL C 291 E, 30.11.2006, s. 409.

(3)  EUVL C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(4)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

(5)  EUVL C 227 E, 21.9.2006, s. 582.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0165.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1889/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä (EUVL L 386, 29.12.2006, s. 1).

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/75

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Euroopan väestönkehitys

P6_TA(2008)0066

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Euroopan väestönkehityksestä (2007/2156(INI))

2009/C 184 E/12

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin väestötilanteesta (1995) (1),

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1998 antamansa päätöslauselman asiakirjasta ”Väestöraportti 1997” (2),

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta ”Kaikenikäisten Eurooppaan – hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta” (3),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan vastaus maailman väestön ikääntymiseen — Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen ikääntyvässä maailmassa — Euroopan komission panos ikääntymisen toiseen maailmankokoukseen” (KOM(2002)0143),

ottaa huomioon Brysselissä 22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän eurooppalaisen nuorisosopimuksen,

ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Kohti väestörakenteen muutoksia: uusi solidaarisuus sukupolvien välillä” (KOM(2005)0094),

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (4),

ottaa huomioon 6. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalimallista tulevaisuutta varten (5),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin” (KOM(2006)0571),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen” (KOM(2007)0244),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 14. maaliskuuta 2007 hyväksymän lausunnon (6) aiheesta ”Perhe ja väestönkehitys” ja sen keskeisen ehdotuksen, että jäsenvaltiot allekirjoittaisivat eurooppalaisen perhesopimuksen,

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Euroopan väestönkehitys faktoina ja lukuina” (SEC(2007)0638),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot (A6-0024/2008),

| A. | ottaa huomioon, että väestönkehitys johtuu eri tekijöiden, kuten syntyvyyden, elinajanodotteen ja muuttovirran yhteisvaikutuksesta; ottaa huomioon nykyiset arviot jäsenvaltioiden väestörakenteen merkittävästä muuttumisesta vuoteen 2050 mennessä, mikä ilmenee ennen kaikkea Euroopan väestön ikääntymisenä, niin että väestön keski-ikä saattaa nousta 39 vuodesta vuonna 2004 49 vuoteen vuonna 2050, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että väestönkehitys johtuu eri tekijöiden, kuten syntyvyyden, elinajanodotteen ja muuttovirran yhteisvaikutuksesta; ottaa huomioon nykyiset arviot jäsenvaltioiden väestörakenteen merkittävästä muuttumisesta vuoteen 2050 mennessä, mikä ilmenee ennen kaikkea Euroopan väestön ikääntymisenä, niin että väestön keski-ikä saattaa nousta 39 vuodesta vuonna 2004 49 vuoteen vuonna 2050,

| B. | ottaa huomioon, että väestönmuutos saattaa komission arvioiden mukaan mullistaa perinpohjaisesti väestörakennetta ja ikäpyramidia, sillä arvioiden mukaan 0–14-vuotiaiden lasten ja nuorten määrä vähenee sadasta miljoonasta (vuonna 1975) 66 miljoonaan vuoteen 2050 mennessä, työikäisen väestön määrä saavuttaa 331 miljoonan huipun vuoden 2010 paikkeilla ja kääntyy sen jälkeen tasaiseen laskuun (noin 268 miljoonaa vuonna 2050), kun taas ajanjaksolla 2004–2050 miesten elinajanodotteen arvellaan kasvavan kuudella ja naisten viidellä vuodella ja yli 80-vuotiaiden määrän arvellaan vuodesta 2005 vuoteen 2050 kasvavan 4,1 prosentista 11,4 prosenttiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että väestönmuutos saattaa komission arvioiden mukaan mullistaa perinpohjaisesti väestörakennetta ja ikäpyramidia, sillä arvioiden mukaan 0–14-vuotiaiden lasten ja nuorten määrä vähenee sadasta miljoonasta (vuonna 1975) 66 miljoonaan vuoteen 2050 mennessä, työikäisen väestön määrä saavuttaa 331 miljoonan huipun vuoden 2010 paikkeilla ja kääntyy sen jälkeen tasaiseen laskuun (noin 268 miljoonaa vuonna 2050), kun taas ajanjaksolla 2004–2050 miesten elinajanodotteen arvellaan kasvavan kuudella ja naisten viidellä vuodella ja yli 80-vuotiaiden määrän arvellaan vuodesta 2005 vuoteen 2050 kasvavan 4,1 prosentista 11,4 prosenttiin,

| C. | ottaa huomioon, että vanhusten huoltosuhteen (yli 65-vuotiaiden määrä jaettuna 14–65-vuotiaiden määrällä) odotetaan kasvavan 25 prosentista 53 prosenttiin vuosien 2004 ja 2050 välillä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vanhusten huoltosuhteen (yli 65-vuotiaiden määrä jaettuna 14–65-vuotiaiden määrällä) odotetaan kasvavan 25 prosentista 53 prosenttiin vuosien 2004 ja 2050 välillä,

| D. | katsoo kuitenkin, että taloudellinen huoltosuhde (työelämän ulkopuolella olevien, kuten eläkeläisten, lasten ja nuorten opiskelijoiden määrä jaettuna työssäkäyvien työikäisten määrällä) on tietona vanhusten huoltosuhdetta merkittävämpi, kun arvioidaan yhteiskunnalle työelämän ulkopuolella olevista aiheutuvia kuluja, |
| --- | --- |

D.

katsoo kuitenkin, että taloudellinen huoltosuhde (työelämän ulkopuolella olevien, kuten eläkeläisten, lasten ja nuorten opiskelijoiden määrä jaettuna työssäkäyvien työikäisten määrällä) on tietona vanhusten huoltosuhdetta merkittävämpi, kun arvioidaan yhteiskunnalle työelämän ulkopuolella olevista aiheutuvia kuluja,

| E. | ottaa huomioon, että väestönmuutoksella on merkittävä vaikutus julkisiin menoihin, joiden odotetaan kasvavan 10 prosentilla vuodesta 2004 vuoteen 2050, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että väestönmuutoksella on merkittävä vaikutus julkisiin menoihin, joiden odotetaan kasvavan 10 prosentilla vuodesta 2004 vuoteen 2050,

| F. | toteaa, että vaikka väestönmuutoksen ei uskota vaikuttavan Euroopan väestön kokonaismäärään vuoteen 2050 mennessä, sen arvellaan aiheuttavan merkittävää alueiden välistä epätasapainoa, koska eräillä unionin alueilla esiintyy voimakasta nuorten ja erityisesti nuorten naisten lähtömuuttoa; toteaa niin ikään, että Euroopan väestön suhteellinen painoarvo maailmassa vähenee vuosisadan takaisesta 15 prosentista 5 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä; toteaa, että kyseiset muutokset koskevat unionin eri alueita hyvin eri tavalla; lähtömuuttoalueilla vanhukset ovat jo nyt yliedustettuina, kun taas tulomuuttoalueilla yhteiskunnan ikääntymisprosessia ei voida vielä havaita nuorten tulomuuton takia, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että vaikka väestönmuutoksen ei uskota vaikuttavan Euroopan väestön kokonaismäärään vuoteen 2050 mennessä, sen arvellaan aiheuttavan merkittävää alueiden välistä epätasapainoa, koska eräillä unionin alueilla esiintyy voimakasta nuorten ja erityisesti nuorten naisten lähtömuuttoa; toteaa niin ikään, että Euroopan väestön suhteellinen painoarvo maailmassa vähenee vuosisadan takaisesta 15 prosentista 5 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä; toteaa, että kyseiset muutokset koskevat unionin eri alueita hyvin eri tavalla; lähtömuuttoalueilla vanhukset ovat jo nyt yliedustettuina, kun taas tulomuuttoalueilla yhteiskunnan ikääntymisprosessia ei voida vielä havaita nuorten tulomuuton takia,

| G. | huomauttaa, että hedelmättömyys kuuluu väestön vähenemisen syihin ja että se olisi tunnustettava kansanterveydelliseksi ja yhteiskunnalliseksi ongelmaksi, joka koskee sekä miehiä että naisia; muistuttaa komissiota Euroopan parlamentin vuonna 2005 julkaisemasta hedelmättömyyttä ja väestörakennetta koskevasta toimenpidepyynnöstä, jossa komissiota pyydettiin antamaan suosituksia tällä alalla, |
| --- | --- |

G.

huomauttaa, että hedelmättömyys kuuluu väestön vähenemisen syihin ja että se olisi tunnustettava kansanterveydelliseksi ja yhteiskunnalliseksi ongelmaksi, joka koskee sekä miehiä että naisia; muistuttaa komissiota Euroopan parlamentin vuonna 2005 julkaisemasta hedelmättömyyttä ja väestörakennetta koskevasta toimenpidepyynnöstä, jossa komissiota pyydettiin antamaan suosituksia tällä alalla,

| H. | katsoo, että laillinen maahanmuutto hyödyttää Euroopan väestöä ja on tarpeen tasapainoisen väestörakenteen ylläpitämiseksi; katsoo, että laillinen maahanmuutto ei kuitenkaan yksin riitä Euroopan unionin väestön asteittaisen vanhenemisen pysäyttämiseksi ja että tarvitaan toimia alueella pysyvästi asuvan väestön syntyvyyden lisäämiseksi, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että laillinen maahanmuutto hyödyttää Euroopan väestöä ja on tarpeen tasapainoisen väestörakenteen ylläpitämiseksi; katsoo, että laillinen maahanmuutto ei kuitenkaan yksin riitä Euroopan unionin väestön asteittaisen vanhenemisen pysäyttämiseksi ja että tarvitaan toimia alueella pysyvästi asuvan väestön syntyvyyden lisäämiseksi,

| I. | katsoo, että maahanmuutto tarjoaa vain osittaisen ja lyhyen aikavälin ratkaisun Euroopan väestönmuutokseen, joka vaatii jäsenvaltioilta sitoutumista sukupuolten tasa-arvon kunnioittamisen turvaamiseen julkisella ja yksityisellä sektorilla, äitiyssuojeluun, sosiaalisen ja taloudellisen tuen tarjoamiseen perheille sekä toimenpiteisiin, joilla parannetaan miesten ja naisten mahdollisuuksia sovittaa yhteen perhe-elämä ja työ; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että maahanmuutto tarjoaa vain osittaisen ja lyhyen aikavälin ratkaisun Euroopan väestönmuutokseen, joka vaatii jäsenvaltioilta sitoutumista sukupuolten tasa-arvon kunnioittamisen turvaamiseen julkisella ja yksityisellä sektorilla, äitiyssuojeluun, sosiaalisen ja taloudellisen tuen tarjoamiseen perheille sekä toimenpiteisiin, joilla parannetaan miesten ja naisten mahdollisuuksia sovittaa yhteen perhe-elämä ja työ;

| J. | ottaa huomioon, että toiminnanrajoitteet liittyvät läheisesti ikään ja että ikääntyneet ovat alttiimpia vammoille tai toiminnanrajoitteille, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että toiminnanrajoitteet liittyvät läheisesti ikään ja että ikääntyneet ovat alttiimpia vammoille tai toiminnanrajoitteille,

Yleistä

| 1. | panee huolestuneena merkille vuoteen 2050 ulottuvat väestötieteelliset ennusteet; korostaa, että vaikka 50 vuoden päähän ulottuvat ennusteet voivat hyvinkin muuttua, olisi niihin suhtauduttava vakavana varoituksena, johon on etsittävä välittömästi ratkaisuja kilpailukyvyn, talouden elinvoimaisuuden, sosiaalisen koheesion, sukupolvien välisen solidaarisuuden ja Euroopan sosiaalisen mallin säilyttämiseksi tulevaisuudessa; katsoo, että väestön vähenemistä vuoteen 2050 mennessä koskeva ennuste saattaa keventää ympäristöön kohdistuvia paineita ja tarjota mahdollisuuden kestävälle kehitykselle, jota varten puolestaan tarvitaan ennakoivia menettelytapoja maankäytön suunnittelun, asuntorakentamisen, liikenteen ja muiden infrastruktuurien mukauttamiseksi; tunnustaa jäsenvaltioiden toimivallan tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

1.

panee huolestuneena merkille vuoteen 2050 ulottuvat väestötieteelliset ennusteet; korostaa, että vaikka 50 vuoden päähän ulottuvat ennusteet voivat hyvinkin muuttua, olisi niihin suhtauduttava vakavana varoituksena, johon on etsittävä välittömästi ratkaisuja kilpailukyvyn, talouden elinvoimaisuuden, sosiaalisen koheesion, sukupolvien välisen solidaarisuuden ja Euroopan sosiaalisen mallin säilyttämiseksi tulevaisuudessa; katsoo, että väestön vähenemistä vuoteen 2050 mennessä koskeva ennuste saattaa keventää ympäristöön kohdistuvia paineita ja tarjota mahdollisuuden kestävälle kehitykselle, jota varten puolestaan tarvitaan ennakoivia menettelytapoja maankäytön suunnittelun, asuntorakentamisen, liikenteen ja muiden infrastruktuurien mukauttamiseksi; tunnustaa jäsenvaltioiden toimivallan tässä yhteydessä;

| 2. | muistuttaa ensinnäkin, että väestörakenteen muutoksen taustalla olevat kaksi päätekijää, syntyvyyden lasku ja väestön ikääntyminen, johtuvat edistyksestä: elinajanodotteen pidentyminen on suora seuraus tieteen kehityksestä, hygienian parantumisesta ja elintason noususta, naisten mahdollisuus raskauden ehkäisyyn taas naisten emansipaatiosta, joka kulkee käsi kädessä tyttöjen koulutustason nousemisen ja naisten työelämään osallistumisen ja julkisiin luottamustehtäviin pääsemisen kanssa; katsoo, että näitä on pidettävä ihmiskunnan peruuttamattomina saavutuksina; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa ensinnäkin, että väestörakenteen muutoksen taustalla olevat kaksi päätekijää, syntyvyyden lasku ja väestön ikääntyminen, johtuvat edistyksestä: elinajanodotteen pidentyminen on suora seuraus tieteen kehityksestä, hygienian parantumisesta ja elintason noususta, naisten mahdollisuus raskauden ehkäisyyn taas naisten emansipaatiosta, joka kulkee käsi kädessä tyttöjen koulutustason nousemisen ja naisten työelämään osallistumisen ja julkisiin luottamustehtäviin pääsemisen kanssa; katsoo, että näitä on pidettävä ihmiskunnan peruuttamattomina saavutuksina;

| 3. | tunnustaa, että syntyvyyden lisäämisen ennakkoehtona on sellainen yhteiskunta, jossa lapset asetetaan huomion keskipisteeseen; korostaa perheystävällisen ympäristön luomisen tarvetta, perheiden ja lasten elinolosuhteiden parantamisen tärkeyttä sekä perheiden todellisiin toiveisiin vastaamisen merkitystä; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa, että syntyvyyden lisäämisen ennakkoehtona on sellainen yhteiskunta, jossa lapset asetetaan huomion keskipisteeseen; korostaa perheystävällisen ympäristön luomisen tarvetta, perheiden ja lasten elinolosuhteiden parantamisen tärkeyttä sekä perheiden todellisiin toiveisiin vastaamisen merkitystä;

| 4. | korostaa, ettei unionin epänormaalin alhainen keskimääräinen syntyvyys – 1,5 lasta – heijasta naisten tahtoa tai eurooppalaisten perheenperustamishaluja, vaan voi myös johtua vaikeudesta sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä (puutteet lasten päivähoitopaikkojen tarjonnassa, perheiden sosiaalis-taloudellisessa tuessa ja naisten työllistymisen kannustamisessa), epävarmoista yhteiskunnallisista olosuhteista (työsuhteiden epävakaus, asuntojen kalleus) ja tulevaisuuden pelosta (nuorten myöhäinen työllistyminen ja pätkätöiden yleistyminen); |
| --- | --- |

4.

korostaa, ettei unionin epänormaalin alhainen keskimääräinen syntyvyys – 1,5 lasta – heijasta naisten tahtoa tai eurooppalaisten perheenperustamishaluja, vaan voi myös johtua vaikeudesta sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä (puutteet lasten päivähoitopaikkojen tarjonnassa, perheiden sosiaalis-taloudellisessa tuessa ja naisten työllistymisen kannustamisessa), epävarmoista yhteiskunnallisista olosuhteista (työsuhteiden epävakaus, asuntojen kalleus) ja tulevaisuuden pelosta (nuorten myöhäinen työllistyminen ja pätkätöiden yleistyminen);

| 5. | muistuttaa, että nuorten alkoholin tai huumeiden käyttö on väestön kannalta riskitekijä, jolla on valtaisia demografisia seurauksia, sillä se alentaa entisestään työkykyä, valmiuksia perustaa perhe jne.; suosittelee näin ollen kohdennettujen puiteohjelmien perustamista varhaisen alkoholin tai huumeiden käytön ehkäisemiseksi sekä nuorten alkoholi- ja huumeriippuvuuden hoitamiseksi; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että nuorten alkoholin tai huumeiden käyttö on väestön kannalta riskitekijä, jolla on valtaisia demografisia seurauksia, sillä se alentaa entisestään työkykyä, valmiuksia perustaa perhe jne.; suosittelee näin ollen kohdennettujen puiteohjelmien perustamista varhaisen alkoholin tai huumeiden käytön ehkäisemiseksi sekä nuorten alkoholi- ja huumeriippuvuuden hoitamiseksi;

| 6. | pitää elinajanodotteen pidentymistä myönteisenä seikkana ja toivoo, että siihen myös suhtaudutaan sen mukaisesti; pyytää näin ollen, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin sen välttämiseksi, että unionissa on köyhyydessä eläviä eläkeläisiä, joilla ei ole mahdollisuuksia asuntoon, hoitoon tai ihmisarvoisiin viimeisiin elinvuosiin; |
| --- | --- |

6.

pitää elinajanodotteen pidentymistä myönteisenä seikkana ja toivoo, että siihen myös suhtaudutaan sen mukaisesti; pyytää näin ollen, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin sen välttämiseksi, että unionissa on köyhyydessä eläviä eläkeläisiä, joilla ei ole mahdollisuuksia asuntoon, hoitoon tai ihmisarvoisiin viimeisiin elinvuosiin;

| 7. | kannustaa kokonaisvaltaisiin syrjinnänvastaisiin toimiin, sillä Euroopan väestönkehitys on tiiviisti kytköksissä yhteiskunnasta syrjäytymisen ongelmaan: heikossa asemassa olevien, ankarasta köyhyydestä kärsivien ryhmien tilannetta pidetään usein itseaiheutettuna, mikä vaikuttaa myös heidän lapsiinsa ja tuleviin sukupolviin; |
| --- | --- |

7.

kannustaa kokonaisvaltaisiin syrjinnänvastaisiin toimiin, sillä Euroopan väestönkehitys on tiiviisti kytköksissä yhteiskunnasta syrjäytymisen ongelmaan: heikossa asemassa olevien, ankarasta köyhyydestä kärsivien ryhmien tilannetta pidetään usein itseaiheutettuna, mikä vaikuttaa myös heidän lapsiinsa ja tuleviin sukupolviin;

| 8. | kehottaa kiinnittämään huomiota huonoon kohteluun ja hoidon laiminlyöntiin, joista jotkut vanhukset kärsivät perheissään tai hoitokodeissa; vaatii jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään toimia unionin alueella ilmenevän vanhusten huonon kohtelun laajuuden paljastamiseksi; huomauttaa, että jopa 10 prosenttia ikääntyneistä kokee jossain muodossa fyysistä, taloudellista tai henkistä hyväksikäyttöä ennen kuolemaansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään valistusta ja hälytysjärjestelmiä huonon kohtelun torjumiseksi sekä vahvistamaan siihen syyllistymisen rangaistusseuraamukset; suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen laatia tiedonanto ikääntyneiden huonosta kohtelusta vuonna 2008; pyytää, että tiedonannossa hyödynnetään tilaisuutta laatia kokonaisvaltainen toimintasuunnitelma alaa koskevan laajan tiedotus- ja toimenpidekampanjan kehittämiseksi (palveluntarjoajien kouluttaminen, laatustandardien määrittely, huonon kohtelun rangaistusseuraamusten määrittäminen); |
| --- | --- |

8.

kehottaa kiinnittämään huomiota huonoon kohteluun ja hoidon laiminlyöntiin, joista jotkut vanhukset kärsivät perheissään tai hoitokodeissa; vaatii jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään toimia unionin alueella ilmenevän vanhusten huonon kohtelun laajuuden paljastamiseksi; huomauttaa, että jopa 10 prosenttia ikääntyneistä kokee jossain muodossa fyysistä, taloudellista tai henkistä hyväksikäyttöä ennen kuolemaansa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään valistusta ja hälytysjärjestelmiä huonon kohtelun torjumiseksi sekä vahvistamaan siihen syyllistymisen rangaistusseuraamukset; suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen laatia tiedonanto ikääntyneiden huonosta kohtelusta vuonna 2008; pyytää, että tiedonannossa hyödynnetään tilaisuutta laatia kokonaisvaltainen toimintasuunnitelma alaa koskevan laajan tiedotus- ja toimenpidekampanjan kehittämiseksi (palveluntarjoajien kouluttaminen, laatustandardien määrittely, huonon kohtelun rangaistusseuraamusten määrittäminen);

| 9. | pahoittelee, että unioni ei ole tähän mennessä tehnyt riittävästi varautuakseen näihin haasteisiin, jotka kuitenkin ovat olleet tiedossa jo useita vuosia; pahoittelee erityisesti, että Lissabonin strategian tavoitteissa ei ole pitäydytty eikä Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemiä sitoumuksia lasten hoitopaikkojen lisäämisestä ja yli 55-vuotiaiden työllisyyden ja naisten työelämään osallistumisen edistämisestä ole täytetty suurimmassa osassa jäsenmaita ja että unioni kokonaisuudessaan on vielä kaukana kyseisten tavoitteiden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

9.

pahoittelee, että unioni ei ole tähän mennessä tehnyt riittävästi varautuakseen näihin haasteisiin, jotka kuitenkin ovat olleet tiedossa jo useita vuosia; pahoittelee erityisesti, että Lissabonin strategian tavoitteissa ei ole pitäydytty eikä Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemiä sitoumuksia lasten hoitopaikkojen lisäämisestä ja yli 55-vuotiaiden työllisyyden ja naisten työelämään osallistumisen edistämisestä ole täytetty suurimmassa osassa jäsenmaita ja että unioni kokonaisuudessaan on vielä kaukana kyseisten tavoitteiden saavuttamisesta;

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla järjestetään lasten ja muiden huollettavien hoito laadukkaasti ja edullisesti ja Barcelonan Eurooppa-neuvoston 15. ja 16. maaliskuuta 2002 asettamien tavoitteiden mukaisesti: tuolloin todettiin, että jäsenvaltioiden olisi tarjottava lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista; vaatii, että mainittujen toimien on oltava sellaisia, että vanhemmat voivat sovittaa yhteen työaikansa ja yksityiselämänsä; |
| --- | --- |

10.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä, joilla järjestetään lasten ja muiden huollettavien hoito laadukkaasti ja edullisesti ja Barcelonan Eurooppa-neuvoston 15. ja 16. maaliskuuta 2002 asettamien tavoitteiden mukaisesti: tuolloin todettiin, että jäsenvaltioiden olisi tarjottava lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista; vaatii, että mainittujen toimien on oltava sellaisia, että vanhemmat voivat sovittaa yhteen työaikansa ja yksityiselämänsä;

| 11. | katsoo, että unionin tavoitteiden ei pitäisi rajoittua Barcelonan tavoitteiden noudattamiseen lasten päivähoidon järjestämisen osalta; katsoo, että päivähoitoa olisi pidettävä yleispalveluna, jonka on oltava kaikkien sitä tarvitsevien saatavilla; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että unionin tavoitteiden ei pitäisi rajoittua Barcelonan tavoitteiden noudattamiseen lasten päivähoidon järjestämisen osalta; katsoo, että päivähoitoa olisi pidettävä yleispalveluna, jonka on oltava kaikkien sitä tarvitsevien saatavilla;

| 12. | korostaa, että pienyrityksistä monet eivät ole valmistautuneet työvoiman ikääntymisestä aiheutuviin haasteisiin ja saattavat tarvita jäsenvaltioiden tukea; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että pienyrityksistä monet eivät ole valmistautuneet työvoiman ikääntymisestä aiheutuviin haasteisiin ja saattavat tarvita jäsenvaltioiden tukea;

| 13. | on tyytyväinen, että komissio päättänyt jatkaa edelleen tämän valtavan haasteen pohtimista; kannustaa komissiota tukemaan hyvien käytäntöjen tunnistamista ja vaihtoa alue- ja paikallistasolla sekä käyttämään tilaisuuden hyväkseen innovoinnin edistämiseksi unionissa; puoltaa sen yhtenäistä lähestymistapaa väestörakenteen muutokseen ja viittä tärkeintä poliittista toimintalinjaa, jotta päästään yhteisymmärrykseen sukupolvien, sukupuolten ja alueiden välisestä solidaarisuudesta; muistuttaa, että selviytyäkseen väestörakenteen muutoksista jäsenvaltioiden on pantava tehokkaasti täytäntöön Lissabonin strategia ja ryhdyttävä sovittamaan jäsenvaltioiden tasolla läheisesti yhteen makrotalous- ja sosiaalipolitiikkaa, jotta väestön ikääntymisen asettamiin haasteisiin voidaan vastata unionin talousjärjestelmän kasvulla, kilpailukyvyllä ja tuottavuudella ja jotta jäsenvaltiot täyttäisivät velvollisuutensa ja kehittäisivät innovoivaa politiikkaa julkisen talouden, terveydenhuollon, yleishyödyllisten palveluiden, maahanmuuton ja integraation alalla; |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen, että komissio päättänyt jatkaa edelleen tämän valtavan haasteen pohtimista; kannustaa komissiota tukemaan hyvien käytäntöjen tunnistamista ja vaihtoa alue- ja paikallistasolla sekä käyttämään tilaisuuden hyväkseen innovoinnin edistämiseksi unionissa; puoltaa sen yhtenäistä lähestymistapaa väestörakenteen muutokseen ja viittä tärkeintä poliittista toimintalinjaa, jotta päästään yhteisymmärrykseen sukupolvien, sukupuolten ja alueiden välisestä solidaarisuudesta; muistuttaa, että selviytyäkseen väestörakenteen muutoksista jäsenvaltioiden on pantava tehokkaasti täytäntöön Lissabonin strategia ja ryhdyttävä sovittamaan jäsenvaltioiden tasolla läheisesti yhteen makrotalous- ja sosiaalipolitiikkaa, jotta väestön ikääntymisen asettamiin haasteisiin voidaan vastata unionin talousjärjestelmän kasvulla, kilpailukyvyllä ja tuottavuudella ja jotta jäsenvaltiot täyttäisivät velvollisuutensa ja kehittäisivät innovoivaa politiikkaa julkisen talouden, terveydenhuollon, yleishyödyllisten palveluiden, maahanmuuton ja integraation alalla;

Väestön uusiutumisen haaste

| 14. | myöntää, että äitiys on yksi henkilökohtaisimpia valintoja ihmisen elämässä ja että sitä on kunnioitettava; toteaa kuitenkin, että syntyvyysluvut eri jäsenvaltioissa vaihtelevat välillä 1,25–2,0 ja että syntyvyyden käyrä on mahdollista kääntää nousuun asianmukaisella julkisella politiikalla, jolla luodaan perheelle ja lapsille otollinen aineellinen ja henkinen ympäristö; huomauttaa, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ehdottamassa eurooppalaisessa perhesopimuksessa esitettyjen periaatteiden mukaan tarvitaan pitkän aikavälin toimia, joilla luodaan vakaat, suojellut olosuhteet, joita vanhemmuuteen ryhtyminen edellyttää; |
| --- | --- |

14.

myöntää, että äitiys on yksi henkilökohtaisimpia valintoja ihmisen elämässä ja että sitä on kunnioitettava; toteaa kuitenkin, että syntyvyysluvut eri jäsenvaltioissa vaihtelevat välillä 1,25–2,0 ja että syntyvyyden käyrä on mahdollista kääntää nousuun asianmukaisella julkisella politiikalla, jolla luodaan perheelle ja lapsille otollinen aineellinen ja henkinen ympäristö; huomauttaa, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ehdottamassa eurooppalaisessa perhesopimuksessa esitettyjen periaatteiden mukaan tarvitaan pitkän aikavälin toimia, joilla luodaan vakaat, suojellut olosuhteet, joita vanhemmuuteen ryhtyminen edellyttää;

| 15. | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan vaikutteita parhaista käytännöistä seuraavissa kysymyksissä: äitiysloman pituus, joka vaihtelee eri jäsenvaltiossa 14 viikosta 28 viikkoon, vanhempainloma, raskausajan hoito ja neuvonta, raskausajan tulojen takaaminen ja mahdollisuus palata entisiin työtehtäviin; toivoo myös, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin ja määräävät seuraamuksia perheväkivaltaan ja lasten huonoon kohteluun perheissä syyllistyville; |
| --- | --- |

15.

kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ottamaan vaikutteita parhaista käytännöistä seuraavissa kysymyksissä: äitiysloman pituus, joka vaihtelee eri jäsenvaltiossa 14 viikosta 28 viikkoon, vanhempainloma, raskausajan hoito ja neuvonta, raskausajan tulojen takaaminen ja mahdollisuus palata entisiin työtehtäviin; toivoo myös, että jäsenvaltiot ryhtyvät toimiin ja määräävät seuraamuksia perheväkivaltaan ja lasten huonoon kohteluun perheissä syyllistyville;

| 16. | muistuttaa naisten kärsivän syrjivistä työoloista ja työnantajien suhtautuvan epäluuloisesti naisiin, koska he saattavat jossain vaiheessa haluta lapsia; muistuttaa, että naiset ovat vajaatyöllistettyjä, heidän pätevyyttään ei hyödynnetä ja heidän tulonsa jäävät alan palkkatason alapuolelle, mikä hankaloittaa välttämättömän taloudellisen riippumattomuuden saavuttamista; kehottaa jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (7) ja saattamaan toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä 19. lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä; pyytää jäsenvaltioita ryhtymään direktiiviin 92/85/ETY liittyen toimiin sellaisia työnantajia vastaan, jotka suoraan tai epäsuorasti syrjivät lapsia haluavia naispuolisia työntekijöitä; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa naisten kärsivän syrjivistä työoloista ja työnantajien suhtautuvan epäluuloisesti naisiin, koska he saattavat jossain vaiheessa haluta lapsia; muistuttaa, että naiset ovat vajaatyöllistettyjä, heidän pätevyyttään ei hyödynnetä ja heidän tulonsa jäävät alan palkkatason alapuolelle, mikä hankaloittaa välttämättömän taloudellisen riippumattomuuden saavuttamista; kehottaa jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (7) ja saattamaan toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä 19. lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (8) osaksi kansallista lainsäädäntöä; pyytää jäsenvaltioita ryhtymään direktiiviin 92/85/ETY liittyen toimiin sellaisia työnantajia vastaan, jotka suoraan tai epäsuorasti syrjivät lapsia haluavia naispuolisia työntekijöitä;

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan toimia, joilla tarjotaan lapsen syntymän jälkeen erityistä suojelua ja tukea ottaen huomioon, että yksinhuoltajaperheet ovat yleistyneet, että niistä 85 prosentissa yksinhuoltaja on nainen ja että yksinhuoltajaperheet ovat muita perheitä alttiimpia vakavalle köyhyydelle; |
| --- | --- |

17.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan toimia, joilla tarjotaan lapsen syntymän jälkeen erityistä suojelua ja tukea ottaen huomioon, että yksinhuoltajaperheet ovat yleistyneet, että niistä 85 prosentissa yksinhuoltaja on nainen ja että yksinhuoltajaperheet ovat muita perheitä alttiimpia vakavalle köyhyydelle;

| 18. | painottaa, että on tarpeen ohjata julkisia varoja varhaislapsuuden ja suurperheiden tukemiseen, erityisesti tarjoamalla palveluita lasten päivähoidon järjestämiseksi ja yksinhuoltajaäitien ja -perheiden suojaamiseksi, sillä he ovat erityisen alttiita syrjäytymään, eristäytymään ja kärsimään köyhyydestä; painottaa, että kyseiset palvelut ovat yleisen edun mukaisia ja luovat työpaikkoja sekä paikallista ja alueellista talouskasvua; kehottaa komissiota tarjoamaan esimerkkejä eri jäsenvaltioiden alueiden parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että on tarpeen ohjata julkisia varoja varhaislapsuuden ja suurperheiden tukemiseen, erityisesti tarjoamalla palveluita lasten päivähoidon järjestämiseksi ja yksinhuoltajaäitien ja -perheiden suojaamiseksi, sillä he ovat erityisen alttiita syrjäytymään, eristäytymään ja kärsimään köyhyydestä; painottaa, että kyseiset palvelut ovat yleisen edun mukaisia ja luovat työpaikkoja sekä paikallista ja alueellista talouskasvua; kehottaa komissiota tarjoamaan esimerkkejä eri jäsenvaltioiden alueiden parhaista käytännöistä;

| 19. | suosittaa käyttämään julkisen ja yksityisen sektorin yhteisinvestointeja lastenhoidon ja esiasteen opetuksen järjestämiseksi; |
| --- | --- |

19.

suosittaa käyttämään julkisen ja yksityisen sektorin yhteisinvestointeja lastenhoidon ja esiasteen opetuksen järjestämiseksi;

| 20. | korostaa, että on keskeisen tärkeää turvata lasten, vanhusten, vammaisten ja muiden huollettavien asianmukaisten hoitopalveluiden saatavuus, jotta miehet ja naiset voivat toimia täysipainoisesti ja tasa-arvoisesti työmarkkinoilla, mikä vaikuttaa kotitalouksissa saatavilla olevan epävirallisen hoidon tasoon; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että on keskeisen tärkeää turvata lasten, vanhusten, vammaisten ja muiden huollettavien asianmukaisten hoitopalveluiden saatavuus, jotta miehet ja naiset voivat toimia täysipainoisesti ja tasa-arvoisesti työmarkkinoilla, mikä vaikuttaa kotitalouksissa saatavilla olevan epävirallisen hoidon tasoon;

| 21. | muistuttaa, että työmarkkinakeskusjärjestöt ovat tehneet sopimuksen vanhempainlomasta, josta säädetään vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3. kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/34/EY (9), ja osa-aikatyöstä, josta säädetään osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston direktiivissä 97/81/EY (10); kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota takaamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon toissijaisuusperiaatetta noudattaen; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että työmarkkinakeskusjärjestöt ovat tehneet sopimuksen vanhempainlomasta, josta säädetään vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3. kesäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/34/EY (9), ja osa-aikatyöstä, josta säädetään osa-aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15. joulukuuta 1997 annetussa neuvoston direktiivissä 97/81/EY (10); kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota takaamaan kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon toissijaisuusperiaatetta noudattaen;

| 22. | vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne helpottaisivat huonon kohtelun kohteeksi joutuneiden lasten, orpojen tai laitoksissa kasvaneiden lasten sijoittamista perhehoitoon; kehottaa pohtimaan unionin tasolla jäsenvaltioista tai kolmansista maista lähtöisin olevien lasten adoptointimenettelyjä ja huolehtimaan siitä, että kansallisia ja kansainvälisiä sääntöjä noudatetaan tai muutetaan tarvittaessa lapsen edun mukaan; kehottaa mitä suurimpaan valppauteen kaikentyyppisen huonon kohtelun ja ihmiskaupan varalta; |
| --- | --- |

22.

vetoaa jäsenvaltioihin, jotta ne helpottaisivat huonon kohtelun kohteeksi joutuneiden lasten, orpojen tai laitoksissa kasvaneiden lasten sijoittamista perhehoitoon; kehottaa pohtimaan unionin tasolla jäsenvaltioista tai kolmansista maista lähtöisin olevien lasten adoptointimenettelyjä ja huolehtimaan siitä, että kansallisia ja kansainvälisiä sääntöjä noudatetaan tai muutetaan tarvittaessa lapsen edun mukaan; kehottaa mitä suurimpaan valppauteen kaikentyyppisen huonon kohtelun ja ihmiskaupan varalta;

| 23. | painottaa, että perhemallit ovat muuttumassa, ja pyytää siksi komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tämän todellisuuden asianmukaisesti huomioon eri alojen politiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

23.

painottaa, että perhemallit ovat muuttumassa, ja pyytää siksi komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan tämän todellisuuden asianmukaisesti huomioon eri alojen politiikan kehittämisessä ja täytäntöönpanossa;

| 24. | painottaa, että yhteisön lainsäädäntöön olisi tehtävä isän oikeuksien turvaamiseen liittyviä parannuksia; pyytää komissiota ehdottamaan erityisiä toimia, joilla helpotetaan isien laajempaa osallisuutta perhe-elämään edistämällä oikeutta isyyslomaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään lasten kasvatukseen ja huoltajuuteen liittyviä isien oikeuksia, erityisesti asumus- tai avioerojen tapauksessa, sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

24.

painottaa, että yhteisön lainsäädäntöön olisi tehtävä isän oikeuksien turvaamiseen liittyviä parannuksia; pyytää komissiota ehdottamaan erityisiä toimia, joilla helpotetaan isien laajempaa osallisuutta perhe-elämään edistämällä oikeutta isyyslomaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään lasten kasvatukseen ja huoltajuuteen liittyviä isien oikeuksia, erityisesti asumus- tai avioerojen tapauksessa, sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa;

| 25. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon arkaluontoisen hedelmättömyysongelman, joka koskee naimisissa olevia ja naimattomia naisia sekä pariskuntia; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon arkaluontoisen hedelmättömyysongelman, joka koskee naimisissa olevia ja naimattomia naisia sekä pariskuntia;

| 26. | panee merkille, että Maailman terveysjärjestö tunnustaa hedelmättömyyden sairaudeksi, joka voi aiheuttaa masennuksen kaltaisia vakavia seurauksia; painottaa, että hedelmättömyys on lisääntymässä ja koskettaa nykyään 15:ttä prosenttia pariskunnista; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita takaamaan pariskunnille yleisen oikeuden hedelmöityshoitoon; |
| --- | --- |

26.

panee merkille, että Maailman terveysjärjestö tunnustaa hedelmättömyyden sairaudeksi, joka voi aiheuttaa masennuksen kaltaisia vakavia seurauksia; painottaa, että hedelmättömyys on lisääntymässä ja koskettaa nykyään 15:ttä prosenttia pariskunnista; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita takaamaan pariskunnille yleisen oikeuden hedelmöityshoitoon;

| 27. | kannustaa jäsenvaltioita erittelemään ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä perheiden tukemisen, perhe-etuusjärjestelmien ja perheiden suojaamiseen ja tukemiseen suunnattujen yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden alalla; kehottaa jäsenvaltioita kohdentamaan tukensa nuorille vanhemmille, jotka eivät ole vielä saaneet opintojaan päätökseen; |
| --- | --- |

