# Az Európai Unió C 283/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 283 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. augusztus 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 283

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. augusztus 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232023. február 13–16-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232023. február 13–16-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2023. február 15., szerda |
| 2023/C 283/01 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása Miheil Szaakasvili volt grúz elnök helyzetéről (2023/2543(RSP)) | 2 |
| 2023/C 283/02 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan (2022/2839(RSP)) | 5 |
| | 2023. február 16., csütörtök |
| 2023/C 283/03 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az emberijog-védők szváziföldi helyzetéről, nevezetesen Thulani Maseko meggyilkolásáról (2023/2551(RSP)) | 12 |
| 2023/C 283/04 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Egyenlítői-Guineában az ellenzéki aktivisták ellen elkövetett erőszakról, különösen Julio Obama Mefuman ügyéről (2023/2552(RSP)) | 14 |
| 2023/C 283/05 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása Alekszej Navalnij embertelen fogva tartási körülményeiről (2023/2553(RSP)) | 16 |
| 2023/C 283/06 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az ipari versenyképesség, a kereskedelem és a minőségi munkahelyek fellendítését célzó uniós stratégiáról (2023/2513(RSP)) | 18 |
| 2023/C 283/07 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az európai intézmények integritásának megerősítése érdekében a Parlament által kért intézkedések nyomon követéséről (2023/2571(RSP)) | 27 |
| 2023/C 283/08 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása egy független uniós etikai testület létrehozásáról (2023/2555(RSP)) | 31 |
| 2023/C 283/09 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Oroszország által Ukrajna ellen egy éve indított invázióról és agresszív háborúról (2023/2558(RSP)) | 34 |
| 2023/C 283/10 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2022. évi éves jelentéséről (2022/2037(INI)) | 40 |
| 2023/C 283/11 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a kerékpározásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozásáról (2022/2909(RSP)) | 48 |
| 2023/C 283/12 | Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló bizottsági közleményről (2022/2982(RSP)) | 51 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2023. február 15., szerda

2023/C 283/01

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása Miheil Szaakasvili volt grúz elnök helyzetéről (2023/2543(RSP))

2

2023/C 283/02

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan (2022/2839(RSP))

5

2023. február 16., csütörtök

2023/C 283/03

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az emberijog-védők szváziföldi helyzetéről, nevezetesen Thulani Maseko meggyilkolásáról (2023/2551(RSP))

12

2023/C 283/04

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Egyenlítői-Guineában az ellenzéki aktivisták ellen elkövetett erőszakról, különösen Julio Obama Mefuman ügyéről (2023/2552(RSP))

14

2023/C 283/05

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása Alekszej Navalnij embertelen fogva tartási körülményeiről (2023/2553(RSP))

16

2023/C 283/06

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az ipari versenyképesség, a kereskedelem és a minőségi munkahelyek fellendítését célzó uniós stratégiáról (2023/2513(RSP))

18

2023/C 283/07

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az európai intézmények integritásának megerősítése érdekében a Parlament által kért intézkedések nyomon követéséről (2023/2571(RSP))

27

2023/C 283/08

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása egy független uniós etikai testület létrehozásáról (2023/2555(RSP))

31

2023/C 283/09

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Oroszország által Ukrajna ellen egy éve indított invázióról és agresszív háborúról (2023/2558(RSP))

34

2023/C 283/10

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2022. évi éves jelentéséről (2022/2037(INI))

40

2023/C 283/11

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a kerékpározásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozásáról (2022/2909(RSP))

48

2023/C 283/12

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló bizottsági közleményről (2022/2982(RSP))

51

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2023. február 14., kedd |
| 2023/C 283/13 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval foglalkozó különbizottság (INGE 2) létrehozásáról szóló, 2022. március 10-i határozat módosításáról, valamint a különbizottság elnevezésének és feladatainak kiigazításáról (2022/2585(RSO)) (2023/2566(RSO)) | 60 |
| 2023/C 283/14 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata egy közegészségügyi albizottság létrehozásáról (2023/2565(RSO)) | 64 |
| 2023/C 283/15 | P9_TA(2023)0032Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogokAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 65 |
| 2023/C 283/16 | P9_TA(2023)0033A 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási programAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 66 |
| 2023/C 283/17 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE)) | 68 |
| 2023/C 283/18 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE)) | 69 |
| 2023/C 283/19 | P9_TA(2023)0036A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezetAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/1060 rendelet, az (EU) 2021/2115 rendelet, a 2003/87/EK irányelv és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az 1303/2013/EU rendelet, az (EU) 2021/1060 rendelet és az (EU) 2021/1755 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 74 |
| 2023/C 283/20 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS)) | 76 |
| 2023/C 283/21 | Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS)) | 100 |
| 2023/C 283/22 | P9_TA(2023)0039A személygépkocsikra és a kisteherautókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban zajló megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban való megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 127 |
| | 2023. február 15., szerda |
| 2023/C 283/23 | P9_TA(2023)0040Az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA-k) szóló rendelet módosításaAz Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/760 rendeletnek az elfogadott eszközök és befektetések köre, a portfólió-összetételre és diverzifikációra vonatkozó követelmények, a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályzatai tekintetében, valamint az európai hosszú távú befektetési alapok engedélyezésére, befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 15-én került elfogadásra az (EU) 2015/760 rendeletnek az európai hosszú távú befektetési alapok befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények, valamint az elfogadott befektetési eszközök köre, a portfólió-összetételi és -diverzifikációs követelmények, továbbá a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 128 |
| 2023/C 283/24 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Észak-macedón Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaság területén végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE)) | 129 |
| 2023/C 283/25 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Lengyelországnak a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény módosításának az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE)) | 130 |
| 2023/C 283/26 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE)) | 131 |
| 2023/C 283/27 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 rendeletnek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE)) | 132 |
| 2023/C 283/28 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az európai ombudsman alapokmánya végrehajtási rendelkezéseinek tervezetéről (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE)) | 142 |
| 2023/C 283/29 | Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE)) | 149 |
| | 2023. február 16., csütörtök |
| 2023/C 283/30 | P9_TA(2023)0052Az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezésekAz Európai Parlament 2023. február 16-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 16-án került elfogadásra az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2023. február 14., kedd

2023/C 283/13

Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval foglalkozó különbizottság (INGE 2) létrehozásáról szóló, 2022. március 10-i határozat módosításáról, valamint a különbizottság elnevezésének és feladatainak kiigazításáról (2022/2585(RSO)) (2023/2566(RSO))

60

2023/C 283/14

Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata egy közegészségügyi albizottság létrehozásáról (2023/2565(RSO))

64

2023/C 283/15

P9_TA(2023)0032Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogokAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

65

2023/C 283/16

P9_TA(2023)0033A 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási programAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

66

2023/C 283/17

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

68

2023/C 283/18

Az Európai Parlament 2023. február 14-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

69

2023/C 283/19

P9_TA(2023)0036A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezetAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/1060 rendelet, az (EU) 2021/2115 rendelet, a 2003/87/EK irányelv és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az 1303/2013/EU rendelet, az (EU) 2021/1060 rendelet és az (EU) 2021/1755 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

74

2023/C 283/20

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

76

2023/C 283/21

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

100

2023/C 283/22

P9_TA(2023)0039A személygépkocsikra és a kisteherautókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásokAz Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban zajló megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban való megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

127

2023. február 15., szerda

2023/C 283/23

P9_TA(2023)0040Az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA-k) szóló rendelet módosításaAz Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/760 rendeletnek az elfogadott eszközök és befektetések köre, a portfólió-összetételre és diverzifikációra vonatkozó követelmények, a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályzatai tekintetében, valamint az európai hosszú távú befektetési alapok engedélyezésére, befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 15-én került elfogadásra az (EU) 2015/760 rendeletnek az európai hosszú távú befektetési alapok befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények, valamint az elfogadott befektetési eszközök köre, a portfólió-összetételi és -diverzifikációs követelmények, továbbá a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

128

2023/C 283/24

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Észak-macedón Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaság területén végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

129

2023/C 283/25

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Lengyelországnak a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény módosításának az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

130

2023/C 283/26

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

131

2023/C 283/27

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 rendeletnek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

132

2023/C 283/28

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az európai ombudsman alapokmánya végrehajtási rendelkezéseinek tervezetéről (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

142

2023/C 283/29

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

149

2023. február 16., csütörtök

2023/C 283/30

P9_TA(2023)0052Az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezésekAz Európai Parlament 2023. február 16-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 16-án került elfogadásra az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2023.8.11.

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2022–2023

2023. február 13–16-i ülések

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2023. február 15., szerda

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/2

---

P9_TA(2023)0046

Miheil Szaakasvili, Grúzia volt elnöke helyzete

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása Miheil Szaakasvili volt grúz elnök helyzetéről (2023/2543(RSP))

(2023/C 283/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Grúziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a média szabadságának megsértéséről és az újságírók Grúziában tapasztalt biztonságáról szóló, 2022. június 9-i (1), valamint az EU és Grúzia közötti társulási megállapodás végrehajtásáról szóló, 2022. december 14-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Grúziáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a média szabadságának megsértéséről és az újságírók Grúziában tapasztalt biztonságáról szóló, 2022. június 9-i (1), valamint az EU és Grúzia közötti társulási megállapodás végrehajtásáról szóló, 2022. december 14-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra (3), valamint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó EU-Grúzia társulási menetrendről szóló, 2022. augusztus 16-i 1/2022. sz. EU-Grúzia társulási tanácsi ajánlásban (4) meghatározott rövid és középtávú prioritások 1.4. szakaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra (3), valamint a 2021–2027-es időszakra vonatkozó EU-Grúzia társulási menetrendről szóló, 2022. augusztus 16-i 1/2022. sz. EU-Grúzia társulási tanácsi ajánlásban (4) meghatározott rövid és középtávú prioritások 1.4. szakaszára,

| — | tekintettel „A Bizottság véleménye Grúzia európai uniós tagság iránti kérelméről” című, 2022. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2022)0405), valamint az Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia csatlakozási kérelméről szóló, 2022. június 23–24-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság véleménye Grúzia európai uniós tagság iránti kérelméről” című, 2022. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2022)0405), valamint az Ukrajna, a Moldovai Köztársaság és Grúzia csatlakozási kérelméről szóló, 2022. június 23–24-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a fogvatartottakkal való bánásmód alapelveiről szóló 45/111. számú határozatára és az ENSZ-közgyűlésnek a fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályokról szóló 70/175. számú határozatára (Nelson Mandela-szabályok), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a fogvatartottakkal való bánásmód alapelveiről szóló 45/111. számú határozatára és az ENSZ-közgyűlésnek a fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályokról szóló 70/175. számú határozatára (Nelson Mandela-szabályok),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „További eszkaláció az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziójában” című, 2022. október 13-i 2463 (2022) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „További eszkaláció az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziójában” című, 2022. október 13-i 2463 (2022) számú határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Miheil Szaakasvili korábbi grúz elnököt 2021 októberében őrizetbe vették, miután nyolcéves száműzetést követően visszatért Grúziába; |
| --- | --- |

A.

mivel Miheil Szaakasvili korábbi grúz elnököt 2021 októberében őrizetbe vették, miután nyolcéves száműzetést követően visszatért Grúziába;

| B. | mivel 2018-ban egy grúz bíróság hatéves börtönbüntetésre ítélte távollétében hivatali ideje alatti hatalommal való visszaélés miatt, mely vádakat Miheil Szaakasvili tagadott és politikai indíttatásúnak minősített; mivel jelenleg további vádak miatt bírósági eljárás alatt áll; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018-ban egy grúz bíróság hatéves börtönbüntetésre ítélte távollétében hivatali ideje alatti hatalommal való visszaélés miatt, mely vádakat Miheil Szaakasvili tagadott és politikai indíttatásúnak minősített; mivel jelenleg további vádak miatt bírósági eljárás alatt áll;

| C. | mivel 2021 novemberében éhségsztrájkot és romló egészségi állapotáról szóló jelentéseket követően börtönkórházba szállították; mivel 2022 májusában egy büntetés-végrehajtási hatósággal szerződésben álló polgári klinikára helyezték át, miután független orvosok úgy értékelték, hogy állapota egyébként nem javulna; mivel egészsége azóta is romlik, jelentős súlyt veszített, és a közelmúltbeli orvosi jelentések szerint továbbra sem kap megfelelő ellátást, ami túlélésével kapcsolatban aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

C.

mivel 2021 novemberében éhségsztrájkot és romló egészségi állapotáról szóló jelentéseket követően börtönkórházba szállították; mivel 2022 májusában egy büntetés-végrehajtási hatósággal szerződésben álló polgári klinikára helyezték át, miután független orvosok úgy értékelték, hogy állapota egyébként nem javulna; mivel egészsége azóta is romlik, jelentős súlyt veszített, és a közelmúltbeli orvosi jelentések szerint továbbra sem kap megfelelő ellátást, ami túlélésével kapcsolatban aggodalomra ad okot;

| D. | mivel a Dr. David E. Smith orvos és társai által kiadott toxikológiai jelentés 2022. november 28-án arra a következtetésre jutott, hogy a Miheil Szaakashvili haj- és körömmintáin végzett vizsgálatok nehézfémek és egyéb anyagok jelenlétét tárták fel, és hogy a Miheil Szaakashvili által mutatott számos patológiás tünet a fogva tartása alatti nehézfémmérgezésre utal, és ez hozzájárul egészségének gyors romlásához; mivel 2022. decemberében az Empathy Centre, egy grúz kínzásellenes nem kormányzati szervezet egy 10 grúz és hat nemzetközi szakértőből álló bizottság által végzett orvosi vizsgálat alapján orvosi jelentést tett közzé Miheil Szaakasvili egészségi állapotáról; mivel a jelentés több mint 20 betegséget és rendellenességet állapított meg Miheil Szaakasvili esetében, amelyek közül 10 súlyos, és leszögezte, hogy állapota nem teszi lehetővé fogva tartását; mivel a jelentés szerint megfelelő kezelés nélkül e betegségek némelyike visszafordíthatatlanul károsítaná Szaakasvili egészségét, megrövidítené várható élettartamát, és akár a halálához is vezethetne; |
| --- | --- |

D.

mivel a Dr. David E. Smith orvos és társai által kiadott toxikológiai jelentés 2022. november 28-án arra a következtetésre jutott, hogy a Miheil Szaakashvili haj- és körömmintáin végzett vizsgálatok nehézfémek és egyéb anyagok jelenlétét tárták fel, és hogy a Miheil Szaakashvili által mutatott számos patológiás tünet a fogva tartása alatti nehézfémmérgezésre utal, és ez hozzájárul egészségének gyors romlásához; mivel 2022. decemberében az Empathy Centre, egy grúz kínzásellenes nem kormányzati szervezet egy 10 grúz és hat nemzetközi szakértőből álló bizottság által végzett orvosi vizsgálat alapján orvosi jelentést tett közzé Miheil Szaakasvili egészségi állapotáról; mivel a jelentés több mint 20 betegséget és rendellenességet állapított meg Miheil Szaakasvili esetében, amelyek közül 10 súlyos, és leszögezte, hogy állapota nem teszi lehetővé fogva tartását; mivel a jelentés szerint megfelelő kezelés nélkül e betegségek némelyike visszafordíthatatlanul károsítaná Szaakasvili egészségét, megrövidítené várható élettartamát, és akár a halálához is vezethetne;

| E. | mivel a grúz ombudsman által a tbiliszi városi bírósághoz benyújtott vélemény szerint Miheil Szaakasvili egészsége drámaian romlott az elmúlt hónapokban, állapota súlyosnak minősül, és ennek következtében a grúz büntető törvénykönyv 283. cikkével összhangban orvosi kezelés céljából szabadon kell bocsátani; mivel 2023. február 6-án a tbiliszi bíróság bírája elutasította Mihail Szaakasvili szabadon bocsátását és büntetése végrehajtásának egészségügyi okokból történő elhalasztását; |
| --- | --- |

E.

mivel a grúz ombudsman által a tbiliszi városi bírósághoz benyújtott vélemény szerint Miheil Szaakasvili egészsége drámaian romlott az elmúlt hónapokban, állapota súlyosnak minősül, és ennek következtében a grúz büntető törvénykönyv 283. cikkével összhangban orvosi kezelés céljából szabadon kell bocsátani; mivel 2023. február 6-án a tbiliszi bíróság bírája elutasította Mihail Szaakasvili szabadon bocsátását és büntetése végrehajtásának egészségügyi okokból történő elhalasztását;

| F. | mivel Miheil Szaakasvili számos alkalommal kérte, hogy megfelelő orvosi kezelés céljából szállítsák külföldre; |
| --- | --- |

F.

mivel Miheil Szaakasvili számos alkalommal kérte, hogy megfelelő orvosi kezelés céljából szállítsák külföldre;

| G. | mivel az EU küldöttségének vezetője, valamint az uniós tagállamok Grúzia melletti misszóinak vezetői a grúz kormány képviselőivel tartott számos találkozón aggodalmukat fejezték ki Miheil Szaakasvili romló egészségi állapotával kapcsolatban, és hangsúlyozták, hogy a grúz hatóságok felelősséggel tartoznak jogainak védelméért; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU küldöttségének vezetője, valamint az uniós tagállamok Grúzia melletti misszóinak vezetői a grúz kormány képviselőivel tartott számos találkozón aggodalmukat fejezték ki Miheil Szaakasvili romló egészségi állapotával kapcsolatban, és hangsúlyozták, hogy a grúz hatóságok felelősséggel tartoznak jogainak védelméért;

| H. | mivel számos kulcsfontosságú grúz civil társadalmi szervezet nyilatkozatot írt alá, amelyben felszólította a kormányt, hogy vállaljon felelősséget Miheil Szaakasvili életének és egészségének megmentéséért, melyek között szerepel „A kormánynak felelősséget kell vállalnia Miheil Szaakasvili egészségi állapotáért” című, 2022. december 14-i és a „Miheil Szaakasvili peréről szóló nyilatkozat” című, 2023. február 2-i nyilatkozat; |
| --- | --- |

H.

mivel számos kulcsfontosságú grúz civil társadalmi szervezet nyilatkozatot írt alá, amelyben felszólította a kormányt, hogy vállaljon felelősséget Miheil Szaakasvili életének és egészségének megmentéséért, melyek között szerepel „A kormánynak felelősséget kell vállalnia Miheil Szaakasvili egészségi állapotáért” című, 2022. december 14-i és a „Miheil Szaakasvili peréről szóló nyilatkozat” című, 2023. február 2-i nyilatkozat;

| I. | mivel a nemzetközi közösség számos képviselője – többek között az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2463 (2022) sz. határozatában – kérte Miheil Szaakasvili azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi közösség számos képviselője – többek között az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2463 (2022) sz. határozatában – kérte Miheil Szaakasvili azonnali szabadon bocsátását;

| J. | mivel a grúz hatóságok eddig elutasították a Miheil Szaakasvili szabadon bocsátására és a külföldi orvosi kezelés lehetővé tételére irányuló számos nyilvános felhívást; mivel a grúz hatóságok elutasították az Európai Parlament képviselőinek, nemzetközi szakértőknek, de még a grúz ombudsmannak is, a börtönben lévő Miheil Szaakasvili meglátogatására irányuló kérését; mivel a grúz kormánypárt magas rangú tisztviselői számos alkalommal elfogadhatatlan nyilatkozatokat tettek Szaakasvili korábbi elnök egészségi állapotáról és helyzetéről; |
| --- | --- |

J.

mivel a grúz hatóságok eddig elutasították a Miheil Szaakasvili szabadon bocsátására és a külföldi orvosi kezelés lehetővé tételére irányuló számos nyilvános felhívást; mivel a grúz hatóságok elutasították az Európai Parlament képviselőinek, nemzetközi szakértőknek, de még a grúz ombudsmannak is, a börtönben lévő Miheil Szaakasvili meglátogatására irányuló kérését; mivel a grúz kormánypárt magas rangú tisztviselői számos alkalommal elfogadhatatlan nyilatkozatokat tettek Szaakasvili korábbi elnök egészségi állapotáról és helyzetéről;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot Miheil Szaakasvili volt elnök romló egészségi állapota és a grúz hatóságok eddigi nem megfelelő válasza miatt; úgy véli, hogy a fogvatartottakkal, például Szaakasvili korábbi elnökkel való bánásmód a grúz kormány európai értékek és kinyilvánított európai törekvései – többek között az uniós tagjelölti státusz – iránti elkötelezettségének próbája; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismét felszólítja a grúz hatóságokat, hogy engedjék szabadon Miheil Szaakasvili volt elnököt, és tegyék lehetővé számára, hogy humanitárius okokból és a politikai polarizáció csökkentésének módjaként megfelelő orvosi ellátást kapjon külföldön; tudomásul veszi Grúzia elnökének közelmúltbeli nyilatkozatát, amelyben minden felet arra szólított fel, hogy oldják meg Miheil Szaakasvili helyzetét annak érdekében, hogy az ország európai reformok terén elért előrehaladása ismét a politika középpontjába kerüljön, és felkéri, hogy éljen alkotmányos jogával, hogy kegyelemben részesítse Miheil Szaakasvilit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékezteti a grúz hatóságokat, hogy felelősséggel tartoznak a volt elnök egészségének és jólétének szavatolásáért, megfelelő orvosi ellátás biztosításáért és alapvető jogainak és személyes méltóságának tiszteletben tartásáért Grúzia alkotmányával és nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja az Európai Tanácsot és a Bizottságot, hogy aktívabban vegyenek részt Miheil Szaakasvili volt elnök szabadon bocsátásának biztosításában és annak lehetővé tételében, hogy megfelelő orvosi kezelésben részesüljön külföldön; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a volt elnök, Miheil Szaakasvili helyzetének javítása terén tapasztalható folyamatos elmaradás továbbra is árt Grúzia hírnevének, és rontja európai uniós tagjelölti kilátásait; úgy véli, hogy Miheil Szaakasvili őrizetben bekövetkező halála súlyosan károsítaná Grúzia demokráciáját és nemzetközi hírnevét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Grúzia már amúgy is polarizált politikai légkörében Mihail Szaakasvili folyamatos fogva tartása csak elmélyíti a kormány és az ellenzék közötti szakadékot, és aláássa a demokratikus intézményekbe vetett közbizalmat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy Miheil Szaakasvili ügye még inkább rávilágít az igazságszolgáltatási rendszer valódi reformjának fontosságára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy továbbra is szisztematikusan kövesse nyomon a Miheil Szaakasvili elleni vádakkal és a külföldre való átszállítása iránti kérelmével kapcsolatos bírósági tárgyalásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint Grúzia elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  HL C 493., 2022.12.27., 104. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0442.

(3)  HL L 261., 2014.8.30., 4. o.

(4)  HL L 218., 2022.8.23., 40. o.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/5

---

P9_TA(2023)0048

Az EU prioritásai az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakán

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan (2022/2839(RSP))

(2023/C 283/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 67. ülésszakára, valamint „Innováció és technológiai változás, valamint oktatás a digitális korban a nemek közötti egyenlőség megvalósítása és a nők és lányok helyzetének javítása érdekében” megnevezésű kiemelt témájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 67. ülésszakára, valamint „Innováció és technológiai változás, valamint oktatás a digitális korban a nemek közötti egyenlőség megvalósítása és a nők és lányok helyzetének javítása érdekében” megnevezésű kiemelt témájára,

| — | tekintettel az 1995. szeptember 15-i Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint felülvizsgálati konferenciáinak eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. szeptember 15-i Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint felülvizsgálati konferenciáinak eredményeire,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére, a „senkit nem hagyunk hátra” elvre, és különösen a 4. fenntartható fejlődési célra, amely az inkluzív és jó minőségű oktatás megvalósítására irányul, az 5. fenntartható fejlődési célra, amely a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a nők és lányok helyzetének javítására irányul, a 8. fenntartható fejlődési célra, amely a fenntartható gazdasági növekedés megvalósítására irányul, a 10. fenntartható fejlődési célra, amely az esélyegyenlőség biztosítására és az egyenlőtlenségek csökkentésére irányul, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó 13. fenntartható fejlődési célra, amely lehetőséget biztosít a nemek közötti egyenlőtlenségek alapvető okainak kezelésére és ezáltal a nők éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának erősítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére, a „senkit nem hagyunk hátra” elvre, és különösen a 4. fenntartható fejlődési célra, amely az inkluzív és jó minőségű oktatás megvalósítására irányul, az 5. fenntartható fejlődési célra, amely a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a nők és lányok helyzetének javítására irányul, a 8. fenntartható fejlődési célra, amely a fenntartható gazdasági növekedés megvalósítására irányul, a 10. fenntartható fejlődési célra, amely az esélyegyenlőség biztosítására és az egyenlőtlenségek csökkentésére irányul, valamint az éghajlatváltozással foglalkozó 13. fenntartható fejlődési célra, amely lehetőséget biztosít a nemek közötti egyenlőtlenségek alapvető okainak kezelésére és ezáltal a nők éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának erősítésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls” [A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása] (A/RES/75/161) és a „The right to privacy in the digital age” [A magánélethez való jog a digitális korban] című, 2020. december 16-i határozataira (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls” [A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása] (A/RES/75/161) és a „The right to privacy in the digital age” [A magánélethez való jog a digitális korban] című, 2020. december 16-i határozataira (A/RES/75/176),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts” [A nők és lányok elleni erőszak felszámolására irányuló erőfeszítések felgyorsítása: a nők és lányok elleni, a digitális környezetben zajló erőszak megelőzése és az arra való reagálás] című, 2018. július 5-i határozatára (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts” [A nők és lányok elleni erőszak felszámolására irányuló erőfeszítések felgyorsítása: a nők és lányok elleni, a digitális környezetben zajló erőszak megelőzése és az arra való reagálás] című, 2018. július 5-i határozatára (A/HRC/RES/38/5),

| — | tekintettel az Európa Tanács Számítástechnikai Bűnözésről szóló, 2001. november 23-i Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Számítástechnikai Bűnözésről szóló, 2001. november 23-i Egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (isztambuli egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló, 2011. május 11-i egyezményére (isztambuli egyezmény),

| — | tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2018. december 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2018. december 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU és az ENSZ Reflektorfény kezdeményezésére, amelynek célja a nők és a lányok elleni erőszak valamennyi formájának felszámolása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az ENSZ Reflektorfény kezdeményezésére, amelynek célja a nők és a lányok elleni erőszak valamennyi formájának felszámolása,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó uniós digitális oktatási cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó uniós digitális oktatási cselekvési tervre,

| — | tekintettel az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó, 2021–2025-ös időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP III), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU külső tevékenységeiben a nemek közötti egyenlőség biztosítását és a nők szerepének megerősítését célzó, 2021–2025-ös időszakra szóló uniós cselekvési tervre (GAP III),

| — | tekintettel a 2020. március 5-i uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiára (2020–2025), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2020. március 5-i uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiára (2020–2025),

| — | tekintettel a nők és lányok szerepvállalásának a digitális ágazaton keresztül történő növeléséről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok szerepvállalásának a digitális ágazaton keresztül történő növeléséről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A nemek közötti digitális szakadék megszüntetése: a nők részvétele a digitális gazdaságban” című, 2021. január 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti digitális szakadék megszüntetése: a nők részvétele a digitális gazdaságban” című, 2021. január 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) oktatása és a kapcsolódó szakmák terén való előmozdításáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) oktatása és a kapcsolódó szakmák terén való előmozdításáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról szóló, 2021. december 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról szóló, 2021. december 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nők gazdasági függetlenségének vállalkozás és önfoglalkoztatás révén történő megvalósításáról szóló, 2022. május 3-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők gazdasági függetlenségének vállalkozás és önfoglalkoztatás révén történő megvalósításáról szóló, 2022. május 3-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan a Tanácshoz intézett kérdésre (O-000004/2023 – B9-0011/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan a Tanácshoz intézett kérdésre (O-000004/2023 – B9-0011/2023),

| — | tekintettel az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000005/2023 – B9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió prioritásairól az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakára vonatkozóan a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000005/2023 – B9-0012/2023),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapvető elve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke és a Charta 23. cikke rögzít; mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése ezért fontos eszköz, amely segíti ezen elvnek az összes uniós politikába, intézkedésbe és fellépésbe, többek között a külső tevékenységbe történő integrálását; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapvető elve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke és a Charta 23. cikke rögzít; mivel a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése ezért fontos eszköz, amely segíti ezen elvnek az összes uniós politikába, intézkedésbe és fellépésbe, többek között a külső tevékenységbe történő integrálását;

| B. | mivel az 1995. évi pekingi Nők Negyedik Világkonferenciáján világszerte 189 kormány, köztük az Európai Unió és tagállamai elkötelezték magukat amellett, hogy a nemek közötti egyenlőség és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése érdekében munkálkodnak; mivel az ENSZ tagállamai által 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési menetrend 5. fenntartható fejlődési célja 2030-at jelölte meg határidőként, hogy megvalósítsák a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és lányok helyzetének javítását; mivel az 5b. fenntartható fejlődési cél kifejezetten az alaptechnológiák, különösen az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) fokozott használatát azonosítja olyan eszközként, amellyel előmozdítható a nők és lányok helyzetének javítása; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1995. évi pekingi Nők Negyedik Világkonferenciáján világszerte 189 kormány, köztük az Európai Unió és tagállamai elkötelezték magukat amellett, hogy a nemek közötti egyenlőség és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelése érdekében munkálkodnak; mivel az ENSZ tagállamai által 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési menetrend 5. fenntartható fejlődési célja 2030-at jelölte meg határidőként, hogy megvalósítsák a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nők és lányok helyzetének javítását; mivel az 5b. fenntartható fejlődési cél kifejezetten az alaptechnológiák, különösen az információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) fokozott használatát azonosítja olyan eszközként, amellyel előmozdítható a nők és lányok helyzetének javítása;

| C. | mivel az 1995-ös Pekingi Cselekvési Platform hangsúlyozta, hogy alapvető fontosságú, hogy a nők ne csak használják a technológia nyújtotta előnyöket, hanem részt is vegyenek a folyamatban a tervezéstől az alkalmazás, a nyomon követés és az értékelés szakaszáig, és hangsúlyozta az összefüggést az elfogult oktatás, illetve a között, hogy a lányokat gyakran elriasztják, és megfosztják az alapvető oktatástól a matematika és a természettudományok, valamint a műszaki képzés területén; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő oktatás a társadalmak egésze számára előnyös, mivel hozzájárul az általános társadalmi jóléthez, a gazdasági növekedéshez és az innovációhoz; mivel a nemi sztereotípiák negatívan hatnak a lányok önbizalmára a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területére tartozó és az információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó tanulmányok folytatását illetően, ami akadályozza őket abban, hogy a jobban fizetett, gyorsan növekvő ágazatokban tudjanak dolgozni; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő oktatás és képzés a káros nemi sztereotípiák elleni küzdelem kulcsfontosságú eszközeinek egyike; mivel 2023 a készségek európai éve, és fel kell hívnia a figyelmet arra, hogy kevés a nő a TTMM-pályákon és a TTMM-oktatásban; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1995-ös Pekingi Cselekvési Platform hangsúlyozta, hogy alapvető fontosságú, hogy a nők ne csak használják a technológia nyújtotta előnyöket, hanem részt is vegyenek a folyamatban a tervezéstől az alkalmazás, a nyomon követés és az értékelés szakaszáig, és hangsúlyozta az összefüggést az elfogult oktatás, illetve a között, hogy a lányokat gyakran elriasztják, és megfosztják az alapvető oktatástól a matematika és a természettudományok, valamint a műszaki képzés területén; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő oktatás a társadalmak egésze számára előnyös, mivel hozzájárul az általános társadalmi jóléthez, a gazdasági növekedéshez és az innovációhoz; mivel a nemi sztereotípiák negatívan hatnak a lányok önbizalmára a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területére tartozó és az információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó tanulmányok folytatását illetően, ami akadályozza őket abban, hogy a jobban fizetett, gyorsan növekvő ágazatokban tudjanak dolgozni; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő oktatás és képzés a káros nemi sztereotípiák elleni küzdelem kulcsfontosságú eszközeinek egyike; mivel 2023 a készségek európai éve, és fel kell hívnia a figyelmet arra, hogy kevés a nő a TTMM-pályákon és a TTMM-oktatásban;

| D. | mivel António Guterres ENSZ-főtitkár a digitalizációt a 21. századot meghatározó két földrengésszerű változás egyikének nevezte, az éghajlatváltozás mellett; mivel a digitális szolgáltatásokhoz való érdemi hozzáférés kritikus jelentőségűvé vált az inkluzív társadalmi és gazdasági szerepvállalás szempontjából; |
| --- | --- |

D.