27.

kannustaa jäsenvaltioita erittelemään ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä perheiden tukemisen, perhe-etuusjärjestelmien ja perheiden suojaamiseen ja tukemiseen suunnattujen yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden alalla; kehottaa jäsenvaltioita kohdentamaan tukensa nuorille vanhemmille, jotka eivät ole vielä saaneet opintojaan päätökseen;

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan perheessä tehdyn epätyypillisen työn – lasten ja muiden huollettavien hoidon – sosiaalisen, taloudellisen ja kasvatuksellisen arvon ja samalla tutkimaan mahdollisuuksia määrittää kyseistä epätyypillistä työtä tekevien palvelusajan pituus sekä sosiaaliturvaan ja eläkkeeseen liittyvät oikeudet; |
| --- | --- |

28.

kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan perheessä tehdyn epätyypillisen työn – lasten ja muiden huollettavien hoidon – sosiaalisen, taloudellisen ja kasvatuksellisen arvon ja samalla tutkimaan mahdollisuuksia määrittää kyseistä epätyypillistä työtä tekevien palvelusajan pituus sekä sosiaaliturvaan ja eläkkeeseen liittyvät oikeudet;

| 29. | rohkaisee jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia vanhemmuutta edistäviä myönteisiä toimia, kuten ylimääräisten eläkeoikeuksien myöntäminen ja verovähennysten mahdollistaminen yrityksille, jotka perustavat työpaikalle oman päiväkodin, sekä vaihtamaan tietoa asiaa koskevista hyvistä käytänteistä; |
| --- | --- |

29.

rohkaisee jäsenvaltioita toteuttamaan sellaisia vanhemmuutta edistäviä myönteisiä toimia, kuten ylimääräisten eläkeoikeuksien myöntäminen ja verovähennysten mahdollistaminen yrityksille, jotka perustavat työpaikalle oman päiväkodin, sekä vaihtamaan tietoa asiaa koskevista hyvistä käytänteistä;

Työvoiman haaste

| 30. | huomauttaa, että väestörakenteen muutosten synnyttämää työssäkäyvien ja työelämän ulkopuolella olevien välistä epätasapainoa voidaan unionissa korjata ottamalla käyttöön huomattava naisten, nuorten, varttuneiden ja vammaisten henkilöiden muodostama työvoimareservi; vaatii ottamaan täystyöllisyyden lyhyen aikavälin tavoitteeksi, kun Lissabonin strategiaa tarkistetaan vuonna 2008; |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että väestörakenteen muutosten synnyttämää työssäkäyvien ja työelämän ulkopuolella olevien välistä epätasapainoa voidaan unionissa korjata ottamalla käyttöön huomattava naisten, nuorten, varttuneiden ja vammaisten henkilöiden muodostama työvoimareservi; vaatii ottamaan täystyöllisyyden lyhyen aikavälin tavoitteeksi, kun Lissabonin strategiaa tarkistetaan vuonna 2008;

| 31. | kehottaa uudistamaan eurooppalaisen työvoiman hallintaa, sillä alle 25–30-vuotiaiden nuorten ja yli 55-vuotiaiden vajaatyöllisyyden vuoksi suuri osa Euroopan väestöstä on työelämässä vain noin 30 vuotta; kehottaa edistämään ennaltaehkäiseviä ja kokonaisvaltaisia ikähallintatekniikoita; |
| --- | --- |

31.

kehottaa uudistamaan eurooppalaisen työvoiman hallintaa, sillä alle 25–30-vuotiaiden nuorten ja yli 55-vuotiaiden vajaatyöllisyyden vuoksi suuri osa Euroopan väestöstä on työelämässä vain noin 30 vuotta; kehottaa edistämään ennaltaehkäiseviä ja kokonaisvaltaisia ikähallintatekniikoita;

| 32. | pyytää tarkastelemaan työvoimaa kokonaisvaltaisesti ja laadullisesti ja ehdottaa, että määritellään ”työelämän kaari”, jossa nivoutuvat yhteen koulutus, elinikäinen oppiminen ja muodollisesti tunnustettujen sekä epämuodollisten taitojen ja pätevyyden ja työuran arvostaminen koko työelämän ajan; |
| --- | --- |

32.

pyytää tarkastelemaan työvoimaa kokonaisvaltaisesti ja laadullisesti ja ehdottaa, että määritellään ”työelämän kaari”, jossa nivoutuvat yhteen koulutus, elinikäinen oppiminen ja muodollisesti tunnustettujen sekä epämuodollisten taitojen ja pätevyyden ja työuran arvostaminen koko työelämän ajan;

| 33. | tunnustaa, että työmarkkinoiden pirstoutuminen ja segmentoituminen sekä epävarmojen työsuhteiden jatkuva yleistyminen johtaa lisääntyvään turvattomuuteen vanhuusiässä; katsoo, että jäsenvaltioiden on tarkasteltava ja vaihdettava parhaita käytäntöjä koskevia ideoita sen suhteen, miten ylläpitää sosiaalimaksuja koko elämän ajan, jotta taataan vanhuudenturva; |
| --- | --- |

33.

tunnustaa, että työmarkkinoiden pirstoutuminen ja segmentoituminen sekä epävarmojen työsuhteiden jatkuva yleistyminen johtaa lisääntyvään turvattomuuteen vanhuusiässä; katsoo, että jäsenvaltioiden on tarkasteltava ja vaihdettava parhaita käytäntöjä koskevia ideoita sen suhteen, miten ylläpitää sosiaalimaksuja koko elämän ajan, jotta taataan vanhuudenturva;

| 34. | katsoo, että kaikissa väestönkehitykseen liittyvissä toimissa olisi otettava huomioon kaikkien työssäkäyvien työn tuottavuuden kasvu, jotta myös tämä merkittävä tekijä huomioitaisiin työssäkäyvien ja työelämän ulkopuolella olevien suhdeluvun lisäksi; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että kaikissa väestönkehitykseen liittyvissä toimissa olisi otettava huomioon kaikkien työssäkäyvien työn tuottavuuden kasvu, jotta myös tämä merkittävä tekijä huomioitaisiin työssäkäyvien ja työelämän ulkopuolella olevien suhdeluvun lisäksi;

| 35. | kehottaa käymään syvällistä vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten, yritysten, yliopistomaailman, kansalaisjärjestöjen ja viestimien kanssa, jotta väestörakenteen muutoksiin voidaan valmistautua; korostaa, että tulevaisuudessa tuottavuuden kasvu riippuu pääasiassa investoinneista tutkimukseen ja kehitykseen sekä teknisiin innovaatioihin; painottaa, että yritysten on elintärkeää ennakoida sitä, minkälaista osaamista ne tarvitsevat, työpaikkoja ja urakehitystä etukäteen hallinnoimalla ja sijoittamalla elinikäiseen oppimiseen työntekijöiden pätevyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

35.

kehottaa käymään syvällistä vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten, yritysten, yliopistomaailman, kansalaisjärjestöjen ja viestimien kanssa, jotta väestörakenteen muutoksiin voidaan valmistautua; korostaa, että tulevaisuudessa tuottavuuden kasvu riippuu pääasiassa investoinneista tutkimukseen ja kehitykseen sekä teknisiin innovaatioihin; painottaa, että yritysten on elintärkeää ennakoida sitä, minkälaista osaamista ne tarvitsevat, työpaikkoja ja urakehitystä etukäteen hallinnoimalla ja sijoittamalla elinikäiseen oppimiseen työntekijöiden pätevyyden lisäämiseksi;

| 36. | kehottaa laatimaan käytännön aloitteita, joilla tuetaan ikääntyneimpien työntekijöiden työelämässä jatkamista, jos he niin haluavat, jotta he voisivat välittää työkokemuksensa eteenpäin nuorille, muille työntekijöille ja yrittäjille; |
| --- | --- |

36.

kehottaa laatimaan käytännön aloitteita, joilla tuetaan ikääntyneimpien työntekijöiden työelämässä jatkamista, jos he niin haluavat, jotta he voisivat välittää työkokemuksensa eteenpäin nuorille, muille työntekijöille ja yrittäjille;

| 37. | kehottaa panostamaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja uusien teknologioiden käyttöön ja nostamaan näin kaikkien peruskoulutuksen tasoa, mikä auttaa kehittämään myöhempää kykyä sopeutua muutoksiin ja kouluttautua uuteen ammattiin elinikäisen oppimisen avulla, sekä kannustaa kehittämään toimia, joilla tuetaan nuorten työelämään siirtymistä ja ikääntyneiden työntekijöiden ja heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työelämään paluuta, jotta urakehitystä tuettaisiin koko työelämän ajan; |
| --- | --- |

37.

kehottaa panostamaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja uusien teknologioiden käyttöön ja nostamaan näin kaikkien peruskoulutuksen tasoa, mikä auttaa kehittämään myöhempää kykyä sopeutua muutoksiin ja kouluttautua uuteen ammattiin elinikäisen oppimisen avulla, sekä kannustaa kehittämään toimia, joilla tuetaan nuorten työelämään siirtymistä ja ikääntyneiden työntekijöiden ja heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien työelämään paluuta, jotta urakehitystä tuettaisiin koko työelämän ajan;

| 38. | kehottaa vähentämään mahdollisimman nopeasti yritysten turvautumista varhaiseläkkeisiin työmarkkinaosapuolten sopimusvapauden puitteissa tai neuvotteluissa yritysneuvostojen kanssa jäsenvaltioiden perinteitä kunnioittaen ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään vanhempien työntekijöiden roolia ja kannustamaan heidän työllisyyttään; myöntää kuitenkin, että jos ikääntynyt (eli vähimmäiseläkeiän ylittänyt) työntekijä ei enää halua tehdä kokopäivätyötä, osa-aikatyö, joustava työaika, etätyö ja työn jakaminen voivat olla kokeilemisen arvoisia ratkaisuja ja innovoiva tapa siirtyä asteittain eläkkeelle vähentäen samalla eläkkeelle siirtymiseen liittyvää stressiä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa vähentämään mahdollisimman nopeasti yritysten turvautumista varhaiseläkkeisiin työmarkkinaosapuolten sopimusvapauden puitteissa tai neuvotteluissa yritysneuvostojen kanssa jäsenvaltioiden perinteitä kunnioittaen ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään vanhempien työntekijöiden roolia ja kannustamaan heidän työllisyyttään; myöntää kuitenkin, että jos ikääntynyt (eli vähimmäiseläkeiän ylittänyt) työntekijä ei enää halua tehdä kokopäivätyötä, osa-aikatyö, joustava työaika, etätyö ja työn jakaminen voivat olla kokeilemisen arvoisia ratkaisuja ja innovoiva tapa siirtyä asteittain eläkkeelle vähentäen samalla eläkkeelle siirtymiseen liittyvää stressiä;

| 39. | katsoo, että on tullut aika käsitellä ”eläkeläisten stressiä” eli torjutuksi tulemisen, hyödyttömyyden ja nihilismin tunnetta, jota työntekijät kokevat muutamia päiviä eläkkeelle jäämisen jälkeen, kun he näkevät itsensä hyödyttöminä, hylättyinä, yksinäisinä ja vailla tulevaisuutta; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että on tullut aika käsitellä ”eläkeläisten stressiä” eli torjutuksi tulemisen, hyödyttömyyden ja nihilismin tunnetta, jota työntekijät kokevat muutamia päiviä eläkkeelle jäämisen jälkeen, kun he näkevät itsensä hyödyttöminä, hylättyinä, yksinäisinä ja vailla tulevaisuutta;

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kannustimia nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämiseksi, esimerkiksi tukemalla eläkeiän saavuttaneiden ja nuorten työntekijöiden välistä mentorointia, työn jakamisjärjestelyitä ja osa-aikatyötä, jotta helpotettaisiin sukupolvenvaihdosta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan kannustimia nuorten työmarkkinoille pääsyn edistämiseksi, esimerkiksi tukemalla eläkeiän saavuttaneiden ja nuorten työntekijöiden välistä mentorointia, työn jakamisjärjestelyitä ja osa-aikatyötä, jotta helpotettaisiin sukupolvenvaihdosta;

| 41. | kehottaa uudistamaan perusteellisesti suhtautumista varttuneiden työntekijöiden urakehitykseen, sillä nykyään jo 50-vuotiaita syrjitään työhönotossa, heidän mahdollisuutensa koulutukseen sekä uusien teknologioiden käyttöön ovat riittämättömät, heidän kokemuksen tuomia taitojaan ei arvosteta ja ylennykset ovat harvinaisia; muistuttaa, että ikärajat ammatillisessa koulutuksessa ovat syrjintää, ja kehottaa jäsenvaltioita painottamaan tätä työnantajille ja koulutuksen järjestäjille; pyytää saattamaan viipymättä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan tehokkaasti täytäntöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (11), jossa ikään perustuva syrjintä koulutuksessa ja työssä julistetaan laittomaksi; katsoo, että heikkojen koulutusmahdollisuuksien lisäksi ikääntyneet työntekijät tarvitsevat usein tukea henkilökohtaisemmissa työhön liittyvissä asioissa, kuten haastattelutekniikassa, itseluottamuksen kehittämisessä ja ansioluettelon laatimisessa; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan erityisen työllistymisneuvonnan tarjoamista ikääntyneille työntekijöille ja perustamaan lisää varttuneiden työllistämiseen tähtääviä hallitusohjelmia; kehottaa komissiota valvomaan ja ryhtymään toimiin niiden jäsenvaltioiden suhteen, joiden lainsäädännössä edelleen sallitaan ikään tai vammaisuuteen perustuva syrjintä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa uudistamaan perusteellisesti suhtautumista varttuneiden työntekijöiden urakehitykseen, sillä nykyään jo 50-vuotiaita syrjitään työhönotossa, heidän mahdollisuutensa koulutukseen sekä uusien teknologioiden käyttöön ovat riittämättömät, heidän kokemuksen tuomia taitojaan ei arvosteta ja ylennykset ovat harvinaisia; muistuttaa, että ikärajat ammatillisessa koulutuksessa ovat syrjintää, ja kehottaa jäsenvaltioita painottamaan tätä työnantajille ja koulutuksen järjestäjille; pyytää saattamaan viipymättä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan tehokkaasti täytäntöön yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (11), jossa ikään perustuva syrjintä koulutuksessa ja työssä julistetaan laittomaksi; katsoo, että heikkojen koulutusmahdollisuuksien lisäksi ikääntyneet työntekijät tarvitsevat usein tukea henkilökohtaisemmissa työhön liittyvissä asioissa, kuten haastattelutekniikassa, itseluottamuksen kehittämisessä ja ansioluettelon laatimisessa; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan erityisen työllistymisneuvonnan tarjoamista ikääntyneille työntekijöille ja perustamaan lisää varttuneiden työllistämiseen tähtääviä hallitusohjelmia; kehottaa komissiota valvomaan ja ryhtymään toimiin niiden jäsenvaltioiden suhteen, joiden lainsäädännössä edelleen sallitaan ikään tai vammaisuuteen perustuva syrjintä;

| 42. | kehottaa komissiota valvomaan ja ryhtymään toimiin niiden jäsenvaltioiden suhteen, joiden lainsäädännössä edelleen sallitaan ikään tai vammaisuuteen perustuva syrjintä vastoin perussopimuksia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa – josta tulee 1. tammikuuta 2009 alkaen oikeudellisesti sitova koko unionin alueella – jotta kyseiset jäsenvaltiot kumoaisivat tällaisen lainsäädännön välittömästi; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota valvomaan ja ryhtymään toimiin niiden jäsenvaltioiden suhteen, joiden lainsäädännössä edelleen sallitaan ikään tai vammaisuuteen perustuva syrjintä vastoin perussopimuksia ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa – josta tulee 1. tammikuuta 2009 alkaen oikeudellisesti sitova koko unionin alueella – jotta kyseiset jäsenvaltiot kumoaisivat tällaisen lainsäädännön välittömästi;

| 43. | kehottaa komissiota kokoamaan ikäryhmittäin eriteltyjä tilastotietoja eri ongelmista ja erityyppisestä ikään perustuvasta syrjinnästä; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota kokoamaan ikäryhmittäin eriteltyjä tilastotietoja eri ongelmista ja erityyppisestä ikään perustuvasta syrjinnästä;

| 44. | muistuttaa, että varttuneet eivät ole homogeeninen ryhmä, ja korostaa, että erityisesti vanhemmat naiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat vanhemmat ihmiset saattavat joutua kokemaan monenlaista syrjintää; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että varttuneet eivät ole homogeeninen ryhmä, ja korostaa, että erityisesti vanhemmat naiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat vanhemmat ihmiset saattavat joutua kokemaan monenlaista syrjintää;

| 45. | painottaa, että osa-aikatyö on työmarkkinoille paluussa hyödyllinen välivaihe; kannustaa jäsenvaltioita tukemaan erityisesti pienyrityksiä osa-aikatyön ja joustavien työjärjestelyjen edistämisessä; palauttaa mieliin osa-aikatyön konkreettiset edut ikääntyneille työntekijöille, jotka eivät enää halua tehdä kokopäivätyötä; |
| --- | --- |

45.

painottaa, että osa-aikatyö on työmarkkinoille paluussa hyödyllinen välivaihe; kannustaa jäsenvaltioita tukemaan erityisesti pienyrityksiä osa-aikatyön ja joustavien työjärjestelyjen edistämisessä; palauttaa mieliin osa-aikatyön konkreettiset edut ikääntyneille työntekijöille, jotka eivät enää halua tehdä kokopäivätyötä;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden työntekijöiden asemaa työmarkkinoilla painottamalla ikääntyneiden työntekijöiden palkkaamisen hyötyjä ja kannustamalla työnantajia hyväksymään joustavat työjärjestelyt, joilla ikääntyneitä työntekijöitä voidaan kannustaa osallistumaan työelämään; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden työntekijöiden asemaa työmarkkinoilla painottamalla ikääntyneiden työntekijöiden palkkaamisen hyötyjä ja kannustamalla työnantajia hyväksymään joustavat työjärjestelyt, joilla ikääntyneitä työntekijöitä voidaan kannustaa osallistumaan työelämään;

| 47. | pyytää komissiota tekemään sukupuolen mukaan eriteltyihin tietoihin perustuvan selvityksen veroeduista ja olemassa olevista työllistämisen esteistä etenkin ikääntyvän väestön osalta; |
| --- | --- |

47.

pyytää komissiota tekemään sukupuolen mukaan eriteltyihin tietoihin perustuvan selvityksen veroeduista ja olemassa olevista työllistämisen esteistä etenkin ikääntyvän väestön osalta;

| 48. | kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen; |
| --- | --- |

48.

kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen;

| 49. | muistuttaa, että lakisääteisen eläkeiän periaate on eurooppalaisten sosiaalisten mallien saavutus, jolla taataan, että työuraa ei väkisin venytetä kohtuuttoman pitkäksi; |
| --- | --- |

49.

muistuttaa, että lakisääteisen eläkeiän periaate on eurooppalaisten sosiaalisten mallien saavutus, jolla taataan, että työuraa ei väkisin venytetä kohtuuttoman pitkäksi;

| 50. | muistuttaa, että eläke on oikeus, josta jokaisella palkansaajalla on oikeus nauttia kunkin jäsenvaltion yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisia käytäntöjä noudattaen määrittämästä laillisesta eläkeiästä lähtien; |
| --- | --- |

50.

muistuttaa, että eläke on oikeus, josta jokaisella palkansaajalla on oikeus nauttia kunkin jäsenvaltion yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisia käytäntöjä noudattaen määrittämästä laillisesta eläkeiästä lähtien;

| 51. | korostaa, että miesten ja naisten keskimääräisten työeläkkeiden välillä on valtavia eroja, jotka johtuvat uran keskeytyksistä lasten tai iäkkäiden vanhempien hoidon vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen estämiseksi, että työuran keskeytymisestä äitiys- ja vanhempainloman ajaksi rangaistaan eläkeoikeuksia laskettaessa; rohkaisee jäsenvaltioita laatimaan eläkehyvitysjärjestelmän, joka perustuu työntekijän kasvattamien lasten lukumäärään, ja tunnustamaan hoivatyön merkityksen yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että miesten ja naisten keskimääräisten työeläkkeiden välillä on valtavia eroja, jotka johtuvat uran keskeytyksistä lasten tai iäkkäiden vanhempien hoidon vuoksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen estämiseksi, että työuran keskeytymisestä äitiys- ja vanhempainloman ajaksi rangaistaan eläkeoikeuksia laskettaessa; rohkaisee jäsenvaltioita laatimaan eläkehyvitysjärjestelmän, joka perustuu työntekijän kasvattamien lasten lukumäärään, ja tunnustamaan hoivatyön merkityksen yhteiskunnassa;

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet sosiaaliturva- ja sosiaalipalvelujärjestelmien ja erityisesti eläkejärjestelmien uudistamiseksi, jotta varmistetaan niiden taloudellinen kestävyys ja jotta niillä voidaan hallita väestön ikääntymisen seurauksia; painottaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä ikääntyneiden naisten tilanteeseen, koska he ovat erityisen alttiita eristäytymiselle ja köyhtymiselle; |
| --- | --- |

52.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimet sosiaaliturva- ja sosiaalipalvelujärjestelmien ja erityisesti eläkejärjestelmien uudistamiseksi, jotta varmistetaan niiden taloudellinen kestävyys ja jotta niillä voidaan hallita väestön ikääntymisen seurauksia; painottaa, että erityistä huomiota on kiinnitettävä ikääntyneiden naisten tilanteeseen, koska he ovat erityisen alttiita eristäytymiselle ja köyhtymiselle;

| 53. | kehottaa komissiota laatimaan vertailevan tutkimuksen naisten erilaisista eläke- ja sosiaalivakuutusjärjestelmistä kussakin jäsenvaltiossa tarkoituksena määrittää parhaat käytännöt naisten työelämään osallistumisen sekä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota laatimaan vertailevan tutkimuksen naisten erilaisista eläke- ja sosiaalivakuutusjärjestelmistä kussakin jäsenvaltiossa tarkoituksena määrittää parhaat käytännöt naisten työelämään osallistumisen sekä perhe- ja työelämän yhteensovittamisen edistämiseksi;

| 54. | kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita keskittämään kiireesti ponnistelunsa ikääntyneiden työntekijöiden työllisyystukeen, koska lakisääteistä eläkeikää ollaan useassa jäsenvaltiossa nostamassa; |
| --- | --- |

54.

kehottaa painokkaasti komissiota ja jäsenvaltioita keskittämään kiireesti ponnistelunsa ikääntyneiden työntekijöiden työllisyystukeen, koska lakisääteistä eläkeikää ollaan useassa jäsenvaltiossa nostamassa;

| 55. | katsoo kuitenkin, että laillisen eläkeiän ylittäneiden henkilöiden elinajanodote ja elämänlaatu ovat nykyisin korkeampia kuin koskaan aiemmin, ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tässä yhteydessä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisia käytäntöjä noudattaen edistettävä eikä estettävä sellaisten yhteisten sääntöjen ja käytänteiden vahvistamista, jotka antavat työntekijälle mahdollisuuden omasta tahdostaan jatkaa työelämässä kunkin jäsenvaltion määrittämän laillisen eläkeiän jälkeen; rohkaisee komissiota toteuttamaan vertailevia tutkimuksia jäsenvaltioiden eläkejärjestelmien eroista ja jäsenvaltioissa suunniteltujen uudistusten taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista; |
| --- | --- |

55.

katsoo kuitenkin, että laillisen eläkeiän ylittäneiden henkilöiden elinajanodote ja elämänlaatu ovat nykyisin korkeampia kuin koskaan aiemmin, ja katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tässä yhteydessä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa ja kansallisia käytäntöjä noudattaen edistettävä eikä estettävä sellaisten yhteisten sääntöjen ja käytänteiden vahvistamista, jotka antavat työntekijälle mahdollisuuden omasta tahdostaan jatkaa työelämässä kunkin jäsenvaltion määrittämän laillisen eläkeiän jälkeen; rohkaisee komissiota toteuttamaan vertailevia tutkimuksia jäsenvaltioiden eläkejärjestelmien eroista ja jäsenvaltioissa suunniteltujen uudistusten taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista;

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan naisten työssäkäynnin ja urakehityksen sekä perhevelvollisuuksien yhteensovittamista, sekä torjumaan syrjintää ja stereotypioita, jotka vaikuttavat edelleen naisten asemaan työmarkkinoilla ja koulutuksessa; palauttaa mieliin miesten ja naisten tasa-arvon periaatteen sekä Euroopan sosiaalisen mallin loukkaamattoman samapalkkaisuusperiaatteen, jonka mukaan samasta työstä samassa työpaikassa on maksettava samaa palkkaa; |
| --- | --- |

56.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla helpotetaan naisten työssäkäynnin ja urakehityksen sekä perhevelvollisuuksien yhteensovittamista, sekä torjumaan syrjintää ja stereotypioita, jotka vaikuttavat edelleen naisten asemaan työmarkkinoilla ja koulutuksessa; palauttaa mieliin miesten ja naisten tasa-arvon periaatteen sekä Euroopan sosiaalisen mallin loukkaamattoman samapalkkaisuusperiaatteen, jonka mukaan samasta työstä samassa työpaikassa on maksettava samaa palkkaa;

| 57. | vaatii työoikeudellisia toimia, jotta tällainen syrjintä ja etenkin miesten ja naisten väliset palkkaerot saadaan poistettua lopullisesti, sekä sukupuoli- ja tasa-arvonäkökulman soveltamista julkisissa talousarvioissa; |
| --- | --- |

57.

vaatii työoikeudellisia toimia, jotta tällainen syrjintä ja etenkin miesten ja naisten väliset palkkaerot saadaan poistettua lopullisesti, sekä sukupuoli- ja tasa-arvonäkökulman soveltamista julkisissa talousarvioissa;

| 58. | muistuttaa, että hyvällä työympäristöllä on huomattava vaikutus tuottavuuteen; kehottaa jäsenvaltioita edistämään työpaikoilla aloitteita, jotka vähentävät riskejä ikääntyneille työntekijöille ja joilla esimerkiksi parannetaan psykososiaalista ja fyysistä työympäristöä, muutetaan työn sisältöä ja organisointia, parannetaan työntekijöiden yleistä terveyttä, hyvinvointia ja työkykyä ja lisätään työntekijöiden valmiuksia ja ammatillista pätevyyttä; kehottaa yrityksiä panostamaan työtapaturmien ja työperäisten sairauksien ehkäisyyn, työpaikkaterveydenhuoltoon, työsuojeluun sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun; |
| --- | --- |

58.

muistuttaa, että hyvällä työympäristöllä on huomattava vaikutus tuottavuuteen; kehottaa jäsenvaltioita edistämään työpaikoilla aloitteita, jotka vähentävät riskejä ikääntyneille työntekijöille ja joilla esimerkiksi parannetaan psykososiaalista ja fyysistä työympäristöä, muutetaan työn sisältöä ja organisointia, parannetaan työntekijöiden yleistä terveyttä, hyvinvointia ja työkykyä ja lisätään työntekijöiden valmiuksia ja ammatillista pätevyyttä; kehottaa yrityksiä panostamaan työtapaturmien ja työperäisten sairauksien ehkäisyyn, työpaikkaterveydenhuoltoon, työsuojeluun sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun;

| 59. | korostaa, että työpaikoista on ehdottomasti tehtävä esteettömiä ja siten turvallisia ikääntyneille ja vammaisille työntekijöille huolehtimalla tyydyttävästä infrastruktuurista ja tarjoamalla heille heidän yksilöllisten tarpeidensa mukaisia erityisvarusteita; korostaa lisäksi, että esteetön ympäristö antaa ikääntyneille ihmisille mahdollisuuden itsenäiseen elämään ja säästää siten laitoshoitoon käytettäviä julkisia varoja; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että työpaikoista on ehdottomasti tehtävä esteettömiä ja siten turvallisia ikääntyneille ja vammaisille työntekijöille huolehtimalla tyydyttävästä infrastruktuurista ja tarjoamalla heille heidän yksilöllisten tarpeidensa mukaisia erityisvarusteita; korostaa lisäksi, että esteetön ympäristö antaa ikääntyneille ihmisille mahdollisuuden itsenäiseen elämään ja säästää siten laitoshoitoon käytettäviä julkisia varoja;

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan sellaisten työntekijöiden lisäksi, joilla on lapsia, myös iäkkäämpien, mahdollisesti vuorostaan huoltovastuussa olevien työntekijöiden oikeudet pyytää joustavia työaikoja tai osa-aikatyötä; |
| --- | --- |

60.

kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan sellaisten työntekijöiden lisäksi, joilla on lapsia, myös iäkkäämpien, mahdollisesti vuorostaan huoltovastuussa olevien työntekijöiden oikeudet pyytää joustavia työaikoja tai osa-aikatyötä;

| 61. | korostaa pk-yritysten asemaa tärkeimpänä työpaikkojen luojana unionissa; |
| --- | --- |

61.

korostaa pk-yritysten asemaa tärkeimpänä työpaikkojen luojana unionissa;

| 62. | huomauttaa, että eri aloista palveluala työllistää eniten naisia, maahanmuuttajia ja ikääntyneitä työntekijöitä; pyytää toteuttamaan kiireesti palvelujen sisämarkkinat; |
| --- | --- |

62.

huomauttaa, että eri aloista palveluala työllistää eniten naisia, maahanmuuttajia ja ikääntyneitä työntekijöitä; pyytää toteuttamaan kiireesti palvelujen sisämarkkinat;

Sukupolvien välisen ja alueellisen solidaarisuuden haaste

| 63. | muistuttaa sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen, joka on eurooppalaisten sosiaalisten mallien merkittävimpiä periaatteita, pohjautuvan siihen, että työssäkäyvät huolehtivat työelämän ulkopuolella olevien (lapset, nuoret, huollettavat ja iäkkäät) korvaavista tulonlähteistä sekä heidän sosiaaliturvansa ja terveydenhuoltonsa rahoittamisesta; vaatii, että sukupolvien välisen solidaarisuuden periaate on säilytettävä huolimatta ennakoitavissa olevasta väestörakenteen epätasapainosta; |
| --- | --- |

63.

muistuttaa sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteen, joka on eurooppalaisten sosiaalisten mallien merkittävimpiä periaatteita, pohjautuvan siihen, että työssäkäyvät huolehtivat työelämän ulkopuolella olevien (lapset, nuoret, huollettavat ja iäkkäät) korvaavista tulonlähteistä sekä heidän sosiaaliturvansa ja terveydenhuoltonsa rahoittamisesta; vaatii, että sukupolvien välisen solidaarisuuden periaate on säilytettävä huolimatta ennakoitavissa olevasta väestörakenteen epätasapainosta;

| 64. | korostaa viranomaisten aktiivisten toimien merkitystä ja etenkin yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tarjoamista sekä perheille ja pienille lapsille että vanhuksille ja huollettaville henkilöille, joiden hoiva- ja hoitopalvelut on järjestettävä; pitää näiden palvelujen saatavuutta perusoikeutena; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteisön oikeudessa taataan yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin liittyvä oikeusturva, mainittujen palveluiden yleinen saatavuus sekä solidaarisuusperiaate; |
| --- | --- |

64.

korostaa viranomaisten aktiivisten toimien merkitystä ja etenkin yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tarjoamista sekä perheille ja pienille lapsille että vanhuksille ja huollettaville henkilöille, joiden hoiva- ja hoitopalvelut on järjestettävä; pitää näiden palvelujen saatavuutta perusoikeutena; kehottaa komissiota varmistamaan, että yhteisön oikeudessa taataan yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin liittyvä oikeusturva, mainittujen palveluiden yleinen saatavuus sekä solidaarisuusperiaate;

| 65. | painottaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä siitä, kuinka terveysjärjestelmissä voidaan varautua ikääntyvän väestön aiheuttamaan kysynnän kasvuun; huomauttaa, että väestön ikääntyminen nostaa huomattavasti terveydenhuollon julkisia menoja, sillä toiminnanrajoitteet ja sairaudet pahentuvat merkittävästi vanhemmalla iällä ja erityisesti erittäin vanhojen (yli 80-vuotiaiden) keskuudessa, joiden ikäryhmä kasvaa seuraavien vuosikymmenien aikana nopeimmin; |
| --- | --- |

65.

painottaa, että jäsenvaltioiden on tärkeää vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä siitä, kuinka terveysjärjestelmissä voidaan varautua ikääntyvän väestön aiheuttamaan kysynnän kasvuun; huomauttaa, että väestön ikääntyminen nostaa huomattavasti terveydenhuollon julkisia menoja, sillä toiminnanrajoitteet ja sairaudet pahentuvat merkittävästi vanhemmalla iällä ja erityisesti erittäin vanhojen (yli 80-vuotiaiden) keskuudessa, joiden ikäryhmä kasvaa seuraavien vuosikymmenien aikana nopeimmin;

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan aiempaa tiukemmin toimenpitein veron- ja sosiaaliturvamaksujen kiertoa taatakseen eläkejärjestelmien kestävyyden; katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava aktiivista ja tehokasta työvoimapolitiikkaa, ja kehottaa niitä tarjoamaan joustavia järjestelmiä sekä vähimmäisiän saavuttaneille mahdollisuuden itse valita eläkeikä tarjoamalla kannustimia työntekijöille, jotka päättävät jatkaa työssä pidempään; |
| --- | --- |

66.

kehottaa jäsenvaltioita torjumaan aiempaa tiukemmin toimenpitein veron- ja sosiaaliturvamaksujen kiertoa taatakseen eläkejärjestelmien kestävyyden; katsoo, että jäsenvaltioiden on toteutettava aktiivista ja tehokasta työvoimapolitiikkaa, ja kehottaa niitä tarjoamaan joustavia järjestelmiä sekä vähimmäisiän saavuttaneille mahdollisuuden itse valita eläkeikä tarjoamalla kannustimia työntekijöille, jotka päättävät jatkaa työssä pidempään;

| 67. | muistuttaa, että ikääntyneiden panos sosiaalisen ja taloudellisen koheesion hyväksi on valtava ja että heidän aktiivinen solidaarisuutensa sukua ja muita sukupolvia kohtaan vahvistaa sukuyhteisön resurssien uudelleen jakamista; katsoo lisäksi, että heidän osallistumistaan vapaaehtoistoimintaan on helpotettava ja kannustettava; toteaa vielä, että kuluttamalla tavaroita sekä vapaa-ajan- ja hoitopalveluja sekä hyvinvointia edistäviä palveluja ikääntyneet edesauttavat kasvavan taloussektorin kehitystä ja synnyttävät uutta vaurautta (jota joissakin kielissä kutsutaan ”harmaaksi kullaksi”); kehottaa siksi jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään ikääntyneiden taloudellista ja sosiaalista osallistumista huolehtimalla eritoten heidän fyysisestä hyvinvoinnistaan ja hyvistä sosiaalisista ja taloudellisista elinoloistaan; |
| --- | --- |

67.

muistuttaa, että ikääntyneiden panos sosiaalisen ja taloudellisen koheesion hyväksi on valtava ja että heidän aktiivinen solidaarisuutensa sukua ja muita sukupolvia kohtaan vahvistaa sukuyhteisön resurssien uudelleen jakamista; katsoo lisäksi, että heidän osallistumistaan vapaaehtoistoimintaan on helpotettava ja kannustettava; toteaa vielä, että kuluttamalla tavaroita sekä vapaa-ajan- ja hoitopalveluja sekä hyvinvointia edistäviä palveluja ikääntyneet edesauttavat kasvavan taloussektorin kehitystä ja synnyttävät uutta vaurautta (jota joissakin kielissä kutsutaan ”harmaaksi kullaksi”); kehottaa siksi jäsenvaltioita edistämään ja kehittämään ikääntyneiden taloudellista ja sosiaalista osallistumista huolehtimalla eritoten heidän fyysisestä hyvinvoinnistaan ja hyvistä sosiaalisista ja taloudellisista elinoloistaan;

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden roolia sukupolvien välisen yhteisvastuullisuuden ylläpitämisessä ja helpottamaan yhdessä paikallistason kumppaneiden kanssa heidän osallistumistaan koulutukseen, kulttuuriin tai yrittäjyyteen liittyvään vapaaehtoistoimintaan; |
| --- | --- |

68.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään ikääntyneiden roolia sukupolvien välisen yhteisvastuullisuuden ylläpitämisessä ja helpottamaan yhdessä paikallistason kumppaneiden kanssa heidän osallistumistaan koulutukseen, kulttuuriin tai yrittäjyyteen liittyvään vapaaehtoistoimintaan;

| 69. | korostaa, että vapaaehtoistyö on monille ihmisille tärkeä väylä takaisin työmarkkinoille; kannustaa hallituksia helpottamaan ikääntyneiden vastikkeellista vapaaehtoistyötä; |
| --- | --- |

69.

korostaa, että vapaaehtoistyö on monille ihmisille tärkeä väylä takaisin työmarkkinoille; kannustaa hallituksia helpottamaan ikääntyneiden vastikkeellista vapaaehtoistyötä;

| 70. | muistuttaa, että erityisesti pienten lasten hoitoon, terveydenhoitoon ja kasvatukseen liittyvät yleishyödylliset sosiaalipalvelut helpottavat lasten vanhempien pääsyä työmarkkinoille ja edistävät köyhyyden torjuntaa, erityisesti yksinhuoltajaperheiden tapauksessa; on vakuuttunut siitä, että kyseiset palvelut ovat elintärkeitä, jotta unioni pystyy vastaamaan väestönmuutoksen haasteisiin; katsoo lisäksi, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut luovat työpaikkoja ja edistävät paikallista ja alueellista talouskehitystä ja unionin kilpailukykyä; pitää siksi välttämättömänä määritellä yleishyödylliset taloudelliset sosiaalipalvelut ja arvioida niiden sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset; pyytää ottamaan käyttöön laadulliset indikaattorit, joilla voidaan mitata edistymistä Barcelonan tavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että ikääntyneille ja huollettaville tarkoitetut yleishyödylliset taloudelliset sosiaalipalvelut on huomioitava ja niitä on käsiteltävä samalla tavalla; |
| --- | --- |

70.