mivel António Guterres ENSZ-főtitkár a digitalizációt a 21. századot meghatározó két földrengésszerű változás egyikének nevezte, az éghajlatváltozás mellett; mivel a digitális szolgáltatásokhoz való érdemi hozzáférés kritikus jelentőségűvé vált az inkluzív társadalmi és gazdasági szerepvállalás szempontjából;

| E. | mivel a férfiak 62 %-a használja az internetet, szemben a nők 57 %-os arányával; mivel jóllehet a nemek közötti digitális szakadék minden régióban csökkent, a világ legszegényebb országai közül számos országban, különösen a távoli és vidéki területeken a nők digitális szempontból még mindig a perifériára szorulnak, és a globális dél országaiban legalább 1,7 milliárd nő még mindig nem rendelkezik internetkapcsolattal (6); mivel ez a szakadék az országok általános IKT-hozzáférési szintjétől, gazdasági teljesítményétől, jövedelmi szintjétől vagy földrajzi elhelyezkedésétől függetlenül fennáll, és a technológiák kifinomultabbá válásával és drágulásával egyre szélesedik (7); mivel további 600 millió nő és lány internetes kapcsolathoz juttatása akár 18 milliárd USD-ral is növelhetné a világ bruttó hazai termékét (GDP) (8); |
| --- | --- |

E.

mivel a férfiak 62 %-a használja az internetet, szemben a nők 57 %-os arányával; mivel jóllehet a nemek közötti digitális szakadék minden régióban csökkent, a világ legszegényebb országai közül számos országban, különösen a távoli és vidéki területeken a nők digitális szempontból még mindig a perifériára szorulnak, és a globális dél országaiban legalább 1,7 milliárd nő még mindig nem rendelkezik internetkapcsolattal (6); mivel ez a szakadék az országok általános IKT-hozzáférési szintjétől, gazdasági teljesítményétől, jövedelmi szintjétől vagy földrajzi elhelyezkedésétől függetlenül fennáll, és a technológiák kifinomultabbá válásával és drágulásával egyre szélesedik (7); mivel további 600 millió nő és lány internetes kapcsolathoz juttatása akár 18 milliárd USD-ral is növelhetné a világ bruttó hazai termékét (GDP) (8);

| F. | mivel csak a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő digitális átalakulás biztosíthatja a szükséges lehetőségeket a kedvezőtlen nemek szerinti foglalkoztatási szerkezet megváltoztatásához; mivel a nők még mindig strukturális és kulturális akadályokkal szembesülnek a digitális átállás valamennyi vonatkozásában való részvétel során, ami hátrányosan befolyásolhatja a munkaerőpiachoz való hozzáférésüket és a munkaerőpiacon elfoglalt helyzetüket; mivel a nők jelenleg alulreprezentáltak a jobban fizetett, gyorsan növekvő ágazatokban, így például az információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területére tartozó foglalkozásokban, miközben felülreprezentáltak a nem fizetett és bizonytalan munka területén (9); mivel az innovatív és forradalmi technológiákban dolgozó nők alacsony száma káros hatással lehet e technológiák tervezésére, fejlesztésére és alkalmazására, és a meglévő megkülönböztető gyakorlatok és sztereotípiák állandósulásához, ennek részeként pedig nemi szempontból elfogultságot tartalmazó algoritmusok kidolgozásához vezethet; mivel fontos, hogy a nők és a lányok szerves részét képezzék a digitális átalakulási folyamatnak, hogy az innováció és a technológiai változás kulcsszereplőivé válhassanak, és egyúttal teljes mértékben kiaknázhassák annak előnyeit; |
| --- | --- |

F.

mivel csak a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő digitális átalakulás biztosíthatja a szükséges lehetőségeket a kedvezőtlen nemek szerinti foglalkoztatási szerkezet megváltoztatásához; mivel a nők még mindig strukturális és kulturális akadályokkal szembesülnek a digitális átállás valamennyi vonatkozásában való részvétel során, ami hátrányosan befolyásolhatja a munkaerőpiachoz való hozzáférésüket és a munkaerőpiacon elfoglalt helyzetüket; mivel a nők jelenleg alulreprezentáltak a jobban fizetett, gyorsan növekvő ágazatokban, így például az információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területére tartozó foglalkozásokban, miközben felülreprezentáltak a nem fizetett és bizonytalan munka területén (9); mivel az innovatív és forradalmi technológiákban dolgozó nők alacsony száma káros hatással lehet e technológiák tervezésére, fejlesztésére és alkalmazására, és a meglévő megkülönböztető gyakorlatok és sztereotípiák állandósulásához, ennek részeként pedig nemi szempontból elfogultságot tartalmazó algoritmusok kidolgozásához vezethet; mivel fontos, hogy a nők és a lányok szerves részét képezzék a digitális átalakulási folyamatnak, hogy az innováció és a technológiai változás kulcsszereplőivé válhassanak, és egyúttal teljes mértékben kiaknázhassák annak előnyeit;

| G. | mivel a női hallgatók száma ma már világszerte meghaladja a férfi hallgatókét, és mivel 2019-ben az egyetemi diplomások 54 %-a nő volt (10), ugyanakkor a felsőoktatásban részt vevő nőknek csak 18 %-a folytatott TTMM-tanulmányokat, szemben a férfiak 35 %-os arányával (11); mivel a TTMM-ágazatban nagy számban adják fel a nők a felsőoktatási tanulmányaikat, vagy nem használják ki az ágazatban nyíló felsőoktatási lehetőségeket a családi életben betöltött nemi szerepek egyenlőtlensége miatt, ideértve a nem fizetett gondozási feladatok nők és férfiak közötti egyenlőtlen háztartáson belüli megosztását, a munka és a magánélet nem megfelelő egyensúlyát, a szervezeti korlátokat, a munkahelyi zaklatást és előítéleteket, valamint a szakmai előmeneteli lehetőségek hiányát; mivel a sokféleség TTMM-ágazatokon és -szakmákon belüli hiánya ki fog hatni a vállalatok jövedelmezőségére és a gazdasági jólétre, ami azzal járhat, hogy amiatt, hogy nem ösztönzik a nők digitális ágazatban való részvételét, az európai gazdaság elesik attól a lökéstől, amelyet a 16 milliárd EUR összegű ily módon kieső GDP nyújthatott volna számára; |
| --- | --- |

G.

mivel a női hallgatók száma ma már világszerte meghaladja a férfi hallgatókét, és mivel 2019-ben az egyetemi diplomások 54 %-a nő volt (10), ugyanakkor a felsőoktatásban részt vevő nőknek csak 18 %-a folytatott TTMM-tanulmányokat, szemben a férfiak 35 %-os arányával (11); mivel a TTMM-ágazatban nagy számban adják fel a nők a felsőoktatási tanulmányaikat, vagy nem használják ki az ágazatban nyíló felsőoktatási lehetőségeket a családi életben betöltött nemi szerepek egyenlőtlensége miatt, ideértve a nem fizetett gondozási feladatok nők és férfiak közötti egyenlőtlen háztartáson belüli megosztását, a munka és a magánélet nem megfelelő egyensúlyát, a szervezeti korlátokat, a munkahelyi zaklatást és előítéleteket, valamint a szakmai előmeneteli lehetőségek hiányát; mivel a sokféleség TTMM-ágazatokon és -szakmákon belüli hiánya ki fog hatni a vállalatok jövedelmezőségére és a gazdasági jólétre, ami azzal járhat, hogy amiatt, hogy nem ösztönzik a nők digitális ágazatban való részvételét, az európai gazdaság elesik attól a lökéstől, amelyet a 16 milliárd EUR összegű ily módon kieső GDP nyújthatott volna számára;

| H. | mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerint a nők világszerte mintegy 20 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak; mivel a nemek közötti bérszakadék a férfiak által dominált ágazatokban, például az IKT- és technológiai vállalatoknál még ennél is nagyobb; mivel a nők ugyanolyan technológiai munkakörökben körülbelül 28 %-kal kevesebbet keresnek, mint férfi kollégáik (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szerint a nők világszerte mintegy 20 %-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak; mivel a nemek közötti bérszakadék a férfiak által dominált ágazatokban, például az IKT- és technológiai vállalatoknál még ennél is nagyobb; mivel a nők ugyanolyan technológiai munkakörökben körülbelül 28 %-kal kevesebbet keresnek, mint férfi kollégáik (12);

| I. | mivel a nők gazdasági függetlensége és helyzetének javulása központi szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség elérésében és a nők jogainak biztosításában; mivel ez magában foglalja a nők társadalomban való teljes körű részvételének képességét, többek között a saját idejük, életük és testi önrendelkezésük feletti kontroll és az önmegvalósítás révén, valamint a munkaerőpiachoz, a polgári részvételhez és a valamennyi szinten történő gazdasági döntéshozatalhoz való egyenlő hozzáférés révén; mivel a gazdasági függetlenség előmozdítása megköveteli, hogy felismerjék és kompenzálják az elnőiesedett és szisztematikusan alulfizetett és alulértékelt munkaerőpiaci ágazatokat, és megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre, hogy biztosítsák a nők munkaerőpiacon való egyenlő részvételét, az „egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás” elvének érvényesülését, a tisztességes munkalehetőségekhez való hozzáférést, valamint a háztartási és gondozási feladatok megosztását és elismerését; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők gazdasági függetlensége és helyzetének javulása központi szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség elérésében és a nők jogainak biztosításában; mivel ez magában foglalja a nők társadalomban való teljes körű részvételének képességét, többek között a saját idejük, életük és testi önrendelkezésük feletti kontroll és az önmegvalósítás révén, valamint a munkaerőpiachoz, a polgári részvételhez és a valamennyi szinten történő gazdasági döntéshozatalhoz való egyenlő hozzáférés révén; mivel a gazdasági függetlenség előmozdítása megköveteli, hogy felismerjék és kompenzálják az elnőiesedett és szisztematikusan alulfizetett és alulértékelt munkaerőpiaci ágazatokat, és megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre, hogy biztosítsák a nők munkaerőpiacon való egyenlő részvételét, az „egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás” elvének érvényesülését, a tisztességes munkalehetőségekhez való hozzáférést, valamint a háztartási és gondozási feladatok megosztását és elismerését;

| J. | mivel a megkülönböztetés többszörös interszekcionális formáival szembesülő nők számára különösen nehéz a TTMM-ágazatba való belépés; mivel a szegénységben élő nők és a korlátozott infrastruktúrával rendelkező területeken, különösen a vidéki területeken élő nők digitális, nemi és a vidéki voltukon alapuló megkülönböztetéssel és akadályokkal szembesülnek a digitális technológiákhoz való hozzáférés és azok használata terén, mégpedig a megfizethetetlenség, az alacsony mértékű digitális jártasság és a negatív társadalmi normák miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel a megkülönböztetés többszörös interszekcionális formáival szembesülő nők számára különösen nehéz a TTMM-ágazatba való belépés; mivel a szegénységben élő nők és a korlátozott infrastruktúrával rendelkező területeken, különösen a vidéki területeken élő nők digitális, nemi és a vidéki voltukon alapuló megkülönböztetéssel és akadályokkal szembesülnek a digitális technológiákhoz való hozzáférés és azok használata terén, mégpedig a megfizethetetlenség, az alacsony mértékű digitális jártasság és a negatív társadalmi normák miatt;

| K. | mivel az üzleti angyalok, valamint a kockázatitőke- és egyéb befektetők között elenyésző a nők aránya; mivel lényegesen kevesebb nő dolgozik ilyen szerepekben, valamint alapítóként és tulajdonosként magánvállalkozásokban és induló innovatív vállalkozásokban; |
| --- | --- |

K.

mivel az üzleti angyalok, valamint a kockázatitőke- és egyéb befektetők között elenyésző a nők aránya; mivel lényegesen kevesebb nő dolgozik ilyen szerepekben, valamint alapítóként és tulajdonosként magánvállalkozásokban és induló innovatív vállalkozásokban;

| L. | mivel a 2020–2025-ös időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési terv elismeri a digitális átalakulás nemi dimenzióját; mivel az EU digitális stratégiája és a fenntartható növekedés szempontjából központi jelentőségű a nők digitális technológiákban rejlő kiaknázatlan lehetőségekhez való egyenlő hozzáférésének előmozdítása; |
| --- | --- |

L.

mivel a 2020–2025-ös időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. cselekvési terv elismeri a digitális átalakulás nemi dimenzióját; mivel az EU digitális stratégiája és a fenntartható növekedés szempontjából központi jelentőségű a nők digitális technológiákban rejlő kiaknázatlan lehetőségekhez való egyenlő hozzáférésének előmozdítása;

| M. | mivel a nemi alapú erőszak nem korlátozódik a fizikai erőszakra, hanem magában foglalja az online nemi alapú erőszakot is; mivel a becslések szerint 15 éves kora után minden tizedik nő megtapasztalja az online erőszak valamilyen formáját (13); mivel a Covid19-világjárvány idején exponenciálisan fokozódott a nemi alapú erőszak, ezen belül az online és az IKT-n keresztüli erőszak is; mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadóinak körében elvégzett felmérése azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a átélt már online erőszakot, valamint a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismer olyat, aki átélt online erőszakot; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemi alapú erőszak nem korlátozódik a fizikai erőszakra, hanem magában foglalja az online nemi alapú erőszakot is; mivel a becslések szerint 15 éves kora után minden tizedik nő megtapasztalja az online erőszak valamilyen formáját (13); mivel a Covid19-világjárvány idején exponenciálisan fokozódott a nemi alapú erőszak, ezen belül az online és az IKT-n keresztüli erőszak is; mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadóinak körében elvégzett felmérése azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a átélt már online erőszakot, valamint a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismer olyat, aki átélt online erőszakot;

| N. | mivel minden ötödik lány (19 %) kilépett valamely közösségimédia-platformról vagy jelentősen csökkentette annak használatát, miután zaklatás érte, míg minden tizedik lány (12 %) megváltoztatta a kifejezésmódját (14); mivel az etnikai kisebbséghez tartozó és bántalmazást elszenvedő lányok több mint egyharmada (37 %) azt állítja, hogy faji vagy etnikai hovatartozása miatt vált zaklatás célpontjává, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, interszexuális vagy queer LMBTIQ+ lányoknak pedig több mint fele (56 %) azt állítja, hogy nemi identitása vagy szexuális irányultsága miatt zaklatják; |
| --- | --- |

N.

mivel minden ötödik lány (19 %) kilépett valamely közösségimédia-platformról vagy jelentősen csökkentette annak használatát, miután zaklatás érte, míg minden tizedik lány (12 %) megváltoztatta a kifejezésmódját (14); mivel az etnikai kisebbséghez tartozó és bántalmazást elszenvedő lányok több mint egyharmada (37 %) azt állítja, hogy faji vagy etnikai hovatartozása miatt vált zaklatás célpontjává, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, interszexuális vagy queer LMBTIQ+ lányoknak pedig több mint fele (56 %) azt állítja, hogy nemi identitása vagy szexuális irányultsága miatt zaklatják;

| O. | mivel az új intelligens eszközök terjedése és a dolgok internete további lehetőségeket kínál a technológia által elősegített visszaélésekre; |
| --- | --- |

O.

mivel az új intelligens eszközök terjedése és a dolgok internete további lehetőségeket kínál a technológia által elősegített visszaélésekre;

| P. | mivel az oktatás kulcsfontosságú az online nemi alapú erőszak megelőzéséhez, többek között a digitális jártasság és az olyan készségek révén, mint a kiberhigiénia és a netikett, valamint a nemi sztereotípiákkal foglalkozó, nemi szempontból semleges oktatási környezet kialakításához, amelynek az online nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó bármely közpolitika kulcsfontosságú elemének kell lennie; mivel a technológia fontos szerepet játszhat az online erőszak megelőzésében; |
| --- | --- |

P.

mivel az oktatás kulcsfontosságú az online nemi alapú erőszak megelőzéséhez, többek között a digitális jártasság és az olyan készségek révén, mint a kiberhigiénia és a netikett, valamint a nemi sztereotípiákkal foglalkozó, nemi szempontból semleges oktatási környezet kialakításához, amelynek az online nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó bármely közpolitika kulcsfontosságú elemének kell lennie; mivel a technológia fontos szerepet játszhat az online erőszak megelőzésében;

| Q. | mivel az új munkavégzési módszerek és a távmunkavégzési lehetőségek számos kihívást és lehetőséget hordoznak a nők, valamint a nők munka és magánélet közötti egyensúlya szempontjából; mivel a távoktatás új alternatíváinak fejlődése új lehetőségeket kínál a nők és lányok számára a digitális és oktatási szakadék áthidalására; |
| --- | --- |

Q.

mivel az új munkavégzési módszerek és a távmunkavégzési lehetőségek számos kihívást és lehetőséget hordoznak a nők, valamint a nők munka és magánélet közötti egyensúlya szempontjából; mivel a távoktatás új alternatíváinak fejlődése új lehetőségeket kínál a nők és lányok számára a digitális és oktatási szakadék áthidalására;

| 1. | a következő ajánlásokat teszi a Tanácsnak:






  a) | erősítse meg az EU szilárd elkötelezettségét a Pekingi Cselekvési Platform és az azt követő felülvizsgálati konferenciák, valamint az ezek által körvonalazott, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézkedések iránt; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

erősítse meg az EU szilárd elkötelezettségét a Pekingi Cselekvési Platform és az azt követő felülvizsgálati konferenciák, valamint az ezek által körvonalazott, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézkedések iránt;

| b) | biztosítsa a Parlament és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsága teljes körű bevonását az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakán képviselendő uniós állásponttal kapcsolatos döntéshozatali folyamatba, és biztosítsa, hogy a Parlament a tárgyalások előtt megfelelő információkkal és hozzáféréssel rendelkezzen az uniós álláspontot tartalmazó dokumentumhoz; |
| --- | --- |

b)

biztosítsa a Parlament és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottsága teljes körű bevonását az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának 67. ülésszakán képviselendő uniós állásponttal kapcsolatos döntéshozatali folyamatba, és biztosítsa, hogy a Parlament a tárgyalások előtt megfelelő információkkal és hozzáféréssel rendelkezzen az uniós álláspontot tartalmazó dokumentumhoz;

| c) | biztosítsa, hogy az EU vállaljon határozott vezető szerepet, és képviseljen egységes álláspontot a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők és lányok társadalmi szerepvállalása megerősítésének fontossága, valamint a nemek közötti egyenlőségnek a digitális átalakulás során történő megvalósítása tekintetében, határozottan lépjen fel annak érdekében, hogy egységesen elítéljék a nemek közötti egyenlőség terén az utóbbi időben bekövetkezett visszalépéseket, beleértve a nők jogainak, autonómiájának és emancipációjának minden területen történő aláásására irányuló szakpolitikákat és kísérleteket; támogassa a nők jogainak standardizálására irányuló felhívásokat; |
| --- | --- |

c)

biztosítsa, hogy az EU vállaljon határozott vezető szerepet, és képviseljen egységes álláspontot a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők és lányok társadalmi szerepvállalása megerősítésének fontossága, valamint a nemek közötti egyenlőségnek a digitális átalakulás során történő megvalósítása tekintetében, határozottan lépjen fel annak érdekében, hogy egységesen elítéljék a nemek közötti egyenlőség terén az utóbbi időben bekövetkezett visszalépéseket, beleértve a nők jogainak, autonómiájának és emancipációjának minden területen történő aláásására irányuló szakpolitikákat és kísérleteket; támogassa a nők jogainak standardizálására irányuló felhívásokat;

| d) | a leghatározottabban ítélje el a nemi erőszak és a szexuális erőszak háborús fegyverként való alkalmazását a fegyveres konfliktusok során, különösen ezeknek az Oroszország által az Ukrajna ellen indított indokolatlan támadás során, valamint más konfliktusokban, így például az etiópiai Tigré régióban való folyamatos alkalmazását; ítélje el a nemi alapú erőszak minden formáját, ezen belül az online erőszakot, valamint a nemi alapú megkülönböztetés minden formáját is, mivel ezek sértik az emberi jogokat, és akadályozzák a nemek közötti egyenlőség és ezáltal a valóban egyenlő társadalmak megvalósulását; |
| --- | --- |

d)

a leghatározottabban ítélje el a nemi erőszak és a szexuális erőszak háborús fegyverként való alkalmazását a fegyveres konfliktusok során, különösen ezeknek az Oroszország által az Ukrajna ellen indított indokolatlan támadás során, valamint más konfliktusokban, így például az etiópiai Tigré régióban való folyamatos alkalmazását; ítélje el a nemi alapú erőszak minden formáját, ezen belül az online erőszakot, valamint a nemi alapú megkülönböztetés minden formáját is, mivel ezek sértik az emberi jogokat, és akadályozzák a nemek közötti egyenlőség és ezáltal a valóban egyenlő társadalmak megvalósulását;

| e) | vállalja, hogy határozottan támogatja az ENSZ nőjogi szervezetének munkáját, amely az ENSZ-rendszeren belül a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők jogainak előmozdítását célzó központi szereplő, és amely a szakpolitikák megváltoztatása és a fellépések koordinálása érdekében az összes érdekelt felet egybegyűjti; szólítsa fel az ENSZ valamennyi tagállamát, hogy az Unióvak együtt biztosítsanak megfelelő finanszírozást az ENSZ nőjogi szervezete számára; |
| --- | --- |

e)

vállalja, hogy határozottan támogatja az ENSZ nőjogi szervezetének munkáját, amely az ENSZ-rendszeren belül a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők jogainak előmozdítását célzó központi szereplő, és amely a szakpolitikák megváltoztatása és a fellépések koordinálása érdekében az összes érdekelt felet egybegyűjti; szólítsa fel az ENSZ valamennyi tagállamát, hogy az Unióvak együtt biztosítsanak megfelelő finanszírozást az ENSZ nőjogi szervezete számára;

| f) | erősítse meg a kapcsolódó ENSZ-csúcstalálkozókon és -konferenciákon – többek között a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencián és annak cselekvési programjában, valamint felülvizsgálatának záródokumentumaiban – a nemek közötti egyenlőség, valamint a valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának megerősítése iránt tett kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

f)

erősítse meg a kapcsolódó ENSZ-csúcstalálkozókon és -konferenciákon – többek között a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencián és annak cselekvési programjában, valamint felülvizsgálatának záródokumentumaiban – a nemek közötti egyenlőség, valamint a valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának megerősítése iránt tett kötelezettségvállalásokat;

| g) | hívja fel a figyelmet arra, hogy világszerte meg kell könnyíteni és fokozni kell a nők információkhoz és oktatáshoz való hozzáférését, többek között a tudomány, a technológia és a gazdaság területén is, ezáltal növelve tudásukat, készségeiket és lehetőségeiket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a digitális oktatásban valamennyi szinten biztosított legyen a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesülése, és hogy az oktatáshoz való hozzáférés terén minden szinten – a koragyermekkori neveléstől a felsőoktatásig, a formális, nem formális és informális környezetben, az infrastruktúra tervezésétől a tanárok képzéséig mindenütt – megszűnjön a nemek közötti digitális szakadék, valamint a nemek közötti megkülönböztetés; hangsúlyozza, hogy a digitális egyenlőtlenségek leküzdéséhez és ahhoz, hogy a nők és lányok világszerte kibontakoztassák a bennük rejlő teljes potenciált, szélesebb körű emberi és gazdasági fejlődésre van szükség; |
| --- | --- |

g)

hívja fel a figyelmet arra, hogy világszerte meg kell könnyíteni és fokozni kell a nők információkhoz és oktatáshoz való hozzáférését, többek között a tudomány, a technológia és a gazdaság területén is, ezáltal növelve tudásukat, készségeiket és lehetőségeiket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a digitális oktatásban valamennyi szinten biztosított legyen a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesülése, és hogy az oktatáshoz való hozzáférés terén minden szinten – a koragyermekkori neveléstől a felsőoktatásig, a formális, nem formális és informális környezetben, az infrastruktúra tervezésétől a tanárok képzéséig mindenütt – megszűnjön a nemek közötti digitális szakadék, valamint a nemek közötti megkülönböztetés; hangsúlyozza, hogy a digitális egyenlőtlenségek leküzdéséhez és ahhoz, hogy a nők és lányok világszerte kibontakoztassák a bennük rejlő teljes potenciált, szélesebb körű emberi és gazdasági fejlődésre van szükség;

| h) | álljon ki a lányok, a nők és a különböző nemi identitású emberek egyetemesen hozzáférhető, biztonságos és védett digitális konnektivitáshoz való jobb hozzáférése mellett, a vidéki és távoli területek bekapcsolásával; |
| --- | --- |

h)

álljon ki a lányok, a nők és a különböző nemi identitású emberek egyetemesen hozzáférhető, biztonságos és védett digitális konnektivitáshoz való jobb hozzáférése mellett, a vidéki és távoli területek bekapcsolásával;

| i) | hívja fel a figyelmet arra, hogy biztosítani kell a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos online információkhoz való egyetemes és teljes körű hozzáférést, beleértve a biztonságos és legális abortuszhoz való jogot, valamint olyan megbízható folyamatokat kell biztosítani, amelyek megakadályozzák, hogy bármilyen személyes adatot felhasználjanak az abortuszt kérő személyekkel szemben; |
| --- | --- |

i)

hívja fel a figyelmet arra, hogy biztosítani kell a szexuális és reprodukciós egészséggel és jogokkal kapcsolatos online információkhoz való egyetemes és teljes körű hozzáférést, beleértve a biztonságos és legális abortuszhoz való jogot, valamint olyan megbízható folyamatokat kell biztosítani, amelyek megakadályozzák, hogy bármilyen személyes adatot felhasználjanak az abortuszt kérő személyekkel szemben;

| j) | hangsúlyozza újfent, hogy fokozni kell a nők és lányok társadalmi befogadását és részvételét; hangsúlyozza újfent, hogy fel kell gyorsítani a nemek közötti egyenlőség terén elért haladást, többek között a nemek közötti egyenlőség útját egyengető törvények, szakpolitikák, költségvetések és intézmények előmozdítása révén; hangsúlyozza továbbá ismételten, hogy nagyobb befektetést kell eszközölni a nemek közötti egyenlőségről szóló statisztikákba, mivel jelenleg az 5. fenntartható fejlődési cél nyomon követéséhez szükséges adatoknak kevesebb mint a fele áll csak rendelkezésre; |
| --- | --- |

j)

hangsúlyozza újfent, hogy fokozni kell a nők és lányok társadalmi befogadását és részvételét; hangsúlyozza újfent, hogy fel kell gyorsítani a nemek közötti egyenlőség terén elért haladást, többek között a nemek közötti egyenlőség útját egyengető törvények, szakpolitikák, költségvetések és intézmények előmozdítása révén; hangsúlyozza továbbá ismételten, hogy nagyobb befektetést kell eszközölni a nemek közötti egyenlőségről szóló statisztikákba, mivel jelenleg az 5. fenntartható fejlődési cél nyomon követéséhez szükséges adatoknak kevesebb mint a fele áll csak rendelkezésre;

| k) | állapítsa meg, hogy a világjárványt követő helyreállításnak a zöld és digitális átállással összhangban kell megtörténnie, és a TTMM-kompetenciák várhatóan egyre alapvetőbb szerepet játszanak majd a jövő gazdaságában. |
| --- | --- |

k)

állapítsa meg, hogy a világjárványt követő helyreállításnak a zöld és digitális átállással összhangban kell megtörténnie, és a TTMM-kompetenciák várhatóan egyre alapvetőbb szerepet játszanak majd a jövő gazdaságában.

| l) | vegye figyelembe, hogy a Covid19-világjárványra adott válaszok felgyorsították a digitális átállást, és hogy a munka világában a technológiai szakemberek iránti kereslet növekedése lesz majd tapasztalható; ezzel összefüggésben állapítsa meg, hogy az IKT-oktatásban és az IKT-foglalkozásokban továbbra is fennáll a nemek közötti szegregáció, és ha nem foglalkoznak vele megfelelően, a digitális szakadék ily módon tovább mélyülhet; |
| --- | --- |

l)

vegye figyelembe, hogy a Covid19-világjárványra adott válaszok felgyorsították a digitális átállást, és hogy a munka világában a technológiai szakemberek iránti kereslet növekedése lesz majd tapasztalható; ezzel összefüggésben állapítsa meg, hogy az IKT-oktatásban és az IKT-foglalkozásokban továbbra is fennáll a nemek közötti szegregáció, és ha nem foglalkoznak vele megfelelően, a digitális szakadék ily módon tovább mélyülhet;

| m) | biztosítsa, hogy a digitális átállással kapcsolatos szakpolitikák figyelembe vegyék a nemi alapú szükségleteket, és ne érintsék hátrányosan a nőket, a lányokat és a különböző nemi identitású személyeket; tanúsítson nagyobb elkötelezettséget a nemek szerint bontott adatok gyűjtése és elemzése iránt, többek között, de nem kizárólagosan a nem, a jövedelem, a végzettség, a foglalkoztatás és az életkor tekintetében, hogy megalapozott és innovatív politikákat lehessen kialakítani, amelyek a digitális tér jobb megértéséhez és szabályozásához szükségesek, ha méltányosabb eredményeket akarunk elérni, valamint a marginalizált csoportokra vonatkozó adatok gyűjtése és elemzése iránt, hogy meg lehessen ragadni a többszörös megkülönböztetéssel szembesülő személyek helyzetét; |
| --- | --- |

m)

biztosítsa, hogy a digitális átállással kapcsolatos szakpolitikák figyelembe vegyék a nemi alapú szükségleteket, és ne érintsék hátrányosan a nőket, a lányokat és a különböző nemi identitású személyeket; tanúsítson nagyobb elkötelezettséget a nemek szerint bontott adatok gyűjtése és elemzése iránt, többek között, de nem kizárólagosan a nem, a jövedelem, a végzettség, a foglalkoztatás és az életkor tekintetében, hogy megalapozott és innovatív politikákat lehessen kialakítani, amelyek a digitális tér jobb megértéséhez és szabályozásához szükségesek, ha méltányosabb eredményeket akarunk elérni, valamint a marginalizált csoportokra vonatkozó adatok gyűjtése és elemzése iránt, hogy meg lehessen ragadni a többszörös megkülönböztetéssel szembesülő személyek helyzetét;

| n) | hangsúlyozza újfent, hogy a nők gazdasági függetlensége és szerepvállalásának erősítése központi szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség elérésében és a nők jogainak biztosításában; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők hozzáférjenek a digitális átállás során nyíló munkalehetőségekhez, annak biztosítása érdekében, hogy a TTMM területéhez tartozó munkahelyek mindenki számára egyformán előnyt jelentsenek és hozzáférhetőek legyenek; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a női vállalkozói tevékenységét, azoknak a nemi normáknak és sztereotípiáknak az egyidejű kezelése mellett, amelyek távol tartják a nőket és lányokat a technológiától; hangsúlyozza, hogy az inkluzív digitális gazdaság kiépítése érdekében több ipari ökoszisztémában is támogatni kell a női digitális innovátorokat; küzdjön a nemi sztereotípiák ellen, és mozdítsa elő, hogy legyen több női példakép, ami mélyen befolyásolja a lányok és nők lehetőségeit arra, hogy a TTMM területén és más, a digitális területhez kapcsolódó munkakörökben kezdjenek el karriert építeni, valamint mozdítsa elő a nők számának növelését a digitális ágazat vezető pozícióiban; |
| --- | --- |

n)

hangsúlyozza újfent, hogy a nők gazdasági függetlensége és szerepvállalásának erősítése központi szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség elérésében és a nők jogainak biztosításában; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők hozzáférjenek a digitális átállás során nyíló munkalehetőségekhez, annak biztosítása érdekében, hogy a TTMM területéhez tartozó munkahelyek mindenki számára egyformán előnyt jelentsenek és hozzáférhetőek legyenek; hangsúlyozza, hogy támogatni kell a női vállalkozói tevékenységét, azoknak a nemi normáknak és sztereotípiáknak az egyidejű kezelése mellett, amelyek távol tartják a nőket és lányokat a technológiától; hangsúlyozza, hogy az inkluzív digitális gazdaság kiépítése érdekében több ipari ökoszisztémában is támogatni kell a női digitális innovátorokat; küzdjön a nemi sztereotípiák ellen, és mozdítsa elő, hogy legyen több női példakép, ami mélyen befolyásolja a lányok és nők lehetőségeit arra, hogy a TTMM területén és más, a digitális területhez kapcsolódó munkakörökben kezdjenek el karriert építeni, valamint mozdítsa elő a nők számának növelését a digitális ágazat vezető pozícióiban;

| o) | nyomatékosítsa annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a nők online platformokon és a közösségi médiában való sokrétű képviseletének kérdésével, a kapcsolódó technológia jobb megértése, a digitális készségek, valamint a digitális eszközökhöz való hozzáférés révén; hangsúlyozza, hogy ez azért is fontos, mivel segíti a nők részvételét a békét és biztonságot érintő ügyekben; |
| --- | --- |

o)

nyomatékosítsa annak fontosságát, hogy foglalkozzanak a nők online platformokon és a közösségi médiában való sokrétű képviseletének kérdésével, a kapcsolódó technológia jobb megértése, a digitális készségek, valamint a digitális eszközökhöz való hozzáférés révén; hangsúlyozza, hogy ez azért is fontos, mivel segíti a nők részvételét a békét és biztonságot érintő ügyekben;

| p) | működjön együtt az ENSZ-szel annak biztosítása érdekében, hogy a 2024-ben elfogadandó Globális Digitális Paktum, amelynek célja, hogy közös elveket vázoljon fel a mindenki számára nyitott, szabad és biztonságos digitális jövőre vonatkozóan, figyelembe vegye a nemi szempontokat, valamint a nők és lányok digitális átalakulás során jelentkező sajátos igényeit, senkit sem hagyva hátra; |
| --- | --- |