muistuttaa, että erityisesti pienten lasten hoitoon, terveydenhoitoon ja kasvatukseen liittyvät yleishyödylliset sosiaalipalvelut helpottavat lasten vanhempien pääsyä työmarkkinoille ja edistävät köyhyyden torjuntaa, erityisesti yksinhuoltajaperheiden tapauksessa; on vakuuttunut siitä, että kyseiset palvelut ovat elintärkeitä, jotta unioni pystyy vastaamaan väestönmuutoksen haasteisiin; katsoo lisäksi, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut luovat työpaikkoja ja edistävät paikallista ja alueellista talouskehitystä ja unionin kilpailukykyä; pitää siksi välttämättömänä määritellä yleishyödylliset taloudelliset sosiaalipalvelut ja arvioida niiden sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset; pyytää ottamaan käyttöön laadulliset indikaattorit, joilla voidaan mitata edistymistä Barcelonan tavoitteiden saavuttamisessa; korostaa, että ikääntyneille ja huollettaville tarkoitetut yleishyödylliset taloudelliset sosiaalipalvelut on huomioitava ja niitä on käsiteltävä samalla tavalla;

| 71. | painottaa, että taantuvilla alueilla vapaaehtoissektori ja sosiaaliset verkostot vastaavat olennaisesti paikallisten asukkaiden tarpeisiin, mutta niillä ei voida korvata viranomaisten keskeistä asemaa yleishyödyllisten palvelujen tarjoajina kyseisillä alueilla; on sitä mieltä, että tällainen kansalaissitoutuminen tulee tunnustaa ja sen toimijoita tulee tukea yhteistyökumppaneina aluepolitiikassa; korostaa, että sitä kautta saatetaan käyntiin oppimisprosesseja, jotka antavat alueelle valmiuksia vastata väestönmuutoksen haasteisiin; |
| --- | --- |

71.

painottaa, että taantuvilla alueilla vapaaehtoissektori ja sosiaaliset verkostot vastaavat olennaisesti paikallisten asukkaiden tarpeisiin, mutta niillä ei voida korvata viranomaisten keskeistä asemaa yleishyödyllisten palvelujen tarjoajina kyseisillä alueilla; on sitä mieltä, että tällainen kansalaissitoutuminen tulee tunnustaa ja sen toimijoita tulee tukea yhteistyökumppaneina aluepolitiikassa; korostaa, että sitä kautta saatetaan käyntiin oppimisprosesseja, jotka antavat alueelle valmiuksia vastata väestönmuutoksen haasteisiin;

| 72. | kannustaa jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia käyttämään rakennerahastoja tähän tarkoitukseen; kehottaa komissiota alueellisen yhteistyön puitteissa (Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (12) 7 artiklan 3 kohta) tukemaan kokemusten vaihtoa niiden alueiden välillä, joilla ”senioritalous” on tai tulee tulevaisuudessa olemaan tärkeässä osassa; |
| --- | --- |

72.

kannustaa jäsenvaltioita ja alueellisia viranomaisia käyttämään rakennerahastoja tähän tarkoitukseen; kehottaa komissiota alueellisen yhteistyön puitteissa (Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11. heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (12) 7 artiklan 3 kohta) tukemaan kokemusten vaihtoa niiden alueiden välillä, joilla ”senioritalous” on tai tulee tulevaisuudessa olemaan tärkeässä osassa;

| 73. | kehottaa käymään laajamittaista keskustelua kaikkien oikeudesta kohtuulliseen eläkkeeseen, joka on edellytys ikääntyneen väestön maksukyvylle, arvokkuudelle ja sosiaaliselle osallisuudelle; muistuttaa ikääntyneiden valtavasta panoksesta sosiaalisen koheesion hyväksi vapaaehtois- ja hoivatyön muodossa; |
| --- | --- |

73.

kehottaa käymään laajamittaista keskustelua kaikkien oikeudesta kohtuulliseen eläkkeeseen, joka on edellytys ikääntyneen väestön maksukyvylle, arvokkuudelle ja sosiaaliselle osallisuudelle; muistuttaa ikääntyneiden valtavasta panoksesta sosiaalisen koheesion hyväksi vapaaehtois- ja hoivatyön muodossa;

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan koordinoidusti mahdollisia uudistuksia, joiden avulla voitaisiin taata eläkejärjestelmien ja sosiaaliturvan kestävyys, sekä ottamaan niiden yhteydessä käyttöön ratkaisuja, jotka takaavat naisille oikeudet eläkkeeseen heidän äitiys- tai vanhempainlomilla viettämiltään jaksoilta; |
| --- | --- |

74.

kehottaa jäsenvaltioita pohtimaan koordinoidusti mahdollisia uudistuksia, joiden avulla voitaisiin taata eläkejärjestelmien ja sosiaaliturvan kestävyys, sekä ottamaan niiden yhteydessä käyttöön ratkaisuja, jotka takaavat naisille oikeudet eläkkeeseen heidän äitiys- tai vanhempainlomilla viettämiltään jaksoilta;

| 75. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, tutkimaan eläkkeen myöntämisen ja työnteon kannustimien välistä suhdetta, erityisesti joustavissa työjärjestelyissä, työnteosta vieraannuttavien vaikutteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

75.

kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole sitä tehneet, tutkimaan eläkkeen myöntämisen ja työnteon kannustimien välistä suhdetta, erityisesti joustavissa työjärjestelyissä, työnteosta vieraannuttavien vaikutteiden poistamiseksi;

| 76. | panee merkille, että Euroopan väestön ikääntymisessä on eri alueiden välillä huomattavia eroja ja että väestönmuutosta koskevista kansallisista tiedoista eivät välttämättä käy ilmi erilaiset paikalliset ja alueelliset olosuhteet, minkä vuoksi keskushallinnosta käsin on toisinaan vaikeaa selvittää infrastruktuuritarpeet ja tarvittava taloudellinen tuki; kehottaa komissiota tukemaan väestönmuutoksen suuntauksia koskevien tilastotietojen laadun ja luotettavuuden parantamista ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita jouduttamaan kaikkien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta laajentuneessa unionissa jo ennen vuotta 2014; |
| --- | --- |

76.

panee merkille, että Euroopan väestön ikääntymisessä on eri alueiden välillä huomattavia eroja ja että väestönmuutosta koskevista kansallisista tiedoista eivät välttämättä käy ilmi erilaiset paikalliset ja alueelliset olosuhteet, minkä vuoksi keskushallinnosta käsin on toisinaan vaikeaa selvittää infrastruktuuritarpeet ja tarvittava taloudellinen tuki; kehottaa komissiota tukemaan väestönmuutoksen suuntauksia koskevien tilastotietojen laadun ja luotettavuuden parantamista ja pyytää komissiota ja jäsenvaltioita jouduttamaan kaikkien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta laajentuneessa unionissa jo ennen vuotta 2014;

| 77. | kehottaa jäsenvaltioita säilyttämään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti eläkejärjestelmiensä budjetin tulojen ja menojen välillä tasapainon, ja antaa kiitosta niille jäsenvaltioille, jotka varaavat vuosittain määrärahoja eläkkeiden maksamiseen tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

77.

kehottaa jäsenvaltioita säilyttämään toissijaisuusperiaatteen mukaisesti eläkejärjestelmiensä budjetin tulojen ja menojen välillä tasapainon, ja antaa kiitosta niille jäsenvaltioille, jotka varaavat vuosittain määrärahoja eläkkeiden maksamiseen tulevaisuudessa;

| 78. | toteaa, että väestönmuutos vaikuttaa vakavasti yksittäisiin alueisiin ja että erilaisille sopeutumisstrategioille on tarvetta siitä riippuen, onko kyseessä muuttajia vastaanottava vai taantuva alue; toteaa, että elämänlaatu taantuvilla, enimmäkseen maaseudulla sijaitsevilla alueilla määritellään eri tavalla kuin alueilla, joissa väestö kasvaa, ja katsoo sen vuoksi, että erilaiset tukistrategiat ovat välttämättömiä; |
| --- | --- |

78.

toteaa, että väestönmuutos vaikuttaa vakavasti yksittäisiin alueisiin ja että erilaisille sopeutumisstrategioille on tarvetta siitä riippuen, onko kyseessä muuttajia vastaanottava vai taantuva alue; toteaa, että elämänlaatu taantuvilla, enimmäkseen maaseudulla sijaitsevilla alueilla määritellään eri tavalla kuin alueilla, joissa väestö kasvaa, ja katsoo sen vuoksi, että erilaiset tukistrategiat ovat välttämättömiä;

| 79. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota sukupolvinäkökohtiin Euroopan alueiden välisessä solidaarisuudessa sekä unionissa havaittavien väestönkehityssuuntausten laajamittaisiin alueellisiin vaikutuksiin; korostaa, että mainitut vaikutukset heijastuvat eritoten asuntotilanteeseen ja infrastruktuureihin, etenkin kaupunkialueilla, joilla kasvu ja tulomuutto tulee todennäköisesti olemaan voimakasta; painottaa myös, että alueilla, joilla väestö ikääntyy, on erityisesti investoitava lähipalveluihin vanhusten tarpeiden huomioon ottamiseksi ja heidän itsenäisen elämänsä mahdollistamiseksi niin pitkään kuin mahdollista; ehdottaa, että nämä investointitarpeet otettaisiin huomioon, kun myönnetään rakennerahastovaroja ja käytetään Euroopan sosiaalirahaston tarjoamia mahdollisuuksia paikallisen sosiaalisen pääoman sijoittamiseksi palveluihin; pyytää näiden välineiden säilyttämistä vuoden 2013 jälkeenkin; huomauttaa, että lähtömuuttoalueilla on toteutettava toimia luonnollisen väestöjakauman säilyttämiseksi sijoittamalla työllisyyteen, koulutukseen ja julkisten palveluiden saatavuuteen; |
| --- | --- |

79.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota sukupolvinäkökohtiin Euroopan alueiden välisessä solidaarisuudessa sekä unionissa havaittavien väestönkehityssuuntausten laajamittaisiin alueellisiin vaikutuksiin; korostaa, että mainitut vaikutukset heijastuvat eritoten asuntotilanteeseen ja infrastruktuureihin, etenkin kaupunkialueilla, joilla kasvu ja tulomuutto tulee todennäköisesti olemaan voimakasta; painottaa myös, että alueilla, joilla väestö ikääntyy, on erityisesti investoitava lähipalveluihin vanhusten tarpeiden huomioon ottamiseksi ja heidän itsenäisen elämänsä mahdollistamiseksi niin pitkään kuin mahdollista; ehdottaa, että nämä investointitarpeet otettaisiin huomioon, kun myönnetään rakennerahastovaroja ja käytetään Euroopan sosiaalirahaston tarjoamia mahdollisuuksia paikallisen sosiaalisen pääoman sijoittamiseksi palveluihin; pyytää näiden välineiden säilyttämistä vuoden 2013 jälkeenkin; huomauttaa, että lähtömuuttoalueilla on toteutettava toimia luonnollisen väestöjakauman säilyttämiseksi sijoittamalla työllisyyteen, koulutukseen ja julkisten palveluiden saatavuuteen;

| 80. | ehdottaa komissiolle, että se tukisi osana alueellista yhteistyötä euroopanlaajuisia verkkoja, joissa alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalaistoimijat voivat ottaa oppia toisiltaan väestönmuutoksesta johtuvien ongelmien ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

80.

ehdottaa komissiolle, että se tukisi osana alueellista yhteistyötä euroopanlaajuisia verkkoja, joissa alue- ja paikallisviranomaiset ja kansalaistoimijat voivat ottaa oppia toisiltaan väestönmuutoksesta johtuvien ongelmien ratkaisemisessa;

| 81. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään sukupolvien välisiä hankkeita, joissa ikääntyneet työskentelevät yhdessä nuorten kanssa ja voivat jakaa taitojaan ja saada uusia kokemuksia; kehottaa komissiota helpottamaan alan hyvien käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

81.

kannustaa jäsenvaltioita edistämään sukupolvien välisiä hankkeita, joissa ikääntyneet työskentelevät yhdessä nuorten kanssa ja voivat jakaa taitojaan ja saada uusia kokemuksia; kehottaa komissiota helpottamaan alan hyvien käytäntöjen vaihtoa;

| 82. | pyytää jäsenvaltioita auttamaan muuttotappioalueita turvaamalla kunnolliset yleishyödylliset palvelut (esimerkiksi opetuspalvelut – mukaan lukien lasten päivähoito ja esikoulut – terveydenhoito- ja postipalvelut), liikenne- ym. yhteydet (esimerkiksi julkinen liikenne, liikenneinfrastruktuurit ja televiestintäverkot) sekä taloudellisen osallistumisen ja taitojen kehittämisen (esimerkiksi koulutuksen, elinikäisen oppimisen menetelmien ja uusiin teknologioihin investoinnin ja niiden käytön kautta); pyytää mukauttamaan näiden tavoitteiden täyttämisen perusedellytykset paikallisiin tarpeisiin ja paikallisille toimijoille sopiviksi ja auttamaan paikallisia toimijoita kehittämään mukautumiskykyään; kiinnittää erityistä huomiota saaristo-, raja- ja vuoristoalueisiin sekä muihin syrjäisimpiin alueisiin; |
| --- | --- |

82.

pyytää jäsenvaltioita auttamaan muuttotappioalueita turvaamalla kunnolliset yleishyödylliset palvelut (esimerkiksi opetuspalvelut – mukaan lukien lasten päivähoito ja esikoulut – terveydenhoito- ja postipalvelut), liikenne- ym. yhteydet (esimerkiksi julkinen liikenne, liikenneinfrastruktuurit ja televiestintäverkot) sekä taloudellisen osallistumisen ja taitojen kehittämisen (esimerkiksi koulutuksen, elinikäisen oppimisen menetelmien ja uusiin teknologioihin investoinnin ja niiden käytön kautta); pyytää mukauttamaan näiden tavoitteiden täyttämisen perusedellytykset paikallisiin tarpeisiin ja paikallisille toimijoille sopiviksi ja auttamaan paikallisia toimijoita kehittämään mukautumiskykyään; kiinnittää erityistä huomiota saaristo-, raja- ja vuoristoalueisiin sekä muihin syrjäisimpiin alueisiin;

| 83. | on tyytyväinen ehdotukseen Euroopan kotouttamisrahaston perustamisesta; kehottaa niitä toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, jotka vastaavat koheesio- ja aluekehityspolitiikan laatimisesta ja hallinnoinnista, tekemään tiiviimpää yhteistyötä kannustaakseen ihmisiä muuttamaan harvaanasutuille maaseutualueille parantamalla elinoloja ja työllisyystilannetta kyseisillä alueilla; |
| --- | --- |

83.

on tyytyväinen ehdotukseen Euroopan kotouttamisrahaston perustamisesta; kehottaa niitä toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, jotka vastaavat koheesio- ja aluekehityspolitiikan laatimisesta ja hallinnoinnista, tekemään tiiviimpää yhteistyötä kannustaakseen ihmisiä muuttamaan harvaanasutuille maaseutualueille parantamalla elinoloja ja työllisyystilannetta kyseisillä alueilla;

| 84. | on tyytyväinen siihen, että komissio on neljännessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta tunnustanut väestörakenteen lisääntyvän epätasapainon yhdeksi haasteista, joihin on vastattava; odottaa kiinnostuneena työmarkkinaosapuolten kuulemisen tuloksia ja määritelmää aluepolitiikan merkityksestä väestönmuutoksen kielteisten vaikutusten torjumisessa seuraavalla ohjelmakaudella; |
| --- | --- |

84.

on tyytyväinen siihen, että komissio on neljännessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta tunnustanut väestörakenteen lisääntyvän epätasapainon yhdeksi haasteista, joihin on vastattava; odottaa kiinnostuneena työmarkkinaosapuolten kuulemisen tuloksia ja määritelmää aluepolitiikan merkityksestä väestönmuutoksen kielteisten vaikutusten torjumisessa seuraavalla ohjelmakaudella;

| 85. | muistuttaa jäsenvaltioita lukuisista vaikeuksista, joita vapaaehtoiset hoitajat ja erityisesti iäkkäämmät hoitajat kohtaavat; ehdottaa, että kyseisille henkilöille tarjottaisiin enemmän tukea, jotta he selviäisivät lukuisista työllistymisesteistä; |
| --- | --- |

85.

muistuttaa jäsenvaltioita lukuisista vaikeuksista, joita vapaaehtoiset hoitajat ja erityisesti iäkkäämmät hoitajat kohtaavat; ehdottaa, että kyseisille henkilöille tarjottaisiin enemmän tukea, jotta he selviäisivät lukuisista työllistymisesteistä;

| 86. | arvelee, että heikommassa asemassa olevilla kaupunkialueilla, lähiöissä ja maaseutualueilla väestönmuutos todennäköisesti ilmenee väestökatona, jolla on ratkaiseva vaikutus asuntotilanteeseen ja infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

86.

arvelee, että heikommassa asemassa olevilla kaupunkialueilla, lähiöissä ja maaseutualueilla väestönmuutos todennäköisesti ilmenee väestökatona, jolla on ratkaiseva vaikutus asuntotilanteeseen ja infrastruktuuriin;

| 87. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kaupunkirakentamisen ja -suunnittelun yhteydessä kunnollisten perheasuntojen saatavuutta eritoten yksinhuoltajaperheille ja ikääntyneille (esimerkiksi ”sukupolvien väliset hankkeet”); |
| --- | --- |

87.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään kaupunkirakentamisen ja -suunnittelun yhteydessä kunnollisten perheasuntojen saatavuutta eritoten yksinhuoltajaperheille ja ikääntyneille (esimerkiksi ”sukupolvien väliset hankkeet”);

| 88. | korostaa, että maailman väestönkehityksen epätasapaino uhkaa syventää kehityseroja sekä lisätä muuttopainetta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään nämä seikat maahanmuuttopolitiikkaansa, jonka tavoitteena on yhteinen kehitys; |
| --- | --- |

88.

korostaa, että maailman väestönkehityksen epätasapaino uhkaa syventää kehityseroja sekä lisätä muuttopainetta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään nämä seikat maahanmuuttopolitiikkaansa, jonka tavoitteena on yhteinen kehitys;

Maahanmuuttajien kotouttamisen haaste

| 89. | huomauttaa, että maahanmuuton hyödyntäminen on ja tulee vastaisuudessakin olemaan yksi osa unionin väestökehitystä ja että maahanmuutto voisi olla taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti myönteinen asia; kehottaa siksi komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia suhtautumaan ennakkoluulottomasti ja järkevästi maahanmuuttoon muukalaisvihamielisten ja rasististen asenteiden torjumiseksi ja edistämään maahanmuuttajien täysipainoista ja tosiasiallista kotoutumista; |
| --- | --- |

89.

huomauttaa, että maahanmuuton hyödyntäminen on ja tulee vastaisuudessakin olemaan yksi osa unionin väestökehitystä ja että maahanmuutto voisi olla taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti myönteinen asia; kehottaa siksi komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia suhtautumaan ennakkoluulottomasti ja järkevästi maahanmuuttoon muukalaisvihamielisten ja rasististen asenteiden torjumiseksi ja edistämään maahanmuuttajien täysipainoista ja tosiasiallista kotoutumista;

| 90. | tunnustaa kuitenkin, että erityisesti lähtömuuttoalueilta tapahtuva maahanmuutto tarjoaa myös mahdollisuuksia torjua väestönmuutoksen kielteisiä vaikutuksia, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tunnustamaan maahanmuuttajien kotouttamisen strategisesti merkittäväksi poliittiseksi toimeksi; |
| --- | --- |

90.

tunnustaa kuitenkin, että erityisesti lähtömuuttoalueilta tapahtuva maahanmuutto tarjoaa myös mahdollisuuksia torjua väestönmuutoksen kielteisiä vaikutuksia, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita tunnustamaan maahanmuuttajien kotouttamisen strategisesti merkittäväksi poliittiseksi toimeksi;

| 91. | katsoo, että jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkaa olisi vahvistettava unioniin muuttavien asettautumisen helpottamiseksi; pitää siksi myönteisenä 25. kesäkuuta 2007 tehtyä neuvoston päätöstä 2007/435/EY eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa (13) ja uskoo, että se tulee osaltaan edistämään maahanmuuttajien sosiaalisen ja taloudellisen integroitumisen helpottamista unionissa; |
| --- | --- |

91.

katsoo, että jäsenvaltioiden kotouttamispolitiikkaa olisi vahvistettava unioniin muuttavien asettautumisen helpottamiseksi; pitää siksi myönteisenä 25. kesäkuuta 2007 tehtyä neuvoston päätöstä 2007/435/EY eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa (13) ja uskoo, että se tulee osaltaan edistämään maahanmuuttajien sosiaalisen ja taloudellisen integroitumisen helpottamista unionissa;

| 92. | korostaa tarvetta määritellä ja koordinoida jäsenvaltioiden maahanmuuttopolitiikkaa takaamalla samalla maahanmuuttajille yhdenvertaiset elin- ja työolot; kehottaa komissiota harkitsemaan taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevaa erityistä strategiaa ja toimia ja jättämään niistä mahdollisimman pian ehdotuksen; |
| --- | --- |

92.

korostaa tarvetta määritellä ja koordinoida jäsenvaltioiden maahanmuuttopolitiikkaa takaamalla samalla maahanmuuttajille yhdenvertaiset elin- ja työolot; kehottaa komissiota harkitsemaan taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevaa erityistä strategiaa ja toimia ja jättämään niistä mahdollisimman pian ehdotuksen;

| 93. | korostaa, että jäsenvaltioiden maahanmuuttopolitiikan koordinointia on kiireesti parannettava, jotta maahanmuuttajat saadaan paremmin yhteiskunnan ja virallisen talouden piiriin ja heille saadaan taattua oikeus- ja sosiaaliturva, eläkeoikeudet mukaan lukien; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan päättäväisesti ihmiskauppaa, laittomia maahanmuuttoverkostoja sekä määräämään seuraamuksia unionissa laittomasti oleskelevia työntekijöitä työllistäville ja/tai hyväksikäyttäville työnantajille; panee tyytyväisenä merkille eurooppalaisen aloitteen pimeää työtä, laittomien maahanmuuttajien hyväksikäyttöä ja heidän kehnoja elinolojaan vastaan; |
| --- | --- |

93.

korostaa, että jäsenvaltioiden maahanmuuttopolitiikan koordinointia on kiireesti parannettava, jotta maahanmuuttajat saadaan paremmin yhteiskunnan ja virallisen talouden piiriin ja heille saadaan taattua oikeus- ja sosiaaliturva, eläkeoikeudet mukaan lukien; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan päättäväisesti ihmiskauppaa, laittomia maahanmuuttoverkostoja sekä määräämään seuraamuksia unionissa laittomasti oleskelevia työntekijöitä työllistäville ja/tai hyväksikäyttäville työnantajille; panee tyytyväisenä merkille eurooppalaisen aloitteen pimeää työtä, laittomien maahanmuuttajien hyväksikäyttöä ja heidän kehnoja elinolojaan vastaan;

| 94. | tunnustaa kaupunkien olevan tässä erityisasemassa, sillä suurin osa maahanmuuttajista asettuu asumaan kaupunkeihin, ja korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on otettava huomioon kaupunkialueiden vaikutus maahanmuuttopolitiikkaan ja otettava kaupunkialueet mukaan laatimaan ja toteuttamaan mainittua politiikkaa; panee kiinnostuneena merkille komission ja Eurocities-verkoston vuonna 2006 käynnistämän ”Kotouttaminen kaupungeissa” -hankkeen ja 6. marraskuuta 2007 Milanossa allekirjoitetun integraatiota koskevan julistuksen, jonka tarkoituksena on taata vuoropuhelun jatkaminen kotouttamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden toteuttamisesta kaupunkien tasolla; |
| --- | --- |

94.

tunnustaa kaupunkien olevan tässä erityisasemassa, sillä suurin osa maahanmuuttajista asettuu asumaan kaupunkeihin, ja korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden on otettava huomioon kaupunkialueiden vaikutus maahanmuuttopolitiikkaan ja otettava kaupunkialueet mukaan laatimaan ja toteuttamaan mainittua politiikkaa; panee kiinnostuneena merkille komission ja Eurocities-verkoston vuonna 2006 käynnistämän ”Kotouttaminen kaupungeissa” -hankkeen ja 6. marraskuuta 2007 Milanossa allekirjoitetun integraatiota koskevan julistuksen, jonka tarkoituksena on taata vuoropuhelun jatkaminen kotouttamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden toteuttamisesta kaupunkien tasolla;

| 95. | korostaa, että laillisen maahanmuuton Euroopan unionin sisällä tulisi hyödyttää maahanmuuttajia eikä sen pitäisi olla taakka lähtömaille; kannustaa jäsenvaltioita laajentamaan maahanmuuttajien kotouttamistoimiaan; |
| --- | --- |

95.

korostaa, että laillisen maahanmuuton Euroopan unionin sisällä tulisi hyödyttää maahanmuuttajia eikä sen pitäisi olla taakka lähtömaille; kannustaa jäsenvaltioita laajentamaan maahanmuuttajien kotouttamistoimiaan;

| 96. | panee tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden aloitteen, jossa otetaan huomioon maahanmuuton globaali ulottuvuus ja unioniin suuntautuvan taloudellisista syistä tapahtuvan muuton vaikutukset lähtömaan kehitykseen; korostaa tarvetta ottaa huomion aivovuodon riski maahanmuuttajien lähtömaassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään tehokkaita toimenpiteitä yhdessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa ilmiön torjumiseksi; |
| --- | --- |

96.

panee tyytyväisenä merkille komission ja jäsenvaltioiden aloitteen, jossa otetaan huomioon maahanmuuton globaali ulottuvuus ja unioniin suuntautuvan taloudellisista syistä tapahtuvan muuton vaikutukset lähtömaan kehitykseen; korostaa tarvetta ottaa huomion aivovuodon riski maahanmuuttajien lähtömaassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään tehokkaita toimenpiteitä yhdessä asianomaisten kolmansien maiden kanssa ilmiön torjumiseksi;

| 97. | korostaa, että maahanmuuton inhimillinen puoli ei saa kadota puhtaasti taloudellisten näkökohtien alle ja että maahanmuuttajilla olisi halutessaan oltava mahdollisuus perheen yhdistämiseen; pyytää, että unionin maahanmuuttopolitiikkaa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä työllisyys-, sosiaali-, koulutus- ja aluepolitiikan kanssa; |
| --- | --- |

97.

korostaa, että maahanmuuton inhimillinen puoli ei saa kadota puhtaasti taloudellisten näkökohtien alle ja että maahanmuuttajilla olisi halutessaan oltava mahdollisuus perheen yhdistämiseen; pyytää, että unionin maahanmuuttopolitiikkaa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä työllisyys-, sosiaali-, koulutus- ja aluepolitiikan kanssa;

| 98. | muistuttaa, että Euroopassa työskentelevät maahanmuuttajat mahdollistavat rahalähetyksillään merkittävällä tavalla ikääntyneiden toimeentulon kehitysmaissa; |
| --- | --- |

98.

muistuttaa, että Euroopassa työskentelevät maahanmuuttajat mahdollistavat rahalähetyksillään merkittävällä tavalla ikääntyneiden toimeentulon kehitysmaissa;

| 99. | huomauttaa, että maahanmuuttopolitiikan on oltava syrjinnänvastaista ja että sen tavoitteena on oltava sekä Euroopassa jo oleskelevien että sen alueelle tulevaisuudessa saapuvien maahanmuuttajien oikeudellisen, sosiaalisen ja yhteiskunnallisen tasa-arvon edistäminen; |
| --- | --- |

99.

huomauttaa, että maahanmuuttopolitiikan on oltava syrjinnänvastaista ja että sen tavoitteena on oltava sekä Euroopassa jo oleskelevien että sen alueelle tulevaisuudessa saapuvien maahanmuuttajien oikeudellisen, sosiaalisen ja yhteiskunnallisen tasa-arvon edistäminen;

| 100. | katsoo, että maahanmuuttavien työntekijöiden mukana tuleville perheenjäsenille olisi myönnettävä oleskelulupa ja tarvittaessa myös työlupa; |
| --- | --- |

100.

katsoo, että maahanmuuttavien työntekijöiden mukana tuleville perheenjäsenille olisi myönnettävä oleskelulupa ja tarvittaessa myös työlupa;

| 101. | korostaa maahanmuuttajanaisten tärkeää roolia ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan kotouttamispolitiikassaan näille naisille heille kuuluvan aseman ja takaamaan kaikki heidän oikeutensa; |
| --- | --- |

101.

korostaa maahanmuuttajanaisten tärkeää roolia ja kehottaa jäsenvaltioita antamaan kotouttamispolitiikassaan näille naisille heille kuuluvan aseman ja takaamaan kaikki heidän oikeutensa;

| 102. | kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa väestörakenteen muutoksia ja keskustelemaan toimintatavoista, jotka ovat osoittautuneet hyviksi ”aktiivisena ikääntymisen”, nuorten työllistymisen, perhepolitiikan ja maahanmuuttajien kotoutumisen alalla; |
| --- | --- |

102.

kehottaa jäsenvaltioita käsittelemään seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa väestörakenteen muutoksia ja keskustelemaan toimintatavoista, jotka ovat osoittautuneet hyviksi ”aktiivisena ikääntymisen”, nuorten työllistymisen, perhepolitiikan ja maahanmuuttajien kotoutumisen alalla;

| 103. | on tyytyväinen, että komissio on sitoutunut laatimaan joka toinen vuosi tilanneselvityksen yhdessä Euroopan väestöfoorumin kanssa; toivoo, että selvityksessä arvioidaan myös jäsenvaltioissa kyseisillä aloilla toteutettavan politiikan vaikutuksia; tukee komission aikeita sisällyttää selvitykseensä kahden vuoden välein luku, jossa käsitellään hedelmättömyyttä, ja luku toimista, joilla unioni valmistautuu väestönmuutokseen; kannustaa komissiota perustamaan indikaattorijärjestelmän, jonka avulla voidaan valvoa ja analysoida väestönkehitystä eri jäsenvaltioissa ja unionissa; |
| --- | --- |

103.

on tyytyväinen, että komissio on sitoutunut laatimaan joka toinen vuosi tilanneselvityksen yhdessä Euroopan väestöfoorumin kanssa; toivoo, että selvityksessä arvioidaan myös jäsenvaltioissa kyseisillä aloilla toteutettavan politiikan vaikutuksia; tukee komission aikeita sisällyttää selvitykseensä kahden vuoden välein luku, jossa käsitellään hedelmättömyyttä, ja luku toimista, joilla unioni valmistautuu väestönmuutokseen; kannustaa komissiota perustamaan indikaattorijärjestelmän, jonka avulla voidaan valvoa ja analysoida väestönkehitystä eri jäsenvaltioissa ja unionissa;

| 104. | huomauttaa, että Euroopan väestönkehitys aiheuttaa tulevaisuudessa uusia ongelmia demokraattisille järjestelmille sekä kanaville, joiden kautta moniarvoisuuden edustajat saavat äänensä kuuluville ja voivat vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon; katsoo, että yhteiskunnassa, jossa väestö ikääntyy, perimmäisiä ongelmia on poliittisen edustuksen järjestäminen alaikäisille, jotka edustavat yhteisön yhteistä ja myös poliittista tulevaisuutta, mutta jolla ei vielä ole omaa ilmaisukanavaa tai vaikutusmahdollisuuksia päätöksentekoon; toteaa, että maahanmuuttajien, sekä aikuisten että lasten, on eri syistä vaikea saada ääntään kuuluville; katsoo lisäksi, että sosiaalisilta ryhmiltä ja eritoten alaikäisiltä toistaiseksi puuttuvaa ilmaisukanavaa ja poliittista edustusta koskeva ongelma on tärkeä kysymys, joka edellyttää perustavanlaatuista ja laaja-alaista keskustelua; |
| --- | --- |

104.

huomauttaa, että Euroopan väestönkehitys aiheuttaa tulevaisuudessa uusia ongelmia demokraattisille järjestelmille sekä kanaville, joiden kautta moniarvoisuuden edustajat saavat äänensä kuuluville ja voivat vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon; katsoo, että yhteiskunnassa, jossa väestö ikääntyy, perimmäisiä ongelmia on poliittisen edustuksen järjestäminen alaikäisille, jotka edustavat yhteisön yhteistä ja myös poliittista tulevaisuutta, mutta jolla ei vielä ole omaa ilmaisukanavaa tai vaikutusmahdollisuuksia päätöksentekoon; toteaa, että maahanmuuttajien, sekä aikuisten että lasten, on eri syistä vaikea saada ääntään kuuluville; katsoo lisäksi, että sosiaalisilta ryhmiltä ja eritoten alaikäisiltä toistaiseksi puuttuvaa ilmaisukanavaa ja poliittista edustusta koskeva ongelma on tärkeä kysymys, joka edellyttää perustavanlaatuista ja laaja-alaista keskustelua;

| 105. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan unionin kansalaisille Euroopan väestönkehityksen haasteista esimerkiksi aiheeseen liittyvien kampanjoiden ja kokeiluhankkeiden avulla; |
| --- | --- |

105.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan unionin kansalaisille Euroopan väestönkehityksen haasteista esimerkiksi aiheeseen liittyvien kampanjoiden ja kokeiluhankkeiden avulla;

*

* *

| 106. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

106.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EYVL C 115, 14.4.1997, s. 238.

(2)  EYVL C 104, 6.4.1998, s. 222.

(3)  EYVL C 232, 17.8.2001, s. 381.

(4)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 131.

(5)  EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 141.

(6)  EUVL C 161, 13.7.2007, s. 66.

(7)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(8)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

(9)  EYVL L 145, 19.6.1996, s. 4.

(10)  EYVL L 14, 20.1.1998, s. 9.

(11)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(12)  EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.

(13)  EUVL L 168, 28.6.2007, s. 18.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/88

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Tieteellinen yhteistyö Afrikan kanssa

P6_TA(2008)0067

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Afrikan maiden kanssa toteutettavan kansainvälisen tieteellisen yhteistyön edistämisen merkityksestä

2009/C 184 E/13

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 8. ja 9. joulukuuta 2007 pidetyn EU:n ja Afrikan välisen huippukokouksen, EU:n ja Afrikan välisen strategisen kumppanuuden sekä EU:n ja Afrikan välisen toimintasuunnitelman (2008–2010),

ottaa huomioon 31. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta tutkimusalueesta: Uudet näkymät (1),

ottaa huomioon energiapolitiikan merkityksen ilmastonmuutoksen torjunnassa,

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan;

| 1. | panee merkille, että yhä useammat afrikkalaiset poliitikot asettavat tieteen ja teknologian sekä kehitykseen perustuvat innovaatiot etusijalle; |
| --- | --- |

1.

panee merkille, että yhä useammat afrikkalaiset poliitikot asettavat tieteen ja teknologian sekä kehitykseen perustuvat innovaatiot etusijalle;

| 2. | tunnustaa Uusi kumppanuus Afrikan kehittämiseksi -ohjelman (Nepad-kumppanuusohjelma) huomattavan merkityksen, tieteen ja teknologian yhdistetyn toimintasuunnitelman sekä Afrikan unionin tieteen ja teknologian ohjelmat; vaatii näiden entistä tehokkaampaa täytäntöönpanoa ja täysipainoisempaa kehittämistä, ja että asiaa koskevia toimenpiteitä parannetaan; |
| --- | --- |

2.

tunnustaa Uusi kumppanuus Afrikan kehittämiseksi -ohjelman (Nepad-kumppanuusohjelma) huomattavan merkityksen, tieteen ja teknologian yhdistetyn toimintasuunnitelman sekä Afrikan unionin tieteen ja teknologian ohjelmat; vaatii näiden entistä tehokkaampaa täytäntöönpanoa ja täysipainoisempaa kehittämistä, ja että asiaa koskevia toimenpiteitä parannetaan;

| 3. | korostaa, että afrikkalaisten tiedemiesten osallistumista on lisättävä yhteisiin tutkimusta ja kehitystä (T&K) koskeviin hankkeisiin, jotta T&K–toimintaa voidaan ylläpitää ja kehittää Afrikassa etenkin elintarvike-, terveyden- ja energiahuollon aloilla; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että afrikkalaisten tiedemiesten osallistumista on lisättävä yhteisiin tutkimusta ja kehitystä (T&K) koskeviin hankkeisiin, jotta T&K–toimintaa voidaan ylläpitää ja kehittää Afrikassa etenkin elintarvike-, terveyden- ja energiahuollon aloilla;

| 4. | muistuttaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hoitamattomiin sairauksiin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman yhteydessä (2) ja että olisi panostettava HIV:ä ja aidsia Afrikan maissa koskevaan tutkimukseen; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä hoitamattomiin sairauksiin seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman yhteydessä (2) ja että olisi panostettava HIV:ä ja aidsia Afrikan maissa koskevaan tutkimukseen;

| 5. | vaatii vahvistamaan olemassa olevia tutkimuksen infrastruktuureja Afrikan unionin ja Afrikan tiedeyhteisön esittämien suuntaviivojen mukaisesti, mukaan luettuna Nepad-kumppanuusohjelman tiede- ja tekniikkakeskus, Afrikan unionin ohjelmat sekä T&K-hankkeet etenkin elintarvike-, terveyden- ja energiahuollon aloilla; |
| --- | --- |

5.

vaatii vahvistamaan olemassa olevia tutkimuksen infrastruktuureja Afrikan unionin ja Afrikan tiedeyhteisön esittämien suuntaviivojen mukaisesti, mukaan luettuna Nepad-kumppanuusohjelman tiede- ja tekniikkakeskus, Afrikan unionin ohjelmat sekä T&K-hankkeet etenkin elintarvike-, terveyden- ja energiahuollon aloilla;

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään Afrikan kanssa toteutettavaa yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla, jotta voidaan pikaisesti saavuttaa asianmukainen ja kattava tietämyksen ja teknologian taso Afrikan maissa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään Afrikan kanssa toteutettavaa yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla, jotta voidaan pikaisesti saavuttaa asianmukainen ja kattava tietämyksen ja teknologian taso Afrikan maissa;

| 7. | muistuttaa, että tieteen kehitys myötävaikuttaa omalta osaltaan vuosituhattavoitteita koskevaan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; kehottaa Euroopan unionia erityisesti käsittelemään ilmastonmuutosta ensisijaisena asiana Afrikan maiden kanssa toteutettavassa yhteistyössä tieteen ja tekniikan alalla ja kiinnittämään ensisijaisesti huomiota Afrikassa oleviin valtaviin uusiutuviin energianlähteisiin ja etenkin aurinkoenergiaan; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että tieteen kehitys myötävaikuttaa omalta osaltaan vuosituhattavoitteita koskevaan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; kehottaa Euroopan unionia erityisesti käsittelemään ilmastonmuutosta ensisijaisena asiana Afrikan maiden kanssa toteutettavassa yhteistyössä tieteen ja tekniikan alalla ja kiinnittämään ensisijaisesti huomiota Afrikassa oleviin valtaviin uusiutuviin energianlähteisiin ja etenkin aurinkoenergiaan;

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään EU:n ja Afrikan maiden välistä tiedon ja teknologian vaihtoa sekä tutkimus- ja kehittämishankkeita uuden yhtenäisen kehyksen alaisuudessa tarkoituksena saavuttaa kestävän kehityksen keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja kehittää toimia ja resursseja niiden mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään EU:n ja Afrikan maiden välistä tiedon ja teknologian vaihtoa sekä tutkimus- ja kehittämishankkeita uuden yhtenäisen kehyksen alaisuudessa tarkoituksena saavuttaa kestävän kehityksen keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet ja kehittää toimia ja resursseja niiden mukaisesti;

| 9. | kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita varmistamaan aiempaa parempi johdonmukaisuus EU:n kansainvälisen tiede- ja teknologiapolitiikan ja Afrikan maiden perustarpeiden välillä ja näin huolehtimaan siitä, että kehitetään uudet globaalit puitteet Afrikan kanssa käytävälle yhteistyölle tieteen ja diplomatian alalla; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita varmistamaan aiempaa parempi johdonmukaisuus EU:n kansainvälisen tiede- ja teknologiapolitiikan ja Afrikan maiden perustarpeiden välillä ja näin huolehtimaan siitä, että kehitetään uudet globaalit puitteet Afrikan kanssa käytävälle yhteistyölle tieteen ja diplomatian alalla;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja Yhdistyneille kansakunnille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille ja Yhdistyneille kansakunnille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0029.