p)

működjön együtt az ENSZ-szel annak biztosítása érdekében, hogy a 2024-ben elfogadandó Globális Digitális Paktum, amelynek célja, hogy közös elveket vázoljon fel a mindenki számára nyitott, szabad és biztonságos digitális jövőre vonatkozóan, figyelembe vegye a nemi szempontokat, valamint a nők és lányok digitális átalakulás során jelentkező sajátos igényeit, senkit sem hagyva hátra;

| q) | hangsúlyozza, hogy az online nemi alapú erőszak gyakran az offline nemi alapú erőszak folytatása, és hogy ezt a tényt minden eredményes szakpolitikai megfontolásnak figyelembe kell vennie; ismételten hangsúlyozza, hogy hatékony szakpolitikákra és intézkedésekre van szükség a nemi alapú erőszak minden formájának megelőzése, leküzdése és kriminalizálása érdekében, beleértve az online erőszakot is; ismerje el annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék az online nemi alapú erőszak és a nők és lányok szexuális kizsákmányolásán alapuló emberkereskedelem közötti átfedéseket; támogassa az online szexuális kizsákmányolás – ezen belül a szexkereskedelem és a nők és gyermekek elleni támadások és visszaélések egyéb formáinak – megszüntetésére irányuló felhívásokat; |
| --- | --- |

q)

hangsúlyozza, hogy az online nemi alapú erőszak gyakran az offline nemi alapú erőszak folytatása, és hogy ezt a tényt minden eredményes szakpolitikai megfontolásnak figyelembe kell vennie; ismételten hangsúlyozza, hogy hatékony szakpolitikákra és intézkedésekre van szükség a nemi alapú erőszak minden formájának megelőzése, leküzdése és kriminalizálása érdekében, beleértve az online erőszakot is; ismerje el annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék az online nemi alapú erőszak és a nők és lányok szexuális kizsákmányolásán alapuló emberkereskedelem közötti átfedéseket; támogassa az online szexuális kizsákmányolás – ezen belül a szexkereskedelem és a nők és gyermekek elleni támadások és visszaélések egyéb formáinak – megszüntetésére irányuló felhívásokat;

| r) | az online nemi alapú erőszak elleni küzdelem érdekében támogassa a tudatosságnövelő kampányokat, képzési és oktatási programokat, többek között a digitális oktatás, a digitális jártasság és készségek terén, amelyeknek a fiatalabb generációt is meg kell célozniuk; |
| --- | --- |

r)

az online nemi alapú erőszak elleni küzdelem érdekében támogassa a tudatosságnövelő kampányokat, képzési és oktatási programokat, többek között a digitális oktatás, a digitális jártasság és készségek terén, amelyeknek a fiatalabb generációt is meg kell célozniuk;

| s) | erősítse meg az online nemi alapú erőszak elkövetőinek büntetlensége elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy jogi és szociológiai megoldásokat kell keresni az online és technológia által elősegített nemi alapú erőszak minden esetére, figyelembe véve az olyan problémákat, mint az intim képek és információk beleegyezés nélküli terjesztése és manipulálása, a deepfake technológiák ártalmas képek létrehozására való felhasználása, az online gyűlöletbeszéd, az internetes zaklatás, az internetes fenyegető zaklatás, az internetes megfélemlítés, a hackelés, a személyazonosság-lopás és a tartalom beleegyezés nélküli megosztása; mozdítsa elő az IKT-hoz való hozzáférést és az IKT mint olyan eszköz felhasználását, amely segíti a nemek közötti megkülönböztetés és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet, valamint a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly megteremtését; |
| --- | --- |

s)

erősítse meg az online nemi alapú erőszak elkövetőinek büntetlensége elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy jogi és szociológiai megoldásokat kell keresni az online és technológia által elősegített nemi alapú erőszak minden esetére, figyelembe véve az olyan problémákat, mint az intim képek és információk beleegyezés nélküli terjesztése és manipulálása, a deepfake technológiák ártalmas képek létrehozására való felhasználása, az online gyűlöletbeszéd, az internetes zaklatás, az internetes fenyegető zaklatás, az internetes megfélemlítés, a hackelés, a személyazonosság-lopás és a tartalom beleegyezés nélküli megosztása; mozdítsa elő az IKT-hoz való hozzáférést és az IKT mint olyan eszköz felhasználását, amely segíti a nemek közötti megkülönböztetés és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet, valamint a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly megteremtését;

| t) | mutasson rá arra, hogy a digitális térben is védeni kell a demokráciát és az emberi jogokat, így például a szólásszabadságot, valamint a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot; hangsúlyozza a női emberi jogi jogvédőket, női politikusokat, újságírókat és más női és LMBTIQ+ aktivistákat fenyegető online veszélyeket, mivel az online erőszakot és zaklatást gyakran használják fel eszközként a női hangok elhallgattatására irányuló kísérletek során; mozdítson elő a védelmükre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

t)

mutasson rá arra, hogy a digitális térben is védeni kell a demokráciát és az emberi jogokat, így például a szólásszabadságot, valamint a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot; hangsúlyozza a női emberi jogi jogvédőket, női politikusokat, újságírókat és más női és LMBTIQ+ aktivistákat fenyegető online veszélyeket, mivel az online erőszakot és zaklatást gyakran használják fel eszközként a női hangok elhallgattatására irányuló kísérletek során; mozdítson elő a védelmükre irányuló erőfeszítéseket;

| u) | szorgalmazza az online platformok erőteljesebb szabályozását, különös hangsúlyt helyezve a nők jogainak védelmére és a nemi alapú erőszak felszámolására az online térben; |
| --- | --- |

u)

szorgalmazza az online platformok erőteljesebb szabályozását, különös hangsúlyt helyezve a nők jogainak védelmére és a nemi alapú erőszak felszámolására az online térben;

| v) | hangsúlyozza, hogy védeni kell és elő kell mozdítani a megkülönböztetés többszörös és egymást metsző formáit tapasztaló csoportok, köztük a fogyatékossággal élő nők, a faji alapon megkülönböztetett nők, köztük a fekete és a színes bőrű nők, a migráns és etnikai kisebbségekhez tartozó nők, az idősebb nők, az alacsonyabb iskolai végzettségű nők, az egészségügyi problémákkal küzdő nők, az egyedülálló anyák és a vidéki és elnéptelenedett területeken élő LMBTIQ+ nők jogait; munkálkodjon a többszörös megkülönböztetés elleni küzdelem koncepciójának előmozdítása és a metszetszemléletű elemzések integrálása érdekében valamennyi ENSZ-szervben, valamint az EU-ban és tagállamaiban; |
| --- | --- |

v)

hangsúlyozza, hogy védeni kell és elő kell mozdítani a megkülönböztetés többszörös és egymást metsző formáit tapasztaló csoportok, köztük a fogyatékossággal élő nők, a faji alapon megkülönböztetett nők, köztük a fekete és a színes bőrű nők, a migráns és etnikai kisebbségekhez tartozó nők, az idősebb nők, az alacsonyabb iskolai végzettségű nők, az egészségügyi problémákkal küzdő nők, az egyedülálló anyák és a vidéki és elnéptelenedett területeken élő LMBTIQ+ nők jogait; munkálkodjon a többszörös megkülönböztetés elleni küzdelem koncepciójának előmozdítása és a metszetszemléletű elemzések integrálása érdekében valamennyi ENSZ-szervben, valamint az EU-ban és tagállamaiban;

| w) | biztosítsa, hogy a digitális átállással kapcsolatos szakpolitikák figyelembe vegyék a nemi alapú szükségleteket, és ne érintsék hátrányosan a nőket, a lányokat és a különböző nemi identitású személyeket; |
| --- | --- |

w)

biztosítsa, hogy a digitális átállással kapcsolatos szakpolitikák figyelembe vegyék a nemi alapú szükségleteket, és ne érintsék hátrányosan a nőket, a lányokat és a különböző nemi identitású személyeket;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az EU emberi jogi különleges képviselőjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 390., 2019.11.18., 28. o.

(2)  HL C 456., 2021.11.10., 232. o.

(3)  HL C 67., 2022.2.8., 137. o.

(4)  HL C 251., 2022.6.30., 2. o.

(5)  HL C 465., 2022.12.6., 54. o.

(6)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/The-digital-revolution-Implications-for-gender-equality-and-womens-rights-25-years-after-Beijing-en.pdf.

(7)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-10/CSW67%20EGM%20Draft%20Concept%20Note.pdf

(8)  https://www.itu.int/women-and-girls/women-in-ict/

(9)  EPRS-tájékoztató, „Beijing Platform for Action: 25-year review and future priorities” (A Pekingi Cselekvési Platform: 25 éves felülvizsgálat és jövőbeli prioritások), 2020. február 27., elérhető: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/hu/document/EPRS_BRI(2020)646194

(10)  UNESCO-IESALC és Times Higher Education, „Gender Equality: How global universities are performing” (Nemek közötti egyenlőség: hogyan teljesítenek a világ egyetemei?), 2022.

(11)  UNICEF és Nemzetközi Távközlési Egyesület, „Towards an equal future: Reimagining girls’ education through STEM” (Az egyenlő jövő felé: a lányok oktatásának újragondolása a TTMM révén), UNICEF, New York, 2020. október.

(12)  https://www.womenintech.co.uk/women-technology-survey-2019

(13)  https://eige.europa.eu/publications/cyber-violence-against-women-and-girls

(14)  https://plan-international.org/news/2020/10/05/abuse-and-harassment-driving-girls-off-facebook-instagram-and-twitter/

---

2023. február 16., csütörtök

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/12

---

P9_TA(2023)0049

Az emberijog-védők helyzete Szváziföldön, különös tekintettel Thulani Maseko meggyilkolására

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az emberijog-védők szváziföldi helyzetéről, nevezetesen Thulani Maseko meggyilkolásáról (2023/2551(RSP))

(2023/C 283/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szváziföldön, Afrika utolsó abszolút monarchiájában az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat korlátozzák, a politikai pártokat pedig betiltják; |
| --- | --- |

A.

mivel Szváziföldön, Afrika utolsó abszolút monarchiájában az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat korlátozzák, a politikai pártokat pedig betiltják;

| B. | mivel 2023. január 21-én Thulani Masekót, a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseiről ismert prominens emberi jogi és szakszervezeti ügyvédet, a szváziföldi demokráciapárti szervezet, a Multi-Stakeholder Forum elnökét otthonában meggyilkolták néhány órával azt követően, hogy III. Mswati király fenyegetéseket intézett a száziföldi demokráciapárti mozgalom tagjai ellen; |
| --- | --- |

B.

mivel 2023. január 21-én Thulani Masekót, a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseiről ismert prominens emberi jogi és szakszervezeti ügyvédet, a szváziföldi demokráciapárti szervezet, a Multi-Stakeholder Forum elnökét otthonában meggyilkolták néhány órával azt követően, hogy III. Mswati király fenyegetéseket intézett a száziföldi demokráciapárti mozgalom tagjai ellen;

| C. | mivel 2021-ben demokratikus reformokat követelő tüntetések kezdődtek, és a királyi kormány brutális megtorlással, többek között önkényes letartóztatásokkal, zaklatással, megfélemlítéssel és emberrablásokkal, az internet leállításával és a tüntetések betiltásával lépett fel az emberi jogi aktivizmus ellen; mivel a biztonsági erők több tucat embert öltek meg; mivel állítólag zsoldosokat béreltek fel a növekvő ellenvélemény elfojtására; |
| --- | --- |

C.

mivel 2021-ben demokratikus reformokat követelő tüntetések kezdődtek, és a királyi kormány brutális megtorlással, többek között önkényes letartóztatásokkal, zaklatással, megfélemlítéssel és emberrablásokkal, az internet leállításával és a tüntetések betiltásával lépett fel az emberi jogi aktivizmus ellen; mivel a biztonsági erők több tucat embert öltek meg; mivel állítólag zsoldosokat béreltek fel a növekvő ellenvélemény elfojtására;

| D. | mivel Mthandeni Dube és Mduduzi Bacede Mabuza szváziföldi parlamenti képviselők 2021 júliusa óta börtönben vannak; |
| --- | --- |

D.

mivel Mthandeni Dube és Mduduzi Bacede Mabuza szváziföldi parlamenti képviselők 2021 júliusa óta börtönben vannak;

| E. | mivel a biztonsági erők rendszeresen megfélemlítik a szakszervezeti tagokat és megsértik az alapvető munkavállalói jogokat; mivel a hatóságok letartóztatták és állítólag megkínozták a diákszervezetek vezetőit; mivel Szváziföldön egyéb emberi jogi problémák közé tartozik a biztonsági erők büntetlensége, valamint a nőkkel és kisebbségekkel szembeni megkülönböztetés; |
| --- | --- |

E.

mivel a biztonsági erők rendszeresen megfélemlítik a szakszervezeti tagokat és megsértik az alapvető munkavállalói jogokat; mivel a hatóságok letartóztatták és állítólag megkínozták a diákszervezetek vezetőit; mivel Szváziföldön egyéb emberi jogi problémák közé tartozik a biztonsági erők büntetlensége, valamint a nőkkel és kisebbségekkel szembeni megkülönböztetés;

| 1. | határozottan elítéli Thulani Maseko meggyilkolását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | azonnali, független, pártatlan, átlátható és alapos vizsgálatot követel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága és az ENSZ égisze alatt a demokráciapárti és emberi jogi aktivisták elleni támadások, valamint az ellenzék elnyomását segítő zsoldosok állítólagos toborzása ügyében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli az emberi jogok széles körű megsértését Szváziföldön, és felszólít az összes politikai fogoly – különösen Mthandeni Dube és Mduduzi Bacede Mabuza parlamenti képviselők – azonnali szabadon bocsátására, valamint az emberi jogi aktivisták, szakszervezeti tagok, demokráciapárti aktivisták és politikusok elleni zaklatás, erőszak és nyomásgyakorlás azonnali megszüntetésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a szváziföldi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben, mozdítsák elő és védjék az emberi jogokat, beleértve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, és tegyék lehetővé a szváziföldi emberek számára polgári és politikai jogaik gyakorlását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a politikusok és emberi jogi aktivisták bebörtönzése és a szakszervezetek betiltása egyértelműen sérti Szváziföld Cotonoui Megállapodásban vállalt kötelezettségeit; hangsúlyozza, hogy az ország hatóságainak tiszteletben kell tartaniuk a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet elveit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sürgeti a szváziföldi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben kötelezettségvállalásaikat, és haladéktalanul indítsanak átfogó párbeszédet valamennyi érintett érdekelt féllel a nemzeti megbékélés, valamint az emberi jogok, a jogállamiság és a demokrácia védelme érdekében, azzal a végső céllal, hogy a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség közvetítésével és támogatásával tartós béke jöjjön létre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az EU-t, hogy vizsgálja felül és adott esetben függessze fel a Szváziföldnek szánt támogatási programokat, ha fennáll a veszélye annak, hogy a forrásokat emberi jogokat sértő tevékenységekre használják fel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Eswatini Királyságnak. |
| --- | --- |

8.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/14

---

P9_TA(2023)0050

Az ellenzéki aktivisták elleni erőszak Egyenlítői-Guineában, különös tekintettel Julio Obama Mefuman ügyére

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Egyenlítői-Guineában az ellenzéki aktivisták ellen elkövetett erőszakról, különösen Julio Obama Mefuman ügyéről (2023/2552(RSP))

(2023/C 283/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 1979 óta Teodoro Obiang Nguema rezsimje uralja Egyenlítői-Guineát, amely régóta figyelmen kívül hagyja és megsérti az emberi jogokat, ami barbár cselekményekhez, például politikai ellenfelek, kormánykritikusok és emberi jogi aktivisták százainak üldözéséhez vezetett; |
| --- | --- |

A.

mivel 1979 óta Teodoro Obiang Nguema rezsimje uralja Egyenlítői-Guineát, amely régóta figyelmen kívül hagyja és megsérti az emberi jogokat, ami barbár cselekményekhez, például politikai ellenfelek, kormánykritikusok és emberi jogi aktivisták százainak üldözéséhez vezetett;

| B. | mivel a Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R, Egyenlítői-guineai Harmadik Köztársaság Felszabadítási Mozgalma) négy tagját, nevezetesen két spanyol és egyenlítői-guineai kettős állampolgárt, Julio Obama Mefumant és Feliciano Efa Manguét, valamint két Spanyolországban élő egyenlítői-guineai állampolgárt, Martín Obiang Ondo Mbasogót és Bienvenido Ndong Onót 2019 végén elrabolták Dél-Szudánban, majd Teodoro Obiang elnöki repülőgépén Egyenlítői-Guineába szállították; |
| --- | --- |

B.

mivel a Movimiento para la Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R, Egyenlítői-guineai Harmadik Köztársaság Felszabadítási Mozgalma) négy tagját, nevezetesen két spanyol és egyenlítői-guineai kettős állampolgárt, Julio Obama Mefumant és Feliciano Efa Manguét, valamint két Spanyolországban élő egyenlítői-guineai állampolgárt, Martín Obiang Ondo Mbasogót és Bienvenido Ndong Onót 2019 végén elrabolták Dél-Szudánban, majd Teodoro Obiang elnöki repülőgépén Egyenlítői-Guineába szállították;

| C. | mivel Obama Mefumantól és Efa Manguétól megtagadták a konzuli segítségnyújtást, a tisztességes tárgyalásra vonatkozó garanciák nélkül vádat emeltek ellenük, és 2020 márciusában Egyenlítői-Guineában 60, illetve 90 év börtönbüntetésre ítélték őket terrorizmus és az Obiang elnök ellen 2017-ben elkövetett állítólagos puccskísérletben való részvétel vádjával; mivel mindkettőjüket állítólag többször is megkínozták; |
| --- | --- |

C.

mivel Obama Mefumantól és Efa Manguétól megtagadták a konzuli segítségnyújtást, a tisztességes tárgyalásra vonatkozó garanciák nélkül vádat emeltek ellenük, és 2020 márciusában Egyenlítői-Guineában 60, illetve 90 év börtönbüntetésre ítélték őket terrorizmus és az Obiang elnök ellen 2017-ben elkövetett állítólagos puccskísérletben való részvétel vádjával; mivel mindkettőjüket állítólag többször is megkínozták;

| D. | mivel Obama Mefuman 2023. január 15-én Mongomóban elhunyt; |
| --- | --- |

D.

mivel Obama Mefuman 2023. január 15-én Mongomóban elhunyt;

| 1. | határozottan elítéli Obama Mefuman spanyol állampolgár őrizetben bekövetkezett halálát, és felelősnek tartja az egyenlítői-guineai diktatórikus rezsimet; felszólít holttestének hazaszállítására és az MLGE3R többi három tagjának szabadon bocsátására; sürgeti Egyenlítői-Guineát, hogy teljes mértékben működjön együtt a spanyol igazságügyi hatóságokkal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatát fejezi ki a diktatórikus Obiang-rezsimnek a politikai üldözésre és a politikai ellenfelek hazai és külföldi elnyomására irányuló módszeres és szervezett stratégiája miatt; határozottan elítéli az emberi jogi aktivisták barbár elnyomását az országban, valamint a politikai ellenfelek és a kormányt bírálók demokratikus mozgásterének hiányát, ami önkényes fogva tartásban, zaklatásban, emberrablásokban, kényszeráttelepítésekben, kínzásokban, gyilkosságokban és halálbüntetésekben nyilvánul meg; |
| --- | --- |

2.

| 3. | követeli a demokratikus ellenzék tagjai üldözésének azonnali és feltétel nélküli beszüntetését és a politikai foglyok szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja az egyenlítői-guineai hatóságokat, hogy sürgősen tartsák be a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat, és biztosítsák minden fogvatartott védelmét a kínzással és a rossz bánásmóddal szemben, emberséges körülmények között való fogva tartásukat, ügyük tisztességes eljárásban való tárgyalását és családjukkal és ügyvédjükkel való találkozásukat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az Egyenlítői-Guinea kormányával fenntartott kapcsolataikban a lehető leghatározottabban követeljék a politikai üldözés és elnyomás megszüntetését, valamint Obama Mefuman halálának és a politikai foglyok és az emberi jogi aktivisták tágabb helyzetének független nemzetközi kivizsgálását; felszólít továbbá a katonai, rendőrségi és biztonsági együttműködés minden formájának felfüggesztésére, és hangsúlyozza, hogy a rezsimmel való bármilyen együttműködést az emberi jogok tiszteletben tartásától és a demokratikus nyitottságtól kell függővé tenni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az EU-t, hogy szankcionálja a rezsim azon tagjait, akik emberi jogi jogsértéseket követtek el; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rendkívül aggasztónak tartja Egyenlítői-Guinea kormányának területen kívüli fellépéseit, többek között az állampolgársággal vagy harmadik országokban – többek között az EU-n belül – tartózkodási engedéllyel rendelkező politikai másként gondolkodók megcélzását és elrablását; sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, az EUROPOL-t, az EUROJUST-ot és a Bizottságot, hogy szorosan működjenek együtt a tagállamok nyomozó és igazságügyi hatóságaival az uniós polgárok és az EU-ban tartózkodási engedéllyel rendelkezők védelmének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EUROPOL-nak, az EUROJUST-nak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Uniónak, a Comunidade dos Países de Língua Portuguesa-nak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának és Egyenlítői-Guinea kormányának. |
| --- | --- |

8.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/16

---

P9_TA(2023)0051

Alexej Navalnij és más politikai foglyok embertelen börtönkörülményeinek közelmúltbeli rosszabbodása Oroszországban

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása Alekszej Navalnij embertelen fogva tartási körülményeiről (2023/2553(RSP))

(2023/C 283/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Alekszej Navalnijt, a Szaharov-díj 2021. évi kitüntetettjét, az orosz politikai élet prominens alakját, akit a Kreml-rezsim korábban novicsok idegméreggel megmérgezett, 2021. január 17. óta fogva tartják és jelenleg egy büntetőtáborban őrzik; |
| --- | --- |

A.

mivel Alekszej Navalnijt, a Szaharov-díj 2021. évi kitüntetettjét, az orosz politikai élet prominens alakját, akit a Kreml-rezsim korábban novicsok idegméreggel megmérgezett, 2021. január 17. óta fogva tartják és jelenleg egy büntetőtáborban őrzik;

| B. | mivel Navalnij letartóztatása óta bántalmazásnak, többek között kínzásnak, önkényes büntetéseknek és pszichológiai nyomásnak van kitéve; mivel Navalnijnak az elmúlt nyolc hónapban nem volt látogatója; |
| --- | --- |

B.

mivel Navalnij letartóztatása óta bántalmazásnak, többek között kínzásnak, önkényes büntetéseknek és pszichológiai nyomásnak van kitéve; mivel Navalnijnak az elmúlt nyolc hónapban nem volt látogatója;

| C. | mivel Navalnijt 2023. márciusában vagy ápriliséban új vádak alapján bíróság elé állítják, és további 35 évig terjedő börtönbüntetés várhat rá; |
| --- | --- |

C.

mivel Navalnijt 2023. márciusában vagy ápriliséban új vádak alapján bíróság elé állítják, és további 35 évig terjedő börtönbüntetés várhat rá;

| D. | mivel az Ukrajna elleni agresszív háború kezdete óta az orosz hatóságok fokozták a politikai ellenzék és a civil társadalom elnyomását; |
| --- | --- |

D.

mivel az Ukrajna elleni agresszív háború kezdete óta az orosz hatóságok fokozták a politikai ellenzék és a civil társadalom elnyomását;

| E. | mivel a politikai ellenfelekkel és politikai foglyokkal – köztük Navalnijjal – szembeni magatartása, csakúgy, mint az Ukrajna és a demokratikusan gondolkodó oroszok ellen viselt háborúja leleplezi a Kreml brutalitását; |
| --- | --- |

E.

mivel a politikai ellenfelekkel és politikai foglyokkal – köztük Navalnijjal – szembeni magatartása, csakúgy, mint az Ukrajna és a demokratikusan gondolkodó oroszok ellen viselt háborúja leleplezi a Kreml brutalitását;

| 1. | kiáll Alekszej Navalnij és minden más bátor orosz politikai fogoly mellett az oroszországi demokráciáért folytatott küzdelmükben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | követeli Navalnij és az összes többi oroszországi politikai fogoly, köztük Dmitrij Ivanov, Vlagyimir Kara-Murza, Ioann Kurmojarov, Viktoria Petrova, Maria Ponomarenko, Alekszandra Szkocsilenko, Dmitrij Talantov, Alekszej Gorinov, Ilya Jasin és más olyan személyek szabadon bocsátását, akiket kizárólag Navalnijjal vállalt szövetségük, az Ukrajna elleni agresszív háború elleni tiltakozásuk miatt vagy az orosz büntető törvénykönyv 207. cikkének (3) bekezdése alapján vontak büntetőeljárás alá; |
| --- | --- |

2.

| 3. | követeli, hogy az említett személyek szabadon bocsátásáig biztosítsák, hogy a fogva tartásuk körülményei megfeleljenek az Oroszország által vállalt nemzetközi kötelezettségeknek, különös tekintettel Navalnijnak a választása szerinti orvosokhoz és a polgári kórházban történő orvosi kezeléshez való hozzáférésére, valamint az ahhoz való jogára, hogy olyan előzetes letartóztatási létesítménybe helyezzék át, ahol találkozhat ügyvédjeivel és kommunikálhat a családjával; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten felszólítja az uniós intézményeket, hogy továbbra is kövessék nyomon az oroszországi emberi jogi helyzetet; sürgeti az EU-t, hogy támogassa az orosz civil társadalmat; sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget az orosz emberijog-védőknek, demokráciapárti aktivistáknak és független újságíróknak Oroszországban és Oroszországon kívül; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy mind Ukrajnának, mind az oroszországi demokráciának győznie kell, és hogy mindkét győzelmet Alekszej Navalnij győzelmének is kell tekinteni; felszólítja az EU-t és az egész demokratikus közösséget, hogy dolgozzanak ki egyértelmű stratégiát mindkét győzelem előmozdítására, mivel ez a legjobb módja annak, hogy tanúságot tegyünk Alekszej Navalnijjal és az Oroszország demokratikus jövőjéért küzdő többi személlyel való szolidaritásunkról; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy Putyint a saját lakossága ellen elkövetett bűncselekmények miatt bíróság elé kell állítani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Tanácsot, hogy fogadjon el korlátozó intézkedéseket azokkal szemben, akik felelősek a háborúellenes tüntetőkkel szembeni önkényes büntetőeljárásokért és kínzásért; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjeinek, valamint az oroszországi hatóságoknak. |
| --- | --- |

8.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/18

---

P9_TA(2023)0053

Uniós stratégia az ipar versenyképességének, a kereskedelemnek és a minőségi munkahelyek létrehozásának fellendítésére

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az ipari versenyképesség, a kereskedelem és a minőségi munkahelyek fellendítését célzó uniós stratégiáról (2023/2513(RSP))

(2023/C 283/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640),

| — | tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

| — | tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098),

| — | tekintettel a „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című, 2020. július 8-i bizottsági közleményre (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hidrogénstratégia a klímasemleges Európáért” című, 2020. július 8-i bizottsági közleményre (COM(2020)0301),

| — | tekintettel a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0590),

| — | tekintettel „A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében” című, 2021. május 5-i bizottsági közleményre (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében” című, 2021. május 5-i bizottsági közleményre (COM(2021)0350),

| — | tekintettel a „Stratégiai függőségek és képességek” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Stratégiai függőségek és képességek” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0352),

| — | tekintettel „Az egységes piacra vonatkozó 2021. évi éves jelentés” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piacra vonatkozó 2021. évi éves jelentés” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0351),

| — | tekintettel „A versenyképes és tiszta európai acélra történő átállás” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A versenyképes és tiszta európai acélra történő átállás” című, 2021. május 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0353),

| — | tekintettel „A frissített új európai iparstratégia végrehajtása: a kiadások összehangolása a szakpolitikával” című, 2022. szeptember 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A frissített új európai iparstratégia végrehajtása: a kiadások összehangolása a szakpolitikával” című, 2022. szeptember 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Digitális évtized 2030 szakpolitikai program létrehozásáról szóló, 2022. december 14-i (EU) 2022/2481 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Digitális évtized 2030 szakpolitikai program létrehozásáról szóló, 2022. december 14-i (EU) 2022/2481 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel „A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora” című, 2023. február 1-jei bizottsági közleményre (COM(2023)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora” című, 2023. február 1-jei bizottsági közleményre (COM(2023)0062),

| — | tekintettel „Az ukrajnai orosz háború EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről – az EU cselekvési képességének megerősítéséről” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ukrajnai orosz háború EU-ra gyakorolt társadalmi és gazdasági következményeiről – az EU cselekvési képességének megerősítéséről” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai energiaárak emelkedésére adott uniós válaszról szóló, 2022. október 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai energiaárak emelkedésére adott uniós válaszról szóló, 2022. október 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az új európai iparstratégiáról szóló, 2020. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új európai iparstratégiáról szóló, 2020. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a jövőbeli uniós iparpolitikai stratégiáról szóló, 2018. november 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeli uniós iparpolitikai stratégiáról szóló, 2018. november 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az EU iparpolitikai stratégiája 2030 távlatában” című, 2019. május 27-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU iparpolitikai stratégiája 2030 távlatában” című, 2019. május 27-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A dinamikusabb, reziliensebb és versenyképesebb európai ipar felé való átmenetet elősegítő helyreállítás” című, 2020. november 16-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A dinamikusabb, reziliensebb és versenyképesebb európai ipar felé való átmenetet elősegítő helyreállítás” című, 2020. november 16-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a „Helyreállítás a körforgásos és zöld gazdaság jegyében” című, 2020. december 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Helyreállítás a körforgásos és zöld gazdaság jegyében” című, 2020. december 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU iparstratégiájának lehetővé kell tennie az európai ipar számára, hogy előmozdítsa a zöld és digitális átállást, ugyanakkor megvédje nyitott stratégiai autonómiáját, megőrizze versenyképességét a globális piacon, magas szintű foglalkoztatást és minőségi munkahelyeket tartson fenn Európában, és erősítse innovációs és termelési képességét Európában; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU iparstratégiájának lehetővé kell tennie az európai ipar számára, hogy előmozdítsa a zöld és digitális átállást, ugyanakkor megvédje nyitott stratégiai autonómiáját, megőrizze versenyképességét a globális piacon, magas szintű foglalkoztatást és minőségi munkahelyeket tartson fenn Európában, és erősítse innovációs és termelési képességét Európában;

| B. | mivel a változó geopolitikai környezetben létfontosságú megerősíteni Európa ipari versenyképességét, csökkenteni Európa harmadik országoktól való függőségét a kritikus fontosságú és stratégiai anyagok, termékek és technológiák tekintetében, valamint megfizethető, tiszta és biztonságos energiát biztosítani iparágai számára; |
| --- | --- |

B.

mivel a változó geopolitikai környezetben létfontosságú megerősíteni Európa ipari versenyképességét, csökkenteni Európa harmadik országoktól való függőségét a kritikus fontosságú és stratégiai anyagok, termékek és technológiák tekintetében, valamint megfizethető, tiszta és biztonságos energiát biztosítani iparágai számára;

| C. | mivel a tisztaenergia-technológiák gyártásának jövőjét formáló globális verseny felgyorsul, amit a globális hatalmak jelentős állami beavatkozásai, például az Egyesült Államoknak az infláció csökkentéséről szóló törvénye (IRA) kísérnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a tisztaenergia-technológiák gyártásának jövőjét formáló globális verseny felgyorsul, amit a globális hatalmak jelentős állami beavatkozásai, például az Egyesült Államoknak az infláció csökkentéséről szóló törvénye (IRA) kísérnek;

| D. | mivel az EU nyitott stratégiai autonómiájának megerősítéséhez különböző megoldások kombinációjára van szükség, többek között az energia- és az anyagfelhasználás csökkentésére, az uniós gyártási és termelési kapacitások növelésére, a stratégiai ágazatokba és a kutatás-fejlesztésbe történő beruházásokra és a beszállítók diverzifikálására ágazati partnerségek és szövetségek, valamint a partnerországokkal létrehozott kereskedelmi és technológiai tanácsok révén; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU nyitott stratégiai autonómiájának megerősítéséhez különböző megoldások kombinációjára van szükség, többek között az energia- és az anyagfelhasználás csökkentésére, az uniós gyártási és termelési kapacitások növelésére, a stratégiai ágazatokba és a kutatás-fejlesztésbe történő beruházásokra és a beszállítók diverzifikálására ágazati partnerségek és szövetségek, valamint a partnerországokkal létrehozott kereskedelmi és technológiai tanácsok révén;

| E. | mivel az Unió iparstratégiájának biztosítania kell az egységes piac megfelelő működését is, el kell kerülnie a piaci torzulásokat, és egyenlő versenyfeltételeket kell teremtenie az EU-n belül és azon kívül; mivel emellett erős egységes piacfelügyeletre és végrehajtásra is szüksége van annak érdekében, hogy versenyelőnyt biztosítson az uniós vállalkozások számára, és vezető szerepet töltsön be a klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való globális átállásban; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió iparstratégiájának biztosítania kell az egységes piac megfelelő működését is, el kell kerülnie a piaci torzulásokat, és egyenlő versenyfeltételeket kell teremtenie az EU-n belül és azon kívül; mivel emellett erős egységes piacfelügyeletre és végrehajtásra is szüksége van annak érdekében, hogy versenyelőnyt biztosítson az uniós vállalkozások számára, és vezető szerepet töltsön be a klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra való globális átállásban;

| F. | mivel nem minden tagállam rendelkezik azonos költségvetési mozgástérrel az állami támogatások tekintetében; mivel az Európai Unió és az állami támogatások terén eltérő költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok összehangolatlan válasza az egységes piac széttöredezésének veszélyével fenyegethet; mivel az ideiglenes válságkeret alapján jóváhagyott állami támogatások túlnyomó többségét mindössze két tagállam jelentette be; |
| --- | --- |

F.

mivel nem minden tagállam rendelkezik azonos költségvetési mozgástérrel az állami támogatások tekintetében; mivel az Európai Unió és az állami támogatások terén eltérő költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok összehangolatlan válasza az egységes piac széttöredezésének veszélyével fenyegethet; mivel az ideiglenes válságkeret alapján jóváhagyott állami támogatások túlnyomó többségét mindössze két tagállam jelentette be;

| G. | mivel a Bizottság terve elismeri, hogy a jelenlegi kihívásokra való reagálás érdekében az EU-nak gyorsabb hozzáférést kell biztosítania az elegendő finanszírozáshoz magánfinanszírozás, állami támogatás, uniós források és egy új Európai Szuverenitási Alap felhasználásával, amely támogathatja az európai iparstratégiát; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság terve elismeri, hogy a jelenlegi kihívásokra való reagálás érdekében az EU-nak gyorsabb hozzáférést kell biztosítania az elegendő finanszírozáshoz magánfinanszírozás, állami támogatás, uniós források és egy új Európai Szuverenitási Alap felhasználásával, amely támogathatja az európai iparstratégiát;

| H. | mivel a demokratikus elszámoltathatóságnak és az átláthatóságnak a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralevő időszakában való biztosítása érdekében a Parlamentnek mindig be kell töltenie a költségvetési hatóság szerepét bármely költségvetési környezetben; |
| --- | --- |

H.

mivel a demokratikus elszámoltathatóságnak és az átláthatóságnak a jelenlegi többéves pénzügyi keret hátralevő időszakában való biztosítása érdekében a Parlamentnek mindig be kell töltenie a költségvetési hatóság szerepét bármely költségvetési környezetben;

| I. | mivel Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja megmutatta, hogy a békét nem lehet magától értetődőnek venni Európában; mivel ennek következményei, beleértve az energiaárak emelkedését és az inflációt, példátlan gazdasági zavarokat és megélhetési költségekkel járó válságot idéztek elő Európában, amelynek alakulása rendkívül bizonytalan; |
| --- | --- |

I.

mivel Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja megmutatta, hogy a békét nem lehet magától értetődőnek venni Európában; mivel ennek következményei, beleértve az energiaárak emelkedését és az inflációt, példátlan gazdasági zavarokat és megélhetési költségekkel járó válságot idéztek elő Európában, amelynek alakulása rendkívül bizonytalan;

| J. | mivel az Európában nyolcmillió munkavállalót foglalkoztató nagy energiaintenzitású ipar magas energiaárakkal néz szembe, az elmúlt 10 év átlagánál mintegy hatszor, az egyesült államokbelieknél pedig több mint négyszer magasabb gázárakkal; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európában nyolcmillió munkavállalót foglalkoztató nagy energiaintenzitású ipar magas energiaárakkal néz szembe, az elmúlt 10 év átlagánál mintegy hatszor, az egyesült államokbelieknél pedig több mint négyszer magasabb gázárakkal;

| K. | mivel az oktatás, a szakképzés és a felsőoktatás globális és jelentős hatást gyakorol a munkahelyek minőségére és az európai ipar jövőjére a nyitott stratégiai autonómia, valamint a zöld és digitális átállás összefüggésében; mivel az egyetemi közösség kulcsszerepet játszik az ipari innováció és kutatás terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az oktatás, a szakképzés és a felsőoktatás globális és jelentős hatást gyakorol a munkahelyek minőségére és az európai ipar jövőjére a nyitott stratégiai autonómia, valamint a zöld és digitális átállás összefüggésében; mivel az egyetemi közösség kulcsszerepet játszik az ipari innováció és kutatás terén;

| L. | mivel az Uniónak az a célja, hogy a tagállamokban legalább 80 %-os kollektív tárgyalási lefedettséget érjen el, összhangban az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló irányelvvel (6); |
| --- | --- |

L.

mivel az Uniónak az a célja, hogy a tagállamokban legalább 80 %-os kollektív tárgyalási lefedettséget érjen el, összhangban az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről szóló irányelvvel (6);

| M. | mivel az iparnak stabil és kiszámítható szabályokra van szüksége az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a harmadik országbeli és az Unión belüli tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelem érdekében; mivel az EU-nak továbbra is elő kell mozdítania a tisztességes versenyen alapuló nyitott gazdaságot Európán belül és nemzetközi partnereivel fenntartott kapcsolataiban; |
| --- | --- |

M.

mivel az iparnak stabil és kiszámítható szabályokra van szüksége az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a harmadik országbeli és az Unión belüli tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelem érdekében; mivel az EU-nak továbbra is elő kell mozdítania a tisztességes versenyen alapuló nyitott gazdaságot Európán belül és nemzetközi partnereivel fenntartott kapcsolataiban;

| N. | mivel ez magában foglalja az EU Latin-Amerikával fennálló partnerségeinek megszilárdítását, valamint a Chilével, Új-Zélanddal és Mexikóval kötött megállapodásainak megerősítését; mivel ez magában foglalja a Mercosurral kötött, még függőben lévő kétoldalú megállapodás ratifikálását is, feltéve, hogy az éghajlatváltozással, az erdőirtással és egyéb problémákkal kapcsolatos, a megerősítést megelőző kötelezettségvállalások kielégítőek; mivel ez az Ausztráliával folytatandó további tárgyalásoknak és a megállapodás esetleges megkötésének nyomon követését és a Tajvannal kötendő kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének szorgalmazását, valamint az Európai Unió és az Afrikai Unió 2022. évi csúcstalálkozóját követően az Afrikával fenntartott, egyenlő felek partnerségének további előmozdítását is jelenti; mivel az uniós kereskedelempolitikának annak biztosítását kell célul tűznie, hogy szabadkereskedelmi megállapodásaink erős fenntartható fejlődési fejezeteket tartalmazzanak, amelyek végső eszközként érvényesíthető szankciókat, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeivel összhangban szigorú munkaügyi normákat, valamint környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásokat foglalnak magukban; |
| --- | --- |

N.

mivel ez magában foglalja az EU Latin-Amerikával fennálló partnerségeinek megszilárdítását, valamint a Chilével, Új-Zélanddal és Mexikóval kötött megállapodásainak megerősítését; mivel ez magában foglalja a Mercosurral kötött, még függőben lévő kétoldalú megállapodás ratifikálását is, feltéve, hogy az éghajlatváltozással, az erdőirtással és egyéb problémákkal kapcsolatos, a megerősítést megelőző kötelezettségvállalások kielégítőek; mivel ez az Ausztráliával folytatandó további tárgyalásoknak és a megállapodás esetleges megkötésének nyomon követését és a Tajvannal kötendő kétoldalú beruházási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének szorgalmazását, valamint az Európai Unió és az Afrikai Unió 2022. évi csúcstalálkozóját követően az Afrikával fenntartott, egyenlő felek partnerségének további előmozdítását is jelenti; mivel az uniós kereskedelempolitikának annak biztosítását kell célul tűznie, hogy szabadkereskedelmi megállapodásaink erős fenntartható fejlődési fejezeteket tartalmazzanak, amelyek végső eszközként érvényesíthető szankciókat, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeivel összhangban szigorú munkaügyi normákat, valamint környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásokat foglalnak magukban;

| O. | mivel az EU világelső a kutatás és az innováció terén, beleértve az ipari innovációt is, globális szinten vezető intézményeinek, mérnöki vállalatainak és magasan képzett munkaerejének köszönhetően; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU világelső a kutatás és az innováció terén, beleértve az ipari innovációt is, globális szinten vezető intézményeinek, mérnöki vállalatainak és magasan képzett munkaerejének köszönhetően;

| 1. | üdvözli „A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora” című, 2023. február 1-jei bizottsági közleményt; úgy véli, hogy az európai iparstratégiát úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa Európa vezető szerepét a tisztaenergia-technológiák terén, és javítsa a meglévő ipari bázist, és támogassa annak jövőbeli átalakítását annak érdekében, hogy minőségi munkahelyeket és gazdasági növekedést biztosítson valamennyi európai számára a zöld megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az EU gyártási kapacitását az olyan kulcsfontosságú stratégiai technológiák terén, mint a nap- és szélenergia, a hőszivattyúk, a villamosenergia-hálózatok, az akkumulátorok, a hosszú távú energiatárolás, a megújuló hidrogén előállításához szükséges elektrolizátorok gyártása és az előre gyártott fenntartható építőanyagok; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság teljes mértékben dolgozza ki az átállási pályákat, meghatározva azokat a fellépéseket és támogatási intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy valamennyi ágazat megőrizze versenyképességét, miközben dekarbonizációt végez az Unió éghajlat-politikai céljaihoz és a zöld megállapodás célkitűzéseihez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék figyelembe a következő megfontolásokat annak biztosítása érdekében, hogy a terv elérje a nyitott stratégiai autonómia és a zöld és digitális átállás célkitűzéseit, valóban európai legyen, biztosítsa Európa versenyképességét, törekedjen az ipari kapacitás fejlesztésére az Unió egészében, és védje az egységes piac integritását, ugyanakkor biztosítsa, hogy a munkahelyek Európában maradjanak és az európaiak rendelkezzenek a jelenlegi kihívások kezeléséhez szükséges megfelelő készségekkel; |
| --- | --- |

4.

Kiszámítható és egyszerűsített szabályozási környezet

| 5. | hangsúlyozza, hogy az átállási pályáknak növelniük kell a hosszú távú befektetői biztonságot és a szabályozás kiszámíthatóságát, és iránymutatásként kell szolgálniuk a jövőbeli szakpolitikai intézkedésekhez, amelyeknek pedig a jövőbeli ipari és beruházási döntéseket kell irányítaniuk; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatékony stratégiát az európai iparágak átszervezésére, áthelyezésére és visszaköltöztetésére, az ellátási láncok diverzifikálására és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, figyelembe véve a tagállamokra gyakorolt pozitív továbbgyűrűző hatásokat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az európai szabványokat a stratégiai technológiák bevezetésének előmozdítására fogják felhasználni; úgy véli, hogy az európai szabványok nagyon fontos szerepet játszanak az egységes piac működésében, és növelhetik az európai ipar versenyképességét, csökkenthetik a költségeket, javíthatják a biztonságot, valamint növelhetik a termelékenységet és az innovatív hatékonyságot; hangsúlyozza az erős európai jelenlét fontosságát a nemzetközi szabványügyi testületekben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy versenyképességi iparstratégiáját igazítsa a stratégiai technológiák Unióban történő fejlesztéséhez és kereskedelmi hasznosításához, hogy áthidalja az innováció és a piaci bevezetés közötti szakadékot azáltal, hogy kockázatfinanszírozást biztosít a korai szakaszban lévő technológiai és demonstrációs projektekhez, valamint korai értékláncokat alakít ki, hogy a többihez képest fokozott támogatást nyújtson a kereskedelmi léptékű, kibocsátásmentes technológiáknak és a környezeti szempontból fenntartható egyéb termékeknek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy gyors engedélyezési eljárásokat és kiszámíthatóságot kell biztosítani a tiszta és megújuló energiaforrások alkalmazását célként kitűző új projektek létrehozásához, és a meglévők fenntarthatóságát a lehető legrövidebb időn belül javítani kell, mindezt az adminisztratív terhek lehető legalacsonyabb szintre csökkentése és a szabályozási keret maradéktalan tiszteletben tartása mellett; ezzel összefüggésben arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban dolgozzák fel az ilyen projektek tervezésével, kivitelezésével és működtetésével kapcsolatos támogató intézkedésekre irányuló kérelmeket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló jogszabályra irányuló bizottsági javaslatot; emlékeztet a kritikus fontosságú nyersanyagokhoz való biztonságos hozzáférés fontosságára, amely előfeltétele az ökológiai és digitális átalakulásnak, éghajlat-politikai céljaink elérésének, a versenyképes európai értékláncoknak és a stratégiai függetlenség megerősítésének; emlékeztet továbbá az újrahasznosítás és a stabil másodlagos piacok kiépítésének, valamint a kritikus fontosságú nyersanyagok helyettesítésével kapcsolatos kutatások szükségességére; kitart amellett, hogy teljes mértékben ki kell használni a megfelelő normákat tiszteletben tartó hazai erőforrásokban rejlő lehetőségeket; határozottan úgy véli, hogy a stratégiai európai projektekhez gyorsabb és átláthatóbb engedélyezési eljárásokra, új finanszírozáshoz való hozzáférésre és következetes szakpolitikai keretre van szükség; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza az igazságos átmenet fontosságát, amelynek célja a minőségi munkahelyek és foglalkoztatás fenntartása Európában a fokozott ipari versenyképesség révén; kéri, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az európai régiók újraiparosításának támogatására és az ipar leépülésének megelőzésére stratégiai régióközi beruházási projektek és a sérülékeny régiókra vonatkozó fejlesztési tervek révén, különösen az átalakulás által érintett régiókban, a vidéki és távoli területeken; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kitart amellett, hogy a Bizottságnak hatásvizsgálatában szuverenitási vizsgálatot kell végeznie annak felmérése érdekében, hogy az európai jogszabályok és alapok milyen hatást gyakorolhatnak az új nemkívánatos függőségek, különösen a nem piaci feltételek mellett működő gazdaságoktól és a megbízhatatlan partnerektől való függőségek kialakulására; kéri továbbá a Bizottságot, hogy e tekintetben vizsgálja meg a célravezető és hatásos szabályozás programon belül a legfontosabb hatályos jogszabályokat; |
| --- | --- |

12.

Energia és függőségek

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az energiaellátást a következő télre, és terjesszenek elő további és ambiciózus terveket, tegyenek meg minden szükséges intézkedést a megfizethető, biztonságos és tiszta energiához szükséges termelési kapacitások felgyorsítása érdekében, hogy azok hozzáférhetők legyenek az egyes iparágak számára, és növeljék az energiamegtakarítási és energiahatékonysági intézkedéseket; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy megreformálja a villamosenergia-piac szerkezetét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a hidrogénpiac beindításának fontosságát, és azt, hogy egyúttal dolgozni kell a tiszta hidrogén eléréséért oly módon, hogy értékelik a hidrogén különböző típusainak szerepét, felgyorsítják a hidrogéntermelést és csökkentik az azzal kapcsolatos bürokráciát, és mielőbb kidolgozzák a szükséges infrastruktúra létrehozására irányuló tervet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragaszkodik ahhoz, hogy a kiszámíthatóság, a biztonság és a beruházók és más gazdasági szereplők számára nyújtott hosszú távú jelzések fontosak a gazdaságban végbemenő létfontosságú változások elősegítése és serkentése szempontjából; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az EU nyitott stratégiai autonómiáját képességeinek fokozásával „A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora” című bizottsági közleményben meghatározott kulcsfontosságú stratégiai technológiák, valamint az európai ipar versenyképessége szempontjából alapvető fontosságú egyéb technológiák, például a kulcsfontosságú alaptechnológiák terén; üdvözli az Európai Fotovoltaikusnapelem-ipari Szövetség és az Európai Tisztatechnológia-platform 2022 végén történt elindítását; |
| --- | --- |

16.

Szabályozásból eredő terhek

| 17. | megismétli, hogy csökkenteni kell a vállalkozások szükségtelen adminisztratív terheit, különösen a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások esetében, a fogyasztókra, a munkavállalókra, valamint az egészség- és környezetvédelemre vonatkozó legmagasabb szintű normák fenntartása mellett; továbbra is támogatja az „egy be, egy ki” elvet e cél elérése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja, hogy a Bizottság az új jogszabályok előkészítésének részeként versenyképességi tesztet vezessen be, szem előtt tartva, hogy minden értékelésnek figyelembe kell vennie a munkavállalók és a szociális jogok védelmét és az őket megillető biztosítékokat is; úgy véli, hogy az Unió szakpolitikai célkitűzései teljesítésének elősegítése érdekében az e terv keretében támogatott tevékenységeknek adott esetben ki kell használniuk az innovációbarát szabályozást, valamint ösztönzőleg kell hatniuk az innovációbarát szabályozásra, az innováció elvével összhangban, hogy az Unió jelentős tudástőkéjét gyorsabban és intenzívebben innovációvá lehessen alakítani; |
| --- | --- |

18.

Gyorsabb hozzáférés a megfelelő finanszírozáshoz és az Európai Szuverenitási Alaphoz

| 19. | kiemeli, hogy az uniós költségvetésből finanszírozott új politikai kezdeményezéseket, célkitűzéseket és feladatokat – beleértve az uniós szintű és a határokon átnyúló projekteket is – további új forrásokból kell finanszírozni; kiemeli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata időszerű és egyedülálló lehetőség arra, hogy bármely új forrást beépítsenek az uniós költségvetésbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a költségek és a beruházási hiányok egyértelmű értékelését, figyelembe véve az infláció csökkentéséről szóló jogszabályt és annak az Unió egészére és az egyes tagállamokra gyakorolt hatását is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós finanszírozást tegyék függővé a közpolitikai célkitűzésekhez kapcsolódó releváns követelményektől, különösen a szociális, környezetvédelmi és pénzügyi követelményektől, és tartsák tiszteletben az uniós munkavállalói jogokat, normákat és jobb munkakörülményeket, amelyeket a kedvezményezetteknek mindaddig teljesíteniük kell, amíg közpénzekből folyósított támogatásban részesülnek, biztosítva ugyanakkor a tisztességes és nyílt versenyt, a vállalataink közötti egyenlő versenyfeltételeket és az egységes piac alapját képező alapelvek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Unió előtt álló közelmúltbeli geopolitikai kihívások azt mutatják, hogy az EU-nak minden szükséges intézkedést meg kell tennie nyitott stratégiai autonómiájának biztosítása érdekében, többek között a védelem területén is; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret következő félidős felülvizsgálata során a zöld megállapodás célkitűzéseivel összhangban meg kell erősíteni az InvestEU programot; ismét hangsúlyozza az InvestEU-rendelet (7) felülvizsgálatának fontosságát a tőketámogatások körének kiszélesítése és a stratégiai ágazatokban történő beruházások számára egy további lehetőség létrehozása érdekében, a kkv-k mellett más vállalkozások segítése, valamint az ukrajnai orosz invázió, az energiaválság, az infláció hatásai által érintett vállalkozások támogatása céljából és azok támogatása érdekében, akiket az infláció csökkentéséről szóló jogszabály is érinthet; kitart amellett, hogy csökkenteni kell a bürokráciát és egyszerűsíteni kell a kérelmezési eljárásokat a felvevőképesség növelése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az új Európai Szuverenitási Alapról szóló javaslat a valós igényekre való reagálás érdekében ezen az értékelésen alapuljon, feltérképezze a meglévő alapokat, többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt és a jelenlegi többéves pénzügyi keretet, a lehető legnagyobb mértékben felhasználja a még fel nem használt meglévő alapokat, és új forrásokat biztosítson; kitart amellett, hogy az alapot nem szabad a kohéziós alapok vagy a már lekötött alapok kárára finanszírozni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiemeli, hogy az új saját források kulcsfontosságúak ahhoz, hogy az Unió végrehajtsa szakpolitikai prioritásait; hangsúlyozza, hogy az ilyen új uniós saját források bevezetése az uniós költségvetés hosszú távú, fenntartható finanszírozását biztosítaná, elkerülve azt, hogy az új uniós prioritásokat a meglévő uniós programok és politikák kárára finanszírozzák; úgy véli, hogy az új saját források bevezetése a 2020. december 16-i, jogilag kötelező erejű intézményközi megállapodásban foglaltaknak megfelelően tartós előnyöket fog eredményezni; e tekintetben sürgeti a Bizottságot és a megerősített együttműködésről szóló tárgyalásokban részt vevő tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy 2023 júniusának vége előtt megállapodásra jussanak a pénzügyi tranzakciós adóról; kéri továbbá a Bizottságot, hogy legyen még ambiciózusabb, és terjesszen elő javaslatokat új valódi saját forrásokra; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy az Európai Szuverenitási Alapnak átfogó módon meg kell erősítenie nyitott stratégiai autonómiánkat, valamint a zöld és digitális átállást, továbbá azt a jelenlegi többéves pénzügyi keret mélyreható felülvizsgálatának részeként be kell építeni a többéves pénzügyi keretbe, és mozgósítania kell a magánberuházásokat is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli továbbá, hogy az alapnak finanszíroznia kell a határokon átnyúló energetikai infrastruktúrát, elkerülve a fosszilis tüzelőanyagokra gyakorolt bezáródási hatásokat, valamint finanszíroznia kell a megújulóenergia-termelést és az energiahatékonyságot, meg kell erősítenie az európai zöld megállapodás felé vezető utat, valamint a kiberbiztonságot, az ipari versenyképességet, a körforgásos gazdaságot, az élelmezésbiztonságot és a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy az alapnak Unió-szerte növelnie kell az európai beruházásokat a kulcsfontosságú stratégiai ágazatokban, beleértve többek között az egészségügyet, a nyersanyagokat és az űrkutatást; úgy véli, hogy ezek a beruházások kulcsfontosságúak nyitott stratégiai autonómiánk növeléséhez és a stratégiai ágazatoktól való függőségünk csökkentéséhez; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy az alap egyik célkitűzése a nemzeti rendszerek által okozott széttagoltság elkerülése és a jelenlegi válságra adott, valóban egységes európai válasz biztosítása; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésen keresztül történő fellépés számos előnnyel jár az nemzeti szintű állami támogatások összehangolatlan nyújtásával szemben; határozottan ellenez minden olyan kísérletet, amely az állami támogatásokra vonatkozó szabályok rugalmasabbá tételére irányul anélkül, hogy európai megoldást nyújtana minden olyan tagállam számára, amely nem rendelkezik olyan nagy költségvetési kapacitással, hogy erőteljes állami támogatásokra támaszkodjon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ismételten hangsúlyozza, hogy minden új alapot rendes jogalkotási eljárással kell létrehozni, és be kell építeni az MFF-be, biztosítva ezáltal a Parlament teljes körű felügyeletét; úgy véli, hogy az MFF felső határait ki kell igazítani az uniós költségvetésből finanszírozott valamennyi új alap, szakpolitikai kezdeményezés, célkitűzés vagy feladat figyelembevétele érdekében; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az uniós költségvetésre jelenleg inflációs nyomás nehezedik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy erősítsék meg a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszközt (SURE) a csökkentett munkaidős foglalkoztatás, a munkavállalók jövedelme és az energiaárak emelkedése miatt ideiglenesen elbocsátott munkavállalók támogatása érdekében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak teljes mértékben ki kell aknázniuk a meglévő zöld közbeszerzési eszközökben rejlő lehetőségeket annak érdekében, hogy valamennyi kormányzati szint képes legyen intelligens és stratégiai közbeszerzési döntéseket hozni, és megerősíteni az EU ipari bázisát; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb adjon ki stratégiai iránymutatást a közbeszerzésről; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki szakpolitikai megoldásokat a fenntarthatóbb közbeszerzés ösztönzésére; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a szociálpolitikai és környezetvédelmi odaítélési szempontok ajánlatkérő szervek általi alkalmazását ki kell terjeszteni, mivel ez elősegítené a fenntartható átmenet összehangolt és koordinált módon történő ösztönzését a tagállamokban; felhívja a Bizottságot, hogy határozottan juttassa érvényre a hatályos uniós közbeszerzési irányelv (8) szociális záradékát; emlékeztet arra, hogy a hatályos uniós jog szerint kell, hogy legyen lehetőség a kollektív szerződéseknek való megfelelést biztosító záradékok beillesztésére is a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó uniós jog megsértése nélkül; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meggyőződése, hogy az EU-ban eddig csak részben használták ki az uniós közbeszerzési irányelv innovatív, szociális és környezetvédelmi szempontjainak integrálásában rejlő lehetőségeket; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a lehető legjobban használják ki a meglévő szabályokat az EU-ban készült termékek előállításának és használatának előmozdítására; szorgalmazza az említett irányelv, ezen belül az innovációs partnerségek alapvető ágazatok feletti szuverenitás visszaszerzésére, a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható gazdaság kialakulásának elősegítésére és a helyi vállalkozások, különösen a kkv-k megerősítésére való felhasználását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a REPowerEU jelenleg kidolgozás alatt álló fejezeteiben fordítsanak különös figyelmet az energiaigényes ágazatokra; úgy véli, hogy szükség esetén meg kell erősíteni az ilyen ágazatok átállásához nyújtott pénzügyi támogatást annak érdekében, hogy biztosítsák versenyképességüket és fenntarthatóságukat a magas energiaárak mellett; |
| --- | --- |

34.

Állami támogatások

| 35. | mély meggyőződése, hogy az állami támogatások egységes piacon belüli szigorú szabályozása Európa gazdasági jólétének alapvető részét képezi, mivel elősegíti az erős, egyenlő feltételek mellett és torzulások nélkül zajló versenyt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályait egyszerűsíteni és rugalmasabbá kell tenni az európai stratégiai célok elérése érdekében; üdvözli e tekintetben a Bizottság által a többek között a stratégiai termékeket, például a transzformatív technológiákat, tiszta innovatív technológiákat előállító vállalatokra, valamint az energiaügy területére vonatkozó ideiglenes válság- és átállási kerettel kapcsolatban végzett előkészítő munkát; hangsúlyozza, hogy minden rugalmasságnak célzottnak, ideiglenesnek, arányosnak kell lennie, és összhangban kell állnia az uniós szakpolitikai célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | támogatja a Bizottságot egy olyan, adókedvezményekre vonatkozó keretről szóló javaslat előterjesztésében, amely nem torzítja az egységes piacot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza azonban, hogy az Európa-szerte koordináció nélkül alkalmazott állami támogatási szabályok akadályoznák a gazdasági fellendülést, és veszélyeztetnék az egységes piac létét; úgy véli, hogy az állami támogatások ellenőrzési rendszerének célja a fogyasztók jólétének növelése és az egyenlő versenyfeltételek megőrzése; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie az állami támogatási szabályok reformjának az egységes piacra gyakorolt lehetséges hatását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aggodalmát fejezi ki a közös európai érdekű fontos projektek elindításához szükséges feldolgozási idő, valamint az állami támogatásokra vonatkozó bejelentésekről szóló bizottsági határozatokra való hosszú várakozási idő miatt; felszólítja a Bizottságot, hogy reformálja meg és egyszerűsítse a bejelentési rendszert, hogy minden bejelentés legkésőbb hat hónapon belül lezárásra kerüljön; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri az EK összefonódás-ellenőrzési rendeletének (9) hozzájárulását a belső piac megfelelő működéséhez, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő és érvényesítse annak alapelveit; ezzel egyidejűleg sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel azon kötelezettségvállalása teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, hogy felülvizsgálja az uniós versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló közleményét, hogy az tükrözze az egyes kulcsfontosságú stratégiai ágazatokban zajló fokozott globális versenyt; |
| --- | --- |

41.

Jobb minőségű munkahelyek és készségek

| 42. | hangsúlyozza, hogy az európai ipari stratégiának hozzá kell járulnia a szociális piacgazdaság európai modelljének megerősítéséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség előmozdításának fontosságát; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az uniós ipari terv képes legyen elősegíteni az igazságos átmenet és célkitűzései megvalósítását, többek között a tisztességes munkakörülményeket és jó fizetést biztosító minőségi munkahelyek létrehozását, a kollektív tárgyalások előmozdítását és a kollektív szerződések tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat a munkavállalók képzéshez és átképzéshez való hozzáférésének fontosságára azokban az iparágakban, amelyek a zöld és digitális átállás fényében alapvető változásokon mennek át; hangsúlyozza, hogy a képesítések és az igazolt kompetenciák hozzáadott értéket biztosítanak a munkavállalóknak, javítva helyzetüket a munkaerőpiacon, és a munkaerőpiaci átmenet idején továbbvihetők; szorgalmazza, hogy a készségekkel kapcsolatos közpolitika a képesítések és kompetenciák elismerésére, igazolására és validálására összpontosítson; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli, hogy a terv hozzájárul a magasan képzett munkaerő európai ipar számára történő biztosításához azáltal, hogy megerősíti a készségek relevanciáját, helyi készségfejlesztési paktumokat alkalmaz, egyúttal támogatja egyablakos ügyintézési pontok és helyi készségfejlesztési csomópontok kialakítását, továbbá üdvözli a terv azon törekvését, hogy hasznosítsa az EU-n belüli tehetséget, fokozza a munkaerő határokon átnyúló mobilitását, és képzett munkaerőt vonzzon az Unión kívüli országokból az európai tehetségbázison keresztül; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő tervet Európa vonzerejének növelésére a mérnökök és a tudósok számára; |
| --- | --- |

45.

| 46. | szorgalmazza, hogy az uniós ipari terv teremtsen szinergiákat és kapcsolatokat az általános oktatási politikákkal ezen ágazat jelentős hatása miatt; hangsúlyozza, hogy koordinálni kell az egyetemekre vonatkozó európai stratégiával az ipari ökoszisztémával való együttműködés előmozdítása érdekében, különösen stratégiai kutatási és innovációs tevékenységek végrehajtása révén; hangsúlyozza, hogy a szakképzésnek fontos szerepe van abban, hogy az iparágakban zöld és digitális készségekkel rendelkező, képzett személyzet álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a tervnek hozzá kell járulnia a digitális évtized szakpolitikai programjában meghatározott 2030-as célkitűzések és célok eléréséhez, többek között a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) és az alacsonyabb képzettségi szinttel rendelkezők foglalkoztatáshoz való hozzáférésének biztosítása révén; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a figyelmet arra, hogy bár az EU-ban folyamatosan növekszik az általános képzések igénybevétele, egyebek mellett az érdeklődés hiánya és a szükségesség érzékelt hiánya miatt ez még mindig jelentősen elmarad attól a célkitűzéstől, hogy 2030-ra a felnőtt lakosság 60 %-a évente vegyen részt képzésben; hangsúlyozza, hogy a készségalapú kompenzációs rendszerek hasznos eszközt jelentenek a képzés elterjedésének növelése szempontjából; |
| --- | --- |

48.

Nyitott és méltányos kereskedelem a reziliens ellátási láncok érdekében

| 49. | emlékeztet arra, hogy az Unióban minden ötödik munkahely az exporttól függ; felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő új gazdasági partnerségeket a demokratikus országokkal annak érdekében, hogy az Unió és partnerei együtt nézhessenek szembe többek között az éghajlatváltozással és az orosz agresszió következményeivel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel az aktuális függőségeket, és találjon alternatív forrásokat a kritikus technológiák és nyersanyagok európai ellátási láncainak diverzifikálására, és kiemeli, hogy jobb koordinációra és reziliens ellátási láncok létrehozására irányuló közös erőfeszítésekre van szükség az EU ipari szükségleteinek kielégítése érdekében; tudomásul veszi a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló jogszabályra irányuló jövőbeli javaslatot; |
| --- | --- |

50.

| 51. | üdvözli a kereskedelmi partnerek tisztességtelen gyakorlatai elleni küzdelem érdekében – különösen a közbeszerzés és a külföldi támogatások terén – a jelenlegi ciklusban elfogadott eszközöket; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki ezeket az eszközöket; emellett felhívja a Bizottságot, hogy foglaljon el határozottabb álláspontot az indokolatlan állami támogatások által okozott tisztességtelen globális verseny leküzdésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a világszerte létrehozandó partnerségek új generációjára, amely teljes mértékben kihasználná az EU jelenlegi kereskedelmi partnereivel szembeni gazdasági és politikai befolyását annak biztosítására, hogy az Unió a lehető legjobb ellenértéket érje el ipari exportja és importja számára, miközben előmozdítja értékeit és normáit, nem utolsósorban az emberi jogokat és az európai zöld megállapodást; felhívja a Bizottságot, hogy Európa minden kereskedelempolitikai eszközét használja fel annak érdekében, hogy új kereskedelmi partnerségek keresése és létrehozása révén előmozdítsa jólétét, és védje az egységes piacot az Unión kívüli országokból származó torzító hatásoktól; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a partnerségek támogassák a zöld iparra való átállást az Unióban és a partnerországokban; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) sürgős reformjának szükségességét a szervezet hatékonyságának biztosítása, a szabályokon alapuló globális kereskedelmi rendszer megőrzése, a támogatási verseny és a tisztességtelen verseny elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy működő vitarendezési testülettel rendelkezzünk a multilaterálisan elfogadott szabályok betartatására; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy a reziliencia megteremtése és a stratégiai ellátási láncok megerősítése érdekében gyorsabban végre kell hajtani a közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló rendelet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

55.