(2)  EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/89 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/89

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta

P6_TA(2008)0068

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 neljännestä kertomuksesta taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (2007/2148(INI))

2009/C 184 E/14

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neljännen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (KOM(2007)0273) (”neljäs koheesiokertomus”),

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Syrjäisimpiä alueita koskeva strategia: saavutukset ja tulevaisuudennäkymät” (KOM(2007)0507),

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 ja 159 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon EU:n alueellisen agendan ja kestävää kaupunkikehitystä käsittelevän Leipzigin peruskirjan sekä Euroopan unionin alueellisen agendan täytäntöönpanoa koskevan ensimmäisen toimintaohjelman,

ottaa huomioon Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkon (ESPON) selvityksen Euroopan tulevaisuudesta ja alueellisista näkymistä (”Territorial Futures – Spatial scenarios for Europe”) sekä Euroopan parlamentin tutkimuksen alueellisista eroista ja koheesiosta sekä mahdollisista strategioista tulevaisuutta varten (”Regional Disparities and Cohesion: what Strategies for the Future?”),

ottaa huomioon alueiden komitean 28. marraskuuta 2007 antaman lausunnon (COTER-IV-011) sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2007 antaman lausunnon (CESE 1712/2007) neljännestä koheesiokertomuksesta,

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman rakennepolitiikan vaikutuksista ja seurauksista Euroopan unionin koheesion kannalta (1),

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan merkityksestä ja tehokkuudesta erojen vähentämisessä EU:n köyhimmillä alueilla (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan ja 112 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A6-0023/2008),

| A. | katsoo, että Euroopan yleinen koheesiopolitiikka on edelleen välttämätöntä useiden Euroopan alueiden välisten suurten erojen ja erityisten rakenteellisten ongelmien vuoksi ja että äskettäin tapahtunut Euroopan unionin laajentuminen on pahentanut tilannetta, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Euroopan yleinen koheesiopolitiikka on edelleen välttämätöntä useiden Euroopan alueiden välisten suurten erojen ja erityisten rakenteellisten ongelmien vuoksi ja että äskettäin tapahtunut Euroopan unionin laajentuminen on pahentanut tilannetta,

| B. | katsoo, että EU:n koheesiopolitiikka on siksi edelleen keskeinen osa Euroopan yhdentymisprosessia ja sillä on tärkeä asema alueiden erojen ja kehitysongelmien vähentämisessä, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EU:n koheesiopolitiikka on siksi edelleen keskeinen osa Euroopan yhdentymisprosessia ja sillä on tärkeä asema alueiden erojen ja kehitysongelmien vähentämisessä,

| C. | katsoo, että euroskeptisyyden yleistymisen ja alueiden välisten ja niiden sisäisten erojen lisääntymisen välillä on selvä yhteys, mikä osoittaa, että taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota tarvitaan pyrittäessä vahvistamaan lähentymistä ja vakiinnuttamaan Euroopan unionin legitiimiys, mihin päästään näkyvän aluepolitiikan avulla; katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla ja paikallisilla toimijoilla on keskeinen rooli EU:n toiminnan tuomisessa lähemmäksi kansalaisia sekä aluepolitiikan täytäntöönpanossa, jonka saavutuksista olisi tiedotettava tehokkaammin, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että euroskeptisyyden yleistymisen ja alueiden välisten ja niiden sisäisten erojen lisääntymisen välillä on selvä yhteys, mikä osoittaa, että taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota tarvitaan pyrittäessä vahvistamaan lähentymistä ja vakiinnuttamaan Euroopan unionin legitiimiys, mihin päästään näkyvän aluepolitiikan avulla; katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla ja paikallisilla toimijoilla on keskeinen rooli EU:n toiminnan tuomisessa lähemmäksi kansalaisia sekä aluepolitiikan täytäntöönpanossa, jonka saavutuksista olisi tiedotettava tehokkaammin,

| D. | ottaa huomioon, että lisäarvonsa vuoksi koheesiopolitiikka tarjoaa kaikille alueille mahdollisuuden konkreettisiin etuihin, joita ovat muun muassa kestävä työllisyys ja paikallisen väestön elintason paraneminen erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, ja että se osaltaan lisää kilpailukykyä ja hallinnollista kapasiteettia ja takaa hajautetun hallinnon; katsoo siksi, että pyrkimykset tämän politiikan uudelleen kansallistamiseksi on hylättävä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että lisäarvonsa vuoksi koheesiopolitiikka tarjoaa kaikille alueille mahdollisuuden konkreettisiin etuihin, joita ovat muun muassa kestävä työllisyys ja paikallisen väestön elintason paraneminen erityisesti kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, ja että se osaltaan lisää kilpailukykyä ja hallinnollista kapasiteettia ja takaa hajautetun hallinnon; katsoo siksi, että pyrkimykset tämän politiikan uudelleen kansallistamiseksi on hylättävä,

| E. | ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiesten 18. lokakuuta 2007 hyväksymässä ja 13. joulukuuta 2007 allekirjoittamassa Lissabonin sopimuksessa alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite on nostettu taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohella yhdeksi unionin perustavoitteista, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että valtion- ja hallitusten päämiesten 18. lokakuuta 2007 hyväksymässä ja 13. joulukuuta 2007 allekirjoittamassa Lissabonin sopimuksessa alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoite on nostettu taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ohella yhdeksi unionin perustavoitteista,

| F. | katsoo, että koheesiopolitiikalle on vastedes taattava lisää varoja, jotta voidaan vastata alueisiin merkittävästi vaikuttaviin uusiin haasteisiin, kuten väestörakenteen muutoksiin, kaupungistumiseen, alueelliseen eriytymiseen, muuttoliikkeeseen (josta aiheutuu ongelmia erityisesti maaseudulle ja syrjäisille alueille), globalisaatioon mukautumiseen, ilmastonmuutokseen, energiahuollon ongelmiin sekä maaseutualueiden hitaaseen kehitykseen; katsoo, että näihin haasteisiin voidaan vastata vain, jos myös tulevaisuudessa tunnustetaan koheesiopolitiikan suuri merkitys yhteenkuuluvuudelle, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että koheesiopolitiikalle on vastedes taattava lisää varoja, jotta voidaan vastata alueisiin merkittävästi vaikuttaviin uusiin haasteisiin, kuten väestörakenteen muutoksiin, kaupungistumiseen, alueelliseen eriytymiseen, muuttoliikkeeseen (josta aiheutuu ongelmia erityisesti maaseudulle ja syrjäisille alueille), globalisaatioon mukautumiseen, ilmastonmuutokseen, energiahuollon ongelmiin sekä maaseutualueiden hitaaseen kehitykseen; katsoo, että näihin haasteisiin voidaan vastata vain, jos myös tulevaisuudessa tunnustetaan koheesiopolitiikan suuri merkitys yhteenkuuluvuudelle,

Alueellisen koheesion tilasta 27 jäsenvaltion unionissa saadut vertailutulokset

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että kertomus on edellisiä yksityiskohtaisempi ja sisältää useita indikaattoreita ja että siinä annetaan hyödyllisiä vertailevia tietoja suhteessa muihin maihin, kuten Yhdysvaltoihin, Japaniin, Kiinaan ja Intiaan, ja että se kuvastaa sitä kansainvälistä ympäristöä, jossa EU:n taloudet toimivat; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti siihen, että kertomus on edellisiä yksityiskohtaisempi ja sisältää useita indikaattoreita ja että siinä annetaan hyödyllisiä vertailevia tietoja suhteessa muihin maihin, kuten Yhdysvaltoihin, Japaniin, Kiinaan ja Intiaan, ja että se kuvastaa sitä kansainvälistä ympäristöä, jossa EU:n taloudet toimivat;

| 2. | pitää kuitenkin valitettavana kasvun ja lähentymisen kestävyyden arvioinnissa tarvittavien vertailutietojen puutetta eri NUTS-tasojen osalta; pyytää tämän vuoksi käyttämään parempia tilastollisia välineitä – esimerkiksi (asukasta kohden lasketun BKT:n lisäksi käytettäviä) uusia indikaattoreita, joita sovellettiin menestyksellisesti neljännessä koheesiokertomuksessa – joiden avulla voitaisiin tarkemmin mitata kunkin alueen taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota ja jotka mahdollistaisivat myös paikallisten toimien konkreettisen hyödyntämisen koheesiopolitiikassa; katsoo, että tätä varten Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkon valmiuksia on vahvistettava; |
| --- | --- |

2.

pitää kuitenkin valitettavana kasvun ja lähentymisen kestävyyden arvioinnissa tarvittavien vertailutietojen puutetta eri NUTS-tasojen osalta; pyytää tämän vuoksi käyttämään parempia tilastollisia välineitä – esimerkiksi (asukasta kohden lasketun BKT:n lisäksi käytettäviä) uusia indikaattoreita, joita sovellettiin menestyksellisesti neljännessä koheesiokertomuksessa – joiden avulla voitaisiin tarkemmin mitata kunkin alueen taloudellista, sosiaalista ja alueellista koheesiota ja jotka mahdollistaisivat myös paikallisten toimien konkreettisen hyödyntämisen koheesiopolitiikassa; katsoo, että tätä varten Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkon valmiuksia on vahvistettava;

| 3. | viittaa rakennerahastojen varojen käyttämisen viivästymiseen jäsenvaltioissa ja vaatii toimia tilanteen parantamiseksi; toteaa kuitenkin, että on liian aikaista arvioida koheesiopolitiikan tuloksia uusissa jäsenvaltioissa; pitää myönteisenä kaikkia ponnisteluja koheesiopolitiikan tehokkuuden lisäämiseksi ja liiallisen byrokratian vähentämiseksi ja kehottaa arvioimaan tätä politiikkaa järjestelmälliseesti; tuo jälleen ilmi vankan tukensa komission käynnistämälle Euroopan avoimuusaloitteelle, jonka avulla yksilöidään rakennerahastojen varojen saajat vuodesta 2008 alkaen; |
| --- | --- |

3.

viittaa rakennerahastojen varojen käyttämisen viivästymiseen jäsenvaltioissa ja vaatii toimia tilanteen parantamiseksi; toteaa kuitenkin, että on liian aikaista arvioida koheesiopolitiikan tuloksia uusissa jäsenvaltioissa; pitää myönteisenä kaikkia ponnisteluja koheesiopolitiikan tehokkuuden lisäämiseksi ja liiallisen byrokratian vähentämiseksi ja kehottaa arvioimaan tätä politiikkaa järjestelmälliseesti; tuo jälleen ilmi vankan tukensa komission käynnistämälle Euroopan avoimuusaloitteelle, jonka avulla yksilöidään rakennerahastojen varojen saajat vuodesta 2008 alkaen;

| 4. | pitää tervetulleena sitä, että entisten koheesiomaiden kuten Kreikan, Espanjan, Portugalin ja Irlannin kehitys on ollut huomattavaa ja että ne ovat saavuttaneet itse asiassa valtavan kasvuprosentin vuosina 2000–2006, mutta muistuttaa, että kasvusta huolimatta niiden alueiden välillä on yhä huomattavaa eriarvoisuutta ja syvälle juurtuneita rakenteellisia ongelmia; |
| --- | --- |

4.

pitää tervetulleena sitä, että entisten koheesiomaiden kuten Kreikan, Espanjan, Portugalin ja Irlannin kehitys on ollut huomattavaa ja että ne ovat saavuttaneet itse asiassa valtavan kasvuprosentin vuosina 2000–2006, mutta muistuttaa, että kasvusta huolimatta niiden alueiden välillä on yhä huomattavaa eriarvoisuutta ja syvälle juurtuneita rakenteellisia ongelmia;

| 5. | on tyytyväinen uusien jäsenmaiden kohonneisiin kasvuprosentteihin, mutta toteaa, että niiden lähentymistä talouden alalla voidaan tarkastella vain keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä ja että kyseessä on pitkä prosessi, koska joidenkin valtioiden BKT on nykyisin henkeä kohden erittäin alhainen; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen uusien jäsenmaiden kohonneisiin kasvuprosentteihin, mutta toteaa, että niiden lähentymistä talouden alalla voidaan tarkastella vain keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä ja että kyseessä on pitkä prosessi, koska joidenkin valtioiden BKT on nykyisin henkeä kohden erittäin alhainen;

| 6. | pitää myönteisenä sitä, että komissio on vahvistanut koheesiopolitiikan merkittävän aseman parannettaessa kaikkien jäsenvaltioiden valmiuksia kehittyä yhtenäisesti ja luoda uusia ja kestäviä työpaikkoja, kuten monilta tavoite 2 -alueilta saadut koheesiopolitiikan erinomaiset tulokset osoittavat; |
| --- | --- |

6.

pitää myönteisenä sitä, että komissio on vahvistanut koheesiopolitiikan merkittävän aseman parannettaessa kaikkien jäsenvaltioiden valmiuksia kehittyä yhtenäisesti ja luoda uusia ja kestäviä työpaikkoja, kuten monilta tavoite 2 -alueilta saadut koheesiopolitiikan erinomaiset tulokset osoittavat;

| 7. | on huolissaan siitä, että maiden välinen lähentyminen voi usein kätkeä taakseen alueiden välisten ja yksittäisten alueiden sisäisten erojen syventymistä; toteaa, että tämä alueiden välisten ja alueiden sisäisten erojen kasvu näkyy monissa asioissa, kuten työllisyydessä, tuottavuudessa, tuloissa, koulutustasossa ja innovaatiokapasiteetissa; painottaa myös alueellisen yhteistyön osuutta näiden ongelmien ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

7.

on huolissaan siitä, että maiden välinen lähentyminen voi usein kätkeä taakseen alueiden välisten ja yksittäisten alueiden sisäisten erojen syventymistä; toteaa, että tämä alueiden välisten ja alueiden sisäisten erojen kasvu näkyy monissa asioissa, kuten työllisyydessä, tuottavuudessa, tuloissa, koulutustasossa ja innovaatiokapasiteetissa; painottaa myös alueellisen yhteistyön osuutta näiden ongelmien ratkaisemisessa;

| 8. | korostaa muun muassa sitä, että alueiden kilpailukyky riippuu suuressa määrin tuottavuudesta, markkinoille pääsystä ja työvoiman ammattitaidon tasosta ja että ne vaihtelevat selvästi enemmän alueiden kuin jäsenvaltioiden välillä; panee myös merkille, että kilpailukyvyn keskeisinä tekijöinä pidetään entistä yleisemmin institutionaalisia tekijöitä, kuten sosiaalisen pääoman valjastamista liiketoimintakulttuuriin ja yhteisiin käyttäytymissääntöihin, jotka helpottavat yhteistyötä ja auttavat yritystä ja jotka myös lisäävät julkisen hallinnon tehokkuutta; |
| --- | --- |

8.

korostaa muun muassa sitä, että alueiden kilpailukyky riippuu suuressa määrin tuottavuudesta, markkinoille pääsystä ja työvoiman ammattitaidon tasosta ja että ne vaihtelevat selvästi enemmän alueiden kuin jäsenvaltioiden välillä; panee myös merkille, että kilpailukyvyn keskeisinä tekijöinä pidetään entistä yleisemmin institutionaalisia tekijöitä, kuten sosiaalisen pääoman valjastamista liiketoimintakulttuuriin ja yhteisiin käyttäytymissääntöihin, jotka helpottavat yhteistyötä ja auttavat yritystä ja jotka myös lisäävät julkisen hallinnon tehokkuutta;

| 9. | toteaa tässä yhteydessä, että tietyille kehittyneille alueille ja jopa joillekin vähemmän kehittyneille alueille alkaa kertyä useita ongelmia, jotka vaikuttavat vahvasti alueen kehitysmahdollisuuksiin, kuten heikko kasvuprosentti, tuottavuuden ja työllisyyden heikkeneminen sekä väestön ikääntyminen; |
| --- | --- |

9.

toteaa tässä yhteydessä, että tietyille kehittyneille alueille ja jopa joillekin vähemmän kehittyneille alueille alkaa kertyä useita ongelmia, jotka vaikuttavat vahvasti alueen kehitysmahdollisuuksiin, kuten heikko kasvuprosentti, tuottavuuden ja työllisyyden heikkeneminen sekä väestön ikääntyminen;

| 10. | toteaa, että vaikka suuri kasvuprosentti on tuonut tietyille jäsenvaltioille täystyöllisyyden ja kasvattanut BKT:tä asukasta kohden, toisissa maissa yksittäisten sosiaaliryhmien väliset erot ovat kasvaneet, mikä merkitsee, että väestön haavoittuvimpia osia varten tarvitaan edelleen sosiaalista integrointia; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että vaikka suuri kasvuprosentti on tuonut tietyille jäsenvaltioille täystyöllisyyden ja kasvattanut BKT:tä asukasta kohden, toisissa maissa yksittäisten sosiaaliryhmien väliset erot ovat kasvaneet, mikä merkitsee, että väestön haavoittuvimpia osia varten tarvitaan edelleen sosiaalista integrointia;

| 11. | korostaa, että koulutustason suhteen ei ole juurikaan tapahtunut lähentymistä ja että koulutuksen tasossa on olemassa syvä juopa verrattaessa Euroopan unionia Yhdysvaltoihin, missä 29 prosentilla 25–64-vuotiaista henkilöistä on yliopistotutkinto, kun Euroopan unionissa vastaava luku on alle 16 prosenttia; panee kuitenkin merkille, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten määrä kasvaa nopeammin kuin miesten; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että koulutustason suhteen ei ole juurikaan tapahtunut lähentymistä ja että koulutuksen tasossa on olemassa syvä juopa verrattaessa Euroopan unionia Yhdysvaltoihin, missä 29 prosentilla 25–64-vuotiaista henkilöistä on yliopistotutkinto, kun Euroopan unionissa vastaava luku on alle 16 prosenttia; panee kuitenkin merkille, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten määrä kasvaa nopeammin kuin miesten;

| 12. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja vammaisten ja ikääntyneiden kansalaisten erityistarpeiden integroiminen koheesiopolitiikan hankkeiden täytäntöönpanoon kaikissa vaiheissa on tärkeää; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja vammaisten ja ikääntyneiden kansalaisten erityistarpeiden integroiminen koheesiopolitiikan hankkeiden täytäntöönpanoon kaikissa vaiheissa on tärkeää;

| 13. | kiinnittää huomiota polaroitumisvaikutukseen – erityisesti uusissa jäsenvaltioissa – pääkaupunkialueilla, jotka tuottavat keskimäärin 32 prosenttia maansa BKT:sta, vaikka vain 22 prosenttia väestöstä asuu niillä; toteaa, että tällainen polaroituminen voi aiheuttaa suuria eroja kaupunkien keskustojen työttömyydessä; |
| --- | --- |

13.

kiinnittää huomiota polaroitumisvaikutukseen – erityisesti uusissa jäsenvaltioissa – pääkaupunkialueilla, jotka tuottavat keskimäärin 32 prosenttia maansa BKT:sta, vaikka vain 22 prosenttia väestöstä asuu niillä; toteaa, että tällainen polaroituminen voi aiheuttaa suuria eroja kaupunkien keskustojen työttömyydessä;

| 14. | toteaa, että hallitsematon kaupungistuminen voi aiheuttaa väestökehitykseen, talouteen, yhteiskuntaan, liikenteeseen ja ympäristöön liittyvää epätasapainoa rajatulla alueella sekä johtaa esikaupungistumiseen ja väestön muuttamiseen pois kaukana kaupungeista sijaitsevilta maaseutualueilta; kehottaa siksi komissiota erityisesti puuttumaan tähän ongelmaan esittämällä konkreettisia ehdotuksia sen ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että hallitsematon kaupungistuminen voi aiheuttaa väestökehitykseen, talouteen, yhteiskuntaan, liikenteeseen ja ympäristöön liittyvää epätasapainoa rajatulla alueella sekä johtaa esikaupungistumiseen ja väestön muuttamiseen pois kaukana kaupungeista sijaitsevilta maaseutualueilta; kehottaa siksi komissiota erityisesti puuttumaan tähän ongelmaan esittämällä konkreettisia ehdotuksia sen ratkaisemiseksi;

| 15. | kiinnittää huomiota keskusta-alueiden ja syrjäisten alueiden saavutettavuudessa ja yhteyksissä oleviin alueellisiin eroihin, jotka johtuvat maantieteellisistä ja rakenteellisista haitoista, riittämättömästä investoinnista liikenneinfrastruktuuriin sekä epäonnistumisesta liikennemahdollisuuksien monipuolistamisessa; viittaa erityisesti vaikeapääsyisten vuoristo- ja saaristoalueiden sekä syrjäisten ja hyvin kaukana manner-Euroopasta sijaitsevien syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden merkittäviin esteisiin; painottaa, että on suunniteltava toimia, joilla näiden alueiden mahdollisuuksia, vetovoimaa ja kestävää kehitystä voidaan parantaa; |
| --- | --- |

15.

kiinnittää huomiota keskusta-alueiden ja syrjäisten alueiden saavutettavuudessa ja yhteyksissä oleviin alueellisiin eroihin, jotka johtuvat maantieteellisistä ja rakenteellisista haitoista, riittämättömästä investoinnista liikenneinfrastruktuuriin sekä epäonnistumisesta liikennemahdollisuuksien monipuolistamisessa; viittaa erityisesti vaikeapääsyisten vuoristo- ja saaristoalueiden sekä syrjäisten ja hyvin kaukana manner-Euroopasta sijaitsevien syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden merkittäviin esteisiin; painottaa, että on suunniteltava toimia, joilla näiden alueiden mahdollisuuksia, vetovoimaa ja kestävää kehitystä voidaan parantaa;

| 16. | on erittäin yllättynyt neljännessä koheesiokertomuksessa esitetystä komission lausunnosta, jonka mukaan eristyneisyys sinänsä ei näytä muodostuvan isoksi esteeksi kehitykselle, ja panee merkille saarialueiden väestön suuren pettymyksen lausuntoon, sillä he kärsivät päivittäin eristyneisyyden kielteisistä vaikutuksista ja sen mukanaan tuomista vaikeuksista; |
| --- | --- |

16.

on erittäin yllättynyt neljännessä koheesiokertomuksessa esitetystä komission lausunnosta, jonka mukaan eristyneisyys sinänsä ei näytä muodostuvan isoksi esteeksi kehitykselle, ja panee merkille saarialueiden väestön suuren pettymyksen lausuntoon, sillä he kärsivät päivittäin eristyneisyyden kielteisistä vaikutuksista ja sen mukanaan tuomista vaikeuksista;

Aluepolitiikka ja Lissabonin strategia

| 17. | korostaa tutkimukseen ja kehitykseen investoitujen määrärahojen valtavia eroja valtioiden välillä ja toteaa, että innovointiin investoidut varat, jotka on neljännessä koheesiokertomuksessa ilmaistu alueellista innovaatiotehokkuutta mittaavalla tarkoituksenmukaisella indikaattorilla, ovat eri alueilla hyvin erisuuruisia; |
| --- | --- |

17.

korostaa tutkimukseen ja kehitykseen investoitujen määrärahojen valtavia eroja valtioiden välillä ja toteaa, että innovointiin investoidut varat, jotka on neljännessä koheesiokertomuksessa ilmaistu alueellista innovaatiotehokkuutta mittaavalla tarkoituksenmukaisella indikaattorilla, ovat eri alueilla hyvin erisuuruisia;

| 18. | on yhtä mieltä komission kanssa koheesiopolitiikan Lissabonin strategiaan aiheuttamasta vipuvaikutuksesta, joka saavutetaan suuntaamalla julkiset investoinnit hankkeisiin, jotka edistävät sellaisen taloudellisesti dynaamisen, kasvua edistävän ja innovoinnille suotuisan rakenteen luomista, joka perustuu politiikanalojen ja ohjelmien tehokkaamman yhdenmukaistamisen synnyttämään synergiaan; |
| --- | --- |

18.

on yhtä mieltä komission kanssa koheesiopolitiikan Lissabonin strategiaan aiheuttamasta vipuvaikutuksesta, joka saavutetaan suuntaamalla julkiset investoinnit hankkeisiin, jotka edistävät sellaisen taloudellisesti dynaamisen, kasvua edistävän ja innovoinnille suotuisan rakenteen luomista, joka perustuu politiikanalojen ja ohjelmien tehokkaamman yhdenmukaistamisen synnyttämään synergiaan;

| 19. | pahoittelee, että pien-, mikro- ja käsityöläisyritysten innovointimahdollisuuksia ei ole otettu asianmukaisesti huomioon koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa, vaikka niille onkin osoitettu varoja talousarviosta; kehottaa siksi panemaan täytäntöön aktiivista politiikkaa kaikenlaisen innovoinnin tukemiseksi näissä yrityksissä ja pyytää myös komissiota luomaan mahdollisuuksia yritysten, julkisen sektorin, koulujen ja yliopistojen vastavuoroiseen yhteistyöhön alueellisten innovointiklustereiden luomiseksi Lissabonin strategian hengessä; |
| --- | --- |

19.

pahoittelee, että pien-, mikro- ja käsityöläisyritysten innovointimahdollisuuksia ei ole otettu asianmukaisesti huomioon koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa, vaikka niille onkin osoitettu varoja talousarviosta; kehottaa siksi panemaan täytäntöön aktiivista politiikkaa kaikenlaisen innovoinnin tukemiseksi näissä yrityksissä ja pyytää myös komissiota luomaan mahdollisuuksia yritysten, julkisen sektorin, koulujen ja yliopistojen vastavuoroiseen yhteistyöhön alueellisten innovointiklustereiden luomiseksi Lissabonin strategian hengessä;

| 20. | muistuttaa siitä, että rakennetukien vipuvaikutusta voidaan lisätä yksityisellä yhteisrahoituksella; kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevat avoimet säännöt ja vakiomuotoiset ratkaisut, jotta alueille saadaan yksityistä pääomaa, jonka avulla voidaan pyrkiä julkisten tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa siitä, että rakennetukien vipuvaikutusta voidaan lisätä yksityisellä yhteisrahoituksella; kehottaa ottamaan pikaisesti käyttöön julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevat avoimet säännöt ja vakiomuotoiset ratkaisut, jotta alueille saadaan yksityistä pääomaa, jonka avulla voidaan pyrkiä julkisten tavoitteiden saavuttamiseen;

| 21. | muistuttaa, että on välttämätöntä noudattaa maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevaa periaatetta, jotta kannustetaan hallintoviranomaisia rahoittamaan ja toteuttamaan hankkeet ripeästi; edellyttää, että noudatetaan N+2-säännön periaatetta (ja uusissa jäsenvaltioissa N+3-sääntöä rahoituskehyksen 2007–2013 kolmen ensimmäisen vuoden aikana); |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että on välttämätöntä noudattaa maksusitoumusten automaattista vapauttamista koskevaa periaatetta, jotta kannustetaan hallintoviranomaisia rahoittamaan ja toteuttamaan hankkeet ripeästi; edellyttää, että noudatetaan N+2-säännön periaatetta (ja uusissa jäsenvaltioissa N+3-sääntöä rahoituskehyksen 2007–2013 kolmen ensimmäisen vuoden aikana);

| 22. | muistuttaa, että rakennepolitiikan toteutuksessa havaitut viiveet johtuvat muun muassa liian jäykistä menettelyistä ja että olisi näin ollen harkittava menettelyjen yksinkertaistamista ja vastuun ja toimivallan jakamista selkeällä tavalla EU:n ja jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että rakennepolitiikan toteutuksessa havaitut viiveet johtuvat muun muassa liian jäykistä menettelyistä ja että olisi näin ollen harkittava menettelyjen yksinkertaistamista ja vastuun ja toimivallan jakamista selkeällä tavalla EU:n ja jäsenvaltioiden kesken;

| 23. | panee merkille, että määrärahojen kohdentamisjärjestelmällä 64 prosenttia lähentymiseen tarkoitetuista tavoitteen 1 varoista ja 80 prosenttia alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseen tarkoitetuista tavoitteen 2 varoista osoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 innovaatioon, mikä on 55 000 miljoonaa euroa enemmän verrattuna edelliseen kauteen; huomauttaa, että näiden määrärahojen hyödyntäminen on sidoksissa vähemmän kehittyneiden alueiden kykyyn hallinnoida riittävä määrä riittävän laadukkaita tutkimuksen, kehittämisen ja innovaation alan hankkeita siten, että varmistetaan määrärahojen käyttö ja estetään niiden päätyminen arvoltaan merkityksettömiin investointeihin; |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että määrärahojen kohdentamisjärjestelmällä 64 prosenttia lähentymiseen tarkoitetuista tavoitteen 1 varoista ja 80 prosenttia alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseen tarkoitetuista tavoitteen 2 varoista osoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 innovaatioon, mikä on 55 000 miljoonaa euroa enemmän verrattuna edelliseen kauteen; huomauttaa, että näiden määrärahojen hyödyntäminen on sidoksissa vähemmän kehittyneiden alueiden kykyyn hallinnoida riittävä määrä riittävän laadukkaita tutkimuksen, kehittämisen ja innovaation alan hankkeita siten, että varmistetaan määrärahojen käyttö ja estetään niiden päätyminen arvoltaan merkityksettömiin investointeihin;

| 24. | kehottaa komissiota arvioimaan määrärahojen kohdentumisjärjestelmää ja sen vaikutusta alueellisten erojen kehitykseen sekä varmistamaan, ettei tämä järjestelmä prioriteetteja määriteltäessä kannusta liian keskitettyyn tai ylhäältä johdettuun lähestymistapaan; toivoo, että tämä arviointi alkaa, kun komissio vuonna 2008 julkaisee viidennen koheesiota koskevan kertomuksen, jossa ennakkotietojen mukaan keskitytään koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategiassa asetettujen kaikkien alueiden kasvu- ja työllisyystavoitteiden väliseen yhteyteen; |
| --- | --- |

24.

kehottaa komissiota arvioimaan määrärahojen kohdentumisjärjestelmää ja sen vaikutusta alueellisten erojen kehitykseen sekä varmistamaan, ettei tämä järjestelmä prioriteetteja määriteltäessä kannusta liian keskitettyyn tai ylhäältä johdettuun lähestymistapaan; toivoo, että tämä arviointi alkaa, kun komissio vuonna 2008 julkaisee viidennen koheesiota koskevan kertomuksen, jossa ennakkotietojen mukaan keskitytään koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategiassa asetettujen kaikkien alueiden kasvu- ja työllisyystavoitteiden väliseen yhteyteen;

| 25. | painottaa siksi, ettei koheesiopolitiikassa tule asettaa etusijalle jo dynaamisia alueita, mikä saattaisi olla seurauksena, jos määrärahat kohdennettaisiin tiukasti; palauttaa mieleen, että koheesiopolitiikka koostuu Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä kolmesta tavoitteesta, taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, jotka ovat kattavampia kuin Lissabonin strategia; |
| --- | --- |

25.

painottaa siksi, ettei koheesiopolitiikassa tule asettaa etusijalle jo dynaamisia alueita, mikä saattaisi olla seurauksena, jos määrärahat kohdennettaisiin tiukasti; palauttaa mieleen, että koheesiopolitiikka koostuu Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä kolmesta tavoitteesta, taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, jotka ovat kattavampia kuin Lissabonin strategia;

| 26. | vaatii laajentamaan Lissabonin strategian soveltamisalaa siten, että se käsittää myös alueellisen ulottuvuuden, jotta alueiden ominaispiirteet voidaan ottaa huomioon ja edistää samalla Euroopan laajuisia synergioita ja yhteistyötä sekä antaa erityistä tukea laajapohjaisten innovatiivisten toimien luomiselle ja täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

26.

vaatii laajentamaan Lissabonin strategian soveltamisalaa siten, että se käsittää myös alueellisen ulottuvuuden, jotta alueiden ominaispiirteet voidaan ottaa huomioon ja edistää samalla Euroopan laajuisia synergioita ja yhteistyötä sekä antaa erityistä tukea laajapohjaisten innovatiivisten toimien luomiselle ja täytäntöönpanolle;

| 27. | korostaa, että koheesiopolitiikan soveltamisalaa ei voida rajoittaa Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttaminen lähentymistavoitteeseen kuuluvien toimien avulla on alueiden pitkäaikaisen kilpailukyvyn edellytys; katsoo siksi, että tavoitetta 1 (lähentyminen) ja tavoitetta 2 (alueellinen kilpailukyky ja työllisyys) pitäisi tulevaisuudessa pitää toisiaan sekä myös tavoitetta 3 (Euroopan alueellinen yhteistyö) täydentävinä; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että koheesiopolitiikan soveltamisalaa ei voida rajoittaa Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseen; katsoo, että alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttaminen lähentymistavoitteeseen kuuluvien toimien avulla on alueiden pitkäaikaisen kilpailukyvyn edellytys; katsoo siksi, että tavoitetta 1 (lähentyminen) ja tavoitetta 2 (alueellinen kilpailukyky ja työllisyys) pitäisi tulevaisuudessa pitää toisiaan sekä myös tavoitetta 3 (Euroopan alueellinen yhteistyö) täydentävinä;

Alueellinen koheesio: kohti yhtenäistä lähestymistapaa

| 28. | kehottaa komissiota sisällyttämään alueellista koheesiota koskevaan vihreään kirjaan (joka on tarkoitus julkaista syyskuussa 2008) ”alueellisen koheesion” määritelmän, jotta edistetään tätä yhteisön politiikkaa; |
| --- | --- |

28.

kehottaa komissiota sisällyttämään alueellista koheesiota koskevaan vihreään kirjaan (joka on tarkoitus julkaista syyskuussa 2008) ”alueellisen koheesion” määritelmän, jotta edistetään tätä yhteisön politiikkaa;

| 29. | korostaa, että todellisen kumppanuuden sekä sellaisen todellisen monitasoisen hallinnon toteutuminen, jossa yhdistyvät yhteisön taso ja paikallinen, alueellinen ja kansallinen taso talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kuuleminen mukaan lukien, on tärkeää alueellisen kehityksen tavoitteiden määrittelyssä ja toteuttamisessa, ja että on varmistettava, että unionin tasolla määritettyjen toiminnan painopistealojen soveltamisalaa ei kavenneta, kun ne pannaan täytäntöön kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla (”alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa”), ja jotta vältetään riski, että alueiden kehitystä ja yhteenkuuluvuutta edistäviä toimijoita suljettaisiin pois toiminnasta, kuten usein käy kaupunkipolitiikan yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että todellisen kumppanuuden sekä sellaisen todellisen monitasoisen hallinnon toteutuminen, jossa yhdistyvät yhteisön taso ja paikallinen, alueellinen ja kansallinen taso talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten kuuleminen mukaan lukien, on tärkeää alueellisen kehityksen tavoitteiden määrittelyssä ja toteuttamisessa, ja että on varmistettava, että unionin tasolla määritettyjen toiminnan painopistealojen soveltamisalaa ei kavenneta, kun ne pannaan täytäntöön kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla (”alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa”), ja jotta vältetään riski, että alueiden kehitystä ja yhteenkuuluvuutta edistäviä toimijoita suljettaisiin pois toiminnasta, kuten usein käy kaupunkipolitiikan yhteydessä;

| 30. | ehdottaa, että etusijalle asetetaan toimet, jotka edistävät todellista monikeskuksista aluekehitystä, jotta pääkaupunkeihin kohdistuvia paineita vähennetään ja toissijaisten kasvukeskusten syntymistä edistetään; katsoo, että tässä yhteydessä ei saa laiminlyödä maaseudun kehittämistä eikä maaseudulla sijaitsevia pieniä ja keskisuuria kaupunkeja; |
| --- | --- |

30.

ehdottaa, että etusijalle asetetaan toimet, jotka edistävät todellista monikeskuksista aluekehitystä, jotta pääkaupunkeihin kohdistuvia paineita vähennetään ja toissijaisten kasvukeskusten syntymistä edistetään; katsoo, että tässä yhteydessä ei saa laiminlyödä maaseudun kehittämistä eikä maaseudulla sijaitsevia pieniä ja keskisuuria kaupunkeja;

| 31. | kehottaa ryhtymään myös käytännön toimiin erojen vähentämiseksi helppopääsyisten alueiden ja rakenteellisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden, kuten saarien, vuorien, harvaan asuttujen alueiden sekä syrjäisten alueiden ja raja-alueiden välillä, ja tunnustamaan samalla viimeksi mainittujen epäedullinen asema ja toteuttamaan jatkuvia erityistoimenpiteitä niiden tukemiseksi; vahvistaa sitoutumisensa syrjäisimpien alueiden haittojen huomioon ottamiseen; |
| --- | --- |

31.

kehottaa ryhtymään myös käytännön toimiin erojen vähentämiseksi helppopääsyisten alueiden ja rakenteellisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden, kuten saarien, vuorien, harvaan asuttujen alueiden sekä syrjäisten alueiden ja raja-alueiden välillä, ja tunnustamaan samalla viimeksi mainittujen epäedullinen asema ja toteuttamaan jatkuvia erityistoimenpiteitä niiden tukemiseksi; vahvistaa sitoutumisensa syrjäisimpien alueiden haittojen huomioon ottamiseen;

| 32. | suosittelee, että kaupunkialueiden ja maaseudun ongelmia tarkastellaan useammin yhdessä; painottaa, että maaseudun kehittämistä ja aluepolitiikan yhteydessä toteutettavia toimia olisi koordinoitava; suhtautuu epäilevästi siihen, onko koheesioon ja maaseudun kehittämiseen (Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) sovellettava erillinen lähestymistapa ylipäänsä tarkoituksenmukainen; kehottaa tekemään tutkimuksen siitä, mitä seurauksia maaseudun kehittämiseen tarkoitettujen määrärahojen lisäämisestä pakollisen mukauttamisen mekanismien avulla on; |
| --- | --- |