Az infláció csökkentéséről szóló amerikai egyesült államokbeli jogszabály

| 56. | aggodalmát fejezi ki az Egyesült Államok infláció csökkentéséről szóló jogszabályának azon rendelkezései miatt, amelyek hátrányosan megkülönböztetik az uniós vállalatokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy a jogszabállyal foglalkozó munkacsoporton belül működjön együtt az USA kormányával egy olyan megoldás megtalálása érdekében, amely összeegyeztethető a WTO-val; elismeri ugyanakkor a jogszabálynak a tiszta termelés és a tiszta technológiákkal kapcsolatos innováció előmozdítására, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítések felgyorsítására irányuló célkitűzését; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb értékeljék az infláció csökkentésére irányuló jogszabálynak az európai iparra és annak versenyképességére gyakorolt lehetséges hatását, figyelembe véve az ellátási láncok jelenlegi kihívásait, valamint az energia, a közlekedés és a nyersanyagok magas költségeit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | megjegyzi, hogy az infláció csökkentéséről szóló egyesült államokbeli jogszabály egyes elemei és a mozgósított finanszírozás nagy mennyisége kihívást jelenthet a transzatlanti kereskedelem és beruházások számára; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt az Egyesült Államokkal annak érdekében, hogy az infláció csökkentéséről szóló jogszabály végrehajtása a lehető legnagyobb mértékben összeegyeztethető legyen az európai érdekekkel; felhívja a Bizottságot különösen annak biztosítására, hogy az infláció csökkentéséről szóló jogszabályban a szabadkereskedelmi együttműködésben részt vevő országok számára meghatározott kivételek az EU-ra is kiterjedjenek, és hogy az európai termékek jogosultak legyenek ugyanazokra az adókedvezményekre, mint az Egyesült Államok termékei; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a hasonlóan gondolkodó országokkal az infláció csökkentéséről szóló jogszabály végrehajtásának befolyásolása érdekében, különösen az európai gazdaság számára stratégiai fontosságú ágazatokban; hangsúlyozza, hogy az EU-nak készen kell állnia arra, hogy a vitarendezési mechanizmuson keresztül panaszt emeljen az infláció csökkentéséről szóló jogszabállyal szemben, ha az értékelés azt mutatja, hogy annak végrehajtása diszkriminatív; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének, az Európai Számvevőszéknek, a Régiók Európai Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a szubnacionális parlamentekkel és tanácsokkal való megosztás céljából, valamint az Európa Tanácsnak és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0329.

(2)  HL L 323., 2022.12.19., 4. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0219.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0347.

(5)  HL C 425., 2021.10.20., 43. o.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2041 irányelve (2022. október 19.) az Európai Unióban biztosítandó megfelelő minimálbérekről (HL L 275., 2022.10.25., 33. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 26.3.2021., 30. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

(9)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/27

---

P9_TA(2023)0054

A Parlament által az európai intézmények integritásának erősítése érdekében kért intézkedések nyomon követése

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az európai intézmények integritásának megerősítése érdekében a Parlament által kért intézkedések nyomon követéséről (2023/2571(RSP))

(2023/C 283/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a feddhetetlenség, a függetlenség és az elszámoltathatóság megerősítésére irányuló, az Elnökök Értekezlete által 2023. február 8-án elfogadott intézkedésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a feddhetetlenség, a függetlenség és az elszámoltathatóság megerősítésére irányuló, az Elnökök Értekezlete által 2023. február 8-án elfogadott intézkedésekre,

| — | tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság elnöke 2022. szeptember 14-i, az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszédére és a Bizottság 2023. évi munkaprogramjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke 2022. szeptember 14-i, az Unió helyzetéről szóló 2022. évi beszédére és a Bizottság 2023. évi munkaprogramjára,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2021. április 27-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2021. április 27-i határozatára (3),

| — | tekintettel az Intézményközi megállapodásra (2021. május 20.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a kötelező átláthatósági nyilvántartásról (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Intézményközi megállapodásra (2021. május 20.) az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a kötelező átláthatósági nyilvántartásról (4);

| — | tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i európai parlamenti határozatra (2005/684/EK, Euratom) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i európai parlamenti határozatra (2005/684/EK, Euratom) (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 10. és 11. cikkére, valamint az európai parlamenti képviselők magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 10. és 11. cikkére, valamint az európai parlamenti képviselők magatartási kódexére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a belga hatóságok által vezetett, folyamatban lévő vizsgálatok korrupció, pénzmosás és bűnszervezetben való részvétel megalapozott gyanúját alapozták meg, amelyben három európai parlamenti képviselő és egy volt képviselő, valamint más alkalmazottak érintettek, akiket elsősorban Marokkó és Katar, valamint más államok korrumpáltak; |
| --- | --- |

A.

mivel a belga hatóságok által vezetett, folyamatban lévő vizsgálatok korrupció, pénzmosás és bűnszervezetben való részvétel megalapozott gyanúját alapozták meg, amelyben három európai parlamenti képviselő és egy volt képviselő, valamint más alkalmazottak érintettek, akiket elsősorban Marokkó és Katar, valamint más államok korrumpáltak;

| B. | mivel az Európai Parlament 2022. december 15-én nagy többséggel állásfoglalást fogadott el a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről; mivel az állásfoglalás számos sürgős intézkedés elfogadására szólított fel az uniós intézmények integritásának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament 2022. december 15-én nagy többséggel állásfoglalást fogadott el a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről; mivel az állásfoglalás számos sürgős intézkedés elfogadására szólított fel az uniós intézmények integritásának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának megerősítése érdekében;

| C. | mivel az Európai Parlament elnöke az Elnökök Értekezletének 2023. január elején tartott ülésén javaslattervezeteket terjesztett elő a Parlament etikai szabályainak reformjára vonatkozóan, és az ülésen jóváhagyták ezeket a javaslatokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament elnöke az Elnökök Értekezletének 2023. január elején tartott ülésén javaslattervezeteket terjesztett elő a Parlament etikai szabályainak reformjára vonatkozóan, és az ülésen jóváhagyták ezeket a javaslatokat;

| D. | mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának előfeltétele, és mivel ezért a korrupció súlyos támadást jelent az európai demokrácia ellen; mivel a legújabb leleplezések az európai parlamenti képviselők átláthatóságának, függetlenségének és elszámoltathatóságának biztosítását célzó intézkedések, valamint a többi intézmény e területen hozott intézkedései iránti nagyobb közérdeklődéshez vezettek; mivel a külföldi érdekek általi korrupcióra vonatkozó állítások megrendítették a közvélemény Európai Parlamentbe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

D.

mivel az átláthatóság és az elszámoltathatóság a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának előfeltétele, és mivel ezért a korrupció súlyos támadást jelent az európai demokrácia ellen; mivel a legújabb leleplezések az európai parlamenti képviselők átláthatóságának, függetlenségének és elszámoltathatóságának biztosítását célzó intézkedések, valamint a többi intézmény e területen hozott intézkedései iránti nagyobb közérdeklődéshez vezettek; mivel a külföldi érdekek általi korrupcióra vonatkozó állítások megrendítették a közvélemény Európai Parlamentbe vetett bizalmát;

| E. | mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a demokratikus folyamatokat ne ejtsék foglyul magán- és külső érdekek, és hogy a polgárok jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák; mivel az uniós intézményeknek és tisztviselőiknek védelmezniük kell az EU demokratikus elveinek és értékeinek integritását; |
| --- | --- |

E.

mivel alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a demokratikus folyamatokat ne ejtsék foglyul magán- és külső érdekek, és hogy a polgárok jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák; mivel az uniós intézményeknek és tisztviselőiknek védelmezniük kell az EU demokratikus elveinek és értékeinek integritását;

| F. | mivel az uniós intézmények belső ellenőrzési és riasztási mechanizmusai drámai módon csődöt mondtak a folyamatban lévő korrupció és külföldi beavatkozás felderítése tekintetében; mivel a meglévő biztosítékok és szankcionálási mechanizmusok nem bizonyultak hatékonynak a fent említett bűnözői magatartástól való elrettentésben; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós intézmények belső ellenőrzési és riasztási mechanizmusai drámai módon csődöt mondtak a folyamatban lévő korrupció és külföldi beavatkozás felderítése tekintetében; mivel a meglévő biztosítékok és szankcionálási mechanizmusok nem bizonyultak hatékonynak a fent említett bűnözői magatartástól való elrettentésben;

| 1. | ismét mélységes megdöbbenésének és nemtetszésének ad hangot az Európai Parlament jelenlegi és volt képviselői által elkövetett korrupcióval kapcsolatos közelmúltbeli állítások miatt, és kijelenti, hogy továbbra is zéró toleranciát tanúsít a korrupcióval szemben, bármilyen formában és szinten történjen is az; leszögezi, hogy a folyamatban lévő vizsgálatok és nagyságrendje megköveteli, hogy a Parlament és az uniós intézmények egyértelmű egységben és szilárd határozottsággal reagáljanak intézményközi és pártatlan módon, határozott és azonnal intézkedéseket hozva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a képviselők magatartási kódexének megsértése miatt még soha nem szabtak ki pénzügyi szankciót annak ellenére, hogy a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság éves jelentései legalább 26 jogsértést dokumentáltak; rendkívül fontosnak tartja a jelenlegi átláthatósági és elszámoltathatósági szabályok teljes körű végrehajtásának biztosítását, többek között pénzügyi szankciókat szabva ki a magatartási kódex megsértése esetén; kéri, hogy vizsgálják felül a képviselők szankcionálható tevékenységeinek listáját annak érdekében, hogy elősegítsék kötelezettségeik és felelősségük jobb teljesítését, beleértve az Európai Parlament eljárási szabályzata 176. cikkének felülvizsgálatát, egy erős és látható, végrehajtható és visszatartó erejű keret létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a jogszabályok elengedhetetlenek a korrupció és a bűnözői magatartás elleni küzdelemhez, de önmagukban nem tudják megakadályozni az egyes képviselők, volt képviselők, az Európai Parlament vagy más európai intézmények személyzete vagy tisztviselői által elkövetett bűncselekményeket; kitart amellett, hogy fel kell tárni és meg kell szüntetni az intézmények szabályaiban és eljárásaiban a jogellenes magatartást elősegítő esetleges joghézagokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy valamennyi uniós intézmény rendelkezik az átláthatóság és az elszámoltathatóság kezelésére szolgáló mechanizmusokkal; kiemeli, hogy ezeket a meglévő mechanizmusokat és eszközöket adott esetben át kell tekinteni és felül kell vizsgálni, többek között a külföldi beavatkozással szembeni sebezhetőség feltárása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a vizsgálat alatt álló képviselők és volt képviselők esetében állítólag nem kormányzati szervezeteket használtak fel az európai parlamentarizmusba való külföldi beavatkozás eszközeként; sürgeti a meglévő rendeletek felülvizsgálatát az NGO-k átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében, különösen a kormányzással, a költségvetéssel, a külföldi befolyással és a jelentős ellenőrzést gyakorló személyekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy azoknak az NGO-knak, amelyek olyan harmadik felektől kapnak pénzt, amelyeket nem kell regisztrálni az átláthatósági nyilvántartásban, közzé kell tenniük finanszírozásuk forrásait ugyanazon információk megadásával, amelyeket az összes többi nyilvántartottnak meg kell adnia; kéri, hogy amennyiben ezeket az információkat nem teszik közzé, haladéktalanul fagyasszanak be a szóban forgó NGO-nak nyújtott valamennyi uniós közfinanszírozást; kéri az NGO-k átfogó előzetes pénzügyi átvilágítását az uniós átláthatósági nyilvántartásba való felvételük előtt, az Európai Bizottság és az NGO-k közötti szerződéses megállapodások közzétételét, valamint az átláthatósági nyilvántartásba felvehető és uniós finanszírozásra jogosult NGO-k egyértelmű meghatározását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy teljes mértékben támogatja az átláthatóság, az integritás és az elszámoltathatóság erősítésére irányuló javaslatait, a 2022. december 15-i állásfoglalásában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament elnöke által 2023. február 8-án előterjesztett, a feddhetetlenség, a függetlenség és az elszámoltathatóság megerősítését célzó eredeti javaslatok jelentik az első szükséges lépést az uniós intézmények elszámoltathatóságának, átláthatóságának és integritásának biztosításához sürgősen szükséges intézményi fellépéshez; megjegyzi, hogy az Elnökök Értekezlete által elfogadott terv tartalmaz néhány, a Parlament által 2022 decemberében megszavazott intézkedést, és nem zárja ki más intézkedések megfontolását a szélesebb körű reformfolyamat részeként; kötelezettséget vállal arra, hogy a decemberi állásfoglalásban elfogadott valamennyi intézkedést végrehajtja, és ismételten hangot ad azon törekvésének, hogy minden szükséges intézkedést megtesz az uniós intézmények elszámoltathatóságának, átláthatóságának és integritásának biztosítása érdekében; ezentúl elkötelezi magát egy nyílt és átlátható folyamat mellett annak érdekében, hogy a nyilvánosság felé bizonyítsa a reformok és a polgárok bizalmának visszanyerése iránti szilárd elkötelezettséget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólít a decemberi állásfoglalásban elfogadott valamennyi intézkedés és kérés haladéktalan, teljes körű végrehajtására; további, átfogóbb intézkedések meghozatalára szólít fel, különösen a visszaélést bejelentő személyek védelme, a nyomon követés, a jelentéstétel és a felügyelet terén; kéri, hogy az átláthatósággal, az elszámoltathatósággal és az integritással kapcsolatos döntésekre és tanácskozásokra nyilvános ülések keretében kerüljön sor, ezáltal főszabályként biztosítva az elszámoltathatóságot és a felügyeletet, kivéve, ha valamilyen jogos és sürgető aggály miatt titoktartásra van szükség; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megbízza az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval, valamint az integritás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság Európai Parlamenten belüli megerősítésével foglalkozó különbizottságot (INGE 2) azzal a feladattal, hogy az Alkotmányügyi Bizottság munkájára és az e bizottsággal való együttműködésre, valamint más parlamentek bevált gyakorlataira építve azonosítsa a Parlament szabályainak esetleges hiányosságait és tegyen javaslatokat a reformokra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten hangot ad különösen a Bizottsághoz intézett, hosszú ideje megfogalmazott felszólításának, hogy a Parlament 2021. szeptember 16-i állásfoglalásával összhangban a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatot egy független és hatékony etikai testület létrehozására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság még mindig nem tett ilyen javaslatot, annak ellenére, hogy a Bizottság elnöke ezt belefoglalta Věra Jourová biztos 2019. évi megbízólevelébe, és sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Parlament elnökének cselekvési terve nem tartalmaz a folyamat felgyorsítására irányuló intézkedéseket; sürgeti a Bizottságot, hogy legkésőbb 2023 márciusáig terjessze elő javaslatát egy független etikai testület létrehozására, összhangban a Parlamentnek egy független etikai testület létrehozásáról szóló, 2022. februári állásfoglalásával; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálja, hogy az elfogadott intézkedések nem tartalmaznak javaslatokat a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság hiteles reformjára; kötelezettséget vállal arra, hogy a tanácsadó bizottságot a független etikai testületre vonatkozó javaslatával összhangban megreformálja mindaddig, amíg a független uniós etikai testület át nem tudja venni a tanácsadó bizottság jelenlegi szerepét, lehetővé téve a képviselők saját kezdeményezésére történő ellenőrzését, megalapozott panaszok bárki általi beterjesztését, a képviselők érdekeltségi nyilatkozatainak proaktív ellenőrzését, valamint a képviselők és volt képviselők elleni szigorúbb szankciók hatékonyabb és átláthatóbb rendszerének biztosítását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja az érzékeny szakpolitikai területeken, különösen a külügyek, a biztonság és a védelem területén dolgozó parlamenti asszisztensek és személyzet további átvilágítását; úgy véli, hogy az ilyen területeken dolgozó személyzet a pénzmosási irányelv fogalommeghatározása szerint kiemelt közszereplőnek tekinthető; úgy véli, hogy a harmadik országok által fizetett utakat a Parlament e kérdésekkel foglalkozó szervének előzetesen jóvá kell hagynia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | létfontosságúnak tartja, hogy közvetlenül a mandátumuk végén hathónapos várakozási időszakot vezessenek be az európai parlamenti képviselők számára, és úgy véli, hogy a várakozási időszakot például azon szabályok szem előtt tartásával kell meghatározni, amelyek azokra a volt biztosokra vonatkoznak, akik az Európai Parlamentnél kezdenek lobbitevékenységet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kötelezettséget vállal arra, hogy megfelelő forrásokat biztosít az átláthatósági nyilvántartás titkársága számára annak biztosítása érdekében, hogy az érdekcsoportok, lobbik és nem kormányzati szervezetek lobbitevékenységeire vonatkozó bejegyzések pontossága ellenőrizhető legyen, és hogy a lobbitevékenység átláthatóbbá váljon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri, hogy tiltsák meg a képviselők számára, hogy olyan fizetett melléktevékenységeket végezzenek, amelyek összeférhetetlenek a mandátumukkal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a képviselők pénzügyi nyilatkozatai átláthatóságának növelése érdekében elfogadott azon intézkedéseket, amelyek szerint több információt kell nyújtani a képviselők mellékállásairól és külső tevékenységeiről, ideértve a mellékjövedelmek pontos összegét és azokat az ügyfeleket, akiknek a megbízásából fizetségért dolgoznak; ismételten hangsúlyozza, hogy fontolóra kell venni a korrupció elleni további biztosítékokat, például a képviselők által az egyes mandátumok kezdetén és végén tett vagyonnyilatkozatokat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri, hogy az akkreditált parlamenti
  a
  sszisztensekre és a személyzetre is terjesszék ki a képviselők azon kötelezettségét, hogy egyedi jelentések vagy állásfoglalások tekintetében, illetve olyan helyzetekben, amikor az európai parlamenti képviselők aktív szerepet játszanak, és egyértelmű és azonnali befolyást gyakorolnak az egyes ügyek alakulására, jelentsenek be a harmadik országok diplomáciai képviselőivel és az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó harmadik felekkel tervezett valamennyi találkozót, kivéve az olyan különleges eseteket, amikor egy személy vagy szervezet megnevezése aláásná bármely személy életének vagy sérthetetlenségének védelmét; vagy ha más nyomós közérdek szükségessé teszi a titoktartást; vagy ha a találkozókra szigorúan személyes minőségben és nem másokkal társulva eljáró természetes személyekkel kerül sor; vagy spontán találkozók, illetve tisztán magánjellegű vagy társadalmi jellegű találkozók esetében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy decemberi állásfoglalásában a Parlament kérte a személyzeti szabályzat, különösen annak 22. cikke c) pontjának felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az összhangba kerüljön a visszaélést bejelentő személyekről szóló irányelv előírásaival; megismétli ezt a kérést, valamint felszólít az asszisztensekre alkalmazandó, visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó szabályok felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a Katar képviselőivel szemben a leleplezéseket követően elfogadott intézkedéseket; megismétli azonban mélységes aggodalmát a marokkói hatóságok által elkövetett vesztegetésről szóló vádak miatt, és felszólít arra, hogy ugyanezeket az intézkedéseket Marokkó képviselői esetében is hajtsák végre; megismétli, hogy elkötelezett a Parlamentben befolyást vásárolni kívánó országokat érintő korrupciós ügyek teljes körű kivizsgálása és kezelése iránt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | a lehető leghatározottabban megismétli, hogy az Európai Parlamentnek továbbra is fel kell szólalnia az emberi jogok megsértése ellen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a korrupciós botrányt arra használták fel, hogy téves lejárató kampányt indítsanak a nem kormányzati szervezetek ellen, és félretájékoztatást terjesszenek a finanszírozásuk átláthatóságának hiányával kapcsolatban; megismétli, hogy szilárdan támogatja azokat a civil társadalmi szervezeteket, amelyek az európai intézmények átláthatósági és feddhetetlenségi szabályainak teljes körű tiszteletben tartása mellett szólalnak fel az emberi jogokért és a környezetért; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a biztosokra vonatkozó meglévő etikai keretet ki kell terjeszteni a meglévő joghézagok – például a biztosok statútumának hiánya – megszüntetése érdekében; hangsúlyozza, hogy ez a folyamat szorosan kapcsolódik a parlamenti ellenőrzéshez és felügyelethez; ezért azon a véleményen van, hogy egy ilyen, biztosokra vonatkozó statútumot a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően kell kidolgozni; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai demokrácia védelméről szóló csomag részeként terjesszen elő a biztosok statútumára vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt a Parlamenttel a megelőzés és a felkészültség biztosításához szükséges reformok végrehajtásában az uniós intézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának megerősítése, valamint a korrupció elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja a Parlament által már jóváhagyott valamennyi intézkedés végrehajtására irányuló sürgős fellépést; felhívja az INGE 2 bizottságot és a Parlament egyéb illetékes szerveit, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb nyár előtt vizsgálják felül az etikai szabályokat, és kéri, hogy az elért eredményeket hat hónapon belül nyilvánosan értékeljék; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európai Parlament Elnökségének. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0448.

(2)  HL C 117., 2022.3.11., 159. o.

(3)  HL C 506., 2021.12.15., 127. o.

(4)  HL L 207., 2021.6.11., 1. o.

(5)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/31

---

P9_TA(2023)0055

Független uniós etikai szerv létrehozása

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása egy független uniós etikai testület létrehozásáról (2023/2555(RSP))

(2023/C 283/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 9., 10. cikkére, 15. cikke (3) bekezdésére és 17. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 9., 10. cikkére, 15. cikke (3) bekezdésére és 17. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 298. cikkére,

| — | tekintettel Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének a Tanácshoz intézett, 2022. március 18-i levelére, amely tartalmazza az Európai Parlament 2021. szeptember 16-i, az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai testület létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, nem jogalkotási állásfoglalása nyomán a Bizottság által elfogadott nyomonkövetési intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének a Tanácshoz intézett, 2022. március 18-i levelére, amely tartalmazza az Európai Parlament 2021. szeptember 16-i, az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai testület létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, nem jogalkotási állásfoglalása nyomán a Bizottság által elfogadott nyomonkövetési intézkedéseket,

| — | tekintettel a Bizottság elnöke által Věra Jourovának, az értékekért és az átláthatóságért felelős alelnökjelöltnek címzett, 2019. december 1-jei megbízólevélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnöke által Věra Jourovának, az értékekért és az átláthatóságért felelős alelnökjelöltnek címzett, 2019. december 1-jei megbízólevélre,

| — | tekintettel a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára készült, a 2019–2024 közötti időszakra vonatkozó politikai iránymutatásokra, amelyeket Ursula von der Leyen az Európai Bizottság elnöki posztjára jelölt személyként 2019. július 16-án terjesztett elő, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára készült, a 2019–2024 közötti időszakra vonatkozó politikai iránymutatásokra, amelyeket Ursula von der Leyen az Európai Bizottság elnöki posztjára jelölt személyként 2019. július 16-án terjesztett elő,

| — | tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai parlamenti képviselők magatartási kódexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai parlamenti képviselők magatartási kódexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, különösen annak 2., 10. és 11. cikkére, 176. cikkének (1) bekezdésére, I mellékleltének 1–3. cikkére, 4. cikkének (6) bekezdésére és 5. és 6. cikkére, valamint II. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára, különösen annak 2., 10. és 11. cikkére, 176. cikkének (1) bekezdésére, I mellékleltének 1–3. cikkére, 4. cikkének (6) bekezdésére és 5. és 6. cikkére, valamint II. mellékletére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 31. EGK és 11. Euratom rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 31. EGK és 11. Euratom rendeletre (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottság elnöke 2019 júliusában politikai programjában elkötelezte magát egy etikai testület létrehozása mellett; mivel a Bizottság értékekért és átláthatóságért felelős alelnöke megbízólevelében ugyanezt a kötelezettségvállalást tette; mivel a Parlament már kifejezte egy ilyen testület iránti támogatását; mivel mindazonáltal azóta a Bizottság nem terjesztett elő intézményközi megállapodásra irányuló javaslatot egy független etikai testület létrehozásáról; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság elnöke 2019 júliusában politikai programjában elkötelezte magát egy etikai testület létrehozása mellett; mivel a Bizottság értékekért és átláthatóságért felelős alelnöke megbízólevelében ugyanezt a kötelezettségvállalást tette; mivel a Parlament már kifejezte egy ilyen testület iránti támogatását; mivel mindazonáltal azóta a Bizottság nem terjesztett elő intézményközi megállapodásra irányuló javaslatot egy független etikai testület létrehozásáról;

| B. | mivel a közelmúltban napvilágra került korrupciós esetek joggal növelték a Parlamenten belüli jelenlegi normák és gyakorlatok fokozott nyilvános és politikai ellenőrzését; mivel a közintézmények és választott képviselőik, biztosok és tisztviselők függetlensége, átláthatósága és elszámoltathatósága rendkívül fontos a polgárok bizalmának előmozdítása szempontjából, ami szükséges a demokratikus intézmények legitim működéséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a közelmúltban napvilágra került korrupciós esetek joggal növelték a Parlamenten belüli jelenlegi normák és gyakorlatok fokozott nyilvános és politikai ellenőrzését; mivel a közintézmények és választott képviselőik, biztosok és tisztviselők függetlensége, átláthatósága és elszámoltathatósága rendkívül fontos a polgárok bizalmának előmozdítása szempontjából, ami szükséges a demokratikus intézmények legitim működéséhez;

| C. | mivel az uniós intézményeken belül már léteznek etikai normák, de nagyon széttagoltak, és kizárólag önszabályozási megközelítésen alapulnak; mivel egy független etikai testület létrehozása hozzájárulhatna az uniós intézményekbe vetett bizalom és azok demokratikus legitimációjának erősítéséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós intézményeken belül már léteznek etikai normák, de nagyon széttagoltak, és kizárólag önszabályozási megközelítésen alapulnak; mivel egy független etikai testület létrehozása hozzájárulhatna az uniós intézményekbe vetett bizalom és azok demokratikus legitimációjának erősítéséhez;

| D. | mivel az Európai Unió Bírósága által kidolgozott Meroni-elv lehetővé teszi az uniós intézmények hatásköreinek külső szervekre történő átruházását, beleértve azokat a hatásköröket is, amelyeket még nem gyakorolnak; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Bírósága által kidolgozott Meroni-elv lehetővé teszi az uniós intézmények hatásköreinek külső szervekre történő átruházását, beleértve azokat a hatásköröket is, amelyeket még nem gyakorolnak;

| 1. | ismételten mélységes megdöbbenésének ad hangot az Európai Parlamentben állítólagosan elkövetett korrupciós cselekményekkel kapcsolatos állítások miatt, és elítéli az azokban megfogalmazott cselekményeket, továbbá kijelenti, hogy zéró toleranciát alkalmaz a korrupció minden formájával szemben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megismétli, hogy a 2021. szeptember 16-i állásfoglalásában foglaltaknak megfelelően támogatja egy független etikai testület létrehozását a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmának helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2023. március végéig nyújtsa be az Európai Parlament és a Bizottság egy olyan, független etikai testülete létrehozására irányuló javaslatát, amelyben valamennyi uniós intézmény és ügynökség részt vehet, és a nyári szünet előtt zárja le a testület szerkezetéről, irányításáról, elnevezéséről, összetételéről és hatásköréről, valamint az esetlegesen felmerülő egyéb kérdésekről szóló tárgyalásokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kitart amellett, hogy egyértelmű különbséget kell tenni a bűncselekmények, az intézményi szabályok megsértése és az etikátlan magatartás között; emlékeztet arra, hogy a független etikai testületnek dolgoznia kell az uniós intézményekre vonatkozó összeférhetetlenség a legmagasabb szintű normák alapján való közös meghatározásán; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az új uniós etikai testületre kell ruházni számos elfogadott feladatot, hogy javaslatot tegyen és tanácsot adjon a biztosok, az Európai Parlament tagjai és a részt vevő intézmények személyzete számára a hivatali vagy szolgálati idejük előtt, alatt és bizonyos esetekben utána is az ügyekre és szabályokra vonatkozóan; úgy véli, hogy az etikai normák következetes alkalmazásának és a kiszámíthatóságnak a biztosítása érdekében a tanácsnak kötelezőnek kell lennie a független uniós etikai testület számára az ugyanebben a kérdésben kialakított álláspontjában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a testületnek jogot kell biztosítani arra, hogy önállóan vizsgálatokat indítson, és helyszíni és nyilvántartásokon alapuló vizsgálatokat folytasson le az általa összegyűjtött vagy harmadik felektől kapott információk felhasználásával; emlékeztet arra, hogy a testületnek lehetőséget kell biztosítani arra is, hogy ellenőrizze a pénzügyi érdekeltségekről és vagyoni eszközökről szóló nyilatkozatok valódiságát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Katargate-ügyben állítólag nem kormányzati szervezeteket használtak fel az európai demokráciába való külföldi beavatkozás végrehajtóiként; sürgeti a meglévő szabályozás felülvizsgálatát azzal a céllal, hogy növeljék az érdekképviselők átláthatóságát és elszámoltathatóságát a képviselőkkel való kapcsolattartásuk során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy javaslata egy etikai szakértőkből álló kilencfős testületet irányoz elő; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a testületnek meg kell védenie a visszaélést bejelentő személyeket, különösen az európai köztisztviselőket, hogy azok a megtorlástól való félelem nélkül fejezhessék ki aggályaikat a szabályok esetleges megsértésével kapcsolatban; javasolja a személyzeti szabályzat, különösen annak 22c. cikkének felülvizsgálatát annak érdekében, hogy összhangba kerüljön a visszaélést bejelentő személyekről szóló irányelv (4) előírásaival; ismételten felszólítja az Elnökséget, hogy időközben haladéktalanul vizsgálja felül a személyzeti szabályzat 22c. cikkének végrehajtására vonatkozó parlamenti belső szabályokat, hogy azok összhangba kerüljenek a visszaélést bejelentő személyekről szóló irányelvben előírt védelmi intézkedésekkel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | javasolja, hogy a független etikai testület számára biztosítsanak lehetőséget arra, hogy együttműködést és információcserét folytasson az érintett uniós szervekkel, például az Európai Csalás Elleni Hivatallal, az Európai Ügyészséggel, az európai ombudsmannal és az Európai Számvevőszékkel, saját megbízatásuk keretein belül; |
| --- | --- |

10.

| 11. | javasolja, hogy valamennyi uniós intézmény fogadjon el harmonizált és megfelelő várakozási időszakokat, valamint javasolja ezek érvényesítésének megerősítését; elismeri, hogy a „forgóajtó-jelenség” a nem kormányzati szervezetekre is vonatkozik, és e tekintetben sürgeti az összeférhetetlenség eseteinek további elemzését; az esetleges összeférhetetlenségek korlátozása érdekében felszólít annak tiltására, hogy az európai parlamenti képviselők fizetett mellékállásokat vállaljanak vagy tevékenységeket végezzenek az átláthatósági nyilvántartás hatálya alá tartozó szervezetek vagy egyének nevében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy haladéktalanul erősítsék meg és teljes mértékben használják ki az Európai Parlamenten belüli szankcionálási eljárásokat, miközben egy független etikai szerv létrehozásán munkálkodnak; e tekintetben rámutat az európai ombudsmannak a Parlament tanácsadó bizottságával kapcsolatos közelmúltbeli észrevételeire; hangsúlyozza, hogy az európai ombudsman javasolja a tanácsadó bizottság függetlenségének megerősítését, ugyanakkor hatáskört biztosítva számára az etikai szabályok, különösen a magatartási kódex betartásának proaktív nyomon követésére, kivizsgálására és biztosítására, valamint elegendő forrást biztosítva számára; úgy véli, hogy az átláthatóság és a nyilvános vita biztosítása érdekében a szankcióról szóló határozatokat a plenáris ülésen kell megszavazni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kötelezettséget vállal arra, hogy a lojális együttműködés elvével összhangban a lehető leggyorsabban fog dolgozni annak érdekében, hogy a tárgyalások nyárra lezáruljanak; felhívja az Elnökök Értekezletét, hogy nevezze ki tárgyalóit, és levélben kérje fel a Bizottságot, valamint a csatlakozni kívánó más intézményeket, ügynökségeket és szerveket a tárgyalások megkezdésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy juttassa el ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0448.

(2)  HL C 117., 2022.3.11., 159. o.