32.

suosittelee, että kaupunkialueiden ja maaseudun ongelmia tarkastellaan useammin yhdessä; painottaa, että maaseudun kehittämistä ja aluepolitiikan yhteydessä toteutettavia toimia olisi koordinoitava; suhtautuu epäilevästi siihen, onko koheesioon ja maaseudun kehittämiseen (Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) sovellettava erillinen lähestymistapa ylipäänsä tarkoituksenmukainen; kehottaa tekemään tutkimuksen siitä, mitä seurauksia maaseudun kehittämiseen tarkoitettujen määrärahojen lisäämisestä pakollisen mukauttamisen mekanismien avulla on;

| 33. | varoittaa politiikan jakautumisesta eri aloihin ja kannustaa kehittämään yhtenäistä lähestymistapaa, jossa yksilöidään, millaisia synergioita mahdollisesti voi syntyä koheesiopolitiikan ja tärkeimpien alakohtaisten politiikanalojen eli liikenteen, maatalouden, kalastuksen, maaseudun kehittämisen, ympäristön ja energian sekä tutkimuksen ja teknologian välille; |
| --- | --- |

33.

varoittaa politiikan jakautumisesta eri aloihin ja kannustaa kehittämään yhtenäistä lähestymistapaa, jossa yksilöidään, millaisia synergioita mahdollisesti voi syntyä koheesiopolitiikan ja tärkeimpien alakohtaisten politiikanalojen eli liikenteen, maatalouden, kalastuksen, maaseudun kehittämisen, ympäristön ja energian sekä tutkimuksen ja teknologian välille;

| 34. | kehottaa komissiota analysoimaan seuraavissa kertomuksissaan, missä määrin eri välineet ja politiikat, kuten koheesiopolitiikka, ovat edistäneet taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; katsoo, että saavutuksia ja ongelmia on tarpeen analysoida kaikilla tärkeillä aloilla, etenkin Lissabonin strategian alalla; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota analysoimaan seuraavissa kertomuksissaan, missä määrin eri välineet ja politiikat, kuten koheesiopolitiikka, ovat edistäneet taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; katsoo, että saavutuksia ja ongelmia on tarpeen analysoida kaikilla tärkeillä aloilla, etenkin Lissabonin strategian alalla;

| 35. | odottaa, että vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevissa keskusteluissa annetaan yhteisön ulkorajoilla sijaitseville alueille erityisasema, jotta varmistetaan rajat ylittävä vakaus ja vauraus, mikä johtaa lopulta sekä EU:n raja-alueiden kehittymiseen että koko yhteisön suurempaan yhteenkuuluvuuteen ja kilpailukykyyn; |
| --- | --- |

35.

odottaa, että vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevissa keskusteluissa annetaan yhteisön ulkorajoilla sijaitseville alueille erityisasema, jotta varmistetaan rajat ylittävä vakaus ja vauraus, mikä johtaa lopulta sekä EU:n raja-alueiden kehittymiseen että koko yhteisön suurempaan yhteenkuuluvuuteen ja kilpailukykyyn;

| 36. | huomauttaa, että kestävän ja tasapainoisen kasvun saavuttamiseksi tarvittavassa ”alueellisen eriytymisen” ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on tuettava huolellista asuntopolitiikkaa, joka kuuluu paikalliskehitystä, kaupunkisuunnittelua ja paikallisten julkisten palvelujen hallintaa koskevaan laajempaan strategiaan; |
| --- | --- |

36.

huomauttaa, että kestävän ja tasapainoisen kasvun saavuttamiseksi tarvittavassa ”alueellisen eriytymisen” ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on tuettava huolellista asuntopolitiikkaa, joka kuuluu paikalliskehitystä, kaupunkisuunnittelua ja paikallisten julkisten palvelujen hallintaa koskevaan laajempaan strategiaan;

| 37. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että on hyväksytty toimintaohjelma, jolla pannaan täytäntöön alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteet, joilla pyritään varmistamaan, että alueellinen ulottuvuus sisällytetään paremmin kaikkeen julkisen sektorin, yhteisön ja kansallisen ja paikallisen tason politiikkaan, ja odottaa tämän ilmenevän käytännössä; katsoo, että Lissabonin sopimukseen liittyvä tavoite täydentää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta alueellisella osatekijällä edellyttää sopivien indikaattorien kehittämistä alueellisen koheesion sisällöllistä määrittelyä varten; |
| --- | --- |

37.

pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että on hyväksytty toimintaohjelma, jolla pannaan täytäntöön alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteet, joilla pyritään varmistamaan, että alueellinen ulottuvuus sisällytetään paremmin kaikkeen julkisen sektorin, yhteisön ja kansallisen ja paikallisen tason politiikkaan, ja odottaa tämän ilmenevän käytännössä; katsoo, että Lissabonin sopimukseen liittyvä tavoite täydentää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta alueellisella osatekijällä edellyttää sopivien indikaattorien kehittämistä alueellisen koheesion sisällöllistä määrittelyä varten;

| 38. | panee tyytyväisenä merkille komission ilmoituksen alueellista koheesiota koskevasta vihreästä kirjasta, joka on tarkoitus hyväksyä syyskuussa 2008, ja pyytää, että siihen sisällytettäisiin käytännön suuntaviivoja yhtenäisen lähestymistavan toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

38.

panee tyytyväisenä merkille komission ilmoituksen alueellista koheesiota koskevasta vihreästä kirjasta, joka on tarkoitus hyväksyä syyskuussa 2008, ja pyytää, että siihen sisällytettäisiin käytännön suuntaviivoja yhtenäisen lähestymistavan toteuttamiseksi;

| 39. | on tietoinen parlamentin aluekehitysvaliokunnan ja alueiden komitean välillä tehtävän yhteistyön merkityksestä aluepolitiikan tulevaisuudelle; |
| --- | --- |

39.

on tietoinen parlamentin aluekehitysvaliokunnan ja alueiden komitean välillä tehtävän yhteistyön merkityksestä aluepolitiikan tulevaisuudelle;

Koheesiopolitiikan uudet haasteet ja Euroopan unionin yleinen talousarvio

| 40. | katsoo, että unioni joutuu tulevaisuudessa yhä useammin kohtaamaan uusia haasteita, joilla on merkittävä vaikutus alueisiin ja jotka voimistavat olemassa olevia alueiden kehityksen esteitä; näitä haasteita ovat väestörakenteen muuttuminen, kaupungistuminen, muuttoliike (josta aiheutuu ongelmia erityisesti maaseutualueille ja syrjäisille alueille), energiahuolto ja ilmasto-ongelmat, globalisaatioon liittyviin muutoksiin sopeutuminen sekä laajentumis- ja naapuruuspolitiikka; painottaa tässä yhteydessä sellaisten pilottihankkeiden merkitystä, joilla autetaan alueita mukautumaan näihin uusiin haasteisiin; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että unioni joutuu tulevaisuudessa yhä useammin kohtaamaan uusia haasteita, joilla on merkittävä vaikutus alueisiin ja jotka voimistavat olemassa olevia alueiden kehityksen esteitä; näitä haasteita ovat väestörakenteen muuttuminen, kaupungistuminen, muuttoliike (josta aiheutuu ongelmia erityisesti maaseutualueille ja syrjäisille alueille), energiahuolto ja ilmasto-ongelmat, globalisaatioon liittyviin muutoksiin sopeutuminen sekä laajentumis- ja naapuruuspolitiikka; painottaa tässä yhteydessä sellaisten pilottihankkeiden merkitystä, joilla autetaan alueita mukautumaan näihin uusiin haasteisiin;

| 41. | vaatii säännöllisiä analyysejä mahdollisten tulevien laajentumisten kustannuksista ja rakennepoliittisista vaikutuksista ennen liittymisneuvotteluja ja toivoo, että parlamentti voisi osallistua laajemmin laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaan ja että sen osallistumisesta liittymistä edeltävien välineiden muotoiluun tulisi sitovaa; |
| --- | --- |

41.

vaatii säännöllisiä analyysejä mahdollisten tulevien laajentumisten kustannuksista ja rakennepoliittisista vaikutuksista ennen liittymisneuvotteluja ja toivoo, että parlamentti voisi osallistua laajemmin laajentumis- ja naapuruuspolitiikkaan ja että sen osallistumisesta liittymistä edeltävien välineiden muotoiluun tulisi sitovaa;

| 42. | korostaa väestökatoa koskevan ongelman vakavuutta monissa EU:n osissa, sillä siihen liittyy väestön ikääntymistä, inhimillisen pääoman menetystä, pääomapakoa, kalliimpia palveluja jne.; |
| --- | --- |

42.

korostaa väestökatoa koskevan ongelman vakavuutta monissa EU:n osissa, sillä siihen liittyy väestön ikääntymistä, inhimillisen pääoman menetystä, pääomapakoa, kalliimpia palveluja jne.;

| 43. | katsoo, että väestörakenteen muutoksilla voi olla suuria alueellisia seurauksia, kuten joillakin alueilla, erityisesti vähemmän kehittyneillä maaseutualueilla, väestökato ja asutuksen keskittyminen kaupunkeihin sekä väestön ikääntyminen tai ulkopuolisista varoista riippuvan talouden kehittyminen toisilla alueilla; tämä edellyttää erityisten innovatiivisten strategioiden kehittämistä niiden ongelmien ratkaisemiseksi, minkä takia yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden ylläpitoon on erityisesti panostettava ja varmistettava yleisten palvelujen korkea laatu; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että väestörakenteen muutoksilla voi olla suuria alueellisia seurauksia, kuten joillakin alueilla, erityisesti vähemmän kehittyneillä maaseutualueilla, väestökato ja asutuksen keskittyminen kaupunkeihin sekä väestön ikääntyminen tai ulkopuolisista varoista riippuvan talouden kehittyminen toisilla alueilla; tämä edellyttää erityisten innovatiivisten strategioiden kehittämistä niiden ongelmien ratkaisemiseksi, minkä takia yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden ylläpitoon on erityisesti panostettava ja varmistettava yleisten palvelujen korkea laatu;

| 44. | toteaa, että ilmastonmuutoksella on vaihtelevia vaikutuksia, joita ovat erityisesti useammin tapahtuvat ja vakavammat luonnonkatastrofit, kuten metsäpalot, kuivuus ja tulvat, jotka vaativat erilaisia toimia Euroopan eri alueilla, ja joihin alueiden on varauduttava tarkistamalla ja mukauttamalla kestävän kehityksen strategioitaan saavuttaakseen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevan EU:n tavoitteen; katsoo, että unionin koheesiopolitiikan tulee olla ”ilmastoystävällistä”, mutta muistuttaa, että koheesiopolitiikan mahdollisuudet tällä alalla ovat rajalliset; katsoo, että ilmastonmuutosta olisi pyrittävä torjumaan myös muissa yhteisön politiikoissa; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että ilmastonmuutoksella on vaihtelevia vaikutuksia, joita ovat erityisesti useammin tapahtuvat ja vakavammat luonnonkatastrofit, kuten metsäpalot, kuivuus ja tulvat, jotka vaativat erilaisia toimia Euroopan eri alueilla, ja joihin alueiden on varauduttava tarkistamalla ja mukauttamalla kestävän kehityksen strategioitaan saavuttaakseen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevan EU:n tavoitteen; katsoo, että unionin koheesiopolitiikan tulee olla ”ilmastoystävällistä”, mutta muistuttaa, että koheesiopolitiikan mahdollisuudet tällä alalla ovat rajalliset; katsoo, että ilmastonmuutosta olisi pyrittävä torjumaan myös muissa yhteisön politiikoissa;

| 45. | palauttaa myös mieleen, että laadittaessa tehokasta ja kokonaisvaltaista politiikkaa, jolla suojellaan luonnonkatastrofeilta, on tärkeää hyväksyä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (KOM(2005)0108), joka tarjoaa oikea-aikaisemman ja asianmukaisemman ratkaisun alueellisiin luonnonkatastrofeihin, jotka ovat usein tuhoisia tietyillä alueilla niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi; |
| --- | --- |

45.

palauttaa myös mieleen, että laadittaessa tehokasta ja kokonaisvaltaista politiikkaa, jolla suojellaan luonnonkatastrofeilta, on tärkeää hyväksyä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (KOM(2005)0108), joka tarjoaa oikea-aikaisemman ja asianmukaisemman ratkaisun alueellisiin luonnonkatastrofeihin, jotka ovat usein tuhoisia tietyillä alueilla niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi;

| 46. | katsoo, että energiahuollon kysymyksillä ja energian hinnan nousulla voi olla suuria alueellisia vaikutuksia, koska useimmat jäsenvaltiot ovat hyvin energiariippuvaisia; toteaa, että vaikutukset voivat kohdistua erityisen voimakkaasti kuljetuksista riippuvaisiin maaseutu-, vuoristo- ja saarialueisiin sekä syrjäisiin ja syrjäisimpiin alueisiin, koska energian hinta vaikuttaa kuljetusten hintaan; toteaa, että uusiutuvien energialähteiden kehittäminen sekä energiatehokkuuteen ja hajautettuihin toimitusyksikköihin investoiminen voivat tarjota paikallisia ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että energiahuollon kysymyksillä ja energian hinnan nousulla voi olla suuria alueellisia vaikutuksia, koska useimmat jäsenvaltiot ovat hyvin energiariippuvaisia; toteaa, että vaikutukset voivat kohdistua erityisen voimakkaasti kuljetuksista riippuvaisiin maaseutu-, vuoristo- ja saarialueisiin sekä syrjäisiin ja syrjäisimpiin alueisiin, koska energian hinta vaikuttaa kuljetusten hintaan; toteaa, että uusiutuvien energialähteiden kehittäminen sekä energiatehokkuuteen ja hajautettuihin toimitusyksikköihin investoiminen voivat tarjota paikallisia ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia;

| 47. | toistaa pyyntönsä, joka koskee käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleen käyttämistä soveltamalla koheesiopolitiikkaan N+2- tai N+3-sääntöä tavoitteena käytettävissä olevien vähäisten varojen maksimointi; |
| --- | --- |

47.

toistaa pyyntönsä, joka koskee käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleen käyttämistä soveltamalla koheesiopolitiikkaan N+2- tai N+3-sääntöä tavoitteena käytettävissä olevien vähäisten varojen maksimointi;

| 48. | katsoo, että rakennepolitiikan toteuttaminen myös vuoden 2013 jälkeen on asianmukainen vastaus näihin uusiin haasteisiin ja että sitä on sovellettava koko unioniin alueelliset näkökohdat huomioon ottaen; katsoo, että koheesiopolitiikan olisi säilyttävä yhteisön politiikkana perustamissopimuksen ja solidaarisuusperiaatteen mukaisesti, ja torjuu kaikki pyrkimykset tämän politiikan uudelleen kansallistamiseksi; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että rakennepolitiikan toteuttaminen myös vuoden 2013 jälkeen on asianmukainen vastaus näihin uusiin haasteisiin ja että sitä on sovellettava koko unioniin alueelliset näkökohdat huomioon ottaen; katsoo, että koheesiopolitiikan olisi säilyttävä yhteisön politiikkana perustamissopimuksen ja solidaarisuusperiaatteen mukaisesti, ja torjuu kaikki pyrkimykset tämän politiikan uudelleen kansallistamiseksi;

| 49. | katsoo, että koheesiopolitiikkaa on tehostettava tulevaisuudessa ja että sen lisäarvoa on korostettava entistä voimakkaammin; kehottaa siksi myöntämään riittävästi määrärahoja koheesiopolitiikalle yhteisön tasolla; kehottaa käyttämään rahoituskehyksen tarkistamista tilaisuutena määritellä, kuinka paljon määrärahoja tarvitaan kaikkiin unionin koheesiopolitiikan haasteisiin vastaamiseen; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että koheesiopolitiikkaa on tehostettava tulevaisuudessa ja että sen lisäarvoa on korostettava entistä voimakkaammin; kehottaa siksi myöntämään riittävästi määrärahoja koheesiopolitiikalle yhteisön tasolla; kehottaa käyttämään rahoituskehyksen tarkistamista tilaisuutena määritellä, kuinka paljon määrärahoja tarvitaan kaikkiin unionin koheesiopolitiikan haasteisiin vastaamiseen;

*

* *

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

50.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0202.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0356.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/95

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seuranta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa

P6_TA(2008)0069

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa (2007/2190(INI))

2009/C 184 E/15

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin alueellisen agendan (”alueellinen agenda”) ja Leipzigin peruskirjan kestävästä eurooppalaisesta kaupungista (”Leipzigin peruskirja”), jotka molemmat hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja kaupunkien kehittämisestä vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa Leipzigissä 24. ja 25. toukokuuta 2007, sekä Euroopan unionin alueellisen agendan täytäntöönpanoa koskevan ensimmäisen toimintaohjelman (”ensimmäinen toimintaohjelma”, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta ja aluekehityksestä vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Ponta Delgadassa (Azoreilla) 23. ja 24. marraskuuta 2007,

ottaa huomioon neljännen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta (KOM(2007)0273) (”neljäs kertomus yhteenkuuluvuudesta”),

ottaa huomioon Euroopan aluekehityssuunnitelman, joka hyväksyttiin aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisessa kokouksessa Potsdamissa 11. toukokuuta 1999,

ottaa huomioon Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen seurantaverkon (ESPON) vuoden 2006 työohjelman tulokset,

ottaa huomioon ehdotuksen ESPON 2013 -työohjelmaksi,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 ja 159 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A6-0028/2008),

| A. | katsoo, että alueellinen monimuotoisuus, monikeskuksisuus ja tiivisrakenteinen kaupunki ovat Euroopan unionin alueen olennaisia rakennepiirteitä, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että alueellinen monimuotoisuus, monikeskuksisuus ja tiivisrakenteinen kaupunki ovat Euroopan unionin alueen olennaisia rakennepiirteitä,

| B. | ottaa huomioon, että unionin kansalaisten enemmistö asuu nykyään kaupungeissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unionin kansalaisten enemmistö asuu nykyään kaupungeissa,

| C. | katsoo, että Euroopan unionin aluekehityksen tämänhetkisiin haasteisiin kuuluvat ilmastonmuutos, asutuksen hajautuminen (urban sprawl) ja maankäyttö, energiankäyttö, liikenneinfrastruktuurit, väestörakenteen muutos, mukaan lukien EU:n maaseutualueiden ja muiden alueiden väestökato, laajentumisen vaikutukset taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä globalisaation erilaiset alueelliset vaikutukset, kuten kasvava kuilu rikkaiden ja vähemmän vauraiden alueiden välillä sekä kaupunkien ja maaseudun eriarvoinen kehitys yhdessä rakennemuutoksen kanssa, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Euroopan unionin aluekehityksen tämänhetkisiin haasteisiin kuuluvat ilmastonmuutos, asutuksen hajautuminen (urban sprawl) ja maankäyttö, energiankäyttö, liikenneinfrastruktuurit, väestörakenteen muutos, mukaan lukien EU:n maaseutualueiden ja muiden alueiden väestökato, laajentumisen vaikutukset taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä globalisaation erilaiset alueelliset vaikutukset, kuten kasvava kuilu rikkaiden ja vähemmän vauraiden alueiden välillä sekä kaupunkien ja maaseudun eriarvoinen kehitys yhdessä rakennemuutoksen kanssa,

| D. | ottaa huomioon, että alueellisessa agendassa asetetut tavoitteet ovat tasapainoisen ja monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän kehittäminen ja kaupunkien ja maaseudun välisen suhteen uudistaminen, innovatiivisten alueellisten klustereiden muodostaminen, infrastruktuurin ja tiedon tasavertaisen saatavuuden varmistaminen, Euroopan laajuisen riskinhallinnan edistäminen, luonnon ja kulttuuriperinnön kestävä kehittäminen, harkittu käyttö ja suojelu, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että alueellisessa agendassa asetetut tavoitteet ovat tasapainoisen ja monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän kehittäminen ja kaupunkien ja maaseudun välisen suhteen uudistaminen, innovatiivisten alueellisten klustereiden muodostaminen, infrastruktuurin ja tiedon tasavertaisen saatavuuden varmistaminen, Euroopan laajuisen riskinhallinnan edistäminen, luonnon ja kulttuuriperinnön kestävä kehittäminen, harkittu käyttö ja suojelu,

| E. | ottaa huomioon, että Leipzigin peruskirjassa asetetut tavoitteet vahvistavat integroitua kaupunkipolitiikkaa koskevia aloitteita luomalla ja turvaamalla laadukkaita julkisia tiloja, ajanmukaistamalla infrastruktuuriverkostoja ja parantamalla energiatehokkuutta, edistämällä aktiivista innovointia ja koulutusta sekä – erityisesti epäsuotuisassa kehityskierteessä olevien kaupunginosien kohdalla – edistämällä ympäristöystävällistä, tehokasta ja kohtuuhintaista kaupunkiliikennettä, jatkamalla rakennetun ympäristön laadun kohentamiseen tähtääviä strategioita, vahvistamalla paikallistaloutta ja paikallista työmarkkinapolitiikkaa sekä tarjoamalla lapsille ja nuorille suunnattuja ennalta vaikuttavia koulutustoimenpiteitä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Leipzigin peruskirjassa asetetut tavoitteet vahvistavat integroitua kaupunkipolitiikkaa koskevia aloitteita luomalla ja turvaamalla laadukkaita julkisia tiloja, ajanmukaistamalla infrastruktuuriverkostoja ja parantamalla energiatehokkuutta, edistämällä aktiivista innovointia ja koulutusta sekä – erityisesti epäsuotuisassa kehityskierteessä olevien kaupunginosien kohdalla – edistämällä ympäristöystävällistä, tehokasta ja kohtuuhintaista kaupunkiliikennettä, jatkamalla rakennetun ympäristön laadun kohentamiseen tähtääviä strategioita, vahvistamalla paikallistaloutta ja paikallista työmarkkinapolitiikkaa sekä tarjoamalla lapsille ja nuorille suunnattuja ennalta vaikuttavia koulutustoimenpiteitä,

| F. | katsoo, että aluesuunnittelu on paras väline maankäytön ja asutusrakenteen ohjaamiseksi jäsenvaltioissa, niiden alueilla ja kaupungeissa sekä elinolojen ja kehitysmahdollisuuksien määrittämiseksi paikan päällä, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että aluesuunnittelu on paras väline maankäytön ja asutusrakenteen ohjaamiseksi jäsenvaltioissa, niiden alueilla ja kaupungeissa sekä elinolojen ja kehitysmahdollisuuksien määrittämiseksi paikan päällä,

| G. | katsoo, että alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden saavuttamisen takaamiseksi tarvitaan strategisen hallinnon välineenä toimivan koheesiopolitiikan lisäksi muitakin toimenpiteitä, erityisesti alueellisten vaikutusten arviointia, kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja aluetarkkailua, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden saavuttamisen takaamiseksi tarvitaan strategisen hallinnon välineenä toimivan koheesiopolitiikan lisäksi muitakin toimenpiteitä, erityisesti alueellisten vaikutusten arviointia, kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja aluetarkkailua,

| H. | katsoo, että huomattavia alueellisia vaikutuksia on koheesiopolitiikan lisäksi maaseudun kehittämispolitiikalla; katsoo, että näitä kahta politiikkaa ei ole kuitenkaan integroitu riittävästi ja että sen vuoksi olisi vahvistettava synergioita, jotka tuovat esiin maaseudun todellisen kehityspotentiaalin ja lisäävät maaseudun vetovoimaa ja kilpailukykyä, mikä auttaisi vastustamaan maaseudun väestökatoa, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että huomattavia alueellisia vaikutuksia on koheesiopolitiikan lisäksi maaseudun kehittämispolitiikalla; katsoo, että näitä kahta politiikkaa ei ole kuitenkaan integroitu riittävästi ja että sen vuoksi olisi vahvistettava synergioita, jotka tuovat esiin maaseudun todellisen kehityspotentiaalin ja lisäävät maaseudun vetovoimaa ja kilpailukykyä, mikä auttaisi vastustamaan maaseudun väestökatoa,

| I. | katsoo, että julkisen tilan, luonnon ja kulttuurimaiseman sekä arkkitehtuurin laadulla on suuri merkitys kaupunkien ja maaseudun asukkaiden elinolosuhteiden kannalta ja että ne ovat ratkaisevia pehmeitä tekijöitä, jotka ohjaavat sijaintivalintoja, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että julkisen tilan, luonnon ja kulttuurimaiseman sekä arkkitehtuurin laadulla on suuri merkitys kaupunkien ja maaseudun asukkaiden elinolosuhteiden kannalta ja että ne ovat ratkaisevia pehmeitä tekijöitä, jotka ohjaavat sijaintivalintoja,

| J. | katsoo, että luovuus ja innovointi ovat ratkaisevia voimavaroja globalisoituneeseen tietoyhteiskuntaan siirryttäessä; näin ollen kestävän alue- ja kaupunkikehityksen menestys on selkeästi riippuvainen paikallisen luovuuspotentiaalin kehittymisestä, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että luovuus ja innovointi ovat ratkaisevia voimavaroja globalisoituneeseen tietoyhteiskuntaan siirryttäessä; näin ollen kestävän alue- ja kaupunkikehityksen menestys on selkeästi riippuvainen paikallisen luovuuspotentiaalin kehittymisestä,

| K. | katsoo, että ”Baukultur” (korkealaatuinen rakennuskulttuuri) eli suunnittelun ja rakentamisen laatuun ja menettelyihin vaikuttavien kulttuuristen, taloudellisten, teknologisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien summa on merkittävä osa integroitua kaupunkipolitiikkaa, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että ”Baukultur” (korkealaatuinen rakennuskulttuuri) eli suunnittelun ja rakentamisen laatuun ja menettelyihin vaikuttavien kulttuuristen, taloudellisten, teknologisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien summa on merkittävä osa integroitua kaupunkipolitiikkaa,

| L. | katsoo, että kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää, että kehitettyjen hankkeiden on muodostettava pitkän aikavälin suunnitelma, johon sisältyy taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen ulottuvuus, ja jossa keskeiset kumppanit ovat täysin mukana kaupunkien kehittämisohjelmien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioimisessa, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää, että kehitettyjen hankkeiden on muodostettava pitkän aikavälin suunnitelma, johon sisältyy taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen ulottuvuus, ja jossa keskeiset kumppanit ovat täysin mukana kaupunkien kehittämisohjelmien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioimisessa,

| M. | katsoo, että kokonaisvaltainen lähestymistapa koheesion alueelliseen ulottuvuuteen ei koostu pelkästään maankäytön suunnittelusta ja kaupunkien kehittämistä koskevista toimista ja politiikoista, koska lopullisena tavoitteena on varmistaa tasapaino unionin kansalaisten välillä heidän asuinpaikastaan riippumatta, ja tätä tavoitetta ei voida saavuttaa pelkällä maankäytön suunnittelulla; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kokonaisvaltainen lähestymistapa koheesion alueelliseen ulottuvuuteen ei koostu pelkästään maankäytön suunnittelusta ja kaupunkien kehittämistä koskevista toimista ja politiikoista, koska lopullisena tavoitteena on varmistaa tasapaino unionin kansalaisten välillä heidän asuinpaikastaan riippumatta, ja tätä tavoitetta ei voida saavuttaa pelkällä maankäytön suunnittelulla;

| 1. | katsoo, että alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteet voidaan saavuttaa vain noudattamalla kokonaisvaltaista, monialaista ja yhtenäistä kehitysstrategiaa, jolla pannaan täytäntöön kokonaisvaltainen lähestymistapa; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteet voidaan saavuttaa vain noudattamalla kokonaisvaltaista, monialaista ja yhtenäistä kehitysstrategiaa, jolla pannaan täytäntöön kokonaisvaltainen lähestymistapa;

| 2. | ehdottaa koheesiopolitiikan väliarvioinnin puitteissa ja vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevat pohdinnat huomioon ottaen, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanosta tehdään sitova edellytys rakennerahastojen ohjelmasuunnittelun ja hankevalintojen yhteydessä; sen saavuttamiseksi kehottaa päätöksentekijöitä vapaaehtoisesti sitoutumaan uusien yhteistyömenetelmien käyttöönottamiseen; |
| --- | --- |

2.

ehdottaa koheesiopolitiikan väliarvioinnin puitteissa ja vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevat pohdinnat huomioon ottaen, että kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanosta tehdään sitova edellytys rakennerahastojen ohjelmasuunnittelun ja hankevalintojen yhteydessä; sen saavuttamiseksi kehottaa päätöksentekijöitä vapaaehtoisesti sitoutumaan uusien yhteistyömenetelmien käyttöönottamiseen;

| 3. | pitää ilahduttavana kaupunkien kehittämisestä vastuussa olevien EU:n ministerien Leipzigissa pidetyssä epävirallisessa kokouksessa 24. ja 25. toukokuuta 2007 tekemää päätöstä perustaa Saksan puheenjohdolla toimiva hallitustenvälinen työryhmä määrittelemään ja selventämään Jessica-aloitteen toteuttamiseen liittyviä kysymyksiä; |
| --- | --- |

3.

pitää ilahduttavana kaupunkien kehittämisestä vastuussa olevien EU:n ministerien Leipzigissa pidetyssä epävirallisessa kokouksessa 24. ja 25. toukokuuta 2007 tekemää päätöstä perustaa Saksan puheenjohdolla toimiva hallitustenvälinen työryhmä määrittelemään ja selventämään Jessica-aloitteen toteuttamiseen liittyviä kysymyksiä;

| 4. | pitää tässä yhteydessä ilahduttavana komission yksiköidenvälisen työryhmän perustamista käsittelemään kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa koskevia ehdotuksia ja kehottaa komissiota työskentelemään läheisessä yhteistyössä kaikkien talouselämän sekä ympäristöalan kumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja varmistamaan niiden osallistumisen kaikkeen alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaan päätöksentekoon; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tämän työn edistymisestä; |
| --- | --- |

4.

pitää tässä yhteydessä ilahduttavana komission yksiköidenvälisen työryhmän perustamista käsittelemään kokonaisvaltaisen lähestymistavan täytäntöönpanoa koskevia ehdotuksia ja kehottaa komissiota työskentelemään läheisessä yhteistyössä kaikkien talouselämän sekä ympäristöalan kumppaneiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja varmistamaan niiden osallistumisen kaikkeen alueellista yhteenkuuluvuutta koskevaan päätöksentekoon; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille tämän työn edistymisestä;

| 5. | vaatii vuoden 2013 jälkeisen koheesiopolitiikan suunnittelun yhteydessä erityisesti alueellisten erityispiirteiden ja tarpeiden huomioon ottamista ja niihin perustuvaa aluekohtaista eriyttämistä; suosittelee, että käytetään täytäntöönpanoon suuntautuneita tutkimukseen ja pysyvään seurantaan perustuvia suunnitteluvälineitä, jotka mainitaan Leipzigin peruskirjassa; |
| --- | --- |

5.

vaatii vuoden 2013 jälkeisen koheesiopolitiikan suunnittelun yhteydessä erityisesti alueellisten erityispiirteiden ja tarpeiden huomioon ottamista ja niihin perustuvaa aluekohtaista eriyttämistä; suosittelee, että käytetään täytäntöönpanoon suuntautuneita tutkimukseen ja pysyvään seurantaan perustuvia suunnitteluvälineitä, jotka mainitaan Leipzigin peruskirjassa;

| 6. | kehottaa komissiota ja neuvostoa koheesiopolitiikan väliarvioinnin yhteydessä hyödyntämään paremmin synergiat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa koko alueen kehittämiseksi; suosittelee vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevien pohdintojen yhteydessä koordinoimaan tiiviisti koheesiopolitiikkaa ja maatalouspolitiikkaa, jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia parantaa maaseudun elämänlaatua; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota ja neuvostoa koheesiopolitiikan väliarvioinnin yhteydessä hyödyntämään paremmin synergiat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa koko alueen kehittämiseksi; suosittelee vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevien pohdintojen yhteydessä koordinoimaan tiiviisti koheesiopolitiikkaa ja maatalouspolitiikkaa, jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia parantaa maaseudun elämänlaatua;

| 7. | huomauttaa, ettei innovointipotentiaalia ole ainoastaan kaupunkiseuduilla vaan että huippusuorittajiin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa kuuluu myös joitakin syrjäisiä ja maaseutuun kuuluvia alueita; kehottaa komissiota tarkastelemaan lähemmin näiden alueiden menestystekijöitä työstääkseen niiden pohjalta kehitysmallin maaseutualueiden pienempiä ja keskisuuria kaupunkeja varten; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, ettei innovointipotentiaalia ole ainoastaan kaupunkiseuduilla vaan että huippusuorittajiin Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa kuuluu myös joitakin syrjäisiä ja maaseutuun kuuluvia alueita; kehottaa komissiota tarkastelemaan lähemmin näiden alueiden menestystekijöitä työstääkseen niiden pohjalta kehitysmallin maaseutualueiden pienempiä ja keskisuuria kaupunkeja varten;

| 8. | painottaa kumppanuuden merkitystä ja tehtävien jakoa kaupunkien ja maaseudun välillä alueen tasapainoiseksi ja kestäväksi kehittymiseksi kokonaisuutena; vaatii kaupunkien ja maaseudun viranomaisia toimimaan yhteistyössä kaikkien julkisten ja yksityisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan määritellä yhteiset voimavarat sekä laatia yhteisiä alueellisia ja niitä pienempien yksiköiden kehittämisstrategioita niin, että unionin kaikille kansalaisille voidaan turvata paremmat elinolosuhteet ja elämänlaatu; kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita järjestämään aluekehityksestä ja kaupunkien kehittämisestä vastaavien ministerien epävirallisia kokouksia, joissa näitä asioita käsitellään; |
| --- | --- |

8.

painottaa kumppanuuden merkitystä ja tehtävien jakoa kaupunkien ja maaseudun välillä alueen tasapainoiseksi ja kestäväksi kehittymiseksi kokonaisuutena; vaatii kaupunkien ja maaseudun viranomaisia toimimaan yhteistyössä kaikkien julkisten ja yksityisten sidosryhmien kanssa, jotta voidaan määritellä yhteiset voimavarat sekä laatia yhteisiä alueellisia ja niitä pienempien yksiköiden kehittämisstrategioita niin, että unionin kaikille kansalaisille voidaan turvata paremmat elinolosuhteet ja elämänlaatu; kehottaa tulevia puheenjohtajavaltioita järjestämään aluekehityksestä ja kaupunkien kehittämisestä vastaavien ministerien epävirallisia kokouksia, joissa näitä asioita käsitellään;

| 9. | kehottaa komissiota ja neuvostoa ottamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion tarkistamisen yhteydessä huomioon alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan ja ryhtymään laadullisiin sopeuttamistoimenpiteisiin, joiden avulla voidaan paremmin ottaa huomioon alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet EU:n politiikassa; katsoo, että tämän saavuttamiseksi on toteutettava lainsäädäntötoimia lähivuosina; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja neuvostoa ottamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion tarkistamisen yhteydessä huomioon alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan ja ryhtymään laadullisiin sopeuttamistoimenpiteisiin, joiden avulla voidaan paremmin ottaa huomioon alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteet EU:n politiikassa; katsoo, että tämän saavuttamiseksi on toteutettava lainsäädäntötoimia lähivuosina;

| 10. | kehottaa neuvostoa määrittämään alueiden ja kaupunkien kannalta tärkeät seikat tavoitteeksi tarkistaessaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita (kestävä kehitysstrategia) kevään 2008 huippukokouksessa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa määrittämään alueiden ja kaupunkien kannalta tärkeät seikat tavoitteeksi tarkistaessaan Lissabonin ja Göteborgin strategioita (kestävä kehitysstrategia) kevään 2008 huippukokouksessa;

| 11. | vaatii jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisesti toimia alueellisen agendan tavoitteiden saavuttamiseksi ja panemaan Leipzigin peruskirjan täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

vaatii jäsenvaltioita toteuttamaan kiireellisesti toimia alueellisen agendan tavoitteiden saavuttamiseksi ja panemaan Leipzigin peruskirjan täytäntöön;

| 12. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tosiasiallisen monitasoisen hallintojärjestelmän hengessä ottamaan huomioon Euroopan unionin alueellisen monimuotoisuuden ja noudattamaan toissijaisuusperiaatetta, ottamaan paikallisen ja alueellisen tason hallinnot, mukaan luettuna rajatylittävät julkiset viranomaiset, ja kumppanuusperiaatteen pohjalta talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä asiaan liittyvät kansalaisjärjestöt mukaan alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanoa koskevaan toimintaohjelmaan, ja tukee aktiivisesti tätä pyrkimystä; korostaa, että kaikkien mukana olevien toimijoiden olisi pidettävä tätä yhteistyötarvetta myönteisenä, sillä on yhdenmukainen toiminta on tehokasta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tosiasiallisen monitasoisen hallintojärjestelmän hengessä ottamaan huomioon Euroopan unionin alueellisen monimuotoisuuden ja noudattamaan toissijaisuusperiaatetta, ottamaan paikallisen ja alueellisen tason hallinnot, mukaan luettuna rajatylittävät julkiset viranomaiset, ja kumppanuusperiaatteen pohjalta talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä asiaan liittyvät kansalaisjärjestöt mukaan alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanoa koskevaan toimintaohjelmaan, ja tukee aktiivisesti tätä pyrkimystä; korostaa, että kaikkien mukana olevien toimijoiden olisi pidettävä tätä yhteistyötarvetta myönteisenä, sillä on yhdenmukainen toiminta on tehokasta;

| 13. | muistuttaa informaatio- ja viestintäteknologioiden keskeisestä merkityksestä alueiden kehitysnäkymille tulevaisuudessa ja suosittelee sen vuoksi, kuten alueellisessa agendassa todetaan, infrastruktuurin, kuten laajakaistakaapelien, yhdistämistä uusiin liikenne- ja viestintäohjelmiin; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa informaatio- ja viestintäteknologioiden keskeisestä merkityksestä alueiden kehitysnäkymille tulevaisuudessa ja suosittelee sen vuoksi, kuten alueellisessa agendassa todetaan, infrastruktuurin, kuten laajakaistakaapelien, yhdistämistä uusiin liikenne- ja viestintäohjelmiin;

| 14. | kehottaa komissiota tekemään järjestelmällisen analyysin keskeisten EU-politiikkojen alueellisista vaikutuksista, niin kuin jäsenvaltiot sopivat ensimmäisen toimintasuunnitelman toimintalinjassa 2, sekä tekemään arvion uusien lakiesitysten alueellisista vaikutuksista; kiinnittää tässä yhteydessä huomion ESPONin kehittämien arviointimenetelmien tarjoamiin mahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota tekemään järjestelmällisen analyysin keskeisten EU-politiikkojen alueellisista vaikutuksista, niin kuin jäsenvaltiot sopivat ensimmäisen toimintasuunnitelman toimintalinjassa 2, sekä tekemään arvion uusien lakiesitysten alueellisista vaikutuksista; kiinnittää tässä yhteydessä huomion ESPONin kehittämien arviointimenetelmien tarjoamiin mahdollisuuksiin;

| 15. | tunnustaa, että korkealaatuisella esiopetuksella ja kouluopetuksella, elinikäisellä oppimisella, yliopistoilla ja muilla tutkimuslaitoksilla on perustavanlaatuinen merkitys kaupunkien ja alueiden kehittymiselle; |
| --- | --- |

15.

tunnustaa, että korkealaatuisella esiopetuksella ja kouluopetuksella, elinikäisellä oppimisella, yliopistoilla ja muilla tutkimuslaitoksilla on perustavanlaatuinen merkitys kaupunkien ja alueiden kehittymiselle;

| 16. | muistuttaa, että Natura 2000 on tärkeä väline Euroopan aluekehityksessä; vaatii, että Natura 2000 -vaatimukset on toteutettava täysimääräisesti ja että on luotava suojeltujen alueiden välisiä maisemakäytäviä ja avointen tilojen verkostoja, jotka mahdollistavat kasviston leviämisen ja eläimistön vapaan liikkumisen ja siten säilyttävät luonnon monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että Natura 2000 on tärkeä väline Euroopan aluekehityksessä; vaatii, että Natura 2000 -vaatimukset on toteutettava täysimääräisesti ja että on luotava suojeltujen alueiden välisiä maisemakäytäviä ja avointen tilojen verkostoja, jotka mahdollistavat kasviston leviämisen ja eläimistön vapaan liikkumisen ja siten säilyttävät luonnon monimuotoisuutta;

| 17. | vaatii luovia talouden aloja koskevan politiikan integroimista alueiden ja kaupunkien kehittämiseen pitäen tavoitteena luoda käytettävissä olevien välineiden (koheesiopolitiikka, alue- ja kaupunkisuunnittelu) avulla olosuhteet, jotka parantavat tilaisuuksia ja mahdollisuuksia luovaan ja innovatiiviseen toimintaan; painottaa, että osana tätä prosessia on tärkeää ottaa huomioon myös tilan laatu; |
| --- | --- |

17.

vaatii luovia talouden aloja koskevan politiikan integroimista alueiden ja kaupunkien kehittämiseen pitäen tavoitteena luoda käytettävissä olevien välineiden (koheesiopolitiikka, alue- ja kaupunkisuunnittelu) avulla olosuhteet, jotka parantavat tilaisuuksia ja mahdollisuuksia luovaan ja innovatiiviseen toimintaan; painottaa, että osana tätä prosessia on tärkeää ottaa huomioon myös tilan laatu;

| 18. | pitää väestörakenteen kehityksen takia välttämättömänä kaupunkien ja alueiden sopeutumiskyvyn parantamista, jonka yhteydessä painopisteet on asetettava itsenäiseen kehittämiseen ja vapaaehtoistyön vahvistamiseen; |
| --- | --- |

18.

pitää väestörakenteen kehityksen takia välttämättömänä kaupunkien ja alueiden sopeutumiskyvyn parantamista, jonka yhteydessä painopisteet on asetettava itsenäiseen kehittämiseen ja vapaaehtoistyön vahvistamiseen;

| 19. | painottaa, että väestörakenteen kehitys aiheuttaa uusia haasteita työmarkkinoille, sosiaali- ja terveyspalvelujen käyttömahdollisuuksille, asumiselle ja suunnittelulle yleensä; toteaa, että väestön ikääntymistä voidaan pitää mahdollisuutena luoda uusia työpaikkoja kasvavilla markkinoilla ja uusia tuotteita ja palveluja, jotka parantavat ikääntyneiden ihmisten elämänlaatua; painottaa, että niin sanottu ”hopeatalous” on tärkeä paikallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että väestörakenteen kehitys aiheuttaa uusia haasteita työmarkkinoille, sosiaali- ja terveyspalvelujen käyttömahdollisuuksille, asumiselle ja suunnittelulle yleensä; toteaa, että väestön ikääntymistä voidaan pitää mahdollisuutena luoda uusia työpaikkoja kasvavilla markkinoilla ja uusia tuotteita ja palveluja, jotka parantavat ikääntyneiden ihmisten elämänlaatua; painottaa, että niin sanottu ”hopeatalous” on tärkeä paikallisella ja alueellisella tasolla;

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan periaatteellisesti alueensa kaikissa osissa yleishyödyllisten palvelujen käytettävyyden ja saatavuuden antaakseen ihmisille erilaisilla alueilla mahdollisuuden hyödyntää alueensa erityisiä mahdollisuuksia ja potentiaalia; kehottaa ottamaan erityisesti huomioon epäedullisessa asemassa olevien väestöryhmien kuten vammaisten, maahanmuuttajien, etnisten vähemmistöjen, pitkäaikaistyöttömien ja vähän ammatillista koulutusta saaneiden tarpeet ja naisten erityiset tarpeet; kehottaa komissiota, tukiessaan yleishyödyllisiä palveluja ja julkisia hankintoja koskevien toimintapuitteiden soveltamista, antamaan alue- ja paikallishallinnon yhteisöille mahdollisuuden ottaa paremmin huomioon paikalliset tarpeet ja paikalliset toimijat ja lisäämään niiden joustavuutta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa jäsenvaltioita takaamaan periaatteellisesti alueensa kaikissa osissa yleishyödyllisten palvelujen käytettävyyden ja saatavuuden antaakseen ihmisille erilaisilla alueilla mahdollisuuden hyödyntää alueensa erityisiä mahdollisuuksia ja potentiaalia; kehottaa ottamaan erityisesti huomioon epäedullisessa asemassa olevien väestöryhmien kuten vammaisten, maahanmuuttajien, etnisten vähemmistöjen, pitkäaikaistyöttömien ja vähän ammatillista koulutusta saaneiden tarpeet ja naisten erityiset tarpeet; kehottaa komissiota, tukiessaan yleishyödyllisiä palveluja ja julkisia hankintoja koskevien toimintapuitteiden soveltamista, antamaan alue- ja paikallishallinnon yhteisöille mahdollisuuden ottaa paremmin huomioon paikalliset tarpeet ja paikalliset toimijat ja lisäämään niiden joustavuutta;

| 21. | kehottaa komissiota Lissabonin sopimuksen mukaisen, aluesuunnittelua koskevan yhteisön uuden toimivallan puitteissa laatimaan ESPONin työn pohjalta tiedonannon yhteisön kehyksen luomisesta alueellisten vaikutusten arvioimiseksi hanketasolla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota Lissabonin sopimuksen mukaisen, aluesuunnittelua koskevan yhteisön uuden toimivallan puitteissa laatimaan ESPONin työn pohjalta tiedonannon yhteisön kehyksen luomisesta alueellisten vaikutusten arvioimiseksi hanketasolla;

| 22. | muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen on ensimmäisen toimintaohjelman täytäntöönpanon puitteissa vahvistettava yhteistyötä ja koordinaatiota Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen on ensimmäisen toimintaohjelman täytäntöönpanon puitteissa vahvistettava yhteistyötä ja koordinaatiota Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä;

| 23. | on tyytyväinen erityisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa ilmoitetaan tavoitteeksi alueellinen yhteenkuuluvuus yhdessä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ja määrätään EU:n ja jäsenvaltioiden välisestä jaetusta lainsäädäntövallasta tällä alalla; toteaa, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan se seikka, että saariin, vuoristoihin, raja-alueisiin ja erittäin syrjäisiin ja harvaan asuttuihin alueisiin vaikuttaviin alueellisiin haasteisiin on vastattava, sillä ne vaikuttavat kielteisesti EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn; kehottaa komissiota täydentämään ensimmäistä toimintaohjelmaa konkreettisilla ehdotuksilla yhteisön toimenpiteiksi ja aloitteiksi; |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen erityisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa ilmoitetaan tavoitteeksi alueellinen yhteenkuuluvuus yhdessä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa ja määrätään EU:n ja jäsenvaltioiden välisestä jaetusta lainsäädäntövallasta tällä alalla; toteaa, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan se seikka, että saariin, vuoristoihin, raja-alueisiin ja erittäin syrjäisiin ja harvaan asuttuihin alueisiin vaikuttaviin alueellisiin haasteisiin on vastattava, sillä ne vaikuttavat kielteisesti EU:n talouden yleiseen kilpailukykyyn; kehottaa komissiota täydentämään ensimmäistä toimintaohjelmaa konkreettisilla ehdotuksilla yhteisön toimenpiteiksi ja aloitteiksi;

| 24. | korostaa, että alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyä määritelmää; kehottaa sen vuoksi komissiota laatimaan selkeän määritelmän alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ja antamaan luettelon tavoitteista Euroopan unionin aluekehitykselle tulevassa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassaan; odottaa, että korkein prioriteetti annetaan tavoitteelle, että kaikilla unionin kansalaisilla on, riippumatta siitä, missä he EU:ssa asuvat, yhtäläiset mahdollisuudet kehitykseen ja palvelujen käyttämiseen; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyä määritelmää; kehottaa sen vuoksi komissiota laatimaan selkeän määritelmän alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ja antamaan luettelon tavoitteista Euroopan unionin aluekehitykselle tulevassa alueellista yhteenkuuluvuutta koskevassa vihreässä kirjassaan; odottaa, että korkein prioriteetti annetaan tavoitteelle, että kaikilla unionin kansalaisilla on, riippumatta siitä, missä he EU:ssa asuvat, yhtäläiset mahdollisuudet kehitykseen ja palvelujen käyttämiseen;

| 25. | suosittelee Euroopan aluekehityssuunnitelman kehittämistä edelleen ja vaatii uusien jäsenvaltioiden ottamista täysimääräisesti mukaan suunnitelmaan; |
| --- | --- |

25.

suosittelee Euroopan aluekehityssuunnitelman kehittämistä edelleen ja vaatii uusien jäsenvaltioiden ottamista täysimääräisesti mukaan suunnitelmaan;

| 26. | pitää tärkeänä arvioida säännöllisesti alueellisen agendan täytäntöönpanon edistymistä; kehottaa neuvostoa, komissiota ja kaikkia asianosaisia toimijoita arvioimaan sekä edistystä ensimmäisen toimintaohjelman yksittäisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa että näiden toimenpiteiden vaikutuksia ja myötävaikutusta kestävään aluekehitykseen EU:ssa; |
| --- | --- |

26.

pitää tärkeänä arvioida säännöllisesti alueellisen agendan täytäntöönpanon edistymistä; kehottaa neuvostoa, komissiota ja kaikkia asianosaisia toimijoita arvioimaan sekä edistystä ensimmäisen toimintaohjelman yksittäisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa että näiden toimenpiteiden vaikutuksia ja myötävaikutusta kestävään aluekehitykseen EU:ssa;

| 27. | kehottaa neuvostoa sopimaan mahdollisimman pian yksinkertaisista ja määrällisistä indikaattoreista EU:n alueellisen kehityksen seuraamiseksi; kehottaa ottamaan vuosittaisen maankäytön yhdeksi näistä aluekehityksen indikaattoreista; |
| --- | --- |

27.

kehottaa neuvostoa sopimaan mahdollisimman pian yksinkertaisista ja määrällisistä indikaattoreista EU:n alueellisen kehityksen seuraamiseksi; kehottaa ottamaan vuosittaisen maankäytön yhdeksi näistä aluekehityksen indikaattoreista;

| 28. | huomauttaa, että näitä indikaattoreita voitaisiin käyttää tavoitetietoina aluekehityksen ohjaamisessa; ehdottaa, että neuvosto ja komissio käyttävät näitä indikaattoreita jäsenvaltioiden suoritusten vertaamiseen (bench-marking) ja parhaita käytäntöjä koskevan tietokannan luomiseen; |
| --- | --- |

28.

huomauttaa, että näitä indikaattoreita voitaisiin käyttää tavoitetietoina aluekehityksen ohjaamisessa; ehdottaa, että neuvosto ja komissio käyttävät näitä indikaattoreita jäsenvaltioiden suoritusten vertaamiseen (bench-marking) ja parhaita käytäntöjä koskevan tietokannan luomiseen;

| 29. | kannattaa neuvoston aikomusta esittää jokaiselle epäviralliselle ministerineuvoston kokoukselle yhteinen kertomus ensimmäisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta; ehdottaa neuvostolle, että tämä harkitsisi yhteisön aluekehitystä koskevaa vastavuoroisen oppimisen ohjelmaa (Mutual Learning Programme) kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

29.

kannattaa neuvoston aikomusta esittää jokaiselle epäviralliselle ministerineuvoston kokoukselle yhteinen kertomus ensimmäisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta; ehdottaa neuvostolle, että tämä harkitsisi yhteisön aluekehitystä koskevaa vastavuoroisen oppimisen ohjelmaa (Mutual Learning Programme) kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi jäsenvaltioiden välillä;

| 30. | korostaa, että on tärkeää parantaa koordinaatiota alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan välillä; pahoittelee tässä yhteydessä, ettei neuvosto ole vielä hyväksynyt Leipzigin peruskirjan tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevaa toimintaohjelmaa, ja kehottaa tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita huolehtimaan asiasta ja takaamaan siten Leipzigin peruskirjan järjestelmällisen seurannan; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on tärkeää parantaa koordinaatiota alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan välillä; pahoittelee tässä yhteydessä, ettei neuvosto ole vielä hyväksynyt Leipzigin peruskirjan tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevaa toimintaohjelmaa, ja kehottaa tulevia neuvoston puheenjohtajavaltioita huolehtimaan asiasta ja takaamaan siten Leipzigin peruskirjan järjestelmällisen seurannan;

| 31. | suhtautuu myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian aloitteeseen valmistella ja edistää toimenpiteitä, jotka vahvistavat koordinaatiota alueiden ja kaupunkien kehittämisen välillä alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden vuorovaikutuksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian aloitteeseen valmistella ja edistää toimenpiteitä, jotka vahvistavat koordinaatiota alueiden ja kaupunkien kehittämisen välillä alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden vuorovaikutuksen vahvistamiseksi;

| 32. | viittaa neljännessä kertomuksessa yhteenkuuluvuudesta esitettyihin päätelmiin, joissa kaupungit ja kaupunkialueet nähdään väestön, taloudellisen voiman ja innovaation keskuksina; pitää ilahduttavina ehdotuksia innovatiivisten alue- ja kaupunkiklustereiden ulottamisesta myös EU:n sisä- ja ulkorajojen yli; |
| --- | --- |

32.

viittaa neljännessä kertomuksessa yhteenkuuluvuudesta esitettyihin päätelmiin, joissa kaupungit ja kaupunkialueet nähdään väestön, taloudellisen voiman ja innovaation keskuksina; pitää ilahduttavina ehdotuksia innovatiivisten alue- ja kaupunkiklustereiden ulottamisesta myös EU:n sisä- ja ulkorajojen yli;

| 33. | kehottaa komissiota ja neuvostoa vahvistamaan – ottaen erityisesti huomioon Urban Audit -kaupunkitutkimuksen työn – Leipzigin peruskirjan mukaisesti kaupunkien kestävyyden vertailemiseen käytettäviä indikaattoreita, kuten esimerkiksi energiankulutus henkeä kohden, julkisen paikallisliikenteen osuus kokonaisliikennemäärästä tai kasvihuonekaasupäästöt henkeä kohden; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota ja neuvostoa vahvistamaan – ottaen erityisesti huomioon Urban Audit -kaupunkitutkimuksen työn – Leipzigin peruskirjan mukaisesti kaupunkien kestävyyden vertailemiseen käytettäviä indikaattoreita, kuten esimerkiksi energiankulutus henkeä kohden, julkisen paikallisliikenteen osuus kokonaisliikennemäärästä tai kasvihuonekaasupäästöt henkeä kohden;

| 34. | korostaa kaupunkien keskeistä roolia Lissabonin strategian saavuttamisessa ja kehottaa sen vuoksi laatimaan kokonaisvaltaisen ja hyvin koordinoidun kaupunkien kehittämisstrategian, jota kaikki hallinnon tasot sekä yksityinen sektori tukevat; |
| --- | --- |

34.

korostaa kaupunkien keskeistä roolia Lissabonin strategian saavuttamisessa ja kehottaa sen vuoksi laatimaan kokonaisvaltaisen ja hyvin koordinoidun kaupunkien kehittämisstrategian, jota kaikki hallinnon tasot sekä yksityinen sektori tukevat;

| 35. | pyytää komissiota kiinnittämään enemmän huomiota kysymykseen asutuksen hajautumisesta (urban sprawl); kehottaa jäsenvaltioita – maiseman rikkoutumisen ongelman ja kaupunkien kasvun jäsenvaltioissa aiheuttaman maankäytön lisääntymisen takia – toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä ja strategioita maankäytön rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

35.

pyytää komissiota kiinnittämään enemmän huomiota kysymykseen asutuksen hajautumisesta (urban sprawl); kehottaa jäsenvaltioita – maiseman rikkoutumisen ongelman ja kaupunkien kasvun jäsenvaltioissa aiheuttaman maankäytön lisääntymisen takia – toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä ja strategioita maankäytön rajoittamiseksi;

| 36. | suosittelee, että jäsenvaltiot antaisivat etusijan kaupunkien sisäiselle kehittämiselle ulkoisen kehittämisen sijaan, eli että prioriteetti asetettaisiin olemassa olevien rakennusten uudelleenkäytölle ja käyttämiselle muuhun tarkoitukseen ennen kaikkea kestävän tilankäytön avulla, ennen kuin rakennetaan uudelle maalle; |
| --- | --- |

36.

suosittelee, että jäsenvaltiot antaisivat etusijan kaupunkien sisäiselle kehittämiselle ulkoisen kehittämisen sijaan, eli että prioriteetti asetettaisiin olemassa olevien rakennusten uudelleenkäytölle ja käyttämiselle muuhun tarkoitukseen ennen kaikkea kestävän tilankäytön avulla, ennen kuin rakennetaan uudelle maalle;

| 37. | pitää ilahduttavana sitä, että Leipzigin peruskirjassa korostetaan liikennemuotojen välisiä yhteyksiä; korostaa yhdennetyn ja kestävän liikennejärjestelmän merkitystä ja paremman pyöräily- ja jalankulkuinfrastruktuurin huomattavaa merkitystä erityisesti suuremmissa kaupungeissa; kehottaa komissiota selvittämään tehokkaampia mekanismeja, joilla voidaan tukea paikallisia viranomaisia strategioiden kehittämisessä yhdennettyjä liikenneverkostoja varten erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

37.

pitää ilahduttavana sitä, että Leipzigin peruskirjassa korostetaan liikennemuotojen välisiä yhteyksiä; korostaa yhdennetyn ja kestävän liikennejärjestelmän merkitystä ja paremman pyöräily- ja jalankulkuinfrastruktuurin huomattavaa merkitystä erityisesti suuremmissa kaupungeissa; kehottaa komissiota selvittämään tehokkaampia mekanismeja, joilla voidaan tukea paikallisia viranomaisia strategioiden kehittämisessä yhdennettyjä liikenneverkostoja varten erityisesti vähiten kehittyneillä alueilla;

| 38. | katsoo, että jotta vastattaisiin tehokkaasti kaupunkien korkeaa elämänlaatua koskeviin kasvaviin vaatimuksiin on välttämätöntä, että paikallisviranomaiset saattavat tekniset varusteensa nopeasti eurooppalaisten normien mukaisiksi; katsoo erityisesti, että juomavesihuolto (esimerkiksi parantamalla jakelua tai kohottamalla jakeluveden laatua), jätevesihuolto (esimerkiksi hävittämällä verkkoja tai luomalla uusia verkkoja) ja muut vastaavat varustelut on mukautettava mahdollisimman pian uusiin sääntelyvaatimuksiin; |
| --- | --- |

38.

katsoo, että jotta vastattaisiin tehokkaasti kaupunkien korkeaa elämänlaatua koskeviin kasvaviin vaatimuksiin on välttämätöntä, että paikallisviranomaiset saattavat tekniset varusteensa nopeasti eurooppalaisten normien mukaisiksi; katsoo erityisesti, että juomavesihuolto (esimerkiksi parantamalla jakelua tai kohottamalla jakeluveden laatua), jätevesihuolto (esimerkiksi hävittämällä verkkoja tai luomalla uusia verkkoja) ja muut vastaavat varustelut on mukautettava mahdollisimman pian uusiin sääntelyvaatimuksiin;

| 39. | toteaa pahoitellen, että sosiaaliset ja taloudelliset erot kasvavat varsinkin EU:n kaupunkiseuduilla ja kaupungeissa, mutta myös maaseudulla; kehottaa jäsenvaltioita tarttumaan tähän ongelmaan tehokkaammin ja ottamaan sen paremmin huomioon rakennerahastovarojen jakamista koskevassa ohjelmasuunnittelussa; |
| --- | --- |

39.

toteaa pahoitellen, että sosiaaliset ja taloudelliset erot kasvavat varsinkin EU:n kaupunkiseuduilla ja kaupungeissa, mutta myös maaseudulla; kehottaa jäsenvaltioita tarttumaan tähän ongelmaan tehokkaammin ja ottamaan sen paremmin huomioon rakennerahastovarojen jakamista koskevassa ohjelmasuunnittelussa;

| 40. | katsoo, että kaupungeilla on erityinen vastuu EU:n ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamisessa, koska niillä on ainutlaatuinen mahdollisuus tarjota potentiaalisia ratkaisuja, jotka vaikuttavat kasvihuonepäästöjen supistumiseen maailmanlaajuisesti; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään ilmastonsuojelun kaupunkien kehittämiseen kaikkia aloja koskevana tavoitteena; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että kaupungeilla on erityinen vastuu EU:n ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamisessa, koska niillä on ainutlaatuinen mahdollisuus tarjota potentiaalisia ratkaisuja, jotka vaikuttavat kasvihuonepäästöjen supistumiseen maailmanlaajuisesti; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään ilmastonsuojelun kaupunkien kehittämiseen kaikkia aloja koskevana tavoitteena;

| 41. | katsoo, että investoinnit ympäristöystävälliseen teknologiaan, kuten innovatiivisiin ehkäisy-, lievennys- ja mukauttamistoimenpiteisiin, tarjoavat merkittäviä liiketoimintamahdollisuuksia pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

41.

katsoo, että investoinnit ympäristöystävälliseen teknologiaan, kuten innovatiivisiin ehkäisy-, lievennys- ja mukauttamistoimenpiteisiin, tarjoavat merkittäviä liiketoimintamahdollisuuksia pitkällä aikavälillä;

| 42. | toteaa, että kaupunkialueet kärsivät ilmastonmuutoksesta voimakkaammin silloin kun puhtaan ilman käytävien puuttuminen johtaa entistä voimakkaampaan lämpenemiseen ja suurempiin saastepitoisuuksiin; |
| --- | --- |

42.

toteaa, että kaupunkialueet kärsivät ilmastonmuutoksesta voimakkaammin silloin kun puhtaan ilman käytävien puuttuminen johtaa entistä voimakkaampaan lämpenemiseen ja suurempiin saastepitoisuuksiin;

| 43. | vaatii edistämään ponnisteluja integraation ja sosiaalisen ja alueellisen koheesion parantamiseksi etenkin rakennetun ympäristön puutteiden korjaamisen ja ympäristöolosuhteiden parantamisen avulla, noudattamalla tasapainoista kaupunkialueiden kehittämispolitiikkaa, eli vakauttamalla ongelmakortteleita ja tarjoamalla houkuttelevia asuin- ja työskentelyalueita ja vapaa-ajanvieton mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

43.

vaatii edistämään ponnisteluja integraation ja sosiaalisen ja alueellisen koheesion parantamiseksi etenkin rakennetun ympäristön puutteiden korjaamisen ja ympäristöolosuhteiden parantamisen avulla, noudattamalla tasapainoista kaupunkialueiden kehittämispolitiikkaa, eli vakauttamalla ongelmakortteleita ja tarjoamalla houkuttelevia asuin- ja työskentelyalueita ja vapaa-ajanvieton mahdollisuuksia;

| 44. | vaatii integroimaan paremmin köyhät asuinalueet; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tunnistamaan varoittavat signaalit tiettyjen kaupunginosien tilan heikentymisestä ja tehostamaan ponnistuksia sellaisten sosiaalista integraatiota koskevien toimien toteuttamiseksi, joilla vähennetään eriarvoisuuksia ja estetään sosiaalista syrjäytymistä; muistuttaa pienten ja keskisuurten yritysten tärkeästä merkityksestä taloudelliselle kehitykselle ja alueelliselle kilpailukyvylle paitsi köyhillä asuinalueilla, myös kaikilla kaupunkialueilla; |
| --- | --- |

44.

vaatii integroimaan paremmin köyhät asuinalueet; kehottaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tunnistamaan varoittavat signaalit tiettyjen kaupunginosien tilan heikentymisestä ja tehostamaan ponnistuksia sellaisten sosiaalista integraatiota koskevien toimien toteuttamiseksi, joilla vähennetään eriarvoisuuksia ja estetään sosiaalista syrjäytymistä; muistuttaa pienten ja keskisuurten yritysten tärkeästä merkityksestä taloudelliselle kehitykselle ja alueelliselle kilpailukyvylle paitsi köyhillä asuinalueilla, myös kaikilla kaupunkialueilla;

| 45. | kehottaa komissiota tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman puitteissa tukemaan entistä enemmän hankkeita, jotka edistävät kestävään kaupunkialueiden hallintaan liittyvää kehittämistä ja kokemustenvaihtoa, energiaa säästävien toimintatapojen ja teknologioiden edistämistä, kaupunkien ympäristöongelmien ratkaisua sekä kaupunkien osallistumista ilmastonmuutoksen torjumiseen; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman puitteissa tukemaan entistä enemmän hankkeita, jotka edistävät kestävään kaupunkialueiden hallintaan liittyvää kehittämistä ja kokemustenvaihtoa, energiaa säästävien toimintatapojen ja teknologioiden edistämistä, kaupunkien ympäristöongelmien ratkaisua sekä kaupunkien osallistumista ilmastonmuutoksen torjumiseen;

| 46. | katsoo, että kaupunki-identiteetin ja aktiivisen kaupunkilaisuuden vahvistaminen voi osaltaan edistää Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanon onnistumista; kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään alueellisen vuoropuhelun, jotta yleisö voisi osallistua paremmin elvyttämissuunnitelmien laatimiseen ja kaupunkialueiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että kaupunki-identiteetin ja aktiivisen kaupunkilaisuuden vahvistaminen voi osaltaan edistää Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanon onnistumista; kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään alueellisen vuoropuhelun, jotta yleisö voisi osallistua paremmin elvyttämissuunnitelmien laatimiseen ja kaupunkialueiden kehittämiseen;

| 47. | kehottaa jäsenvaltioita ja niiden alueita ja kaupunkeja ottamaan korkealaatuisen rakennuskulttuurin (”Baukultur”) luomisen ja asianmukaisten ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden entistä enemmän huomioon ratkaisevina tekijöinä sosiaalisen osallisuuden ja kaupunkien elämänlaadun kannalta kaupunkien kestävän kehittämisen yhteydessä, ja kiinnittämään samalla erityistä huomiota julkisen tilan laatuun erityisesti rakennustaiteellisen muotoilun laadun osalta keinona turvata Euroopan unionin kansalaisten parempi hyvinvointi; |
| --- | --- |

47.

kehottaa jäsenvaltioita ja niiden alueita ja kaupunkeja ottamaan korkealaatuisen rakennuskulttuurin (”Baukultur”) luomisen ja asianmukaisten ja kohtuuhintaisten asuntojen saatavuuden entistä enemmän huomioon ratkaisevina tekijöinä sosiaalisen osallisuuden ja kaupunkien elämänlaadun kannalta kaupunkien kestävän kehittämisen yhteydessä, ja kiinnittämään samalla erityistä huomiota julkisen tilan laatuun erityisesti rakennustaiteellisen muotoilun laadun osalta keinona turvata Euroopan unionin kansalaisten parempi hyvinvointi;

| 48. | kehottaa neuvostoa ja erityisesti puheenjohtajavaltioita Sloveniaa ja Ranskaa rakentamaan sen edistyksen varaan, jota puheenjohtajavaltiot Saksa ja Portugali saavuttivat alueellisen yhteenkuuluvuuden suhteen, ja jatkamaan ehdotusten tekemistä tällä alalla; katsoo, että kun otetaan huomioon, että tähän asti painopiste on ollut kaupungeissa, kaupunkien ja maaseudun suhteessa ja maankäytön suunnittelussa, tulevissa aloitteissa on otettava enemmän huomioon epäedullisessa asemassa olevien alueiden, kuten saarten, vuoristojen, raja-alueiden ja erittäin syrjäisten tai harvanastuttujen alueiden vaatimukset; |
| --- | --- |

48.

kehottaa neuvostoa ja erityisesti puheenjohtajavaltioita Sloveniaa ja Ranskaa rakentamaan sen edistyksen varaan, jota puheenjohtajavaltiot Saksa ja Portugali saavuttivat alueellisen yhteenkuuluvuuden suhteen, ja jatkamaan ehdotusten tekemistä tällä alalla; katsoo, että kun otetaan huomioon, että tähän asti painopiste on ollut kaupungeissa, kaupunkien ja maaseudun suhteessa ja maankäytön suunnittelussa, tulevissa aloitteissa on otettava enemmän huomioon epäedullisessa asemassa olevien alueiden, kuten saarten, vuoristojen, raja-alueiden ja erittäin syrjäisten tai harvanastuttujen alueiden vaatimukset;

| 49. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle. |
| --- | --- |

49.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä alueiden komitealle.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/101

---

Rorstai 21. helmikuuta 2008Itä-Timor

P6_TA(2008)0070

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Itä-Timorista

2009/C 184 E/16

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Itä-Timorista,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) pääsihteerin erityisedustajan turvallisuusneuvostolle (5432. kokous) antamat ilmoitukset,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin vaalitarkkailuvaltuuskunnan, jota johti Ana Gomez, selonteon matkasta Itä-Timorin demokraattiseen tasavaltaan 27. kesäkuuta–2. heinäkuuta 2007,

ottaa huomioon Euroopan neuvoston puheenjohtajavaltio Portugalin Euroopan unionin puolesta 5. heinäkuuta 2007 antaman julkislausuman Itä-Timorin parlamenttivaaleista,

ottaa huomioon 11. helmikuuta 2008 annetun julkilausuman, jossa YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsee iskun Itä-Timorin presidenttiä José Ramos-Hortaa vastaan,

ottaa huomioon Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan 11. helmikuuta 2008 antaman julistuksen, jossa tuomitaan Itä-Timorissa tapahtuneet murhayritykset,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että huhtikuussa 2006 tapahtunut lähes 600 sotilaan erottaminen reaktiona sotilaiden esittämiin valituksiin, johti maan erittäin vakavaan turvallisuuskriisiin, jolle oli ominaista aseelliset yhteydenotot armeijan ja erotettujen sotilaiden välillä ja myös poliisin kanssa, poliisivoimien hajaannus, mellakat ja laajalle levinnyt jengiväkivalta, jonka seurauksena kuoli kymmeniä ihmisiä, vielä useammat haavoittuivat ja kodeistaan pakeni 150 000 ihmistä, joista puolet on yhä sijoitettuina leireihin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että huhtikuussa 2006 tapahtunut lähes 600 sotilaan erottaminen reaktiona sotilaiden esittämiin valituksiin, johti maan erittäin vakavaan turvallisuuskriisiin, jolle oli ominaista aseelliset yhteydenotot armeijan ja erotettujen sotilaiden välillä ja myös poliisin kanssa, poliisivoimien hajaannus, mellakat ja laajalle levinnyt jengiväkivalta, jonka seurauksena kuoli kymmeniä ihmisiä, vielä useammat haavoittuivat ja kodeistaan pakeni 150 000 ihmistä, joista puolet on yhä sijoitettuina leireihin,

| B. | ottaa huomioon, että turvallisuuskriisiin liittyi myös pääministeri Masi Alkatirin johtaman hallituksen kaatuminen kesäkuussa 2006 ja José Ramos-Hortan johtaman väliaikaisen hallituksen nimittäminen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että turvallisuuskriisiin liittyi myös pääministeri Masi Alkatirin johtaman hallituksen kaatuminen kesäkuussa 2006 ja José Ramos-Hortan johtaman väliaikaisen hallituksen nimittäminen,

| C. | ottaa huomioon, että entinen pääministeri ja Nobel-palkittu José Ramos-Horta valittiin Itä-Timorin presidentiksi 9. toukokuuta 2007 ja että 30. kesäkuuta 2007 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen entisestä presidentistä Kay Rala Xanana Gusmãosta tuli pääministeri 6. elokuuta 2007, mikä lisäsi toiveita maan olojen pysyvästä vakiintumisesta ja demokraattisten instituutioiden asianmukaisesta kunnioittamisesta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että entinen pääministeri ja Nobel-palkittu José Ramos-Horta valittiin Itä-Timorin presidentiksi 9. toukokuuta 2007 ja että 30. kesäkuuta 2007 pidettyjen parlamenttivaalien jälkeen entisestä presidentistä Kay Rala Xanana Gusmãosta tuli pääministeri 6. elokuuta 2007, mikä lisäsi toiveita maan olojen pysyvästä vakiintumisesta ja demokraattisten instituutioiden asianmukaisesta kunnioittamisesta,

| D. | ottaa huomioon, että Itä-Timorin poliittinen epävakaus jatkui, vaikka presidentinvaalit ja parlamenttivaalit olivat vapaat ja rauhalliset ja vaikka kansainvälinen yhteisö oli YK:n puitteissa voimakkaammin mukana, koska Itä-Timorin viranomaiset olivat sitä pyytäneet, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Itä-Timorin poliittinen epävakaus jatkui, vaikka presidentinvaalit ja parlamenttivaalit olivat vapaat ja rauhalliset ja vaikka kansainvälinen yhteisö oli YK:n puitteissa voimakkaammin mukana, koska Itä-Timorin viranomaiset olivat sitä pyytäneet,

| E. | ottaa huomioon, että epävakaus johtui suurelta osalta oikeusvaltion uhmaamisesta, johon erotetut sotilaat syyllistyivät johdossaan karannut entinen majuri Alfredo Reinado, joka pakeni vankilasta vuonna 2006 ja innoitti pääkaupungin väkivaltaisia nuorisojengejä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että epävakaus johtui suurelta osalta oikeusvaltion uhmaamisesta, johon erotetut sotilaat syyllistyivät johdossaan karannut entinen majuri Alfredo Reinado, joka pakeni vankilasta vuonna 2006 ja innoitti pääkaupungin väkivaltaisia nuorisojengejä,

| F. | ottaa huomioon, että 11. helmikuuta 2008 nämä kapinalliset ryhmät ampuivat ja vakavasti haavoittivat presidentti Ramos-Hortaa, joka on kriittisessä tilassa australialaisessa sairaalassa, ja avasivat tulen pääministeri Xanana Gusmãota vastaan erillisissä, mutta koordinoiduissa hyökkäyksissä maan johtoa ja valtion instituutioita vastaan, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 11. helmikuuta 2008 nämä kapinalliset ryhmät ampuivat ja vakavasti haavoittivat presidentti Ramos-Hortaa, joka on kriittisessä tilassa australialaisessa sairaalassa, ja avasivat tulen pääministeri Xanana Gusmãota vastaan erillisissä, mutta koordinoiduissa hyökkäyksissä maan johtoa ja valtion instituutioita vastaan,

| G. | ottaa huomioon, että Itä-Timorin parlamentti julisti poikkeustilan, joka on yhä voimassa; ottaa huomioon, että hallitus on pyytänyt täydennystä 1600 kansainvälisen rauhanturvaajan joukkoon, joka on jo sijoitettuna Itä-Timoriin, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Itä-Timorin parlamentti julisti poikkeustilan, joka on yhä voimassa; ottaa huomioon, että hallitus on pyytänyt täydennystä 1600 kansainvälisen rauhanturvaajan joukkoon, joka on jo sijoitettuna Itä-Timoriin,

| H. | ottaa huomioon, että nämä väkivaltaiset hyökkäykset Itä-Timorin valtion johtavia instituutioita ja demokraattisesti valittuja johtajia vastaan ovat seurausta huhtikuun 2006 kriisistä, ja että ne osoittavat, että kansallisten viranomaisten, YK:n Itä-Timorin operaation (UN Integrated Mission in Timor-Leste, UNMIT) ja kansainvälisten joukkojen ponnistuksista huolimatta Itä-Timorissa ei ole vielä toiminnassa tehokasta kansallista turvallisuusjärjestelmää eikä oikeusvaltiota, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että nämä väkivaltaiset hyökkäykset Itä-Timorin valtion johtavia instituutioita ja demokraattisesti valittuja johtajia vastaan ovat seurausta huhtikuun 2006 kriisistä, ja että ne osoittavat, että kansallisten viranomaisten, YK:n Itä-Timorin operaation (UN Integrated Mission in Timor-Leste, UNMIT) ja kansainvälisten joukkojen ponnistuksista huolimatta Itä-Timorissa ei ole vielä toiminnassa tehokasta kansallista turvallisuusjärjestelmää eikä oikeusvaltiota,

| I. | ottaa huomioon, että pätevät tarkkailijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että YK:n kansainvälinen poliisi tai muut kansainväliset joukot eivät vastanneet nopeasti ja riittävällä tavalla 11. helmikuuta 2008 tehtyihin hyökkäyksiin, lukuun ottamatta Portugalin tasavallan kansalliskaartin tehokasta väliintuloa, sitten kun sitä oli pyydetty toimimaan, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pätevät tarkkailijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että YK:n kansainvälinen poliisi tai muut kansainväliset joukot eivät vastanneet nopeasti ja riittävällä tavalla 11. helmikuuta 2008 tehtyihin hyökkäyksiin, lukuun ottamatta Portugalin tasavallan kansalliskaartin tehokasta väliintuloa, sitten kun sitä oli pyydetty toimimaan,

| J. | ottaa huomioon, että hyökkäykset tehtiin sen jälkeen, kun presidentti Ramos-Horta oli henkilökohtaisesti sitoutunut etsimään neuvotteluratkaisua kapinallisten kanssa; ottaa huomioon, että tapahtumien täsmällinen kulku ei vieläkään ole selvillä ja että kansallisten ja kansainvälisten turvallisuusjoukkojen rooliin liittyy monia kysymyksiä, joihin ei ole vielä vastattu; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että hyökkäykset tehtiin sen jälkeen, kun presidentti Ramos-Horta oli henkilökohtaisesti sitoutunut etsimään neuvotteluratkaisua kapinallisten kanssa; ottaa huomioon, että tapahtumien täsmällinen kulku ei vieläkään ole selvillä ja että kansallisten ja kansainvälisten turvallisuusjoukkojen rooliin liittyy monia kysymyksiä, joihin ei ole vielä vastattu;

| K. | ottaa huomioon, että Itä-Timorin talouden heikko tila – huolimatta maan öljytuloista – johon liittyy se, että väestöstä 40 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella ja 60 prosenttia on 18-vuotiaita tai nuorempia, sekä noin 80 prosentin joukkotyöttömyys ja korkea lukutaidottomuus, luovat erittäin epävakaat sosiaaliset olosuhteet ja lisäävät yhteiskunnallisen levottomuuden mahdollisuutta, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Itä-Timorin talouden heikko tila – huolimatta maan öljytuloista – johon liittyy se, että väestöstä 40 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella ja 60 prosenttia on 18-vuotiaita tai nuorempia, sekä noin 80 prosentin joukkotyöttömyys ja korkea lukutaidottomuus, luovat erittäin epävakaat sosiaaliset olosuhteet ja lisäävät yhteiskunnallisen levottomuuden mahdollisuutta,