(3)  HL P 045., 1962.6.14., 1385. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/34

---

P9_TA(2023)0056

Az Oroszország által Ukrajna ellen egy éve indított invázió és agresszív háború

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Oroszország által Ukrajna ellen egy éve indított invázióról és agresszív háborúról (2023/2558(RSP))

(2023/C 283/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi, különösen Oroszország Ukrajna elleni háborújának 2022. februári eszkalálódása óta elfogadott állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi, különösen Oroszország Ukrajna elleni háborújának 2022. februári eszkalálódása óta elfogadott állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti, 2014-ben aláírt társulási megállapodásra (1), valamint az azt kísérő, az Európai Unió és Ukrajna közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti, 2014-ben aláírt társulási megállapodásra (1), valamint az azt kísérő, az Európai Unió és Ukrajna közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre,

| — | tekintettel az ENSZ Alapokmányára, a Hágai Egyezményekre, a genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Alapokmányára, a Hágai Egyezményekre, a genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára,

| — | tekintettel Ukrajna 2022. február 28-i, uniós tagság iránti kérelmére, valamint arra, hogy ezt követően az Európai Tanács 2022. június 23-án tagjelölti státuszt adott az országnak a Bizottság pozitív értékelése alapján és az Európai Parlament által kifejtett álláspontokkal összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ukrajna 2022. február 28-i, uniós tagság iránti kérelmére, valamint arra, hogy ezt követően az Európai Tanács 2022. június 23-án tagjelölti státuszt adott az országnak a Bizottság pozitív értékelése alapján és az Európai Parlament által kifejtett álláspontokkal összhangban,

| — | tekintettel a 2023. február 3-án megrendezett 24. EU–Ukrajna csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2023. február 3-án megrendezett 24. EU–Ukrajna csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2023. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2023. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel Volodimir Zelenszkij ukrán elnöknek a 2023. február 9-i európai parlamenti látogatásán elhangzott beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Volodimir Zelenszkij ukrán elnöknek a 2023. február 9-i európai parlamenti látogatásán elhangzott beszédére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Oroszország 2022. február 24. óta illegális, kiprovokálatlan és indokolatlan agressziós háborút folytat Ukrajna ellen; mivel ez az agresszív háború az Egyesült Nemzetek Alapokmányának és a nemzetközi jog alapelveinek nyilvánvaló és kirívó megsértését jelenti; mivel Ukrajnát folyamatosan orosz támadások érik 2013 novembere óta, amikor az akkori elnök úgy döntött, hogy felfüggeszti az EU–Ukrajna társulási megállapodás aláírását, és ez tiltakozásokat váltott ki; mivel Oroszországnak az elmúlt év során Ukrajnában elkövetett cselekedetei továbbra is veszélyeztetik a békét és a biztonságot Európában és világszerte; |
| --- | --- |

A.

mivel Oroszország 2022. február 24. óta illegális, kiprovokálatlan és indokolatlan agressziós háborút folytat Ukrajna ellen; mivel ez az agresszív háború az Egyesült Nemzetek Alapokmányának és a nemzetközi jog alapelveinek nyilvánvaló és kirívó megsértését jelenti; mivel Ukrajnát folyamatosan orosz támadások érik 2013 novembere óta, amikor az akkori elnök úgy döntött, hogy felfüggeszti az EU–Ukrajna társulási megállapodás aláírását, és ez tiltakozásokat váltott ki; mivel Oroszországnak az elmúlt év során Ukrajnában elkövetett cselekedetei továbbra is veszélyeztetik a békét és a biztonságot Európában és világszerte;

| B. | mivel az orosz erők válogatás nélküli támadásokat hajtottak végre lakóövezetek és a polgári infrastruktúra ellen; mivel már több ezer polgári személyt, köztük több száz gyermeket gyilkoltak meg, és még sokkal több személyt megkínoztak, zaklattak, szexuálisan bántalmaztak, elraboltak vagy lakóhelye elhagyására kényszerítettek; mivel az orosz erők és helyettesítő erőik ezen embertelen magatartása teljes mértékben figyelmen kívül hagyja a nemzetközi humanitárius jogot; mivel a Krím félsziget korábbi annektálása mellett Oroszország 2022. szeptember 30-án egyoldalúan bejelentette az Oroszország által részben megszállt Donyeck, Herszon, Luhanszk és Zaporizzsja ukrán régiók annektálását; mivel Oroszország arra irányuló kísérlete, hogy etnikailag megtisztítsa Ukrajna megszállt részeit, tömeges atrocitásokkal járt; mivel Oroszország célja Ukrajna nemzeti identitásának megsemmisítése, valamint az ukrán kultúra és államiság felszámolása; |
| --- | --- |

B.

mivel az orosz erők válogatás nélküli támadásokat hajtottak végre lakóövezetek és a polgári infrastruktúra ellen; mivel már több ezer polgári személyt, köztük több száz gyermeket gyilkoltak meg, és még sokkal több személyt megkínoztak, zaklattak, szexuálisan bántalmaztak, elraboltak vagy lakóhelye elhagyására kényszerítettek; mivel az orosz erők és helyettesítő erőik ezen embertelen magatartása teljes mértékben figyelmen kívül hagyja a nemzetközi humanitárius jogot; mivel a Krím félsziget korábbi annektálása mellett Oroszország 2022. szeptember 30-án egyoldalúan bejelentette az Oroszország által részben megszállt Donyeck, Herszon, Luhanszk és Zaporizzsja ukrán régiók annektálását; mivel Oroszország arra irányuló kísérlete, hogy etnikailag megtisztítsa Ukrajna megszállt részeit, tömeges atrocitásokkal járt; mivel Oroszország célja Ukrajna nemzeti identitásának megsemmisítése, valamint az ukrán kultúra és államiság felszámolása;

| C. | mivel ukránok milliói kényszerültek lakóhelyük elhagyására Ukrajnán belül és kívül, menekülve az orosz agresszió elől; mivel Oroszország Ukrajna elleni folytatódó agressziója továbbra is arra fogja kényszeríteni az embereket, hogy elmeneküljenek otthonaikból; mivel Oroszország háborús bűnei miatt az ukrán gyermekek egy teljes generációja lesz traumatizált, és ukrán civilek és katonák milliói fognak kezelésre szorulni mentális zavarok, depresszió, szorongás és poszttraumás stressz miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel ukránok milliói kényszerültek lakóhelyük elhagyására Ukrajnán belül és kívül, menekülve az orosz agresszió elől; mivel Oroszország Ukrajna elleni folytatódó agressziója továbbra is arra fogja kényszeríteni az embereket, hogy elmeneküljenek otthonaikból; mivel Oroszország háborús bűnei miatt az ukrán gyermekek egy teljes generációja lesz traumatizált, és ukrán civilek és katonák milliói fognak kezelésre szorulni mentális zavarok, depresszió, szorongás és poszttraumás stressz miatt;

| D. | mivel az ukrán területek felszabadítása során cáfolhatatlan bizonyítékok kerültek napvilágra az orosz erők és helyettesítő erői által elkövetett strukturális és széles körű emberi jogi jogsértésekről és háborús bűncselekményekről, például azonnali kivégzésekről és tömegsírba temetésekről, nemi erőszakról és a szexuális erőszak más formáiról, kínzásról, civilek emberi pajzsként való használatáról, a polgári lakosság (köztük gyermekek) Oroszországba való kényszerítéséről, ökoszisztémák elpusztításáról, sűrűn lakott területeken széles hatókörű robbanófegyverek, többek között illegális kazettás lőszerek használatáról, valamint a polgári infrastruktúra – többek között kórházak, lakóházak és iskolák – célzott megsemmisítéséről; |
| --- | --- |

D.

mivel az ukrán területek felszabadítása során cáfolhatatlan bizonyítékok kerültek napvilágra az orosz erők és helyettesítő erői által elkövetett strukturális és széles körű emberi jogi jogsértésekről és háborús bűncselekményekről, például azonnali kivégzésekről és tömegsírba temetésekről, nemi erőszakról és a szexuális erőszak más formáiról, kínzásról, civilek emberi pajzsként való használatáról, a polgári lakosság (köztük gyermekek) Oroszországba való kényszerítéséről, ökoszisztémák elpusztításáról, sűrűn lakott területeken széles hatókörű robbanófegyverek, többek között illegális kazettás lőszerek használatáról, valamint a polgári infrastruktúra – többek között kórházak, lakóházak és iskolák – célzott megsemmisítéséről;

| E. | mivel a nők és lányok különösen veszélyeztetettek a humanitárius és lakóhelyelhagyási válságok idején, mivel továbbra is aránytalan mértékben válnak a nemi alapú erőszak áldozataivá; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők és lányok különösen veszélyeztetettek a humanitárius és lakóhelyelhagyási válságok idején, mivel továbbra is aránytalan mértékben válnak a nemi alapú erőszak áldozataivá;

| F. | mivel Ukrajna gabonaexportjának tavalyi orosz blokádja sok millió ember számára az éhínség holodomorra emlékeztető veszélyét hordozta Ukrajnában és azon kívül is; |
| --- | --- |

F.

mivel Ukrajna gabonaexportjának tavalyi orosz blokádja sok millió ember számára az éhínség holodomorra emlékeztető veszélyét hordozta Ukrajnában és azon kívül is;

| G. | mivel Oroszország agresszív háborúja a szomszédaival kapcsolatos gyarmati felfogást mutatja; mivel mindaddig, amíg Oroszország birodalmi állam marad, folytatni fogja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai kontinensen fenntartsa az agresszió folyamatos fenyegetését; mivel számos nemzetközi szereplő elismerte, hogy Oroszország a terrorizmus állami támogatója és olyan állam, amely terrorista eszközöket használ, amit most konkrét intézkedéseknek kell követniük; |
| --- | --- |

G.

mivel Oroszország agresszív háborúja a szomszédaival kapcsolatos gyarmati felfogást mutatja; mivel mindaddig, amíg Oroszország birodalmi állam marad, folytatni fogja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai kontinensen fenntartsa az agresszió folyamatos fenyegetését; mivel számos nemzetközi szereplő elismerte, hogy Oroszország a terrorizmus állami támogatója és olyan állam, amely terrorista eszközöket használ, amit most konkrét intézkedéseknek kell követniük;

| H. | mivel Ukrajna immár elismert tagjelöltként halad az európai uniós tagság felé, és az Európai Uniótól minden területen jelentős támogatást kapott, beleértve a példa nélküli katonai támogatást; mivel 2022 februárja óta az EU, annak tagállamai és az európai pénzügyi intézmények által Ukrajnának felajánlott támogatás teljes összege a katonai segítségnyújtással együtt legalább 67 milliárd EUR; |
| --- | --- |

H.

mivel Ukrajna immár elismert tagjelöltként halad az európai uniós tagság felé, és az Európai Uniótól minden területen jelentős támogatást kapott, beleértve a példa nélküli katonai támogatást; mivel 2022 februárja óta az EU, annak tagállamai és az európai pénzügyi intézmények által Ukrajnának felajánlott támogatás teljes összege a katonai segítségnyújtással együtt legalább 67 milliárd EUR;

| I. | mivel az orosz agresszió és a bizonytalan társadalmi-gazdasági helyzet ellenére Ukrajna kormányának sikerült némi sikert elérnie a decentralizáció és a demokratizálódás reformjainak folytatása terén; |
| --- | --- |

I.

mivel az orosz agresszió és a bizonytalan társadalmi-gazdasági helyzet ellenére Ukrajna kormányának sikerült némi sikert elérnie a decentralizáció és a demokratizálódás reformjainak folytatása terén;

| J. | mivel az orosz agresszív háború a második világháború vége óta a legnagyobb katonai konfliktus az európai kontinensen, és jól tükrözi a tekintélyelvűség és a demokrácia közötti egyre növekvő konfliktust; |
| --- | --- |

J.

mivel az orosz agresszív háború a második világháború vége óta a legnagyobb katonai konfliktus az európai kontinensen, és jól tükrözi a tekintélyelvűség és a demokrácia közötti egyre növekvő konfliktust;

| 1. | ismét megingathatatlan szolidaritásáról biztosítja Ukrajna népét és vezetését és hangsúlyozza, hogy szilárdan támogatja Ukrajna függetlenségét, szuverenitását és nemzetközileg elismert határain belüli területi integritását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten a leghatározottabban elítéli Oroszország Ukrajna elleni jogellenes, kiprovokálatlan és indokolhatatlan agresszív háborúját, valamint a belarusz rezsim abban való szerepvállalását; követeli, hogy Oroszország és annak helyettesítő erői hagyjanak fel minden katonai akcióval, különösen a lakóövezetek és a polgári infrastruktúra elleni támadásokkal, és hogy Oroszország vonjon vissza minden katonai erőt, helyettesítő erőt és katonai felszerelést Ukrajna teljes nemzetközileg elismert területéről, vessen véget az ukrán polgári lakosok kényszerdeportálásának és bocsássa szabadon az összes fogva tartott ukránt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tisztelettel adózik Ukrajna bátor népének, a gondolatszabadságért járó 2023. évi Szaharov-díj jogos kitüntetettjeinek, akik bátran védik hazájukat, szuverenitásukat, függetlenségüket és területi integritásukat, miközben a szabadságot, a demokráciát, a jogállamiságot és az európai értékeket is védelmezik egy olyan brutális rezsimmel szemben, amely demokráciánk aláásására, valamint Uniónk meggyengítésére és megosztására törekszik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | legmélyebb részvétét fejezi ki azon bátor honvédek családjainak és szeretteinek, akik életüket áldozták Ukrajna, az ukrán nép, a szabadság és a demokrácia védelmében; folyamatos és fokozott támogatást kér az EU-tól és tagállamaitól Ukrajna megsérült honvédeinek kezeléséhez és rehabilitációjához; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kijelenti, hogy hozzá kíván járulni az ukrán nép ellenálló képességének és egy olyan jobb jövőbe vetett hitének fenntartásához, amelyben Ukrajnában és Európában béke van, Ukrajna területének egyetlen része sem áll orosz megszállás alatt, és egyetlen ukrán vagy más polgár sem érzi magát fenyegetésnek vagy támadásnak kitéve amiatt, hogy békében, biztonságban és jólétben kíván élni, tiszteletben tartva az európai értékeket és elveket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | méltatja az uniós polgárok, a civil társadalom, a tagállamok és maga az EU által Ukrajna és az ukrán nép iránt tanúsított szolidaritást; támogatja az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújának következtében Ukrajnából menekülők átmeneti védelméről szóló irányelv (2) hatályának folyamatos kiterjesztését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a háború kimenetele és a nemzetközi közösség álláspontja döntő szerepet fog játszani a háború lefolyását szoros figyelemmel kísérő többi tekintélyelvű rendszer jövőbeli fellépésének befolyásolásában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy Ukrajna fő célja az Oroszország elleni háború megnyerése, ami azt jelenti, hogy képes valamennyi orosz erőt, Oroszország helyettesítő erőit és szövetségeseit Ukrajna nemzetközileg elismert területéről kiszorítani; úgy véli, hogy ez a célkitűzés csak úgy érhető el, ha folyamatosan, tartósan és egyenletesen növekvő mennyiségben szállítanak kivétel nélkül mindenféle fegyvert Ukrajnának; |
| --- | --- |

8.

| 9. | követeli, hogy Oroszország végleg hagyjon fel Ukrajna és más szomszédos országok szuverenitásának, függetlenségének és területi integritásának megsértésével vagy fenyegetésével; hangsúlyozza, hogy az orosz agresszió nem korlátozódik Ukrajnára, mivel biztonsági és gazdasági szempontból egyaránt káros hatással van az EU keleti partnerségében résztvevő összes országra, különösen a Moldovai Köztársaságra, amely folyamatosan orosz politikai zsarolásnak, biztonsági fenyegetéseknek és provokációknak van kitéve, amelyek célja a kormány destabilizálása és a demokrácia aláásása, és amelyek azzal fenyegetnek, hogy az országot eltérítik európai útjáról; tudomásul veszi Maia Sandunak, a Moldovai Köztársaság elnökének közelmúltbeli nyilatkozatát egy államcsíny kockázatáról országában; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is támogassák a Moldovai Köztársaságot, mivel annak sebezhetősége gyengítheti Ukrajna ellenálló képességét és káros hatással lehet Európa biztonságára; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy mozdítsák elő a szolidaritást és az együttműködést az EU keleti partnerségi kezdeményezésének keretében, felhasználva minden szükséges erőforrást a felmerülő fenyegetésekre való megfelelő válasz és a régió stabilitásának és jólétének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az agresszió bűntettéért felelősségre kell vonni Putyin elnököt, más orosz vezetőket és belarusz szövetségeseiket, akik megtervezték és kiadták az Ukrajna elleni agresszív háború elindításához szükséges utasításokat; kitart továbbá amellett, hogy az orosz rezsim fennmaradását lehetővé tevő bűnrészeseket is felelősségre kell vonni az Oroszország agresszív háborújában betöltött szerepükért; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ismételten felszólítja a Bizottságot, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő) és a tagállamokat, hogy támogassák az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja során elkövetett bűncselekmények, különösen az agresszió bűntette, a háborús bűntettek, az emberiesség elleni bűncselekmények és az állítólagos népirtás elszámoltathatóságát; ezért megismétli a Bizottsághoz, az alelnökhöz/főképviselőhöz és a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy működjenek együtt Ukrajnával és a nemzetközi közösséggel egy különleges törvényszék létrehozása érdekében, amelynek feladata az orosz vezetők és szövetségeseik által Ukrajna ellen elkövetett agresszió bűntettének kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), a tagállamokat és diplomáciai szolgálataikat, hogy továbbra is a lehető legszorosabban és legintenzívebben működjenek együtt a nemzetközi partnerekkel annak érdekében, hogy növeljék a nemzetközi közösség egységét Oroszország agresszív háborújának elítélése és az ellene való fellépés, valamint a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és az agresszió bűntette elszámoltathatóságának megteremtése terén; ismételten hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság azt célzó munkáját, hogy megszűnjön a nemzetközi közösséget legjobban aggasztó legsúlyosabb bűntettek elkövetőinek büntetlensége; |
| --- | --- |

12.

| 13. | a lehető leghatározottan elítéli a szexuális és nemi alapú erőszak háborús fegyverként való alkalmazását, és hangsúlyozza, hogy az háborús bűncselekménynek minősül; felhívja az EU-t, valamint az Ukrajnából elmenekült nőket és lányokat fogadó országokat, hogy garantálják a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz, különösen a sürgősségi fogamzásgátláshoz való hozzáférést többek között a nemi erőszak túlélői számára is, és támogassák e szolgáltatások nyújtását Ukrajnában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy továbbra is humanitárius segítséget kell nyújtani Ukrajnának, továbbá kezelni kell az Ukrajnából érkező és az Ukrajnán belül lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek millióinak szükségleteit, különös tekintettel a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozókra; megismétli, hogy az ukrán gyermekek – többek között intézetekből – Oroszországba történő folyamatos kényszerű áthelyezése és deportálása, valamint orosz családok általi erőszakos örökbefogadásuk sérti az ukrán és a nemzetközi jogot; hangsúlyozza, hogy a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezmény II. cikke értelmében egy csoport gyermekeinek más csoporthoz való erőszakos átvitele népirtás bűncselekményének minősül; e tekintetben felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy támogassa az ukrán hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy összegyűjtsék, dokumentálják és megőrizzék az Ukrajna elleni orosz háború során elkövetett emberi jogi jogsértések bizonyítékait; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli és teljes mértékben támogatja Zelenszkij elnöknek az Európai Parlamenthez intézett beszédében tett nyilatkozatát, amely szerint „Ez a mi Európánk. Ezek a mi szabályaink. Ez a mi életmódunk. Ukrajna számára pedig ez jelenti a haza vezető utat”; megerősíti Ukrajna európai uniós tagsága iránti elkötelezettségét; ismételten innovatív, kiegészítő jellegű és rugalmas interakcióra szólít fel a hatályos társulási megállapodás végrehajtására irányuló, folyamatban lévő munka és a csatlakozási tárgyalási folyamat között, lehetővé téve ezáltal Ukrajna fokozatos integrációját az EU egységes piacába és ágazati programjaiba, beleértve az uniós forrásokhoz való hozzáférést az érintett területeken annak érdekében, hogy az ukrán polgárok már a csatlakozási folyamat során élvezhessék a csatlakozás előnyeit, és ne csak annak lezárását követően; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy Oroszország agresszív háborúja alapvetően megváltoztatta az európai geopolitikai helyzetet, ami az EU részéről határozott, bátor és átfogó politikai, biztonsági és pénzügyi döntéseket tesz szükségessé; e tekintetben ismételten kifejezi, hogy támogatja az Európai Tanács azon döntését, hogy uniós tagjelölti státuszt ad Ukrajnának; felhívja Ukrajnát, a Bizottságot és a Tanácsot, hogy törekedjenek a csatlakozási tárgyalások idei megkezdésére; úgy véli, hogy Ukrajna uniós tagsága egy egységes és erős Európába való geostratégiai befektetést jelent, valamint vezető szerepet, elszántságot és jövőképet mutat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli az Európai Tanács azon döntését, hogy uniós tagjelölti státuszt ad Ukrajnának; hangsúlyozza, hogy az EU-hoz való csatlakozásnak az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkével összhangban kell történnie, a vonatkozó eljárások tiszteletben tartása alapján és a megállapított kritériumok, különösen az uniós tagságra vonatkozó úgynevezett koppenhágai kritériumok teljesítésétől függően, és az továbbra is érdemeken alapuló folyamat marad, amely megfelelő reformok elfogadását és végrehajtását teszi szükségessé, különösen a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok, a piacgazdaság és az uniós vívmányok végrehajtása terén; felszólítja az ukrán kormányt, hogy folytassa a helyi önkormányzati rendszer megerősítését, amely reform jelentős nemzeti és nemzetközi elismerésben részesült, és a decentralizációs reform sikerét építse be Ukrajna helyreállítással, fellendüléssel és újjáépítéssel kapcsolatos folyamatainak általános struktúrájába; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megerősíti, hogy támogatja, hogy Ukrajnának a szükséges ideig katonai segítséget nyújtsanak; elismeri a tagállamok által a katonai támogatás nyújtása, valamint az alelnök/főképviselő által a katonai támogatás nyújtásának koordinálása terén annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy Ukrajna gyakorolhassa az Oroszország agresszív háborúja elleni védekezéshez való törvényes jogát; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy ennek ellenére jelentősen növeljék és gyorsítsák fel katonai támogatásukat annak érdekében, hogy Ukrajna ne csak megvédhesse magát az orosz támadásokkal szemben, hanem visszanyerhesse a teljes, nemzetközileg elismert területe feletti teljes ellenőrzést; felhívja a tagállamokat, az Egyesült Államokat, az Egyesült Királyságot és Kanadát, hogy mielőbb tegyenek eleget azon vállalásuknak, hogy korszerű harckocsikat biztosítanak Ukrajnának; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani az ukrán szövetségesek közötti szoros koordinációt és egységet az ukrán hatóságok nehézfegyverekkel és fejlett légvédelmi rendszerekkel kapcsolatos kritikus kéréseinek elemzése tekintetében; kéri, hogy komolyan fontolják meg Ukrajna nyugati vadászrepülőgépekkel, helikopterekkel és megfelelő rakétarendszerekkel való ellátását, valamint a lőszerszállítmányok jelentős növelését; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elhívja a Tanácsot, hogy tartsa fenn az Oroszországgal és Belarusszal szembeni szankciós politikáját, továbbá kövesse nyomon, vizsgálja felül és fokozza annak hatékonyságát és hatását; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák valamennyi szankció gyors végrehajtását és szigorú érvényesítését; felhívja a Tanácsot, hogy 2023. február végéig fogadja el tizedik szankciócsomagját, jelentősen bővítse ki a szankciók hatályát, különös tekintettel a gazdaságot és az energiaágazatot érintő szankciókra, megtiltva a fosszilis tüzelőanyagok, az urán és gyémántok Oroszországból való behozatalát, valamint a személyekkel és szervezetekkel szembeni szankciókra, továbbá szankcionálja az úgynevezett Wagner-csoporttal és más, orosz finanszírozású fegyveres csoportokkal, milíciákkal és helyettesítő erőkkel kapcsolatban álló összes személyt, köztük az Ukrajna megszállt területein tevékeny személyeket is, illetve teljesen állítsa le az Északi Áramlat 1 és 2 csővezetéket, megszüntetve Putyin háborús gépezetének uniós finanszírozását; felszólítja az összes tagállamot, hogy továbbra is egységesen reagáljanak az Ukrajna elleni orosz agresszív háborúra, és hogy valamennyi uniós tagjelölt és potenciális tagjelölt ország igazodjon az EU szankciópolitikájához; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen hatásvizsgálatot az orosz háborús erőfeszítésekkel kapcsolatos szankciók hatékonyságáról és a szankciók megkerüléséről; emlékeztet, hogy a korlátozó intézkedések megsértését felvették a bűncselekmények uniós jegyzékébe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek további lépéseket az Oroszországi Föderáció nemzetközi elszigetelésének folytatása érdekében, többek között Oroszország nemzetközi szervezetekben és szervekben, például az ENSZ Biztonsági Tanácsában való tagsága tekintetében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mély aggodalmát fejezi ki azon jelentések miatt, amelyek szerint több harmadik ország is együttműködik Oroszországgal a szankciók megkerülése érdekében, beleértve azokat a jelentéseket is, melyek szerint Irán és Észak-Korea folyamatosan katonai felszereléseket szállít Oroszországnak, illetve amelyek szerint kínai állami tulajdonban lévő védelmi vállalatok kettős felhasználású berendezéseket, navigációs berendezéseket, jelzavaró eszközöket és vadászrepülőgép-alkatrészeket szállítanak Oroszországba, beleértve az úgynevezett „árnyékflották” tevékenységeiről szóló jelentéseket is, és annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy harmadik országok, például Azerbajdzsán közbeiktatásával se lehessen európai szankciók alatt álló orosz gázt importálni; kéri az EU-t, a tagállamokat és szövetségeseiket, hogy fokozzák a már kiszabott szankciók hatékonyságát, tegyenek sürgős lépéseket a szankciók megkerülésére irányuló kísérletek megakadályozására, és dolgozzanak ki egy másodlagos szankciós mechanizmust, amely bezárná a jogi kiskapukat; elítéli azokat az országokat, amelyek segítik Oroszországot a kiszabott szankciók hatásainak elkerülésében, és felszólítja az EU-t, hogy szigorúan vonja büntetőeljárás alá a szankciók megkerülésében részt vevő vállalkozásokat, egyesületeket vagy magánszemélyeket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a társjogalkotókat, hogy egészítsék ki azt a jogi rendszert, amely lehetővé teszi az EU által befagyasztott orosz vagyoni eszközök elkobzását és azok felhasználását az Ukrajna elleni orosz agresszió különböző következményeinek kezelésére, beleértve az ország újjáépítését és az orosz agresszió áldozatainak kártalanítását; hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy amint a háború véget ér, Oroszországot kötelezni kell arra, hogy megfizesse a rá kiszabott kártérítést, annak biztosítása érdekében, hogy jelentős mértékben hozzájáruljon Ukrajna újjáépítéséhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ismételten elítéli a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) azon közelmúltbeli döntését, hogy lehetővé teszi az orosz és belarusz sportolók számára, hogy semleges zászló alatt induljanak a 2024-es párizsi olimpiai játékok kvalifikációs versenyein, ami ellentétes ezen országok sokrétű elszigetelésével, és amit mindkét rezsim propagandacélokra fog használni; felhívja a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy gyakoroljanak nyomást a NOB-ra, hogy vonja vissza ezt a döntést, amely zavart okoz a sport nemzetközi világában, és fogadjanak el hasonló álláspontot minden más sport-, kulturális vagy tudományos esemény kapcsán; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy aktívan támogassák a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) diplomáciai erőfeszítéseit, amely javaslatot tett egy nukleáris biztonsági és védelmi övezet létrehozására az ukrajnai zaporizzsjai atomerőmű körül; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni az infrastruktúra integritását és biztosítani kell a NAÜ missziója számára a nukleáris telephelyekre való könnyű bejutást; felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy tiltsák el a Roszatomot az EU kritikus infrastruktúrájába történő folyamatban lévő beruházásoktól, és állítsák le az EU-ban folytatott valamennyi tevékenységét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja az uniós intézményeket, hogy bővítsék ki az ukrán megválasztott képviselők és tisztviselők lehetőségeit az uniós intézmények munkájának tanulmányozására és annak megfigyelésére; felszólít a Keleti Partnerség Közigazgatási Akadémiájának létrehozására irányuló eljárások elindítására; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy stratégiailag és proaktívan működjenek együtt a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés, valamint annak megakadályozása érdekében, hogy Oroszország beavatkozzon az ukrajnai és az uniós politikai, választási és egyéb demokratikus folyamatokba, különös tekintettel a közvélemény manipulálását és az európai integráció aláásását célzó rosszindulatú cselekményekre; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy növeljék a dezinformációval és a demokratikus folyamatok aláásására és a megosztottság teremtésére irányuló kampányokkal szembeni ellenálló képességet Ukrajnában és az EU-ban, és ezen túlmenően biztosítsák, hogy európai műsorszolgáltató vállalkozások és televíziós csatornák ne nyújtsanak szolgáltatásokat egyetlen szankcionált orosz televíziós csatorna számára sem, és ne járuljanak hozzá orosz dezinformációs tartalmak terjesztéséhez; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja az ENSZ Közgyűlését, hogy tartsa napirenden Oroszország ukrajnai agresszív háborúját, és felszólítja az EU partnereit világszerte, hogy továbbra is nyújtsanak Ukrajnának politikai és humanitárius támogatást, mivel Ukrajna megvédi függetlenségét, szuverenitását és területi integritását; felhívja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a világ más régióinak vezetőivel való együttműködésüket az Ukrajnának nyújtott támogatás terén, és erősítsék meg az orosz rezsimre gyakorolt nemzetközi nyomást; |
| --- | --- |

28.

| 29. | háláját fejezi ki azoknak az országoknak, amelyek a háború első órái óta példátlan egységet, szolidaritást és támogatást tanúsítottak Ukrajna iránt, és továbbra is ezt teszik; |
| --- | --- |

29.

| 30. | szolidaritásáról és támogatásáról biztosítja azokat a bátor embereket Oroszországban és Belaruszban, akik tiltakoznak Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja ellen; kéri, hogy az uniós tagállamok nyújtsanak védelmet és menedéket a háborúval szembeni kiállás vagy tiltakozás miatt üldözött oroszok és belaruszok, valamint az orosz és belarusz dezertőrök és a katonai szolgálatot lelkiismereti okokból megtagadó személyek számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Ukrajna elnökének, kormányának és Verhovna Radájának, az ENSZ-nek, a Nemzetközi Olimpiai Bizottságnak, valamint az orosz és belarusz hatóságoknak. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

(2)  A Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről (HL L 212., 2001.8.7., 12. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/40

---

P9_TA(2023)0057

Európai Központi Bank – 2022. évi éves jelentés

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2022. évi éves jelentéséről (2022/2037(INI))

(2023/C 283/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2021. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2021. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az EKB 2022. április 28-i visszajelzésére az Európai Parlament által az EKB 2020. évi éves jelentéséről szóló állásfoglalásában megfogalmazott észrevételekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2022. április 28-i visszajelzésére az Európai Parlament által az EKB 2020. évi éves jelentéséről szóló állásfoglalásában megfogalmazott észrevételekre,

| — | tekintettel az EKB 2022. július 4-i éghajlatváltozási cselekvési tervére, amelynek célja az éghajlatváltozás fokozott beépítése monetáris politikai műveleteibe, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2022. július 4-i éghajlatváltozási cselekvési tervére, amelynek célja az éghajlatváltozás fokozott beépítése monetáris politikai műveleteibe,

| — | tekintettel az EKB szakértőinek az euróövezetről szóló, 2022. szeptember 8-i makrogazdasági előrejelzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB szakértőinek az euróövezetről szóló, 2022. szeptember 8-i makrogazdasági előrejelzéseire,

| — | tekintettel az Eurostat 2022. szeptember 30-i gyorsbecslésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat 2022. szeptember 30-i gyorsbecslésére,

| — | tekintettel az EKB 2022. július 8-i éghajlatkockázati stressztesztjének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB 2022. július 8-i éghajlatkockázati stressztesztjének eredményeire,

| — | tekintettel a Bizottság 2022. évi nyári gazdasági előrejelzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2022. évi nyári gazdasági előrejelzésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2022. évi „Világgazdasági kilátások” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2022. évi „Világgazdasági kilátások” című jelentésére,

| — | tekintettel a 2022. június–júliusi Eurobarométer-felmérésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2022. június–júliusi Eurobarométer-felmérésre,

| — | tekintettel az uniós gazdasági és monetáris ügyekkel kapcsolatos pozíciók jelöltjei közötti nemi egyensúlyról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós gazdasági és monetáris ügyekkel kapcsolatos pozíciók jelöltjei közötti nemi egyensúlyról szóló, 2019. március 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében elfogadott Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 123. cikkének (1) bekezdésére, 125. cikkére, 127. cikkének (1) és (2) bekezdésére, 130. cikkére, 282. cikkének (2) bekezdésére, valamint 284. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 123. cikkének (1) bekezdésére, 125. cikkére, 127. cikkének (1) és (2) bekezdésére, 130. cikkére, 282. cikkének (2) bekezdésére, valamint 284. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az EKB elnökével, Christine Lagarde-dal 2022. február 7-én, június 20-án, szeptember 26-án és november 28-án tartott monetáris párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB elnökével, Christine Lagarde-dal 2022. február 7-én, június 20-án, szeptember 26-án és november 28-án tartott monetáris párbeszédre,

| — | tekintettel a transzmisszióvédelmi eszköz 2022. július 21-i, az EKB Kormányzótanácsa általi jóváhagyására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzmisszióvédelmi eszköz 2022. július 21-i, az EKB Kormányzótanácsa általi jóváhagyására,

| — | tekintettel az EKB Kormányzótanácsának 2022. júliusi, szeptemberi, novemberi és decemberi monetáris politikai döntéseire az EKB kamatlábainak emeléséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKB Kormányzótanácsának 2022. júliusi, szeptemberi, novemberi és decemberi monetáris politikai döntéseire az EKB kamatlábainak emeléséről,

| — | tekintettel a digitális euro vizsgálati szakaszában elért haladásról szóló, 2022. szeptember 29-i EKB-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális euro vizsgálati szakaszában elért haladásról szóló, 2022. szeptember 29-i EKB-jelentésre,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérére,

| — | tekintettel „Az ukrajnai orosz háború társadalmi és gazdasági következményei az Unióra – az Unió reagálási képességének megerősítése” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ukrajnai orosz háború társadalmi és gazdasági következményei az Unióra – az Unió reagálási képességének megerősítése” című, 2022. május 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. és 13. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 142. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 142. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0022/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0022/2023),

| A. | mivel az EKB 2022. szeptemberi alapforgatókönyvi előrejelzései szerint a gazdasági növekedés a 2022. évi 3,1 %-ról 2023-ban 0,9 %-ra mérséklődik, majd 2024-ben az alapforgatókönyv szerint 1,9 %-ra élénkül; mivel ezen előrejelzés bizonyos alapvető feltételezései már elavultak; mivel az euróövezet tevékenységének kilátásait az ukrajnai háború alakulásával és az energiaválsággal kapcsolatban az országok jelentős heterogenitása mellett nagyfokú bizonytalanság övezi, és számos független előrejelzés szerint várható recesszió; |
| --- | --- |