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja YK ovat julkisesti sitoutuneet tukemaan Itä-Timorin itsenäisyyttä, demokratiaa ja oikeusvaltiota, jotka edellyttävät valtion instituutioiden vahvistumista, hyvää hallintoa, valtion varojen asianmukaista käyttöä köyhyyden ja työttömyyden hoitamiseen sekä kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämiseen, ja Itä-Timorin naapureiden esimerkillistä käyttäytymistä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja YK ovat julkisesti sitoutuneet tukemaan Itä-Timorin itsenäisyyttä, demokratiaa ja oikeusvaltiota, jotka edellyttävät valtion instituutioiden vahvistumista, hyvää hallintoa, valtion varojen asianmukaista käyttöä köyhyyden ja työttömyyden hoitamiseen sekä kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämiseen, ja Itä-Timorin naapureiden esimerkillistä käyttäytymistä,

| M. | ottaa huomioon, että Itä-Timor on AKT-maiden ryhmän täysivaltainen jäsen ja että EU:lla on siten erityinen velvollisuus osallistua demokraattisen hallinnon vakiinnuttamiseen tukemalla maan instituutioita merkittävässä ponnistuksessa tarvittavien valmiuksien kehittämiseksi, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Itä-Timor on AKT-maiden ryhmän täysivaltainen jäsen ja että EU:lla on siten erityinen velvollisuus osallistua demokraattisen hallinnon vakiinnuttamiseen tukemalla maan instituutioita merkittävässä ponnistuksessa tarvittavien valmiuksien kehittämiseksi,

| N. | ottaa huomioon, että Itä-Timorin väestön luovuttamattomat suvereenit oikeudet ja varsinkin sen oikeus hallita omia luonnonvarojaan, olisi otettava huomioon; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Itä-Timorin väestön luovuttamattomat suvereenit oikeudet ja varsinkin sen oikeus hallita omia luonnonvarojaan, olisi otettava huomioon;

| 1. | tuomitsee voimakkaasti presidentti Ramos-Hortan murhayrityksen ja toivoo hänen täydellistä toipumistaan ja pikaista palaamistaan maan johtoon; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee voimakkaasti presidentti Ramos-Hortan murhayrityksen ja toivoo hänen täydellistä toipumistaan ja pikaista palaamistaan maan johtoon;

| 2. | tuomitsee voimakkaasti samanaikaisen hyökkäyksen pääministeri Xanana Gusmãota vastaan, joka kaikeksi onneksi säilyi vahingoitta, ja toivoo, että Itä-Timorin hallitus yhdessä presidentin ja Itä-Timorin parlamentin kanssa kykenee voittamaan nämä vakavat uhkat Itä-Timorin vakaudelle ja toimimaan yhteistyössä niin, että voidaan varmistaa oikeuden ja järjestyksen kunnioittaminen ja demokraattisten instituutioiden normaali toiminta perustuslain mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee voimakkaasti samanaikaisen hyökkäyksen pääministeri Xanana Gusmãota vastaan, joka kaikeksi onneksi säilyi vahingoitta, ja toivoo, että Itä-Timorin hallitus yhdessä presidentin ja Itä-Timorin parlamentin kanssa kykenee voittamaan nämä vakavat uhkat Itä-Timorin vakaudelle ja toimimaan yhteistyössä niin, että voidaan varmistaa oikeuden ja järjestyksen kunnioittaminen ja demokraattisten instituutioiden normaali toiminta perustuslain mukaisesti;

| 3. | kehottaa kaikkia Itä-Timorin osapuolia pidättäytymään väkivallasta, ryhtymään vuoropuheluun ja osallistumaan demokraattiseen prosessiin oikeuden ja perustuslain puitteissa ja edistämään siten sosiaalisen ja poliittisen vakauden palauttamista; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kaikkia Itä-Timorin osapuolia pidättäytymään väkivallasta, ryhtymään vuoropuheluun ja osallistumaan demokraattiseen prosessiin oikeuden ja perustuslain puitteissa ja edistämään siten sosiaalisen ja poliittisen vakauden palauttamista;

| 4. | on huolissaan siitä, että Itä-Timorin viranomaiset, UNMIT ja kansainväliset turvallisuusjoukot kansallista sovintoa tavoitellessaan antoivat kaksiselitteisen viestin sen osalta, keiden on vastattava teoistaan oikeudessa, ja antoivat mahdollisesti ymmärtää, että jotkut henkilöt jäävät oikeusvaltion sääntöjen vastaisesti ilman rangaistusta; |
| --- | --- |

4.

on huolissaan siitä, että Itä-Timorin viranomaiset, UNMIT ja kansainväliset turvallisuusjoukot kansallista sovintoa tavoitellessaan antoivat kaksiselitteisen viestin sen osalta, keiden on vastattava teoistaan oikeudessa, ja antoivat mahdollisesti ymmärtää, että jotkut henkilöt jäävät oikeusvaltion sääntöjen vastaisesti ilman rangaistusta;

| 5. | tuomitsee Itä-Timorissa kaikki ne, jotka yrittävät hyötyä 11. helmikuuta 2008 tehtyjen hyökkäysten jälkeisestä epävarmasta tilanteesta ja kehottaa kaikkia osapuolia kunnioittamaan vuoden 2007 presidentinvaaleista ja parlamenttivaaleista syntyneitä poliittisia elimiä ja toimimaan niiden kanssa täydessä yhteistyössä; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee Itä-Timorissa kaikki ne, jotka yrittävät hyötyä 11. helmikuuta 2008 tehtyjen hyökkäysten jälkeisestä epävarmasta tilanteesta ja kehottaa kaikkia osapuolia kunnioittamaan vuoden 2007 presidentinvaaleista ja parlamenttivaaleista syntyneitä poliittisia elimiä ja toimimaan niiden kanssa täydessä yhteistyössä;

| 6. | kehottaa tekemään Itä-Timorin perustuslain ja oikeusjärjestelmän puitteissa ja tarvittavan kansainvälisen yhteistyön tuella tutkimuksen, jossa pyritään selvittämään kaikki yksityiskohdat ilmeisestä vallankaappausyrityksestä ja maan turvallisuusjärjestelmän epäonnistumisesta kyseisiin hyökkäyksiin syyllistyneiden saattamisessa oikeuden eteen; pitää ilahduttavana YK:n ja Itä-Timorin poliisin yhteisen tutkimuksen käynnistämistä hyökkäyksistä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa tekemään Itä-Timorin perustuslain ja oikeusjärjestelmän puitteissa ja tarvittavan kansainvälisen yhteistyön tuella tutkimuksen, jossa pyritään selvittämään kaikki yksityiskohdat ilmeisestä vallankaappausyrityksestä ja maan turvallisuusjärjestelmän epäonnistumisesta kyseisiin hyökkäyksiin syyllistyneiden saattamisessa oikeuden eteen; pitää ilahduttavana YK:n ja Itä-Timorin poliisin yhteisen tutkimuksen käynnistämistä hyökkäyksistä;

| 7. | vaatii Itä-Timorin tärkeimpiä poliittisia voimia, sekä vallassa että oppositiossa olevia, ryhtymään puolueiden rajat ylittäviin toimiin, jotta saataisiin pikaisesti aikaan kansallinen yhteisymmärrys valtion toimintaa koskevista keskeisistä kysymyksistä, kuten armeijan ja poliisin roolista ja oikeusjärjestelmän vahvistamisesta; tarjoaa Itä-Timorin parlamenttipuolueiden tällaisille toimille Euroopan parlamentin tukea; |
| --- | --- |

7.

vaatii Itä-Timorin tärkeimpiä poliittisia voimia, sekä vallassa että oppositiossa olevia, ryhtymään puolueiden rajat ylittäviin toimiin, jotta saataisiin pikaisesti aikaan kansallinen yhteisymmärrys valtion toimintaa koskevista keskeisistä kysymyksistä, kuten armeijan ja poliisin roolista ja oikeusjärjestelmän vahvistamisesta; tarjoaa Itä-Timorin parlamenttipuolueiden tällaisille toimille Euroopan parlamentin tukea;

| 8. | muistuttaa, että kansainvälisellä yhteisöllä ja erityisesti YK:lla ja sen turvallisuusneuvostolla on elintärkeä rooli Itä-Timorin valtion ja sen riippumattomuuden ja suvereniteetin vakiinnuttamisprosessissa sekä demokratian vahvistamisessa tässä nuoressa kansakunnassa; |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että kansainvälisellä yhteisöllä ja erityisesti YK:lla ja sen turvallisuusneuvostolla on elintärkeä rooli Itä-Timorin valtion ja sen riippumattomuuden ja suvereniteetin vakiinnuttamisprosessissa sekä demokratian vahvistamisessa tässä nuoressa kansakunnassa;

| 9. | painottaa Itä-Timorin naapurimaiden toiminnan merkitystä Itä-Timorin yhteiskunnan vakauden kunnioittamisessa ja edistämisessä sekä Itä-Timorin kansallisten demokraattisten instituutioiden vakiinnuttamisessa; tunnustaa Indonesian myönteisen asenteen Itä-Timorin itsenäisyyden tunnustamisen jälkeen sekä Australian ja muiden valtioiden päätökset avun tarjoamisesta; |
| --- | --- |

9.

painottaa Itä-Timorin naapurimaiden toiminnan merkitystä Itä-Timorin yhteiskunnan vakauden kunnioittamisessa ja edistämisessä sekä Itä-Timorin kansallisten demokraattisten instituutioiden vakiinnuttamisessa; tunnustaa Indonesian myönteisen asenteen Itä-Timorin itsenäisyyden tunnustamisen jälkeen sekä Australian ja muiden valtioiden päätökset avun tarjoamisesta;

| 10. | kehottaa neuvostoa ja komissiota vaatimaan Itä-Timorin viranomaisia ja UNMITia kieltämään, hajottamaan ja riisumaan aseista kaikki puolisotilaalliset ryhmät, aseistautuneet jengit ja aseistautuneet siviilit ja ottamaan esille Euroopan huolestuneisuuden turvallisuuskapasiteetista ja oikeusvaltion kunnioittamisesta YK:n ja Itä-Timorin hallituksen kanssa kaikissa virallisissa tapaamisissa ja korkeimmalla tasolla; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa ja komissiota vaatimaan Itä-Timorin viranomaisia ja UNMITia kieltämään, hajottamaan ja riisumaan aseista kaikki puolisotilaalliset ryhmät, aseistautuneet jengit ja aseistautuneet siviilit ja ottamaan esille Euroopan huolestuneisuuden turvallisuuskapasiteetista ja oikeusvaltion kunnioittamisesta YK:n ja Itä-Timorin hallituksen kanssa kaikissa virallisissa tapaamisissa ja korkeimmalla tasolla;

| 11. | kehottaa kansainvälisiä instituutioita tarjoamaan laajempaa tukea, jolla tyydytetään Itä-Timorin tarve uudistaa hauras ja politisoitunut turvallisuusalansa, sillä se on oleellisen tärkeä demokratian toiminnan ja turvallisen valtion kannalta, käyttäen apuna laajaa kuulemisprosessia ja systemaattista ja kattavaa lähestymistapaa, kuten YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1704(2006) ja sitä seuranneissa YK:n raporteissa suositellaan; kehottaa Itä-Timorin hallitusta asettamaan tämän asian etusijalle; kehottaa sitä käyttämään hyväksi YK:n turvallisuusalan tukiyksikön asiantuntemusta turvallisuusalan uudistuksia koskevien kansallisten kuulemisten suorittamisessa; kehottaa neuvostoa, komissiota ja muita kansainvälisiä avunantajia luomaan mekanismin, jolla parannetaan turvallisuusalalle annettavan avun koordinointia; kehottaa UNMITia antamaan turvallisuusalan tukiyksikölle resursseja ja henkilöstöä kuulemisprosessissa ja kattavan selvityksen tekemisessä avustamiseksi; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kansainvälisiä instituutioita tarjoamaan laajempaa tukea, jolla tyydytetään Itä-Timorin tarve uudistaa hauras ja politisoitunut turvallisuusalansa, sillä se on oleellisen tärkeä demokratian toiminnan ja turvallisen valtion kannalta, käyttäen apuna laajaa kuulemisprosessia ja systemaattista ja kattavaa lähestymistapaa, kuten YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1704(2006) ja sitä seuranneissa YK:n raporteissa suositellaan; kehottaa Itä-Timorin hallitusta asettamaan tämän asian etusijalle; kehottaa sitä käyttämään hyväksi YK:n turvallisuusalan tukiyksikön asiantuntemusta turvallisuusalan uudistuksia koskevien kansallisten kuulemisten suorittamisessa; kehottaa neuvostoa, komissiota ja muita kansainvälisiä avunantajia luomaan mekanismin, jolla parannetaan turvallisuusalalle annettavan avun koordinointia; kehottaa UNMITia antamaan turvallisuusalan tukiyksikölle resursseja ja henkilöstöä kuulemisprosessissa ja kattavan selvityksen tekemisessä avustamiseksi;

| 12. | suosittelee, että Itä-Timorin viranomaiset noudattavat pikaisesti tuomioistuinten päätöksiä ja määräyksiä ja panevat ne täysimääräisesti täytäntöön tarvittaessa maassa olevien kansainvälisten joukkojen tuella; |
| --- | --- |

12.

suosittelee, että Itä-Timorin viranomaiset noudattavat pikaisesti tuomioistuinten päätöksiä ja määräyksiä ja panevat ne täysimääräisesti täytäntöön tarvittaessa maassa olevien kansainvälisten joukkojen tuella;

| 13. | kehottaa Itä-Timorin valtion elimiä ja UNMITia pitämään yllä oikeusvaltiota, vastustamaan rikoksista rankaisemattomuutta ja varmistamaan, että kaikki Itä-Timorissa, erityisesti poliisi ja armeija, noudattavat kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Itä-Timorin valtion elimiä ja UNMITia pitämään yllä oikeusvaltiota, vastustamaan rikoksista rankaisemattomuutta ja varmistamaan, että kaikki Itä-Timorissa, erityisesti poliisi ja armeija, noudattavat kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja;

| 14. | toteaa jälleen, että Itä-Timor tarvitsee poliittista, teknistä ja taloudellista tukea sellaisten infrastruktuurien ja hallinnollisten rakenteiden rakentamiseen, jotka ovat keskeisen tärkeitä maan kehityssuunnitelman täytäntöönpanon jatkamisen kannalta, ja myös Itä-Timorin talouden elvyttämiseen ja työllisyyden edistämiseen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan edelleen köyhyyden lievittämistä Itä-Timorissa ja tarjoamaan tukea maan talouskehityksen kannalta välttämättömien fyysisten ja hallinnollisten rakenteiden jällenrakentamiseksi; |
| --- | --- |

14.

toteaa jälleen, että Itä-Timor tarvitsee poliittista, teknistä ja taloudellista tukea sellaisten infrastruktuurien ja hallinnollisten rakenteiden rakentamiseen, jotka ovat keskeisen tärkeitä maan kehityssuunnitelman täytäntöönpanon jatkamisen kannalta, ja myös Itä-Timorin talouden elvyttämiseen ja työllisyyden edistämiseen; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan edelleen köyhyyden lievittämistä Itä-Timorissa ja tarjoamaan tukea maan talouskehityksen kannalta välttämättömien fyysisten ja hallinnollisten rakenteiden jällenrakentamiseksi;

| 15. | kehottaa Euroopan unionia ja kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti naapurivaltioita ja ASEAN-maita säilyttämään tuen, jota tarvitaan demokratian ja demokraattisen kulttuurin vakiinnuttamiseksi Itä-Timorissa, ja lisäämään sitä, ja tältä osin on painotettava monipuoluekulttuuria, ilmaisunvapautta ja instituutioiden – kuten kansanedustuslaitoksen, hallituksen, oikeuslaitoksen, turvallisuus-, puolustus- ja lainvalvontaelinten – rakentamista ja auttamaan tiedotusvälineiden välittämän tiedon ulottamisessa nopeasti koko maahan sekä kohentamaan koulutus- ja terveydenhuoltoverkostoja ja asumista, jätevesi- ja vesihuoltoa koskevaa infrastruktuuria; |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan unionia ja kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti naapurivaltioita ja ASEAN-maita säilyttämään tuen, jota tarvitaan demokratian ja demokraattisen kulttuurin vakiinnuttamiseksi Itä-Timorissa, ja lisäämään sitä, ja tältä osin on painotettava monipuoluekulttuuria, ilmaisunvapautta ja instituutioiden – kuten kansanedustuslaitoksen, hallituksen, oikeuslaitoksen, turvallisuus-, puolustus- ja lainvalvontaelinten – rakentamista ja auttamaan tiedotusvälineiden välittämän tiedon ulottamisessa nopeasti koko maahan sekä kohentamaan koulutus- ja terveydenhuoltoverkostoja ja asumista, jätevesi- ja vesihuoltoa koskevaa infrastruktuuria;

| 16. | kehottaa komissiota nopeuttamaan aikatauluaan ja saattamaan päätökseen täysin toimivan lähetystön perustamisen Diliin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota nopeuttamaan aikatauluaan ja saattamaan päätökseen täysin toimivan lähetystön perustamisen Diliin;

| 17. | suosittelee Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan lähettämistä Itä-Timoriin arvioimaan uudestaan poliittista tilannetta, ilmaisemaan solidaarisuutta demokraattisille voimille ja instituutioille sekä uudistamaan Euroopan parlamentin tarjouksen Itä-Timorin parlamentin demokraattisen toiminnan tukemisesta; |
| --- | --- |

17.

suosittelee Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan lähettämistä Itä-Timoriin arvioimaan uudestaan poliittista tilannetta, ilmaisemaan solidaarisuutta demokraattisille voimille ja instituutioille sekä uudistamaan Euroopan parlamentin tarjouksen Itä-Timorin parlamentin demokraattisen toiminnan tukemisesta;

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Itä-Timorin presidentille, hallitukselle ja parlamentille, EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, AKT-maiden hallituksille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Australian ja Indonesian hallituksille, ASEANin pääsihteerille ja sihteeristölle, YK:n pääsihteerille, YK:n pääsihteerin Itä-Timorin erityisedustajalle ja YK:n turvallisuusneuvostolle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Itä-Timorin presidentille, hallitukselle ja parlamentille, EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, AKT-maiden hallituksille, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Australian ja Indonesian hallituksille, ASEANin pääsihteerille ja sihteeristölle, YK:n pääsihteerille, YK:n pääsihteerin Itä-Timorin erityisedustajalle ja YK:n turvallisuusneuvostolle.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/104

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Valko-Venäjä

P6_TA(2008)0071

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Valko-Venäjästä

2009/C 184 E/17

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Valko-Venäjän tilanteesta, erityisesti Valko-Venäjän tilanteesta 19. maaliskuuta 2006 järjestettyjen presidentinvaalien jälkeen 6. huhtikuuta 2006 antamansa päätöslauselman (1),

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2006 annetun komission julkilausuman Euroopan unionin valmiudesta uudistaa suhteensa Valko-Venäjään ja sen kansaan osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa;

ottaa huomioon Euroopan parlamentin mielipiteenvapauden Saharov-palkinnon, joka myönnettiin Valko-Venäjän journalistiyhdistykselle 14. joulukuuta 2004 ja Aleksandr Milinkevitšille 13. joulukuuta 2006,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti tuominnut Valko-Venäjän presidentin-, parlamentti- ja paikallisvaalien epäkohdat; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti tuominnut Valko-Venäjän presidentin-, parlamentti- ja paikallisvaalien epäkohdat;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on kehottanut neuvostoa ja komissiota laatimaan ehdotuksia paineen lisäämiseksi Lukašenkan hallitusta vastaan kansainvälisissä järjestöissä ja vaatinut asettamaan syrjinnän harjoittajille sellaisia konkreettisia ja osuvia pakotteita, joilla ei lisätä Valko-Venäjän kansalaisten kärsimyksiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on kehottanut neuvostoa ja komissiota laatimaan ehdotuksia paineen lisäämiseksi Lukašenkan hallitusta vastaan kansainvälisissä järjestöissä ja vaatinut asettamaan syrjinnän harjoittajille sellaisia konkreettisia ja osuvia pakotteita, joilla ei lisätä Valko-Venäjän kansalaisten kärsimyksiä;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on erityisesti tuominnut sen, että paikallinen demokratia, joka on kaiken demokraattisen hallinnon kulmakivi ja ilmaisee tavallisen kansan tahdon saavuttaa sen todelliset toiveet ja odotukset, on sivuutettu ja unohdettu Valko-Venäjällä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on erityisesti tuominnut sen, että paikallinen demokratia, joka on kaiken demokraattisen hallinnon kulmakivi ja ilmaisee tavallisen kansan tahdon saavuttaa sen todelliset toiveet ja odotukset, on sivuutettu ja unohdettu Valko-Venäjällä,

| D. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän kansalaisjärjestöihin kohdistettu jatkuva poliittinen ja hallinnollinen painostus uhkaa niiden olemassaoloa ja heikentää niiden riippumattomuutta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän kansalaisjärjestöihin kohdistettu jatkuva poliittinen ja hallinnollinen painostus uhkaa niiden olemassaoloa ja heikentää niiden riippumattomuutta,

| E. | ottaa huomioon, että Minskissä oli tammikuussa 2008 useita yrittäjien mielenosoituksia ja että mielenosoitusten johtajat pidätettiin ja heitä usein hakattiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Minskissä oli tammikuussa 2008 useita yrittäjien mielenosoituksia ja että mielenosoitusten johtajat pidätettiin ja heitä usein hakattiin,

| F. | ottaa huomioon, että komission lähetystön perustaminen Minskiin on viime aikoina edistynyt myönteisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komission lähetystön perustaminen Minskiin on viime aikoina edistynyt myönteisesti;

| 1. | pahoittelee syvästi, että demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion tila ei ole parantunut Valko-Venäjällä; korostaa, että kansalaisyhteiskunnan jäsenten ja oppositioaktivistien jatkuvat mielivaltaiset pidätykset, erityisesti Aleksandr Milinkevitšin vanginta tilapäisesti, ja tehoiskut riippumatonta lehdistöä vastaan ovat vastoin Valko-Venäjän hallituksen viimeaikaista retoriikkaa sen toivomuksesta parantaa suhteitaan Euroopan unionin kanssa; |
| --- | --- |

1.

pahoittelee syvästi, että demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion tila ei ole parantunut Valko-Venäjällä; korostaa, että kansalaisyhteiskunnan jäsenten ja oppositioaktivistien jatkuvat mielivaltaiset pidätykset, erityisesti Aleksandr Milinkevitšin vanginta tilapäisesti, ja tehoiskut riippumatonta lehdistöä vastaan ovat vastoin Valko-Venäjän hallituksen viimeaikaista retoriikkaa sen toivomuksesta parantaa suhteitaan Euroopan unionin kanssa;

| 2. | pahoittelee toimittaja Aljaksandr Zdvizhkovin saamaa kolmen vuoden vankeustuomiota, katsoo, että rangaistus oli kohtuuttoman ankara, ja kehottaa Valko-Venäjän hallitusta harkitsemaan päätöstään uudelleen; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee toimittaja Aljaksandr Zdvizhkovin saamaa kolmen vuoden vankeustuomiota, katsoo, että rangaistus oli kohtuuttoman ankara, ja kehottaa Valko-Venäjän hallitusta harkitsemaan päätöstään uudelleen;

| 3. | panee merkille useiden demokraattisen opposition aktivistien, myös Youth Movement of the Belarusian Popular Front ja Young Front (Malady Front) -ryhmien johtajien, vapauttamisen, mutta tuomitsee samalla näiden aktivistien pidättämisen, sillä heitä pidettiin vankilassa 15 päivää ja heidän erotettiin yliopistosta, koska he olivat osallistuneet 16. tammikuuta 2008 rauhanomaisiin mielenosoituksiin Minskissä juhlistaakseen solidaarisuuspäivää vangittujen Valko-Venäjän oppositioaktivistien ja kateissa olevien merkittävien valkovenäläisten perheiden kanssa; |
| --- | --- |

3.

panee merkille useiden demokraattisen opposition aktivistien, myös Youth Movement of the Belarusian Popular Front ja Young Front (Malady Front) -ryhmien johtajien, vapauttamisen, mutta tuomitsee samalla näiden aktivistien pidättämisen, sillä heitä pidettiin vankilassa 15 päivää ja heidän erotettiin yliopistosta, koska he olivat osallistuneet 16. tammikuuta 2008 rauhanomaisiin mielenosoituksiin Minskissä juhlistaakseen solidaarisuuspäivää vangittujen Valko-Venäjän oppositioaktivistien ja kateissa olevien merkittävien valkovenäläisten perheiden kanssa;

| 4. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta viimeisen poliittisen vangin Aleksandr Kazulinin ja lopettamaan demokraattisen opposition aktivisteihin ja kansalaisaktivisteihin kohdistuvan pelottelun, häirinnän, kohdennetut pidätykset ja poliittiset syytetoimet Valko-Venäjällä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta viimeisen poliittisen vangin Aleksandr Kazulinin ja lopettamaan demokraattisen opposition aktivisteihin ja kansalaisaktivisteihin kohdistuvan pelottelun, häirinnän, kohdennetut pidätykset ja poliittiset syytetoimet Valko-Venäjällä;

| 5. | on tyytyväinen viimeaikaiseen edistymiseen sopimuksissa perustaa komission lähetystö Minskiin ja pitää sitä myönteisenä askelena kohti vuoropuhelun uudistamista Euroopan unionin kanssa; kehottaa komissiota hyödyntämään lähetystön avaamista täysimääräisesti; |
| --- | --- |

5.

on tyytyväinen viimeaikaiseen edistymiseen sopimuksissa perustaa komission lähetystö Minskiin ja pitää sitä myönteisenä askelena kohti vuoropuhelun uudistamista Euroopan unionin kanssa; kehottaa komissiota hyödyntämään lähetystön avaamista täysimääräisesti;

| 6. | muistuttaa, että Euroopan unioni julisti 21. marraskuuta 2006 valmiutensa uudistaa suhteensa Valko-Venäjään ja sen kansaan osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa heti kun Valko-Venäjän hallitus osoittaa noudattavansa demokraattisia arvoja ja Valko-Venäjän kansan perusoikeuksia; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että Euroopan unioni julisti 21. marraskuuta 2006 valmiutensa uudistaa suhteensa Valko-Venäjään ja sen kansaan osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa heti kun Valko-Venäjän hallitus osoittaa noudattavansa demokraattisia arvoja ja Valko-Venäjän kansan perusoikeuksia;

| 7. | korostaa, että jotta Valko-Venäjä voi aloittaa merkittävän vuoropuhelun EU:n kanssa, sen on pantava toimeen loputkin ehdot, jotka on otettu epäviralliseen asiakirjaan ”What the EU could bring to Belarus” ja joihin kuuluvat kaikkien poliittisen vankien vapautus, kuolemantuomion poisto, vapaan lehdistön takaaminen, ilmaisunvapaus, oikeuslaitoksen riippumattomuus sekä demokraattisen arvojen ja Valko-Venäjän kansan perusoikeuksien kunnioitus; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että jotta Valko-Venäjä voi aloittaa merkittävän vuoropuhelun EU:n kanssa, sen on pantava toimeen loputkin ehdot, jotka on otettu epäviralliseen asiakirjaan ”What the EU could bring to Belarus” ja joihin kuuluvat kaikkien poliittisen vankien vapautus, kuolemantuomion poisto, vapaan lehdistön takaaminen, ilmaisunvapaus, oikeuslaitoksen riippumattomuus sekä demokraattisen arvojen ja Valko-Venäjän kansan perusoikeuksien kunnioitus;

| 8. | tuomitsee sen, että Valko-Venäjä on viimeinen Euroopan maa, jossa kuolemanrangaistus on edelleen käytössä, mikä on vastoin unionin arvoja; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee sen, että Valko-Venäjä on viimeinen Euroopan maa, jossa kuolemanrangaistus on edelleen käytössä, mikä on vastoin unionin arvoja;

| 9. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia poistamaan käytöstä 8. helmikuuta 2008 annetun asetuksen nro 70, jonka säännökset rikkovat Valko-Venäjän kansalaisten oikeutta koulutukseen vaikeuttamalla heidän pääsyään korkea-asteen oppilaitoksiin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia poistamaan käytöstä 8. helmikuuta 2008 annetun asetuksen nro 70, jonka säännökset rikkovat Valko-Venäjän kansalaisten oikeutta koulutukseen vaikeuttamalla heidän pääsyään korkea-asteen oppilaitoksiin;

| 10. | kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia panemaan täytäntöön Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöneuvoston (Etyj) normit tulevien parlamenttivaalien järjestämisessä, jotka on suunniteltu pidettäviksi 28. syyskuuta 2008; kehottaa hallitusta sallimaan demokraattisen opposition edustajien pääsyn aluevaalilautakuntiin, antamaan rekisteröitymisoikeuden kaikille parlamenttivaalien ehdokkaille ja niiden tarkkailijoille ja olemaan estämättä kattavan ja täydellisen kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan toimintaa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia panemaan täytäntöön Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöneuvoston (Etyj) normit tulevien parlamenttivaalien järjestämisessä, jotka on suunniteltu pidettäviksi 28. syyskuuta 2008; kehottaa hallitusta sallimaan demokraattisen opposition edustajien pääsyn aluevaalilautakuntiin, antamaan rekisteröitymisoikeuden kaikille parlamenttivaalien ehdokkaille ja niiden tarkkailijoille ja olemaan estämättä kattavan ja täydellisen kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan toimintaa;

| 11. | kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään lisätoimiin Valko-Venäjän kansalaisia koskevien viisumimenettelyjen helpottamiseksi ja vapauttamiseksi, koska vain tällaisten toimien avulla voidaan saavuttaa EU:n Valko-Venäjää koskevan politiikan keskeinen tavoite eli helpottaa ja tehostaa henkilökohtaisia yhteyksiä ja demokratisoida kyseinen valtio; kehottaa niitä tässä yhteydessä harkitsemaan mahdollisuutta olla perimättä Valko-Venäjän kansalaisilta Schengenin alueelle myönnettävien viisumien hintaa, mikä on ainoa keino estää Valko-Venäjän ja sen kansalaisten eristyminen entisestään; |
| --- | --- |

11.

kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään lisätoimiin Valko-Venäjän kansalaisia koskevien viisumimenettelyjen helpottamiseksi ja vapauttamiseksi, koska vain tällaisten toimien avulla voidaan saavuttaa EU:n Valko-Venäjää koskevan politiikan keskeinen tavoite eli helpottaa ja tehostaa henkilökohtaisia yhteyksiä ja demokratisoida kyseinen valtio; kehottaa niitä tässä yhteydessä harkitsemaan mahdollisuutta olla perimättä Valko-Venäjän kansalaisilta Schengenin alueelle myönnettävien viisumien hintaa, mikä on ainoa keino estää Valko-Venäjän ja sen kansalaisten eristyminen entisestään;

| 12. | kehottaa Schengenin alueen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä (kansalliset viisumikustannukset) helpottaakseen Valko-Venäjän kansalaisten siirtymistä kunkin jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Schengenin alueen jäsenvaltioita käyttämään kaikkia käytettävissä olevia välineitä (kansalliset viisumikustannukset) helpottaakseen Valko-Venäjän kansalaisten siirtymistä kunkin jäsenvaltion alueella;

| 13. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sekä kansainvälistä yhteisöä kokonaisuutena lisäämään tukea Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle ja erityisesti lisäämään taloudellista tukea riippumattomille tiedotusvälineille, kansalaisjärjestöille ja ulkomailla opiskeleville Valko-Venäjän opiskelijoille; pitää myönteisenä komission antamaa taloudellista tukea Vilnassa (Liettua) olevalle eurooppalaiselle humanistiselle yliopistolle; kehottaa neuvostoa ja komissiota harkitsemaan taloudellisen tuen antamista olemassa olevalle hankkeelle, jonka tavoitteena on riippumattoman televisiokanavan Belsatin perustaminen Valko-Venäjälle; |
| --- | --- |

13.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sekä kansainvälistä yhteisöä kokonaisuutena lisäämään tukea Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle ja erityisesti lisäämään taloudellista tukea riippumattomille tiedotusvälineille, kansalaisjärjestöille ja ulkomailla opiskeleville Valko-Venäjän opiskelijoille; pitää myönteisenä komission antamaa taloudellista tukea Vilnassa (Liettua) olevalle eurooppalaiselle humanistiselle yliopistolle; kehottaa neuvostoa ja komissiota harkitsemaan taloudellisen tuen antamista olemassa olevalle hankkeelle, jonka tavoitteena on riippumattoman televisiokanavan Belsatin perustaminen Valko-Venäjälle;

| 14. | ilmaisee myötätuntonsa Valko-Venäjän yhtenäiselle demokraattiselle oppositiolle ja liikkeen johtajalle Aleksandr Milinkevitšille sekä kaikille valkovenäläisille, jotka kamppailevat itsenäisen, avoimen ja demokraattisen, oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan Valko-Venäjän puolesta; kannustaa oppositiojohtajia osoittamaan yhtenäisyyttä ja sopimaan tulevista parlamenttivaaleista; |
| --- | --- |

14.

ilmaisee myötätuntonsa Valko-Venäjän yhtenäiselle demokraattiselle oppositiolle ja liikkeen johtajalle Aleksandr Milinkevitšille sekä kaikille valkovenäläisille, jotka kamppailevat itsenäisen, avoimen ja demokraattisen, oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan Valko-Venäjän puolesta; kannustaa oppositiojohtajia osoittamaan yhtenäisyyttä ja sopimaan tulevista parlamenttivaaleista;

| 15. | pahoittelee Valko-Venäjän viranomaisten päätöstä kieltäytyä toistuvasti myöntämästä viisumeja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille viimeisen parin vuoden aikana; pyytää Valko-Venäjän viranomaisia olemaan vaikeuttamatta lisää Euroopan parlamentin suhteista Valko-Venäjään vastaavan valtuuskunnan vierailua maahan ja ensikäden kokemusten saamista Valko-Venäjästä; |
| --- | --- |

15.

pahoittelee Valko-Venäjän viranomaisten päätöstä kieltäytyä toistuvasti myöntämästä viisumeja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille viimeisen parin vuoden aikana; pyytää Valko-Venäjän viranomaisia olemaan vaikeuttamatta lisää Euroopan parlamentin suhteista Valko-Venäjään vastaavan valtuuskunnan vierailua maahan ja ensikäden kokemusten saamista Valko-Venäjästä;

| 16. | tuomitsee Valko-Venäjän viranomaisten ulkomaalaiselle papistolle asettamat rajoitukset, joiden tarkoituksena on rajoittaa heidän pääsyään maahan uskonnollisten järjestöjen palvelukseen, ja kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia luopumaan rajoituksista; |
| --- | --- |

16.

tuomitsee Valko-Venäjän viranomaisten ulkomaalaiselle papistolle asettamat rajoitukset, joiden tarkoituksena on rajoittaa heidän pääsyään maahan uskonnollisten järjestöjen palvelukseen, ja kehottaa Valko-Venäjän viranomaisia luopumaan rajoituksista;

| 17. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän viranomaisille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Etyjin ja Euroopan neuvoston parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Valko-Venäjän viranomaisille.

---

(1)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 304.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/106

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Pohjois-Kivu (Kongon demokraattinen tasavalta)

P6_TA(2008)0072

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. helmikuuta 2008 Pohjois-Kivusta

2009/C 184 E/18

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman tilanteesta Kongon demokraattisessa tasavallassa ja raiskauksesta sotarikoksena (1) sekä aiemmat päätöslauselmansa ihmisoikeuksien loukkauksista Kongon demokraattisessa tasavallassa,

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 22. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman Kongon demokraattisen tasavallan ja erityisesti sen itäosan tilanteesta sekä tilanteen vaikutuksesta alueeseen,

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman EU:n toimista kehitysmaiden epävakaissa tilanteissa (2),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n toimista epävakaissa tilanteissa – kestävää kehitystä, vakautta ja rauhaa edistävät toimet vaikeissa olosuhteissa (KOM(2007)0643) ja sen liitteenä olevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SEC(2007)1417),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 24. lokakuuta 2005 antaman päätöslauselman 60/1vuoden 2005 huippukokouksen tuloksista ja erityisesti päätöslauselman 138–140 kohdan, jotka koskevat velvollisuutta suojella väestöjä,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Kongon demokraattisen tasavallan konfliktissa on vuoden 1998 jälkeen saanut surmansa 5 400 000 ihmistä ja se vaatii edelleen välittömästi ja välillisesti 1 500 kuolonuhria joka päivä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Kongon demokraattisen tasavallan konfliktissa on vuoden 1998 jälkeen saanut surmansa 5 400 000 ihmistä ja se vaatii edelleen välittömästi ja välillisesti 1 500 kuolonuhria joka päivä,

| B. | ottaa huomioon, että taistelut Kongon armeijan, erotetun kenraalin Lauren Nkundan kapinallisten ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR, tunnetaan myös nimellä ”Interhamwes”) sotilaiden välillä ovat saattaneet Pohjois-Kivun alueen siviiliväestön jo useita kuukausia kestäneeseen äärimmäiseen ahdinkoon, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että taistelut Kongon armeijan, erotetun kenraalin Lauren Nkundan kapinallisten ja Ruandan demokraattisen vapautusarmeijan (FDLR, tunnetaan myös nimellä ”Interhamwes”) sotilaiden välillä ovat saattaneet Pohjois-Kivun alueen siviiliväestön jo useita kuukausia kestäneeseen äärimmäiseen ahdinkoon,

| C. | ottaa huomioon, että viimeisen puolentoista vuoden aikana Kongon itäosissa on tapahtunut pikkutyttöjen, äitien ja isoäitien raiskauksia, siviilien ja lapsien pakkovärväyksiä sotilaiksi sekä lukuisia muita julmuuksia ja vakavia ihmisoikeusrikkomuksia, joihin ovat syyllistyneet sekä Lauren Nkundan johtamat kapinalliset että FDLR:n sotilaat ja Kongon vakinainen armeija, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viimeisen puolentoista vuoden aikana Kongon itäosissa on tapahtunut pikkutyttöjen, äitien ja isoäitien raiskauksia, siviilien ja lapsien pakkovärväyksiä sotilaiksi sekä lukuisia muita julmuuksia ja vakavia ihmisoikeusrikkomuksia, joihin ovat syyllistyneet sekä Lauren Nkundan johtamat kapinalliset että FDLR:n sotilaat ja Kongon vakinainen armeija,

| D. | muistuttaa, että Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaation Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC) mandaatti perustuu YK:n peruskirjan VII lukuun, joten sillä on lupa käyttää kaikkia tarvittavia keinoja estääkseen kaikki poliittista prosessia vaarantavat aseellisten ryhmien, ulkomaalaisten tai kongolaisten, erityisesti Interahamwen ja entisen FAR:n (Ruandan armeija) voimankäyttöyritykset ja turvatakseen sellaisten siviilien suojelun, joihin kohdistuu välitön väkivallan uhka, |
| --- | --- |

D.

muistuttaa, että Yhdistyneiden Kansakuntien rauhanturvaoperaation Kongon demokraattisessa tasavallassa (MONUC) mandaatti perustuu YK:n peruskirjan VII lukuun, joten sillä on lupa käyttää kaikkia tarvittavia keinoja estääkseen kaikki poliittista prosessia vaarantavat aseellisten ryhmien, ulkomaalaisten tai kongolaisten, erityisesti Interahamwen ja entisen FAR:n (Ruandan armeija) voimankäyttöyritykset ja turvatakseen sellaisten siviilien suojelun, joihin kohdistuu välitön väkivallan uhka,

| E. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin erityisedustaja Kongon demokraattisessa tasavallassa ilmoitti 25. tammikuuta 2008 tarkkailijoiden lähettämisestä valvomaan tulitaukoa kaikilla aseellisten ryhmien siihen asti miehittämillä alueilla sekä MONUCin Goman toimiston sotilas- ja siviilihenkilöstön lisäämisestä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin erityisedustaja Kongon demokraattisessa tasavallassa ilmoitti 25. tammikuuta 2008 tarkkailijoiden lähettämisestä valvomaan tulitaukoa kaikilla aseellisten ryhmien siihen asti miehittämillä alueilla sekä MONUCin Goman toimiston sotilas- ja siviilihenkilöstön lisäämisestä,

| F. | ottaa huomioon Gomassa 23. tammikuuta 2008 pidetyssä rauhaa, turvallisuutta ja kehitystä käsittelevässä konferenssissa annetut lupaukset joukkojen asteittaisesta kotiuttamisesta ja sitoutumisesta tulitaukoon, mihin sisältyy aselepo kaikkien sotaa käyvien osapuolten välillä, kaikkien ei-valtiollisten joukkojen riisuminen aseista, kaikkien Itä-Kongossa kotiseuduiltaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien paluu ja uudelleenasettautuminen sekä väliaikaisen tulitaukovalvonnan käyttöönotto, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon Gomassa 23. tammikuuta 2008 pidetyssä rauhaa, turvallisuutta ja kehitystä käsittelevässä konferenssissa annetut lupaukset joukkojen asteittaisesta kotiuttamisesta ja sitoutumisesta tulitaukoon, mihin sisältyy aselepo kaikkien sotaa käyvien osapuolten välillä, kaikkien ei-valtiollisten joukkojen riisuminen aseista, kaikkien Itä-Kongossa kotiseuduiltaan siirtymään joutuneiden väestöryhmien paluu ja uudelleenasettautuminen sekä väliaikaisen tulitaukovalvonnan käyttöönotto,

| G. | katsoo, että kotiuttamisen käytännön yksityiskohdat pitää täsmentää yhteisessä rauhaa ja turvallisuutta käsittelevässä teknisessä komiteassa, jonka yhtenä puheenjohtajana on hallitus, ja kansainvälisen yhteisön on tuettava tätä sitoumusta, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kotiuttamisen käytännön yksityiskohdat pitää täsmentää yhteisessä rauhaa ja turvallisuutta käsittelevässä teknisessä komiteassa, jonka yhtenä puheenjohtajana on hallitus, ja kansainvälisen yhteisön on tuettava tätä sitoumusta,

| H. | ottaa huomioon, että FDLR, jonka sotilaat ovat paenneet alueelle, osallistuu taisteluihin, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että FDLR, jonka sotilaat ovat paenneet alueelle, osallistuu taisteluihin,

| I. | ottaa huomioon, että Kongon armeijalta puuttuu henkilöstöä sekä teknisiä ja taloudellisia resursseja tehtäviensä hoitamiseksi Pohjois-Kivun alueella, mikä on suurin syy siihen, että se muodostaa uhkan väestölle sen sijaan, että se olisi alueen ihmisten ja rauhan palveluksessa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kongon armeijalta puuttuu henkilöstöä sekä teknisiä ja taloudellisia resursseja tehtäviensä hoitamiseksi Pohjois-Kivun alueella, mikä on suurin syy siihen, että se muodostaa uhkan väestölle sen sijaan, että se olisi alueen ihmisten ja rauhan palveluksessa,

| J. | katsoo, että on välttämätöntä löytää poliittinen ratkaisu Pohjois-Kivun kriisiin rauhan ja demokratian lujittamiseksi sekä vakauden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan suurten järvien alueen kaikkien väestöryhmien hyvinvoinnin hyväksi, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on välttämätöntä löytää poliittinen ratkaisu Pohjois-Kivun kriisiin rauhan ja demokratian lujittamiseksi sekä vakauden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan suurten järvien alueen kaikkien väestöryhmien hyvinvoinnin hyväksi,

| K. | ottaa huomioon, että Kongon ulkoministeri Mbusa Nyamwisi ja Ruandan ulkoministeri Charles Murigande tapasivat Kinshasassa 3. syyskuuta 2007 Pohjois-Kivun konfliktin ratkaisemiseksi, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Kongon ulkoministeri Mbusa Nyamwisi ja Ruandan ulkoministeri Charles Murigande tapasivat Kinshasassa 3. syyskuuta 2007 Pohjois-Kivun konfliktin ratkaisemiseksi,

| L. | ottaa huomioon, että Benissä järjestettiin 28.–30. tammikuuta 2008 kokous, jonka puheenjohtajina toimivat Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeri Chikez Diemu ja Ugandan puolustusministeri Crispus Kiyonga, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Benissä järjestettiin 28.–30. tammikuuta 2008 kokous, jonka puheenjohtajina toimivat Kongon demokraattisen tasavallan puolustusministeri Chikez Diemu ja Ugandan puolustusministeri Crispus Kiyonga,

| M. | ottaa huomioon, että vuoden 2006 jälkipuoliskolta Kongon demokraattisen tasavallan konflikti on ajanut lähes 400 000 ihmistä asuinsijoiltaan ja että Pohjois-Kivun maakunnassa on tällä hetkellä kaikkiaan 800 000 maakunnan sisäistä pakolaista, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuoden 2006 jälkipuoliskolta Kongon demokraattisen tasavallan konflikti on ajanut lähes 400 000 ihmistä asuinsijoiltaan ja että Pohjois-Kivun maakunnassa on tällä hetkellä kaikkiaan 800 000 maakunnan sisäistä pakolaista,

| N. | katsoo, että kolme vuotta jatkuneelle sisällissodalle on tyypillistä maan luonnonrikkauksien järjestelmällinen ryöstäminen, johon syyllistyvät yhtä lailla Kongon hallituksen liittolaiset kuin vihollisetkin, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kolme vuotta jatkuneelle sisällissodalle on tyypillistä maan luonnonrikkauksien järjestelmällinen ryöstäminen, johon syyllistyvät yhtä lailla Kongon hallituksen liittolaiset kuin vihollisetkin,

| O. | ottaa huomioon, että terveystilanteen selkeä parantaminen ja kuolleisuuden vähentäminen Kongon demokraattisessa tasavallassa ja erityisesti Pohjois-Kivussa vaatii vuosien sitkeää työtä ja huomattavia taloudellisia investointeja sekä Kongon hallitukselta että kansainväliseltä yhteisöltä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että terveystilanteen selkeä parantaminen ja kuolleisuuden vähentäminen Kongon demokraattisessa tasavallassa ja erityisesti Pohjois-Kivussa vaatii vuosien sitkeää työtä ja huomattavia taloudellisia investointeja sekä Kongon hallitukselta että kansainväliseltä yhteisöltä,

| P. | ottaa huomioon, että 3. helmikuuta 2008 maanjäristys, jonka voimakkuus oli 6 Richterin asteikolla, iski suurten järvien alueelle ja erityisesti konfliktista jo aiemmin pahasti kärsineisiin Bukavun ja Goman kaupunkeihin ja niiden ympäristöön aiheuttaen kuolonuhreja, loukkaantuneita sekä huomattavia aineellisia vahinkoja, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että 3. helmikuuta 2008 maanjäristys, jonka voimakkuus oli 6 Richterin asteikolla, iski suurten järvien alueelle ja erityisesti konfliktista jo aiemmin pahasti kärsineisiin Bukavun ja Goman kaupunkeihin ja niiden ympäristöön aiheuttaen kuolonuhreja, loukkaantuneita sekä huomattavia aineellisia vahinkoja,

| Q. | ottaa huomioon, että vuoden 2007 lopussa sattuneiden yhteenottojen jälkeen useat avustusjärjestöt ovat jo joutuneet keskeyttämään toimintansa, eikä sairaaloissa ole enää varusteita ja eräiden sairaaloiden hoitohenkilöstö on lähtenyt paikalta, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vuoden 2007 lopussa sattuneiden yhteenottojen jälkeen useat avustusjärjestöt ovat jo joutuneet keskeyttämään toimintansa, eikä sairaaloissa ole enää varusteita ja eräiden sairaaloiden hoitohenkilöstö on lähtenyt paikalta,

| R. | ottaa huomioon, että Lääkärit ilman rajoja -järjestön mukaan paikallinen väestö ja pakolaiset ovat yhä heikommassa kunnossa Pohjois-Kivussa ja taistelujen jatkuminen estää avustusjärjestöjen pääsyn tietyille alueille, joilla kuitenkin tarvitaan kiireellisesti elintarvike- ja lääkäriapua, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Lääkärit ilman rajoja -järjestön mukaan paikallinen väestö ja pakolaiset ovat yhä heikommassa kunnossa Pohjois-Kivussa ja taistelujen jatkuminen estää avustusjärjestöjen pääsyn tietyille alueille, joilla kuitenkin tarvitaan kiireellisesti elintarvike- ja lääkäriapua,

| S. | ottaa huomioon, että myös aliravitsemus lisää tällä hetkellä Pohjois-Kivun asukkaiden äärimmäistä haavoittuvuutta ja että Lääkärit ilman rajoja -järjestön avustusohjelmien tietojen mukaan aliravitsemus on levinnyt Pohjois-Kivun alueella huolestuttavan laajalle ja avun ulkopuolelle jäävät perheet ovat vaarassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että myös aliravitsemus lisää tällä hetkellä Pohjois-Kivun asukkaiden äärimmäistä haavoittuvuutta ja että Lääkärit ilman rajoja -järjestön avustusohjelmien tietojen mukaan aliravitsemus on levinnyt Pohjois-Kivun alueella huolestuttavan laajalle ja avun ulkopuolelle jäävät perheet ovat vaarassa;

| 1. | on syvästi järkyttynyt Pohjois-Kivun alueella liian monia vuosia jatkuneista joukkomurhista ja rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja vaatii kaikkia toimivaltaisia kansallisia ja kansainvälisiä viranomaisia asettamaan syytteeseen ja tuomitsemaan järjestelmällisesti niiden tekijät riippumatta heidän henkilöllisyydestään, ja kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään kiireellisesti kaikkiin sellaisiin toimiin, joilla voidaan estää hyökkäykset Pohjois-Kivun siviiliväestöä vastaan; |
| --- | --- |

1.

on syvästi järkyttynyt Pohjois-Kivun alueella liian monia vuosia jatkuneista joukkomurhista ja rikoksista ihmiskuntaa vastaan ja vaatii kaikkia toimivaltaisia kansallisia ja kansainvälisiä viranomaisia asettamaan syytteeseen ja tuomitsemaan järjestelmällisesti niiden tekijät riippumatta heidän henkilöllisyydestään, ja kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään kiireellisesti kaikkiin sellaisiin toimiin, joilla voidaan estää hyökkäykset Pohjois-Kivun siviiliväestöä vastaan;

| 2. | toteaa, että laajoista toimivaltuuksistaan huolimatta MONUCilla ei ole riittävästi voimavaroja, jotta se voisi estää joukkomurhat, raiskaukset, ryöstämisen, siviilien ja lapsien pakkovärväyksen sotilaiksi tai lukuisat muut julmuudet ja ihmisoikeusloukkaukset, ja pyytää neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että MONUCin äskettäinen vahvistaminen johtaa Pohjois-Kivun asukkaiden turvallisuuden huomattavaan parantumiseen, ja jos näin ei käy, viemään asian kiireellisesti YK:n turvallisuusneuvostoon, jotta MONUC kykenisi suorittamaan tehtävänsä, alkaen alueen siviiliväestön tehokkaasta ja pysyvästä suojelemisesta; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että laajoista toimivaltuuksistaan huolimatta MONUCilla ei ole riittävästi voimavaroja, jotta se voisi estää joukkomurhat, raiskaukset, ryöstämisen, siviilien ja lapsien pakkovärväyksen sotilaiksi tai lukuisat muut julmuudet ja ihmisoikeusloukkaukset, ja pyytää neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että MONUCin äskettäinen vahvistaminen johtaa Pohjois-Kivun asukkaiden turvallisuuden huomattavaan parantumiseen, ja jos näin ei käy, viemään asian kiireellisesti YK:n turvallisuusneuvostoon, jotta MONUC kykenisi suorittamaan tehtävänsä, alkaen alueen siviiliväestön tehokkaasta ja pysyvästä suojelemisesta;

| 3. | kehottaa soveltamaan nollatoleranssia tyttöihin ja naisiin kohdistuvaan seksuaaliseen väkivaltaan, jota käytetään sodankäyntimenetelmänä, ja vaatii ankaria rikosoikeudellisia rangaistuksia tällaisiin rikoksiin syyllistyneille; muistuttaa, että on tärkeää taata pääsy lisääntymisterveyspalveluiden piiriin konfliktitilanteissa ja pakolaisleireillä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa soveltamaan nollatoleranssia tyttöihin ja naisiin kohdistuvaan seksuaaliseen väkivaltaan, jota käytetään sodankäyntimenetelmänä, ja vaatii ankaria rikosoikeudellisia rangaistuksia tällaisiin rikoksiin syyllistyneille; muistuttaa, että on tärkeää taata pääsy lisääntymisterveyspalveluiden piiriin konfliktitilanteissa ja pakolaisleireillä;

| 4. | pitää myönteisenä Goman rauhankokouksen järjestämistä, ottaen huomioon tarpeen saavuttaa poliittinen ratkaisu itäisen Kongon konfliktiin; muistuttaa kuitenkin, että huolimatta Interahamwen (FDLR) edustajien merkittävästä poissaolosta tämän konferenssin lopuksi 23. tammikuuta 2008 annetut lupaukset joukkojen kotiuttamisesta ja sitoutumisesta tulitaukoon olivat hauraita, ja kannustaa kaikkia konfliktin osapuolia työskentelemään lakkaamatta rauhan puolesta, lopettamaan perusoikeuksien ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön loukkaamisen, pysäyttämään kaikki siviileihin kohdistuvat hyökkäykset ja sallimaan avustusjärjestöille siviiliväestön auttamisen; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisenä Goman rauhankokouksen järjestämistä, ottaen huomioon tarpeen saavuttaa poliittinen ratkaisu itäisen Kongon konfliktiin; muistuttaa kuitenkin, että huolimatta Interahamwen (FDLR) edustajien merkittävästä poissaolosta tämän konferenssin lopuksi 23. tammikuuta 2008 annetut lupaukset joukkojen kotiuttamisesta ja sitoutumisesta tulitaukoon olivat hauraita, ja kannustaa kaikkia konfliktin osapuolia työskentelemään lakkaamatta rauhan puolesta, lopettamaan perusoikeuksien ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön loukkaamisen, pysäyttämään kaikki siviileihin kohdistuvat hyökkäykset ja sallimaan avustusjärjestöille siviiliväestön auttamisen;

| 5. | katsoo, että kotiuttamisen käytännön yksityiskohdat pitää vielä täsmentää yhteisessä rauhaa ja turvallisuutta käsittelevässä teknisessä komiteassa, jonka yhtenä puheenjohtajana on Kongon demokraattisen tasavallan hallitus, ja kansainvälisen yhteisön on tuettava tätä sitoumusta, pyytää, että tämä komitea perustetaan mahdollisimman pian kotiuttamiskysymyksen viemiseksi loppuun; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kotiuttamisen käytännön yksityiskohdat pitää vielä täsmentää yhteisessä rauhaa ja turvallisuutta käsittelevässä teknisessä komiteassa, jonka yhtenä puheenjohtajana on Kongon demokraattisen tasavallan hallitus, ja kansainvälisen yhteisön on tuettava tätä sitoumusta, pyytää, että tämä komitea perustetaan mahdollisimman pian kotiuttamiskysymyksen viemiseksi loppuun;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille Kongon ja Ruandan ulkoministerien tapaamisen syyskuussa 2007 ja pyytää Ruandan viranomaisia osallistumaan käytännössä erilaisiin pyrkimyksiin Pohjois-Kivun konfliktin ratkaisemiseksi, erityisesti siltä osin kuin on kyse Pohjois-Kivun alueella olevien Interahamwe-joukkojen syytteeseen asettamisesta, aseistariisunnasta, kotiuttamisesta ja kotimaahan palauttamisesta; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille Kongon ja Ruandan ulkoministerien tapaamisen syyskuussa 2007 ja pyytää Ruandan viranomaisia osallistumaan käytännössä erilaisiin pyrkimyksiin Pohjois-Kivun konfliktin ratkaisemiseksi, erityisesti siltä osin kuin on kyse Pohjois-Kivun alueella olevien Interahamwe-joukkojen syytteeseen asettamisesta, aseistariisunnasta, kotiuttamisesta ja kotimaahan palauttamisesta;

| 7. | pyytää neuvostoa ja komissiota myöntämään kiireellisesti varoja katastrofirahastosta, ottaen huomioon, että Pohjois-Kivun asukkaiden humanitaarinen tilanne on äärimmäisen vakava sekä alueella yhä jatkuvien konfliktien että 3. helmikuuta 2008 tapahtuneen maanjäristyksen vuoksi, ja huolehtimaan siitä, että avustusjärjestöt voivat tehdä työtään mahdollisimman hyvissä olosuhteissa; |
| --- | --- |

7.

pyytää neuvostoa ja komissiota myöntämään kiireellisesti varoja katastrofirahastosta, ottaen huomioon, että Pohjois-Kivun asukkaiden humanitaarinen tilanne on äärimmäisen vakava sekä alueella yhä jatkuvien konfliktien että 3. helmikuuta 2008 tapahtuneen maanjäristyksen vuoksi, ja huolehtimaan siitä, että avustusjärjestöt voivat tehdä työtään mahdollisimman hyvissä olosuhteissa;

| 8. | pyytää neuvostoa ja komissiota toteuttamaan laajoja lääkinnällisiä avustusohjelmia, joiden avulla voidaan viipymättä vaikuttaa itäisen Kongon siviiliväestön tilanteeseen, sekä välittömien tarpeiden tyydyttämiseksi että ennakoitavissa olevan jälleenrakennuksen näkökulmasta; |
| --- | --- |

8.

pyytää neuvostoa ja komissiota toteuttamaan laajoja lääkinnällisiä avustusohjelmia, joiden avulla voidaan viipymättä vaikuttaa itäisen Kongon siviiliväestön tilanteeseen, sekä välittömien tarpeiden tyydyttämiseksi että ennakoitavissa olevan jälleenrakennuksen näkökulmasta;

| 9. | pyytää toteuttamaan Kimberleyn prosessin kaltaisia valvontajärjestelmiä EU:n markkinoille tuotujen raaka-aineiden alkuperän sertifioimisessa; |
| --- | --- |

9.

pyytää toteuttamaan Kimberleyn prosessin kaltaisia valvontajärjestelmiä EU:n markkinoille tuotujen raaka-aineiden alkuperän sertifioimisessa;

| 10. | pyytää neuvostoa sekä jokaista jäsenvaltiota antamaan erityisapua Kongon demokraattisen tasavallan itäosien asukkaille; |
| --- | --- |

10.

pyytää neuvostoa sekä jokaista jäsenvaltiota antamaan erityisapua Kongon demokraattisen tasavallan itäosien asukkaille;

| 11. | kehottaa Pohjois-Kivuun maaliskuussa 2008 lähetettävää EU:n valtuuskuntaa raportoimaan sille; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Pohjois-Kivuun maaliskuussa 2008 lähetettävää EU:n valtuuskuntaa raportoimaan sille;

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Afrikan unionin toimielimille, YUTP:n korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle, Kongon demokraattisen tasavallan presidentille, parlamentille ja hallitukselle sekä Ruandan tasavallan parlamentille ja hallitukselle. |
| --- | --- |

12.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Afrikan unionin toimielimille, YUTP:n korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostolle, Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvostolle, Kongon demokraattisen tasavallan presidentille, parlamentille ja hallitukselle sekä Ruandan tasavallan parlamentille ja hallitukselle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0022.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0540.

---

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/110 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/110

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntö

P6_TA(2008)0047

Euroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Claudio Favan parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2155(IMM))

2009/C 184 E/19

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Claudio Favan esittämän, 29. toukokuuta 2007 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi Marsalan tuomioistuimessa häntä vastaan vireillepannun riita-asian oikeudenkäynnin yhteydessä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 6. kesäkuuta 2007,

kuultuaan Claudio Favaa työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0007/2008),

| 1. | päättää puolustaa Claudio Favan parlamentaarista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

1.

päättää puolustaa Claudio Favan parlamentaarista koskemattomuutta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203, ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/111

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden puolustamista koskeva pyyntö

P6_TA(2008)0048

Euroopan parlamentin päätös 19. helmikuuta 2008 Witold Tomczakin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2007/2130(IMM))

2009/C 184 E/20

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Witold Tomczakin esittämän, 21. toukokuuta 2007 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi Puolassa, Ostrów Wielkopolskin piirituomioistuimessa käsiteltävänä olevan rikosasian yhteydessä, josta ilmoitettiin täysistunnossa 24. toukokuuta 2007,

kuultuaan Witold Tomczakia 4. lokakuuta 2007 työjärjestyksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 8, 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964 ja 10. heinäkuuta 1986 antamat tuomiot (1),

ottaa huomioon Puolan perustuslain 105 pykälän,

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0008/2008),

| A. | ottaa huomioon, että Witold Tomczak valittiin Puolan parlamentin alahuoneen (Sejm) jäseneksi 21. syyskuuta 1997 ja 23. syyskuuta 2001; ottaa huomioon, että liittymissopimuksen 16. huhtikuuta 2003 tapahtuneen allekirjoittamisen jälkeen hänestä tuli Euroopan parlamentin tarkkailija; ottaa huomioon, että hän oli Euroopan parlamentin jäsen 1. toukokuuta 2004 ja 19. heinäkuuta 2004 välisen ajan; ottaa huomioon, että hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi 13. kesäkuuta 2004 ja että hänen toimikautensa Puolan parlamentissa päättyi 16. kesäkuuta 2004, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Witold Tomczak valittiin Puolan parlamentin alahuoneen (Sejm) jäseneksi 21. syyskuuta 1997 ja 23. syyskuuta 2001; ottaa huomioon, että liittymissopimuksen 16. huhtikuuta 2003 tapahtuneen allekirjoittamisen jälkeen hänestä tuli Euroopan parlamentin tarkkailija; ottaa huomioon, että hän oli Euroopan parlamentin jäsen 1. toukokuuta 2004 ja 19. heinäkuuta 2004 välisen ajan; ottaa huomioon, että hänet valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi 13. kesäkuuta 2004 ja että hänen toimikautensa Puolan parlamentissa päättyi 16. kesäkuuta 2004,

| B. | ottaa huomioon, että Witold Tomczakia syytetään kahden virkatehtävässä olleen poliisimiehen kunnian loukkaamisesta Ostrów Wielkopolskissa 26. kesäkuuta 1999 syyllistyen Puolan rikoslain 226 pykälän 1 momentissa tarkoitettuun rikokseen; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Witold Tomczak oli useita kertoja jäänyt saapumatta asiansa tuomioistuinkäsittelyyn, Ostrów Wielkopolskin piirituomioistuin päätti 10. tammikuuta 2005 Puolan rikosprosessilain 377 pykälän 3 momentin mukaisesti jatkaa asian käsittelyä hänen poissaolostaan huolimatta, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Witold Tomczakia syytetään kahden virkatehtävässä olleen poliisimiehen kunnian loukkaamisesta Ostrów Wielkopolskissa 26. kesäkuuta 1999 syyllistyen Puolan rikoslain 226 pykälän 1 momentissa tarkoitettuun rikokseen; ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Witold Tomczak oli useita kertoja jäänyt saapumatta asiansa tuomioistuinkäsittelyyn, Ostrów Wielkopolskin piirituomioistuin päätti 10. tammikuuta 2005 Puolan rikosprosessilain 377 pykälän 3 momentin mukaisesti jatkaa asian käsittelyä hänen poissaolostaan huolimatta,

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin vaaleista 23. tammikuuta 2004 annetun säädöksen 9 pykälän mukaan ”henkilö on kelpoinen ehdokkaaksi Puolan tasavallassa pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin, jollei ( ...) hänen ole virallisen syytteen johdosta annetulla tuomiolla todettu syyllistyneen tahalliseen, muuhun kuin vähäiseen rikokseen”; ottaa huomioon, että saman säädöksen 142 pykälän 1 momentin 1 kohdassa todetaan, että ”vaalikelpoisuuden menettämisestä seuraa edustajantoimen menettäminen Euroopan parlamentissa”; ottaa huomioon, että Puolan tasavallan Sejmin ja senaatin (Puolan parlamentti) vaaleista 12. huhtikuuta 2001 annetussa säädöksessä ei ole tällaisia säännöksiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin vaaleista 23. tammikuuta 2004 annetun säädöksen 9 pykälän mukaan ”henkilö on kelpoinen ehdokkaaksi Puolan tasavallassa pidettäviin Euroopan parlamentin vaaleihin, jollei ( ...) hänen ole virallisen syytteen johdosta annetulla tuomiolla todettu syyllistyneen tahalliseen, muuhun kuin vähäiseen rikokseen”; ottaa huomioon, että saman säädöksen 142 pykälän 1 momentin 1 kohdassa todetaan, että ”vaalikelpoisuuden menettämisestä seuraa edustajantoimen menettäminen Euroopan parlamentissa”; ottaa huomioon, että Puolan tasavallan Sejmin ja senaatin (Puolan parlamentti) vaaleista 12. huhtikuuta 2001 annetussa säädöksessä ei ole tällaisia säännöksiä,

| D. | ottaa huomioon, että Witold Tomczak on pyytänyt aikaisemmin (29. huhtikuuta 2005) parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista näiden rikosasioiden käsittelyssä; ottaa huomioon, että parlamentti päätti 4. huhtikuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa olla puolustamatta Tomczakin parlamentaarista koskemattomuutta, vaikka Tomczak oli lähettänyt ennen täysistuntoa kirjeen, jossa ilmoitti peruuttavansa koskemattomuutensa puolustamista koskeneen aikaisemman pyyntönsä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Witold Tomczak on pyytänyt aikaisemmin (29. huhtikuuta 2005) parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista näiden rikosasioiden käsittelyssä; ottaa huomioon, että parlamentti päätti 4. huhtikuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa olla puolustamatta Tomczakin parlamentaarista koskemattomuutta, vaikka Tomczak oli lähettänyt ennen täysistuntoa kirjeen, jossa ilmoitti peruuttavansa koskemattomuutensa puolustamista koskeneen aikaisemman pyyntönsä,

| E. | ottaa huomioon, että Witold Tomczak väittää, että asian käsittelyä johtava tuomari ei ole puolueeton ja että mahdollisuus asian käsittelyn toimittamiseen syytetyn poissaolosta huolimatta on vastoin syyttömyysolettamaa koskevaa periaatetta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Witold Tomczak väittää, että asian käsittelyä johtava tuomari ei ole puolueeton ja että mahdollisuus asian käsittelyn toimittamiseen syytetyn poissaolosta huolimatta on vastoin syyttömyysolettamaa koskevaa periaatetta,

| F. | ottaa huomioon, että Witold Tomczak valittaa, että piirituomioistuin ei anna hänen tutustua tapausta koskeviin asiakirjoihin ja että rikosoikeudenkäynti häntä vastaan on puolueellinen siksi, että hän yritti asettaa kyseenalaiseksi paikallisen poliisin ja paikallisen syyttäjän toimien laillisuuden, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Witold Tomczak valittaa, että piirituomioistuin ei anna hänen tutustua tapausta koskeviin asiakirjoihin ja että rikosoikeudenkäynti häntä vastaan on puolueellinen siksi, että hän yritti asettaa kyseenalaiseksi paikallisen poliisin ja paikallisen syyttäjän toimien laillisuuden,

| G. | ottaa huomioon, että saatujen tietojen perusteella Witold Tomczak ei nauti parlamentaarista koskemattomuutta minkään Euroopan parlamentin puhemiehen tietoon saatetun väitteen osalta, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että saatujen tietojen perusteella Witold Tomczak ei nauti parlamentaarista koskemattomuutta minkään Euroopan parlamentin puhemiehen tietoon saatetun väitteen osalta,

| 1. | päättää olla puolustamatta Witold Tomczakin parlamentaarista koskemattomuutta. |
| --- | --- |

1.

päättää olla puolustamatta Witold Tomczakin parlamentaarista koskemattomuutta.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203, ja asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729.

---

Euroopan parlamentti

Tiistai 19 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/113 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/113

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008EY:n ja Israelin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***

P6_TA(2008)0036

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (15061/2007 — KOM(2007)0464 — C6-0445/2007 — 2007/0165(AVC))

2009/C 184 E/21

(Hyväksyntämenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2007)0464),

ottaa huomioon neuvoston tekstin (15061/2007),

ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä 310 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C6-0445/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan, 83 artiklan 7 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A6-0025/2008);

| 1. | antaa puoltavan lausunnon pöytäkirjan tekemisestä; |
| --- | --- |

1.

antaa puoltavan lausunnon pöytäkirjan tekemisestä;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Israelin valtion hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Israelin valtion hallituksille ja parlamenteille.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/114

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008EY:n ja Egyptin Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävä pöytäkirja Bulgarian ja Romanian EU:hun liittymisen huomioon ottamiseksi ***

P6_TA(2008)0037

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan Euro–Välimeri-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Bulgarian tasavallan ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi (13199/2007 — KOM(2007)0487 — C6-0438/2007 — 2007/0180(AVC))

2009/C 184 E/22

(Hyväksyntämenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2007)0487),

ottaa huomioon neuvoston tekstin (13199/2007),

ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 310 artiklan sekä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen virkkeen mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta (C6-0438/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 75 artiklan, 83 artiklan 7 kohdan ja 43 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A6-0026/2008);

| 1. | antaa puoltavan lausunnon pöytäkirjan tekemisestä; |
| --- | --- |

1.

antaa puoltavan lausunnon pöytäkirjan tekemisestä;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Egyptin arabitasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Egyptin arabitasavallan hallituksille ja parlamenteille.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/114

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Työntekijöiden altistuminen fysikaalisista tekijöistä aiheutuville riskeille (sähkömagneettiset kentät) *** I

P6_TA(2008)0038

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (sähkömagneettiset kentät) aiheutuville riskeille annetun direktiivin 2004/40/EY muuttamisesta (kahdeksastoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (KOM(2007)0669 — C6-0394/2007 — 2007/0230(COD))

2009/C 184 E/23

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0669),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 137 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0394/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0012/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/115 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/115

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0039

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0192 — C6-0108/2007 — 2007/0066(COD))

2009/C 184 E/24

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0192),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0108/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0022/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/116

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteiset kilvet ja merkinnät (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0040

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen lakisääteisistä kilvistä ja merkinnöistä sekä niiden sijainnista ja kiinnitysmenetelmästä (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0344 — C6-0193/2007 — 2007/0119(COD))

2009/C 184 E/25

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0344),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0193/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0016/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/116

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimet (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0041

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilven valaisimista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0451 — C6-0252/2007 — 2007/0162(COD))

2009/C 184 E/26

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0451),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0252/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0017/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/117

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistaminen (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0042

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maatalous- ja metsätraktoreiden aiheuttamien radiohäiriöiden poistamisesta (sähkömagneettinen yhteensopivuus) (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0462 — C6-0256/2007 — 2007/0166(COD))

2009/C 184 E/27

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0462),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0256/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0018/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/118

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden äänen taso (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0043

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasosta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0588 — C6-0344/2007 — 2007/0205(COD))

2009/C 184 E/28

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0588),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0344/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0019/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/118

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Euroopan ympäristökeskus ja ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seurantaverkosto (kodifioitu toisinto) *** I

P6_TA(2008)0044

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0667 — C6-0397/2007 — 2007/0235(COD))

2009/C 184 E/29

(Yhteispäätösmenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0667),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0397/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0020/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/119

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Valmistettuun tupakkaan sovellettava valmistevero (kodifioitu toisinto) *

P6_TA(2008)0045

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (kodifioitu toisinto) (KOM(2007)0587 — C6-0392/2007 — 2007/0206(CNS))

2009/C 184 E/30

(Kuulemismenettely — kodifiointi)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2007)0587),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0392/2007),

ottaa huomioon nopeutetusta menetelmästä säädöstekstien viralliseksi kodifioimiseksi 20. joulukuuta 1994 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 ja 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0021/2008);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/120

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Yhteisön Media 2007 -ohjelmaa koskeva EY:n ja Sveitsin välinen sopimus *

P6_TA(2008)0046

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen, audiovisuaalialaa koskevan ja ehdot Sveitsin valaliiton osallistumiselle yhteisön Media 2007 -ohjelmaan vahvistavan sopimuksen sekä päätösasiakirjan tekemisestä (KOM(2007)0477 — C6-0328/2007 — 2007/0171(CNS))

2009/C 184 E/31

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (KOM(2007)0477),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 150 artiklan 4 kohdan, 157 artiklan 3 kohdan sekä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen,

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0328/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 83 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A6-0512/2007);

| 1. | hyväksyy sopimuksen tekemisen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy sopimuksen tekemisen;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton hallituksille ja parlamenteille.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/120

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Yhteisön tullikoodeksi *** II

P6_TA(2008)0049

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi) (11272/6/2007 — C6-0354/2007 — 2005/0246(COD))

2009/C 184 E/32

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (11272/6/2007 — C6-0354/2007) (1),

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2005)0608),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0011/2008);

| 1. | hyväksyy yhteisen kannan; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen kannan;

| 2. | toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että säädös annetaan yhteisen kannan mukaisesti;

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa EY:n perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 298 E, 11.12.2007, s. 1.

(2)  EUVL C 317 E, 23.12.2006, s. 82.

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/121 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/121

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008Jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäinen avunanto sekä näiden ja komission yhteistyö tulli- ja maatalouslainsäädännön soveltamisessa *** I

P6_TA(2008)0050

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 19. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta (KOM(2006)0866 — C6-0033/2007 — 2006/0290(COD))

2009/C 184 E/33

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2006)0866),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 135 artiklan ja 280 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0033/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon (A6-0488/2007);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Tiistai 19. helmikuuta 2008P6_TC1-COD(2006)0290

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 19. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 515/97 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o .../2008.)

---

Keskiviikko 20 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/122

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008Väestölaskennat ja asumiskyselyt *** I

P6_TA(2008)0056

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 20. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi väestölaskennoista ja asumiskyselyistä (KOM(2007)0069 — C6-0078/2007 — 2007/0032(COD))

2009/C 184 E/34

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti,

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0069),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0078/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja aluekehitysvaliokunnan lausunnon (A6-0471/2007);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Keskiviikko 20. helmikuuta 2008P6_TC1-COD(2007)0032

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 20. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi väestö- ja asuntolaskennoista

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o .../2008.)

---

Torstai 21 päivänä helmikuuta 2008

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/123

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvä akkreditointi ja markkinavalvonta ***I

P6_TA(2008)0061

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista (KOM(2007)0037 — C6-0068/2007 — 2007/0029(COD))

2009/C 184 E/35

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0037),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 95 artiklan ja 133 artiklan joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0068/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A6-0491/2007);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 21. helmikuuta 2008P6_TC1-COD(2007)0029

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o .../2008.)

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/123 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/123

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Tuotteiden kaupan pitämistä koskevat yhteiset puitteet *** I

P6_TA(2008)0062

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista (KOM(2007)0053 — C6-0067/2007 — 2007/0030(COD))

2009/C 184 E/36

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0053),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0067/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A6-0490/2007);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

2.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 21. helmikuuta 2008P6_TC1-COD(2007)0030

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2008/EY tekemiseksi tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o .../2008/EY.)

---

| 6.8.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 184/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 184/124

---

Torstai 21. helmikuuta 2008Kansallisten teknisten määräysten soveltaminen toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin *** I

P6_TA(2008)0063

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 21. helmikuuta 2008 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen 3052/95/EY kumoamisesta (KOM(2007)0036 — C6-0065/2007 — 2007/0028(COD))

2009/C 184 E/37

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0036),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan sekä 37 ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0065/2007),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A6-0489/2007);

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 21. helmikuuta 2008P6_TC1-COD(2007)0028

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 21. helmikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2008 antamiseksi tiettyjen kansallisten teknisten määräysten soveltamista toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyihin tuotteisiin koskevista menettelyistä sekä päätöksen N:o 3052/95/EY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o .../2008.)

---