A.

mivel az EKB 2022. szeptemberi alapforgatókönyvi előrejelzései szerint a gazdasági növekedés a 2022. évi 3,1 %-ról 2023-ban 0,9 %-ra mérséklődik, majd 2024-ben az alapforgatókönyv szerint 1,9 %-ra élénkül; mivel ezen előrejelzés bizonyos alapvető feltételezései már elavultak; mivel az euróövezet tevékenységének kilátásait az ukrajnai háború alakulásával és az energiaválsággal kapcsolatban az országok jelentős heterogenitása mellett nagyfokú bizonytalanság övezi, és számos független előrejelzés szerint várható recesszió;

| B. | mivel Oroszország Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, erkölcstelen és indokolatlan agresszív háborúja megingatta az általános bizalmat, az energia- és élelmiszerárak ugrásszerű emelkedését okozta, valamint egyéb, a kínai kínálati oldalon jelentkező ellátási zavarokkal összefüggésben súlyosbította az ellátási láncra nehezedő nyomást; |
| --- | --- |

B.

mivel Oroszország Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, erkölcstelen és indokolatlan agresszív háborúja megingatta az általános bizalmat, az energia- és élelmiszerárak ugrásszerű emelkedését okozta, valamint egyéb, a kínai kínálati oldalon jelentkező ellátási zavarokkal összefüggésben súlyosbította az ellátási láncra nehezedő nyomást;

| C. | mivel az EKB elsődleges célja az árstabilitás fenntartása, amelyet középtávon 2 %-os inflációban határozott meg; |
| --- | --- |

C.

mivel az EKB elsődleges célja az árstabilitás fenntartása, amelyet középtávon 2 %-os inflációban határozott meg;

| D. | mivel az EKB 2022. szeptemberi előrejelzései szerint az általános infláció a 2022. évi 8,1 %-ról 2023-ra 5,5 %-ra, majd 2024-re várhatóan 2,3 %-ra csökken; mivel a 2,3 % még mindig némileg meghaladja az EKB által meghatározott célértéket; |
| --- | --- |

D.

mivel az EKB 2022. szeptemberi előrejelzései szerint az általános infláció a 2022. évi 8,1 %-ról 2023-ra 5,5 %-ra, majd 2024-re várhatóan 2,3 %-ra csökken; mivel a 2,3 % még mindig némileg meghaladja az EKB által meghatározott célértéket;

| E. | mivel az Eurostat szerint 2022 júliusában a munkanélküliségi ráta 6 % volt az EU-ban, és 6,6 % az euróövezetben, annak megoszlása az EU-n és a tagállamokon belül egyenlőtlen volt, mértéke pedig továbbra is kiugróan magas a fiatalok körében (az EU-ban 14 %, az euróövezetben 14,2 %); mivel az ifjúsági munkanélküliség magas aránya még mindig súlyos probléma, amelyet az Uniónak kezelnie kell; |
| --- | --- |

E.

mivel az Eurostat szerint 2022 júliusában a munkanélküliségi ráta 6 % volt az EU-ban, és 6,6 % az euróövezetben, annak megoszlása az EU-n és a tagállamokon belül egyenlőtlen volt, mértéke pedig továbbra is kiugróan magas a fiatalok körében (az EU-ban 14 %, az euróövezetben 14,2 %); mivel az ifjúsági munkanélküliség magas aránya még mindig súlyos probléma, amelyet az Uniónak kezelnie kell;

| F. | mivel az EKB megbízatása keretében elkötelezte magát amellett, hogy hozzájárul a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez; mivel az éghajlatváltozás akadályozhatja a monetáris politika hatékonyságát, befolyásolhatja a növekedést, emellett növelheti az árakat és a makrogazdasági instabilitást; |
| --- | --- |

F.

mivel az EKB megbízatása keretében elkötelezte magát amellett, hogy hozzájárul a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez; mivel az éghajlatváltozás akadályozhatja a monetáris politika hatékonyságát, befolyásolhatja a növekedést, emellett növelheti az árakat és a makrogazdasági instabilitást;

| G. | mivel a monetáris transzmissziós mechanizmus működése előfeltétele annak, hogy az EKB teljesíteni tudja az árstabilitásra vonatkozó megbízatását; |
| --- | --- |

G.

mivel a monetáris transzmissziós mechanizmus működése előfeltétele annak, hogy az EKB teljesíteni tudja az árstabilitásra vonatkozó megbízatását;

| H. | mivel az euro USA-dollárhoz viszonyított külső értéke jelentősen romlott az elmúlt néhány hónapban; mivel az energia kereskedelme és a származtatott energiaügyletek kereskedése USA-dollárban történik, az euro USA-dollárral szembeni leértékelődése pedig még inkább növeli az inflációt; |
| --- | --- |

H.

mivel az euro USA-dollárhoz viszonyított külső értéke jelentősen romlott az elmúlt néhány hónapban; mivel az energia kereskedelme és a származtatott energiaügyletek kereskedése USA-dollárban történik, az euro USA-dollárral szembeni leértékelődése pedig még inkább növeli az inflációt;

| I. | mivel a 2022. június–júliusi Eurobarométer felmérés szerint a közös valutát, az eurot használó európai gazdasági és monetáris unió társadalmi támogatottsága minden eddiginél magasabb: az euróövezetben 80 %, míg az EU egészében 72 %; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2022. június–júliusi Eurobarométer felmérés szerint a közös valutát, az eurot használó európai gazdasági és monetáris unió társadalmi támogatottsága minden eddiginél magasabb: az euróövezetben 80 %, míg az EU egészében 72 %;

| J. | mivel az EKB az uniós polgárokat képviselő intézményként elszámoltatható az Európai Parlament felé; |
| --- | --- |

J.

mivel az EKB az uniós polgárokat képviselő intézményként elszámoltatható az Európai Parlament felé;

Általános áttekintés

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki az Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított orosz agresszív háború és annak az európai gazdaságra és társadalomra – különösen a legveszélyeztetettebb és leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra, például a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) és az alacsonyabb jövedelmű háztartásokra – gyakorolt súlyos, példa nélküli és tartós hatásai miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a példa nélküli válságok merőben új, innovatív és merész monetáris politikai döntéseket igényelnek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megérti a monetáris politikát meghatározó bizonytalanságot és összetett környezetet; mély aggodalmának ad hangot a rekordmagas infláció miatt; üdvözli, hogy az EKB készen áll a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez szükséges intézkedések megtételére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az EKB elsődleges megbízatása az árstabilitás biztosítása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy az EKB az összesített kereslet monetáris politikai eszközei révén történő erőteljes csökkentésével képes lenne az árak csökkentésére, ugyanakkor elismeri, hogy ez fokozná a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatás kockázatát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a jelenlegi inflációt főként a kínálat, különösen pedig az energia- és élelmiszerárak gerjesztik, amelyek jelenleg befolyásolják a maginflációt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi továbbá, hogy a hagyományos monetáris politikai eszközök korlátozott mértékben befolyásolják az elsősorban kínálatvezérelt infláció kezelését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy az EKB Szerződésekben meghatározott, jogszabályban előírt függetlensége előfeltétele annak, hogy teljesítse a megbízatását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a Horvát Köztársaság 2023. januárjában csatlakozott az euróövezethez, annak 20. tagországaként; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a világjárvány idején a költségvetési és monetáris politikák egymást erősítették, és megbízatásuk keretein belül valamennyi uniós intézmény és tagállam együttműködött, megakadályozva ezzel a 2008-as pénzügyi válság során tapasztaltak megismétlődését, és emlékeztet az akkori válság okaiból és az arra adott válaszból levont tanulságokra; hangsúlyozza, hogy az árstabilitás fenntartásához jelenleg még szorosabb koordinációra van szükség a költségvetési és monetáris politikák között, mivel a kínálati oldali sokkok kezeléséhez reziliensebb ellátási láncokra és energiaügyi reformokra, többek között a megújuló energiaforrásokra való átállásra és kiszámíthatóbb beruházási keretre van szükség; egyetért Lagarde elnök figyelmeztetésével, aki szerint „a (...) háztartások magasabb áraktól való megvédését szolgáló fiskális támogatásnak mindenképpen ideiglenesnek és célzottnak kell lennie. Ez csökkenti az inflációs nyomás fokozódásának kockázatát, ezáltal pedig megkönnyíti, hogy a monetáris politika betölthesse azon feladatát, hogy biztosítja az árstabilitást és hozzájárul az adósság fenntarthatóságának megőrzéséhez.” (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli Lagarde elnök kijelentését, miszerint a jelenlegi geopolitikai válság miatt előrelépésre van szükség az uniós költségvetési integráció terén; üdvözli, hogy az EKB régóta támogatja a bankunió mielőbbi kiteljesítését, és hangsúlyozza a jelentős késedelmek esetén jelentkező kockázatokat; tudomásul veszi, hogy az EKB támogatja egy teljes körű európai betétbiztosítási rendszer létrehozását; elismeri, hogy a kockázatmegosztás és a kockázatcsökkentés összefügg egymással, és hogy az intézményvédelmi rendszerek kulcsszerepet játszanak a tagintézmények védelmében és stabilizálásában; üdvözli a nemteljesítő hitelek mennyiségének csökkentése terén eddig elért eredményeket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az EKB-t, hogy továbbra is kövesse nyomon a fejleményeket, és rendszeresen tegye közzé az euro nemzetközi szerepével kapcsolatos információkat; hangsúlyozza, hogy az euro szerepének megerősítéséhez az európai gazdasági és monetáris unió elmélyítésére és kiteljesítésére van szükség, hogy csökkenjen az euróövezet makrogazdasági sokkokkal szembeni tényleges és vélt sebezhetősége; megjegyzi, hogy az euro tartalékvalutaként való vonzóbbá tétele tovább fokozza nemzetközi használatát, és növeli az EU képességét arra, hogy függetlenül alakítsa szakpolitikai irányvonalát, ami kulcsfontosságú eleme az európai gazdasági szuverenitás megőrzésének; |
| --- | --- |

12.

Monetáris politika

| 13. | aggasztja, hogy az euróövezetben az infláció rekordszintet ért el: 2022-ben az átlagos infláció 8,4 % volt; hangsúlyozza, hogy az általános infláció 2022 októberében elérte a rekordmagasságú 10,6 %-ot, majd 2022 decemberére 9,2 %-ra csökkent; hangsúlyozza, hogy az inflációt messze lejelentősebben befolyásoló tényező az energia (40,8 %), amelyet az élelmiszerárak (11,8 %) követnek; megjegyzi, hogy az EKB 2023-ra 6,3 %-os, 2024-re 3,4 %-os, 2025-re pedig 2,3 %-os inflációt jelez előre, amelyhez az energia- és élelmiszerellátás zavarai miatt felfelé mutató kockázatok társulnak; megjegyzi, hogy az infláció jelenleg jóval magasabb, mint az EKB 2 %-os célja; megjegyzi, hogy a maginfláció jelenleg 5,2 %-os; emlékeztet arra, hogy az EKB elsődleges megbízatása az árstabilitás biztosítása; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az EKB stratégiai felülvizsgálata ismételten megerősítette az inflációs célkövetés középtávú irányultságát, és szimmetrikus 2 %-os inflációs célt tűzött ki középtávon; felkéri az EKB-t, hogy e középtávú időszakban pontosan kövesse a kitűzött inflációs célt, a mostani válság során is; felkéri az EKB-t, hogy határozza meg a „középtávú” fogalmát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tudomásul veszi az EKB közelmúltban hozott monetáris politikai döntéseit, amelyek értelmében 2022 júliusában 50, szeptemberében és novemberében 75, decemberében 50 és 2023. januárjában pedig 50 bázisponttal emelte a kamatlábakat; megjegyzi, hogy a jelenlegi kamatláb 3,0 %; tudomásul veszi Lagarde elnök kijelentését, miszerint az EKB „a következő néhány ülés során további kamatemeléseket szándékozik végrehajtani, amíg az infláció el nem éri a célként kitűzött szintet”; megjegyzi, hogy a nominális kamatlábak a semleges kamatláb alatt maradnak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy az EKB rendelkezésére állnak olyan eszközök, amelyekkel csökkentheti az aggregált keresletet annak érdekében, hogy az inflációt középtávon a célszintre lehessen csökkenteni; aggodalmát fejezi ki az ehhez hasonló szakpolitikai döntések növekedésre és foglalkoztatásra gyakorolt hatásai miatt, amelyekre ki kell térni az arányosság értékelése során; felkéri az EKB-t, hogy a nagyfokú bizonytalanság miatt fontolja meg a szakpolitika kiegyensúlyozottabb és fokozatosabb kiigazítását; kéri, hogy az irányadó kamatlábakra vonatkozó döntések kapcsán nyújtsanak részletesebb indokolást; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy a közelmúltbeli jelentős áremelkedésekért nagyrészt Oroszország Ukrajnával szemben indított agresszív háborúja, és a behozott fosszilis tüzelőanyagoktól való függés felelős, az infláció pedig a kőolaj- és földgázárak hirtelen emelkedését tükrözi; megjegyzi, hogy a jelenlegi infláció elsősorban kínálatvezérelt; megjegyzi továbbá, hogy a hagyományos monetáris politikai eszközök korlátozott mértékben befolyásolják az elsősorban az energia- és élelmiszerárak által vezérelt infláció kezelését; tudomásul veszi, hogy az EKB ismételten elismeri, hogy a kamatlábak emelése rövid távon nem fogja csökkenteni az energiaárakat, és nem lesz hatással az inflációra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | komoly aggodalmát fejezi ki a széttagoltság kockázata miatt, tekintettel az euróövezeti országokban eltérő mértékű inflációra, amely 2022 augusztusában 25,2 % (Észtország) és 6,6 % (Franciaország) között alakult; úgy véli, hogy ez veszélyezteti az EKB monetáris politikájának és transzmissziójának egységességét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy „az utóbbi időben a nyereségek jelentős mértékben járultak hozzá a teljes belföldi inflációhoz, a korábbi hozzájáruláson felül”, amint azt Isabel Schnabel igazgatótanácsi tag megjegyezte (4); felhívja az EKB-t, hogy rendszeresen tegyen közzé adatokat a nyereség inflációhoz való hozzájárulásáról; megjegyzi, hogy a monetáris politika nem a megfelelő válasz a nyereség inflációhoz való hozzájárulására, nevezetesen a túlzott piaci erőre, amelyet más szakpolitikák jobban képesek kezelni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja az EKB-t, hogy dolgozzon ki hiteles kommunikációs stratégiát, amelyhez gyors és kézzelfogható intézkedések társulnak annak érdekében, hogy jelezzék az európai polgárok felé, hogy középtávon az infláció csökkenni fog; mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fogyasztók következő 12 hónapra vonatkozó inflációs várakozásai és a következő három évre előre jelzett inflációs várakozások mediánja jelentősen meghaladja az 5,0 %-os, illetve 2,9 %-os célszintet (5); aggodalommal állapítja meg, hogy ez az inflációs várakozások elszabadulására utal; megjegyzi, hogy az EKB kamatemelései egyik fő okának az inflációs várakozások befolyásolása tekinthető; felhívja az EKB-t, hogy vizsgálja meg részletesebben az inflációs várakozások szerepét, valamint azt, hogy ezeket hogyan befolyásolják az EKB bejelentései és intézkedései; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy nincs tudományos konszenzus az inflációs várakozásoknak az infláció alakulásában betöltött szerepéről; |
| --- | --- |

21.

| 22. | különösen aggódik amiatt, hogy az euro/USA-dollár átváltási árfolyam közelmúltbeli csökkenése jelentős tényezővé vált az energiaárak inflációjában; megállapítja, hogy az euro USA-dollárral szembeni közelmúltbeli gyengülése ezért hozzájárul az energiaárak inflációjához, mivel a származtatott energiaügyletekkel dollárban kereskednek; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megjegyzi, hogy az IMF a Világgazdasági kilátások 2022. évi kiadásában arra a következtetésre jutott, hogy a bérspirál kockázata mérsékelt; megjegyzi, hogy a reziliens munkaerőpiacok a vásárlóerő-veszteség ellensúlyozására szolgáló bizonyos szintű felzárkózással együtt valószínűleg hozzájárulnak a bérek erőteljes növekedéséhez; felhívja az EKB-t, hogy kövesse szoros figyelemmel ezt a kockázatot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EKB továbbra is magántulajdonú hitelminősítő intézetek által közzétett államadósság-minősítésekre hagyatkozik a biztosítéki rendszerében; ismételten felhívja az EKB-t, hogy a továbbiakban ne hagyatkozzon az ilyen minősítésekre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a monetáris politika egyenletes transzmissziója létfontosságú az EKB árstabilitási megbízatásának teljesítéséhez; hangsúlyozza, hogy az államháztartási hozamok túlzott eltérése a hitelfeltételeket összeegyeztethetetlenné teszi a monetáris politika egységes transzmissziójával; tudomásul veszi az EKB 2022. június 15-i döntését, miszerint rugalmasságot alkalmaz a pandémiás vészhelyzeti vásárlási program keretében esedékessé vált visszaváltások révén befolyó összegek újrabefektetését illetően; tudomásul veszi a transzmisszióvédelmi eszköz létrehozását, amelynek célja a monetáris politika euróövezeten belüli hatékony transzmissziójának támogatása; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy az olcsó célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (CHLRM) és a magasabb kamatlábak együttesen azzal a kockázattal járnak, hogy az európai bankok számára milliárdos többletnyereség elérését teszik lehetővé; üdvözli az EKB októberi ülésén hozott, az arbitrázs megakadályozását célzó határozatot; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmát fejezi ki a világ központi bankjai közötti monetáris politikai koordináció hiánya miatt; aggódik továbbá amiatt, hogy az egyidejű kamatemelési ciklusok világszerte a monetáris politikai feltételek példátlan szigorítását eredményezik; felhívja az EKB-t, hogy kezdeményezzen nemzetközi párbeszédet más központi bankokkal; |
| --- | --- |

27.

Másodlagos célkitűzések

| 28. | emlékeztet arra, hogy a 2021. novemberi monetáris párbeszéd során az EKB elnöke azt nyilatkozta, hogy „a másodlagos célkitűzéseink között nyilvánvalóan szerepel a gazdasági fejlődés, a környezet védelme, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, és így tovább. Ezeket nyilvánvalóan figyelembe kell venni, különösen akkor, ha ezeket a másodlagos célkitűzéseket a többi intézmény, különösen az Európai Parlament nagyon világosan megfogalmazta.” javasolja ezen állásfoglalás felhasználását annak érdekében, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az EKB számára a másodlagos célkitűzésekkel kapcsolatban (6); |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy az árstabilitási célkitűzés sérelme nélkül az EUMSZ előírja az EKB számára, hogy támogassa az Unió általános gazdaságpolitikáját az EUSZ 3. cikkében foglaltak szerint; rámutat, hogy egyértelmű hierarchia áll fenn az EKB célkitűzései között; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megjegyzi, hogy az EKB elsődleges megbízatásának teljesítése érdekében alkalmazott monetáris politikáit arányossági vizsgálatnak vetik alá; megjegyzi, hogy az arányosság értékelése során figyelembe veszik a monetáris politikai intézkedéseknek a tágabb értelemben vett gazdaságra és gazdaságpolitikára gyakorolt hatását, amellyel ez a szakasz foglalkozik; hangsúlyozza, hogy amennyiben az árstabilitást egyformán elősegítő különböző szakpolitikák között kell választania, az EKB azokat fogja választani, amelyek a legjobban támogatják az EU általános gazdaságpolitikáját (7); |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja az EKB-t, hogy éves jelentésében szenteljen egy külön fejezetet annak ismertetésére, hogy miként értelmezte másodlagos célkitűzéseit és hogyan járt el azok alapján, valamint annak bemutatására, hogy a monetáris politikája milyen hatással van az EU általános gazdaságpolitikájára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy a társadalmi, környezeti és gazdasági szempontból fenntartható növekedés magas szintje és a teljes foglalkoztatást célzó, rendkívül versenyképes szociális piacgazdaság kulcsfontosságú gazdasági célok; emlékeztet a szociális jogok európai pillérének fontosságára; hangsúlyozza, hogy ezeket a célkitűzéseket akkor lehet a legjobban elérni, ha a szabad piac kiszámítható árszinteken alapuló, stabil makrogazdasági környezetben működik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a kkv-k kulcsfontosságú szerepét az EU gazdaságában, a gazdasági és társadalmi konvergenciában és a foglalkoztatásban, valamint zöld és digitális kettős átállás végrehajtásában; |
| --- | --- |

33.

| 34. | javasolja, hogy az arányossági értékelés részeként az EKB vegye figyelembe, hogy monetáris politikai műveleteinek költségei nem terhelhetik meg aránytalanul az alacsonyabb jövedelmű rétegeket és a legkiszolgáltatottabb csoportokat, és értékelje monetáris politikai műveleteinek e csoportokra gyakorolt hatását, szem előtt tartva, hogy a vagyoni és jövedelmi egyenlőtlenségek negatívan befolyásolják a monetáris transzmissziós mechanizmus hatékonyságát (8); |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az EKB-t, mint független intézményt, hogy megbízatásának teljesítése során tartózkodjon a politikai indíttatású döntésektől; |
| --- | --- |

35.

Az éghajlatváltozás elleni fellépés

| 36. | megjegyzi, hogy a zöld beruházások ösztönzéséhez árstabilitásra és stabil makrogazdasági környezetre van szükség, amely egyebek mellett segítene a Párizsi Megállapodás végrehajtásához szükséges megfelelő feltételek megteremtésében; felkéri az EKB-t, hogy értékelje, milyen mértékben befolyásolja az éghajlatváltozás az árstabilitás fenntartásának képességét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy az EKB-t uniós intézményként kötik a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tudomásul veszi a Kormányzótanács döntését, miszerint további lépéseket tesz annak érdekében, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolásokat beépítse az eurórendszer monetáris politikai keretébe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi hogy a piacsemlegesség fogalma a „szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság” elvéhez kapcsolódik; felkéri az EKB-t, tiszteletben tartva függetlenségét, hogy kezelje a piaci hiányosságokat, és biztosítsa a források hatékony elosztását hosszú távon, ügyelve arra, hogy politikailag a lehető legsemlegesebb maradjon, tiszteletben tartva a piacsemlegesség elvét; megjegyzi, hogy az EKB már több alkalommal eltért a piacsemlegességtől; hangsúlyozza, hogy az ilyen döntések nem mehetnek az EKB elsődleges céljának a rovására; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tudomásul veszi az EKB vállalati kötvényállományainak dekarbonizációjáról szóló bejelentését, amelynek keretében az EKB a kötvényportfólióját a jobb éghajlati teljesítményű kibocsátók felé „billenti”; hangsúlyozza, hogy az EKB eszközvásárlási programjai nem hagyományos monetáris politikát képviselnek, amelyet csak példátlan gazdasági körülmények között szabad alkalmazni; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek az állományok az alacsony infláció elleni múltbeli küzdelem melléktermékei, és hogy a befektetések nem képezik a monetáris politika célkitűzését; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tudomásul veszi továbbá az EKB fedezeti keretrendszerének környezetbarátabbá tételéről szóló bejelentését, amely segít csökkenteni az EKB mérlegében felmerülő pénzügyi kockázatot; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli az EKB azon bejelentését, hogy tovább javítja az eurórendszer kockázatértékelési eszközeit és képességeit, hogy azok – például belső hitelminősítő rendszereken keresztül – jobban figyelembe vegyék az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kockázatokat; üdvözli különösen az EKB hitelminősítő intézetekkel való együttműködését, amelynek célja, hogy növelje az átláthatóságot egyrészt azzal kapcsolatban, hogy miként építik be az éghajlati kockázatokat a minősítéseikbe, másrészt pedig, hogy milyen törekvéseik vannak az éghajlati kockázatokra vonatkozó közzétételi követelményeket illetően; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az EKB cselekvési tervét és az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó részletes ütemtervét, amely az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontok szakpolitikai keretbe és modellekbe való mélyebb beépítését célozza; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli az EKB éghajlati kockázati stressztesztjét, amelyet a bankoknak és a vállalatoknak az éghajlatvédelmi átállással kapcsolatos kockázattal szembeni ellenálló képességének értékelésére fejlesztettek ki; megállapítja, hogy a 2022. július 8-án közzétett eredmények szerint a legtöbb bank nem rendelkezik az éghajlati kockázati stressztesztekre vonatkozó szilárd kerettel, valamint a szükséges adatokkal; felhívja az EKB-t, hogy nyújtson működőképes iránymutatást és csökkentse a bürokráciát; megjegyzi, hogy a bankfelügyeletnek kockázatalapúnak kell lennie, és nem alapulhat másodlagos megfontolásokon; felhívja a bankokat, hogy fokozzák az éghajlati kockázat mérésére és kezelésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiemeli, hogy az EKB 2020 és 2021 között 10,7 %-kal csökkentette saját szén-dioxid-kibocsátását; |
| --- | --- |

45.

Átláthatóság, elszámoltathatóság, nemek közötti egyenlőség és egyéb szempontok

| 46. | hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni az EKB elszámoltathatósági és átláthatósági intézkedéseit; megjegyzi, hogy bár az EKB bővítette eszköztárát és a pénzügyi stabilitás biztosításán felül új célkitűzéseket is meghatározott, elszámoltathatósági gyakorlatai csak részben fejlődtek; várakozással tekint az EKB és az Európai Parlament közötti jelenlegi elszámoltathatósági gyakorlat hivatalos, írásban történő formalizálása elé; ismételten felhívja az EKB-t, hogy erősítse meg az Európai Parlamenttel szemben fennálló elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli, hogy az EKB érdemi és részletes visszajelzést adott a 2020. évi éves EKB-jelentésről szóló parlamenti állásfoglalásra; felhívja az EKB-t, hogy továbbra is kötelezze el magát az elszámoltathatóság mellett, és minden évben tegyen közzé írásos visszajelzést az EKB éves jelentésére vonatkozó parlamenti állásfoglalásról; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja az EKB-t, hogy számoljon be részletesebben az EKB által a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottságban betöltött pozíciókról, többek között írásban; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli az EKB új kommunikációs politikáját, amely többek között hozzáférhetőbbé teszi az EKB politikai döntéseivel kapcsolatos magyarázatoknak és információknak a nyilvánosság és az érdekelt felek számára történő közlését; |
| --- | --- |

49.

| 50. | üdvözli, hogy az EKB figyelmet fordít a kibertámadások kockázataira; arra ösztönzi az EKB-t, hogy tartsa fenn ezt a figyelmet, különösen a geopolitikai körülmények fényében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja az EKB-t, hogy fokozza a kriptovaluták fejlődésének és a kapcsolódó kiberbiztonsági, pénzmosási, terrorizmus-finanszírozási, valamint a kriptoeszközök által biztosított névtelenséghez kapcsolódó egyéb bűncselekményekkel összefüggő kockázatoknak a nyomon követését; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a kriptoeszközök piacairól szóló rendelet hatályba lépett; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sajnálatosnak tartja, hogy az EKB Igazgatóságának és Kormányzótanácsának tagjai közül csak kettő nő; ismételten hangsúlyozza, hogy az igazgatósági tagok jelölésének nemi szempontból kiegyensúlyozottnak kell lennie, és az előválogatott jelöltek listáját be kell nyújtani a Parlamentnek; határozottan sajnálja, hogy a tagállamok a jelöltek előválogatása helyett a közelmúltban az üres álláshelyek számával megegyező számú jelöltet jelöltek; emlékeztet arra, hogy a Parlament elkötelezett amellett, hogy az uniós gazdasági és monetáris ügyekkel kapcsolatos pozíciók jelöltjei közötti nemi egyensúlyról szóló állásfoglalásával összhangban ne vegye figyelembe az előválogatott jelöltek olyan listáit, amelyek nem tartják tiszteletben a nemek közötti egyensúly elvét; kéri az euróövezeti tagállamokat, hogy vegyék ki a részüket, és a nemzeti központi bankok jegybankelnöki pozíciójának betöltésére irányuló kinevezési folyamatba teljes mértékben építsék be a nemek közötti egyenlőség elvét, hogy valamennyi nem számára egyenlő lehetőségeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sajnálja, hogy a nemek közötti egyenlőtlenség az EKB egész szervezeti felépítésében is tapasztalható, különösen a felsővezetői pozíciókat betöltő nők aránya tekintetében; tudomásul veszi, hogy a rendelkezésre álló legfrissebb statisztikák szerint a nők aránya az EKB valamennyi vezetői pozíciójában 2019 óta 30,3 %-ra, a felsővezetői pozíciókban pedig 30,8 %-ra nőtt; üdvözli az EKB új stratégiáját a nemek közötti egyensúly javítására, beleértve azt a célkitűzést, hogy a nők aránya 2026-ra 40–51 % között legyen; felhívja az EKB-t, hogy éves jelentése részeként számoljon be az e területen elért eredményekről; |
| --- | --- |

53.

| 54. | támogatja az EKB arra irányuló célkitűzését, hogy a nők arányának növelése érdekében ösztönözze a nőket az e területen való előrelépésre; ezért üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az EKB „Women in Economics” [Nők a közgazdaságban] ösztöndíja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tudomásul veszi az EKB esetleges összeférhetetlenségre vonatkozó személyzeti szabályait, és bátorít azok ambiciózus alkalmazására; tudomásul veszi továbbá etikai keretének folyamatban lévő felülvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy az európai ombudsman 2022. október 26-i határozatában ajánlásokat adott ki ebben a tekintetben, különösen az EKB-nál tapasztalt „forgóajtó-jelenséggel” kapcsolatban, miután egy vezető közgazdász nemrég egy amerikai befektetési bankhoz került (9); felhívja az EKB-t, hogy az alacsonyabb bérsávokba tartozó munkavállalók esetében is hosszabbítsa meg a felsővezetők bérsávjaira vonatkozó várakozási időszakot; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri az EKB-t, hogy dolgozzon ki stratégiát a lobbisták kezelésére, és növelje a Kormányzótanácson kívüli, személyzeti szintű kapcsolatok átláthatóságát; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli, hogy 2021-ben a hamis eurobankjegyek száma 2003 óta a legalacsonyabb szintre esett vissza (12 milliomodrész); felhívja az EKB-t, hogy fokozza a hamisítás elleni küzdelmet, és e cél érdekében fokozza az Europollal, az Interpollal és az Európai Bizottsággal való együttműködését; felkéri az EKB-t, hogy a pénzmosás, az adókijátszás, valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés finanszírozása elleni küzdelem céljából – a tagállamok előjogainak sérelme nélkül – alakítsa ki a jelentős tranzakciók megfelelőbb nyomon követését szolgáló rendszert; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli az EKB-nak a digitális euro projekt terén elért eredményeit, és üdvözli a Parlamenttel e tekintetben folytatott párbeszédét; várakozással tekint a digitális euroval kapcsolatos projekt 24 hónapos vizsgálati szakaszának vége, valamint az elé, hogy a Kormányzótanács döntést hozzon a digitális euro bevezetésének megkezdéséről, amint ennek jogalapját a következő bizottsági javaslat alapján a társjogalkotók megállapítják; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiemeli a várt előnyöket, mint például a hatékonyságnövekedés és a fokozott pénzügyi integráció; egyetért az EKB-val abban, hogy a digitális euronak eleget kell tennie egy sor minimumkövetelménynek, többek között a robusztusságot, a biztonságot, a hatékonyságot és a magánélethez való jog védelmét illetően; hangsúlyozza, hogy a digitális euro kiegészítheti, de nem helyettesítheti a készpénzt mint fizetési eszközt; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólítja az EKB-t, hogy a digitális euro kialakításakor megfelelően mérlegelje a bankszektort és a reálgazdaságnak történő hitelnyújtás egészét fenyegető kockázatokat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EKB úgy döntött, hogy bevonja az Amazont a digitális euro interfész-prototípusainak tesztelésébe; hangsúlyozza, hogy ez a vállalat egy potenciális versenytárs ezen a területen, és ezért nem kerülhet egy ilyen pozícióba, különösen mivel nem részesül semmilyen pénzbeli ellenszolgáltatásban ezért a megbízásért; hangsúlyozza továbbá, hogy a digitális euro infrastruktúrájának kiszervezése egy amerikai technológiai vállalatnak gyengíti az EU stratégiai autonómiáját; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri az EKB belső visszaélés-bejelentési keretének további javítását, hogy az összhangba kerüljön a visszaélést bejelentő személyekről szóló uniós irányelvvel (10); |
| --- | --- |

62.

| 63. | javasolja egy, az IMF mintájára működő független értékelő iroda létrehozását, amely az EKB politikáinak értékelését és a különböző szakpolitikai lehetőségek hatásvizsgálatát végezhetné el anélkül, hogy megsértené az EKB függetlenségét; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  HL C 23., 2021.1.21., 105. o.

(2)  HL C 479., 2022.12.16., 75. o.

(3)  Bevezető megjegyzések a 2022. szeptember 26-i monetáris párbeszédhez:

https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220926_ 1~0bd6fcc86c.en.html.

(4)  Isabel Schnabel beszéde az infláció globalizációjáról: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220511_1~e9ba02e127.en.html.

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.pr230112~6cfbeda491.en.html

(6)  A 2021. novemberi monetáris párbeszéd leiratának 15. oldala: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2021/html/ecb.sp211115_annex_1~d1ef2075bb.en.pdf

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220324~ 61c5afb6b9.en.html

(8)  https://www.bis.org/publ/othp50.htm

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/hu/decision/hu/162341

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/48

---

P9_TA(2023)0058

A kerékpározásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozása

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a kerékpározásra vonatkozó uniós stratégia kidolgozásáról (2022/2909(RSP))

(2023/C 283/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai zöld megállapodás megvalósításáról szóló, „Irány az 55 %!” elnevezésű, 2021. július 14-i bizottsági csomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodás megvalósításáról szóló, „Irány az 55 %!” elnevezésű, 2021. július 14-i bizottsági csomagra,

| — | tekintettel az „Energiatakarékos EU” című, 2022. május 18-i bizottsági közleményre (COM(2022)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiatakarékos EU” című, 2022. május 18-i bizottsági közleményre (COM(2022)0240),

| — | tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás új uniós keretrendszere” című, 2021. december 14-i közleményére (COM(2021)0811), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A városi mobilitás új uniós keretrendszere” című, 2021. december 14-i közleményére (COM(2021)0811),

| — | tekintettel a „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” című, 2020. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” című, 2020. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2020)0789),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. január 17-i (EU) 2019/73 végrehajtási rendeletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2019. január 17-i (EU) 2019/73 végrehajtási rendeletére (1),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az EU kerékpározásra vonatkozó ütemterve” című, 2016. október 12-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az EU kerékpározásra vonatkozó ütemterve” című, 2016. október 12-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Fenntartható városi mobilitás az EU-ban: Jelentős javulás nem lehetséges a tagállamok elkötelezettsége nélkül” című, 6/2020 sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Fenntartható városi mobilitás az EU-ban: Jelentős javulás nem lehetséges a tagállamok elkötelezettsége nélkül” című, 6/2020 sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0102),

| — | tekintettel a transzeurópai közlekedési hálózatra (TEN-T) vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatáról szóló, 2021. január 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai közlekedési hálózatra (TEN-T) vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatáról szóló, 2021. január 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó uniós közlekedésbiztonsági szakpolitikai keretről – Ajánlások a zéró-elképzelés felé vezető következő lépésekről” című, 2021. október 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2021–2030 közötti időszakra vonatkozó uniós közlekedésbiztonsági szakpolitikai keretről – Ajánlások a zéró-elképzelés felé vezető következő lépésekről” című, 2021. október 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel Frans Timmermans, a Bizottság ügyvezető alelnöke által a koppenhágai kerékpár-csúcstalálkozón, 2022. június 30-án tartott beszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel Frans Timmermans, a Bizottság ügyvezető alelnöke által a koppenhágai kerékpár-csúcstalálkozón, 2022. június 30-án tartott beszédre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás elvére és különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás elvére és különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a tagállamoknak a kerékpározásról mint éghajlatbarát közlekedési módról szóló nyilatkozatára, amelyet az EU luxemburgi elnöksége alatt, 2015 októberében hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamoknak a kerékpározásról mint éghajlatbarát közlekedési módról szóló nyilatkozatára, amelyet az EU luxemburgi elnöksége alatt, 2015 októberében hagytak jóvá,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különösen a fenntartható városokra és közösségekre vonatkozó 11. célra, amely olyan tevékenységnek tekinti a kerékpározást, amely inkluzívabbá, biztonságosabbá, ellenállóbbá és fenntarthatóbbá teszi a városokat és az emberi településeket, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, különösen a fenntartható városokra és közösségekre vonatkozó 11. célra, amely olyan tevékenységnek tekinti a kerékpározást, amely inkluzívabbá, biztonságosabbá, ellenállóbbá és fenntarthatóbbá teszi a városokat és az emberi településeket,

| — | tekintettel a Bizottságnak az uniós kerékpárstratégia kidolgozásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre adott, 2022. július 7-i nyilatkozatára (O-000025/2022 – B9–0017/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az uniós kerékpárstratégia kidolgozásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre adott, 2022. július 7-i nyilatkozatára (O-000025/2022 – B9–0017/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a közlekedés a légszennyezés jelentős forrása, és mivel a fenntartható közlekedési módok, például a kerékpározás alapvető fontosságúak az EU éghajlat-politikai és környezetszennyezés-csökkentési célkitűzéseinek eléréséhez, valamint az „Energiatakarékos EU” és a REPowerEU kezdeményezésekben megfogalmazott törekvéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

A.

mivel a közlekedés a légszennyezés jelentős forrása, és mivel a fenntartható közlekedési módok, például a kerékpározás alapvető fontosságúak az EU éghajlat-politikai és környezetszennyezés-csökkentési célkitűzéseinek eléréséhez, valamint az „Energiatakarékos EU” és a REPowerEU kezdeményezésekben megfogalmazott törekvéseinek megvalósításához;

| B. | mivel a kerékpározás számos előnnyel jár, ilyenek például a jobb egészségi állapot, a közúti torlódások és a zajszennyezés csökkenése, a jobb levegőminőség, a gazdasági növekedés, valamint a környezeti és társadalmi előnyök; |
| --- | --- |

B.

mivel a kerékpározás számos előnnyel jár, ilyenek például a jobb egészségi állapot, a közúti torlódások és a zajszennyezés csökkenése, a jobb levegőminőség, a gazdasági növekedés, valamint a környezeti és társadalmi előnyök;

| C. | mivel a kerékpározás viszonylag olcsó közlekedési eszköz, amelyet a polgárok többsége megengedhet magának, és előmozdítja a fenntartható gazdaságot; |
| --- | --- |

C.

mivel a kerékpározás viszonylag olcsó közlekedési eszköz, amelyet a polgárok többsége megengedhet magának, és előmozdítja a fenntartható gazdaságot;

| D. | mivel biztonságosabb kerékpáros infrastruktúrára van szükség a kerékpározásban rejlő lehetőségek kiaknázásához, ami értékes alternatívát kínál a rövid távú utazások tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel biztonságosabb kerékpáros infrastruktúrára van szükség a kerékpározásban rejlő lehetőségek kiaknázásához, ami értékes alternatívát kínál a rövid távú utazások tekintetében;

| E. | mivel az uniós kerékpáros ökoszisztéma már több mint 1 000 kis- és középvállalkozást (kkv) és 1 millió munkahelyet képvisel, ami 2030-ig akár 2 millióra is növekedhet; mivel az e-kerékpárok lehetőséget kínálnak a kerékpáripar növekedésére, lehetőséget teremtve a zöld munkahelyek teremtésére és a más ágazatokból érkező átképzett munkavállalók befogadására; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós kerékpáros ökoszisztéma már több mint 1 000 kis- és középvállalkozást (kkv) és 1 millió munkahelyet képvisel, ami 2030-ig akár 2 millióra is növekedhet; mivel az e-kerékpárok lehetőséget kínálnak a kerékpáripar növekedésére, lehetőséget teremtve a zöld munkahelyek teremtésére és a más ágazatokból érkező átképzett munkavállalók befogadására;

| F. | mivel a biztonságos parkolás és a lopás megelőzésére irányuló intézkedések hiánya, valamint a kijelölt kerékpárutak hiánya tekinthető az új felhasználók vonzása és a városi kerékpározásban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása előtt álló két fő akadálynak; |
| --- | --- |

F.

mivel a biztonságos parkolás és a lopás megelőzésére irányuló intézkedések hiánya, valamint a kijelölt kerékpárutak hiánya tekinthető az új felhasználók vonzása és a városi kerékpározásban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása előtt álló két fő akadálynak;

| 1. | úgy véli, hogy a kerékpározást teljes értékű közlekedési módként kell elismerni; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki külön európai kerékpárstratégiát azzal a céllal, hogy 2030-ra megkétszerezze az Európában kerékpárral megtett kilométerek számát; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kerékpározásra vonatkozó adatok harmonizált gyűjtését, beleértve az ipari adatokat is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a COVID-19 világjárványra és a fosszilis tüzelőanyagok árának Oroszország Ukrajna elleni illegális agressziós háborújának kitörése óta tapasztalt emelkedésére adott válaszként nőtt a kerékpárt használók aránya; ösztönzi a regionális és helyi hatóságokat, hogy vegyék fontolóra a világjárványra válaszul bevezetett kerékpáros infrastruktúra fenntartását a rendszeres várostervezési folyamataikon keresztül, és tegyenek kézzelfogható intézkedéseket a kerékpározásnak a városi mobilitási kereteikbe való megfelelő integrálása érdekében, elismerve ugyanakkor, hogy az hozzájárulhat a külvárosi területek és a városközpontok közötti jobb összeköttetéshez, különösen kerékpáros autópályákon keresztül; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a multimodalitás előmozdítása érdekében ösztönzi a kerékpározás és más közlekedési módok közötti szinergiák megteremtését, például azt, hogy a vonatokon több helyet kell biztosítani a kerékpárok számára, és több őrzött parkolóhelyeket kell biztosítani a kerékpárok számára az állomásokon és a mobilitási csomópontokon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az európai politikáknak és támogatásoknak megfelelően figyelembe kell venniük a kerékpározás lehetővé tételének célját a TEN-T infrastruktúra kiépítése vagy korszerűsítése során, ideértve lehetőség szerint a vasúti pályákkal és a belvízi utakkal párhuzamos kerékpárutak létesítését is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ösztönzi a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy jelentősen növeljék a külön kerékpáros infrastruktúra építésére irányuló beruházásokat, építsék be a megfizethető e-kerékpár- és kerékpármegosztási rendszereket mobilitási terveik hálózatába, és jelenítsék meg a kerékpározást a városi csomópontokban az utolsó mérföldön belüli létfontosságú megoldásként; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy a városi infrastruktúrák tervezését az uniós közúti közlekedésbiztonsági jogszabályokkal összhangban kell kidolgozni, beleértve a kerékpározásra vonatkozó biztonsági előírásokat is; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a KIKK-irányelvben (5) előírt, a magas színvonalú és biztonságos kerékpáros infrastruktúrára vonatkozó minőségi követelményekre vonatkozó iránymutatással kapcsolatos munkáját; hangsúlyozza, hogy javítani kell az intelligens közlekedési rendszerek technológiáit annak érdekében, hogy azok jobban felismerjék a kerékpárosokat a közutakon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el a kerékpárágazatot, beleértve az elektromos kerékpárok akkumulátorainak gyártását és a körforgásos gazdaságot, és különösen a kkv-kat, mint legitim partnereket az uniós iparstratégia mobilitási ökoszisztémájában, valamint az ipari infrastrukturális programokban és finanszírozási rendszerekben; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kerékpározással és a kapcsolódó ágazatokkal, így többek közt a mobilitással, az idegenforgalommal, az egészséggel és a sporttal kapcsolatos projekteket; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a „Made in Europe” kerékpárok és alkatrészek gyártását, ezáltal ösztönözve az uniós ipar versenyképességét a beruházási szakadék áthidalásával, a globális egyenlő versenyfeltételek fenntartásával, az ellátási lánc visszatelepítésének és biztonságának ösztönzésével, valamint a minőségi munkahelyek ösztönzésével, kerékpáros klaszterek létrehozásával és az iparral kapcsolatos szakképzés megerősítésével; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a kerékpározáshoz való hozzáférést a csökkent mozgásképességű személyek számára, valamint tegyék megfizethetővé a kerékpározást a veszélyeztetett csoportok számára; megjegyzi, hogy az Európai Szociális Klímaalap, valamint a strukturális és beruházási alapok a kerékpárok vásárlásának vagy a kerékpármegosztó szolgáltatásokhoz való hozzáférésnek a támogatásával segíthetik a „közlekedési szegénység” által leginkább sújtottakat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy folytassanak oktatási kampányokat és képzéseket, többek között tájékoztató kampányokat a közúti biztonsággal kapcsolatos tudatosság növelése érdekében, támogatva a kerékpárok és elektromos kerékpárok biztonságos használatát; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a biztonságos kerékpározásra (sisakok, életkori korlátozások, gyermekszállítás stb.) vonatkozó iránymutatásokra, és kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők és az idősek kerékpározásának ösztönzésére, különösen a biztonság javítása révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a megfelelő végrehajtás és nyomon követés alapvető fontosságú a felhasználók biztonsága és védelme szempontjából, és kéri, hogy a különböző közlekedési módok tiszteletteljes egymás mellett élésének biztosítása érdekében helyezzék a hangsúlyt a meglévő szabályok betartatására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az e-kerékpárok fellendíthetik a kerékpározást; megjegyzi, hogy az e-kerékpárok gyors telepítésének és az azokhoz való hozzáférésnek a fenntartása érdekében az akár 25 km/h sebesség elérésére képes, elektromos rásegítésű kerékpárokat mind az uniós, mind a nemzeti jogszabályokban megfelelő jogi minősítéssel kell ellátni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat arra, hogy a lakástervezés során kellő figyelmet kell fordítani a biztonságos és védett kerékpárparkolókra és az elektromos kerékpárok töltőkapacitására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi a vállalatokat, az állami szervezeteket és intézményeket, hogy konkrét ösztönzők révén mozdítsák elő a kerékpározást, beleértve az alkalmazottaknak szóló programokat és az e-kerékpár-töltőkkel ellátott megfelelő kerékpárparkolók telepítését, valamint megfelelő szaniterhelyiségek biztosítását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kerékpáros turizmust és a kerékpározást a vidéki területeken az EuroVelo hálózat és annak 17 útvonala fejlesztésének felgyorsításával kell támogatni, különösen erősebb támogatás biztosításával, valamint a TEN-T hálózattal való szinergiák kiaknázásával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ösztönzi a tagállamokat, hogy csökkentsék a kerékpárok és elektromos kerékpárok értékesítésére, bérlésére és javítására vonatkozó héa-mértékeket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy nyilvánítsa 2024-et a kerékpározás európai évének; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak és azok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL L 16., 2019.1.18., 108. o.

(2)  HL C 88., 2017.3.21., 49. o.

(3)  HL C 456., 2021.11.10., 47. o.

(4)  HL C 132., 2022.3.24., 45. o.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1936 irányelve (2019. október 23.) a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsági kezeléséről szóló 2008/96/EK irányelv módosításáról (HL L 305., 2019.11.26., 1. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/51

---

P9_TA(2023)0059

A műtrágyák rendelkezésre állása az EU-ban

Az Európai Parlament 2023. február 16-i állásfoglalása a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló bizottsági közleményről (2022/2982(RSP))

(2023/C 283/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló, 2022. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2022)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló, 2022. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2022)0590),

| — | tekintettel az ukrajnai orosz invázió fényében az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről szóló, 2022. március 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ukrajnai orosz invázió fényében az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről szóló, 2022. március 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerre irányuló „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tisztességes, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerre irányuló „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervről szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervről szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az állami támogatásokra vonatkozó, az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben a gazdaság támogatását célzó ideiglenes válságkeret” című bizottsági közleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az állami támogatásokra vonatkozó, az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben a gazdaság támogatását célzó ideiglenes válságkeret” című bizottsági közleményre (4),

| — | tekintettel a Bizottság 2022. március 23-i, „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című közleményére (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2022. március 23-i, „Az élelmezésbiztonság biztosítása és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítése” című közleményére (COM(2022)0133),

| — | tekintettel a „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című, 2022. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2022)0360), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című, 2022. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2022)0360),

| — | tekintettel „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című, 2020. május 20-i bizottsági közleményre (COM(2020)0381),

| — | tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a magas energiaárak kezelését célzó vészhelyzeti beavatkozásról szóló, 2022. október 6-i (EU) 2022/1854 rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magas energiaárak kezelését célzó vészhelyzeti beavatkozásról szóló, 2022. október 6-i (EU) 2022/1854 rendeletre (6),

| — | tekintettel az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, az 1069/2009/EK és az 1107/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2003/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/1009 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (8) (a nitrátszennyezésről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (8) (a nitrátszennyezésről szóló irányelv),

| — | tekintettel „Az élelmezésbiztonság mozgatórugói” című, 2023. január 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2023)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmezésbiztonság mozgatórugói” című, 2023. január 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2023)0004),

| — | tekintettel a Közös Kutatóközpontnak a feldolgozott trágya biztonságos felhasználására vonatkozó technikai javaslatokról szóló, a nitrátérzékeny zónákra a nitrátirányelvben (91/676/EGK) megállapított küszöbérték feletti technikai javaslatokról szóló kiadványára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közös Kutatóközpontnak a feldolgozott trágya biztonságos felhasználására vonatkozó technikai javaslatokról szóló, a nitrátérzékeny zónákra a nitrátirányelvben (91/676/EGK) megállapított küszöbérték feletti technikai javaslatokról szóló kiadványára (9),

| — | tekintettel a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000001/2023– B9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a műtrágyák rendelkezésre állásának és megfizethetőségének biztosításáról szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatban a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000001/2023– B9-0010/2023),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a műtrágyák és a tápanyag-gazdálkodás alapvető fontosságúak az elegendő és minőségi élelmiszer-termelés biztosításához, és kritikus szerepet játszanak a globális élelmezésbiztonság terén; mivel napjaink műtrágyahiánya hatással lehet a holnap terményeire; |
| --- | --- |

A.

mivel a műtrágyák és a tápanyag-gazdálkodás alapvető fontosságúak az elegendő és minőségi élelmiszer-termelés biztosításához, és kritikus szerepet játszanak a globális élelmezésbiztonság terén; mivel napjaink műtrágyahiánya hatással lehet a holnap terményeire;

| B. | mivel az ásványi műtrágyák előállítása és költsége nagymértékben függ a földgáz hozzáférhetőségétől és megfizethetőségétől, miközben a globális ÜHG-kibocsátás 2,1 %-át teszi ki (10); mivel a műtrágya-összetevők, például a nitrogén és az ammónia előállításához hatalmas mennyiségű földgázra van szükség; mivel a gáz a műtrágyák előállítási költségének mintegy 80 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

B.

mivel az ásványi műtrágyák előállítása és költsége nagymértékben függ a földgáz hozzáférhetőségétől és megfizethetőségétől, miközben a globális ÜHG-kibocsátás 2,1 %-át teszi ki (10); mivel a műtrágya-összetevők, például a nitrogén és az ammónia előállításához hatalmas mennyiségű földgázra van szükség; mivel a gáz a műtrágyák előállítási költségének mintegy 80 %-át teszi ki;

| C. | mivel az EU-ban átlépték bolygónk tűrőképességének határait a nitrogén-körforgalom (3,3-szoros) és a foszforkörforgalom (2-szeres) biogeokémiai áramlásai tekintetében (11); |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-ban átlépték bolygónk tűrőképességének határait a nitrogén-körforgalom (3,3-szoros) és a foszforkörforgalom (2-szeres) biogeokémiai áramlásai tekintetében (11);

| D. | mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-i Ukrajna elleni jogellenes inváziója következtében egy globális ásványiműtrágya- és energiaválság fenyegeti a globális élelmezésbiztonságot és növeli az élelmiszerárakat, ami potenciálisan súlyos hatást gyakorolhat a világ legkiszolgáltatottabb népességeire, akik nagymértékben függenek a megfizethető és tápláló élelmiszerekhez való hozzáféréstől; |
| --- | --- |

D.

mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-i Ukrajna elleni jogellenes inváziója következtében egy globális ásványiműtrágya- és energiaválság fenyegeti a globális élelmezésbiztonságot és növeli az élelmiszerárakat, ami potenciálisan súlyos hatást gyakorolhat a világ legkiszolgáltatottabb népességeire, akik nagymértékben függenek a megfizethető és tápláló élelmiszerekhez való hozzáféréstől;

| E. | mivel az EU-ban műtrágyagyártásra használt földgáz nagy része korábban az Oroszországi Föderációból származott; mivel az Oroszországi Föderáció a műtrágyák és azok alapvető összetevőinek fő beszállítója a világon; mivel Oroszország politikai fegyverként visszaélt a gázellátás és a műtrágyák terén meglévő erőfölényével; mivel az ásványiműtrágya-használat továbbra is magas szintje azzal a veszéllyel jár, hogy táplálja az orosz háborús erőfeszítéseket, és támogatja a többi autokratikus rezsimet; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban műtrágyagyártásra használt földgáz nagy része korábban az Oroszországi Föderációból származott; mivel az Oroszországi Föderáció a műtrágyák és azok alapvető összetevőinek fő beszállítója a világon; mivel Oroszország politikai fegyverként visszaélt a gázellátás és a műtrágyák terén meglévő erőfölényével; mivel az ásványiműtrágya-használat továbbra is magas szintje azzal a veszéllyel jár, hogy táplálja az orosz háborús erőfeszítéseket, és támogatja a többi autokratikus rezsimet;

| F. | mivel az infláció jelentősen befolyásolja az európai mezőgazdasági ágazatot, különösen mivel komoly terhet ró a közös agrárpolitika (KAP) jelenlegi költségvetésére; |
| --- | --- |

F.

mivel az infláció jelentősen befolyásolja az európai mezőgazdasági ágazatot, különösen mivel komoly terhet ró a közös agrárpolitika (KAP) jelenlegi költségvetésére;

| G. | mivel az európai ásványiműtrágya-gyártók nagy része csökkentette vagy teljesen leállította a termelést, főként a földgázköltségek emelkedése miatt, de az adók és a kevésbé bürokratikus országok gerjesztette verseny miatt is, ami hiányhoz, a műtrágyák árának emelkedéséhez és alacsonyabb terméshozamokhoz vezetett, mivel a mezőgazdasági termelők nem férnek hozzá a termelési igényeik kielégítéséhez szükséges műtrágyákhoz, végső soron pedig hatással van az élelmiszerek rendelkezésre állására és megfizethetőségére; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai ásványiműtrágya-gyártók nagy része csökkentette vagy teljesen leállította a termelést, főként a földgázköltségek emelkedése miatt, de az adók és a kevésbé bürokratikus országok gerjesztette verseny miatt is, ami hiányhoz, a műtrágyák árának emelkedéséhez és alacsonyabb terméshozamokhoz vezetett, mivel a mezőgazdasági termelők nem férnek hozzá a termelési igényeik kielégítéséhez szükséges műtrágyákhoz, végső soron pedig hatással van az élelmiszerek rendelkezésre állására és megfizethetőségére;

| H. | mivel a világ legnagyobb műtrágyagyártói rekordnyereséget értek el (12); |
| --- | --- |

H.

mivel a világ legnagyobb műtrágyagyártói rekordnyereséget értek el (12);

| I. | mivel a mezőgazdasági termelők most azzal a kérdéssel szembesülnek, hogy mekkora kockázatot vállalhatnak a vetéssel és a termeléssel kapcsolatos döntéseik következtében, vagy akár az is fölmerülhet, hogy teljesen leállítják mezőgazdasági tevékenységüket, mivel a műtrágyák ára nagyon ingadozik, és az elmúlt két évben olyan szinteket ért el, amelyek korábban soha nem voltak tapasztalhatók Európában, ami hatással van a mezőgazdasági termelők jövedelmének szintjére, sőt a mezőgazdasági üzemek irányítására is; mivel a műtrágyák előállításához szükséges nyersanyagok rendelkezésre állása nem garantált, ami hiányt okozhat a gazdaságoknak a vegetációs időszakban; |
| --- | --- |

I.

mivel a mezőgazdasági termelők most azzal a kérdéssel szembesülnek, hogy mekkora kockázatot vállalhatnak a vetéssel és a termeléssel kapcsolatos döntéseik következtében, vagy akár az is fölmerülhet, hogy teljesen leállítják mezőgazdasági tevékenységüket, mivel a műtrágyák ára nagyon ingadozik, és az elmúlt két évben olyan szinteket ért el, amelyek korábban soha nem voltak tapasztalhatók Európában, ami hatással van a mezőgazdasági termelők jövedelmének szintjére, sőt a mezőgazdasági üzemek irányítására is; mivel a műtrágyák előállításához szükséges nyersanyagok rendelkezésre állása nem garantált, ami hiányt okozhat a gazdaságoknak a vegetációs időszakban;

| J. | mivel az elmúlt két évben a mezőgazdasági inputköltségek növekedése fontos tényező volt a magas élelmiszerárak kialakulásában; kiemeli, lehetséges, hogy a 2023-as betakarításra szánt gabonanövények jelenleg várható jövőbeli árai nem tükrözik a jelenlegi inputköltségeket, és ennek következtében a hozamok elmaradhatnak a termelési költségektől; mivel egyes tagállamokban, különösen azokban, amelyek az ukrajnai háború közelében helyezkednek el, az eladási ár már nem fedezi a termelési költségeket; mivel a továbbra is magas árak mellett a műtrágyákba való beruházás következtében a gazdáknak kockázatot kell vállalniuk a műtrágyaárak rövid távú jelentős csökkenésének lehetősége miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel az elmúlt két évben a mezőgazdasági inputköltségek növekedése fontos tényező volt a magas élelmiszerárak kialakulásában; kiemeli, lehetséges, hogy a 2023-as betakarításra szánt gabonanövények jelenleg várható jövőbeli árai nem tükrözik a jelenlegi inputköltségeket, és ennek következtében a hozamok elmaradhatnak a termelési költségektől; mivel egyes tagállamokban, különösen azokban, amelyek az ukrajnai háború közelében helyezkednek el, az eladási ár már nem fedezi a termelési költségeket; mivel a továbbra is magas árak mellett a műtrágyákba való beruházás következtében a gazdáknak kockázatot kell vállalniuk a műtrágyaárak rövid távú jelentős csökkenésének lehetősége miatt;

| K. | mivel a megnövekedett likviditási követelmények és a műtrágyapiac volatilitása miatt sok kiskereskedő nincs abban a helyzetben, hogy kockáztassa a piacra való belépést, ami csökkenti a versenyképességet; mivel a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia e kockázat csökkentése érdekében, hogy nagyobb versenyt idézzen elő; |
| --- | --- |

K.

mivel a megnövekedett likviditási követelmények és a műtrágyapiac volatilitása miatt sok kiskereskedő nincs abban a helyzetben, hogy kockáztassa a piacra való belépést, ami csökkenti a versenyképességet; mivel a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia e kockázat csökkentése érdekében, hogy nagyobb versenyt idézzen elő;

| L. | mivel a termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért üdvözölte azt a célt, hogy 2030-ig a tápanyagveszteség legalább 50 %-kal csökkenjen, egyúttal azt, hogy biztosítják, hogy ne romoljon a talaj termőképessége; mivel a Parlament a stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalásában üdvözölte ezt a célt, és hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy ne romoljon a talaj termőképessége; mivel a cél teljesítésével 2030-ig legalább 20 %-kal csökkenni fog a műtrágyahasználat; |
| --- | --- |

L.

mivel a termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért üdvözölte azt a célt, hogy 2030-ig a tápanyagveszteség legalább 50 %-kal csökkenjen, egyúttal azt, hogy biztosítják, hogy ne romoljon a talaj termőképessége; mivel a Parlament a stratégiáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalásában üdvözölte ezt a célt, és hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy ne romoljon a talaj termőképessége; mivel a cél teljesítésével 2030-ig legalább 20 %-kal csökkenni fog a műtrágyahasználat;

| M. | mivel a ásványi trágyák rendelkezésre állásának jelenlegi válsága rámutat arra, hogy az állatállomány alapvető szerepet játszik az európai mezőgazdaság egyensúlyában a növénytermesztés fenntartása tekintetében azzal, hogy az ásványi műtrágyák helyébe lép és kiegészíti azokat; mivel továbbra is számos olyan szerves tápanyagforrás van, amelyet jelenleg nem használnak fel teljes mértékben, mint például a szerves trágya, a fermentációs maradék, a rovarürülék és a szennyvíziszap; mivel a szerves tápanyagok szervestrágyatermékekké történő feldolgozása fontos szerepet játszhat „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia céljainak és az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérésében; |
| --- | --- |

M.

mivel a ásványi trágyák rendelkezésre állásának jelenlegi válsága rámutat arra, hogy az állatállomány alapvető szerepet játszik az európai mezőgazdaság egyensúlyában a növénytermesztés fenntartása tekintetében azzal, hogy az ásványi műtrágyák helyébe lép és kiegészíti azokat; mivel továbbra is számos olyan szerves tápanyagforrás van, amelyet jelenleg nem használnak fel teljes mértékben, mint például a szerves trágya, a fermentációs maradék, a rovarürülék és a szennyvíziszap; mivel a szerves tápanyagok szervestrágyatermékekké történő feldolgozása fontos szerepet játszhat „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia céljainak és az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérésében;

| N. | mivel a kombinált aszálymutató (CDI) szerint, beleértve 2022 augusztusának első tíz napját is, Európa területének 47 %-án súlyos aszályra utaló figyelmeztetés, 17 %-án pedig riasztás volt érvényben mivel 2022 tavaszán a körülmények az aszály sújtotta régiókban voltak a legsúlyosabbak (13); |
| --- | --- |

N.

mivel a kombinált aszálymutató (CDI) szerint, beleértve 2022 augusztusának első tíz napját is, Európa területének 47 %-án súlyos aszályra utaló figyelmeztetés, 17 %-án pedig riasztás volt érvényben mivel 2022 tavaszán a körülmények az aszály sújtotta régiókban voltak a legsúlyosabbak (13);

| O. | mivel a trágyából visszanyert nitrogénnek (RENURE) a trágyakezelési rendszerek részeként történő megvalósítása lehetővé teszi a körkörösebb gazdaság felé való elmozdulást és az uniós élelmiszerrendszer erőforrás-hatékonyságának növelését; |
| --- | --- |

O.

mivel a trágyából visszanyert nitrogénnek (RENURE) a trágyakezelési rendszerek részeként történő megvalósítása lehetővé teszi a körkörösebb gazdaság felé való elmozdulást és az uniós élelmiszerrendszer erőforrás-hatékonyságának növelését;

| P. | mivel a Bizottság saját Közös Kutatóközpontja kritériumokat dolgozott ki a feldolgozott trágya biztonságos felhasználására a nitrátérzékeny zónákra a nitrátirányelvben megállapított küszöbérték felett; |
| --- | --- |

P.

mivel a Bizottság saját Közös Kutatóközpontja kritériumokat dolgozott ki a feldolgozott trágya biztonságos felhasználására a nitrátérzékeny zónákra a nitrátirányelvben megállapított küszöbérték felett;

| 1. | hangsúlyozza, hogy 2022 szeptemberében a jelentések szerint 149 %-kal nőtt a nitrogénműtrágyák ára, és üdvözli a műtrágyákról szóló bizottsági közleményt és azon törekvését, hogy az uniós mezőgazdasági ágazat rezilienciájának biztosítása érdekében észszerű árak mellett biztosítsa a műtrágyák rendelkezésre állását és megfizethetőségét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok élelmiszerrel való ellátásához és a globális élelmezésbiztonsághoz, valamint a talaj termékenységének biztosításához és a talaj kimerülésének elkerüléséhez elengedhetetlen, hogy rendelkezésre álljon a műtrágyák valamennyi típusa és a műtrágyagyártás; megjegyzi, hogy a műtrágyagyártás a közlekedési ágazatban az AdBlue, az élelmiszeripar számára pedig a szén-dioxid előállítása szempontjából is alapvető fontosságú; aggodalmát fejezi ki a nitrogénműtrágya árának példátlan emelkedése miatt, amelyhez a magas földgázárak és a gázellátáshoz való hozzáférés nehézsége is hozzájárult, és hangsúlyozza, hogy mindez jelentős hatással lehet a mezőgazdasági termelés költségeire és az uniós mezőgazdasági ágazat versenyképességére; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a műtrágya 2022-es korlátozott rendelkezésre állása a talajban maradó műtrágyakészletek kimerüléséhez vezetett, ami 2023-ban jelentős hatást gyakorolhat az európai élelmiszer-termelésre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a Bizottság közleményében meghatározott intézkedések jó kezdetnek tekinthetők, különösen mint a műtrágyaválságra adott azonnali válasz, azonban még mindig messze nem elegendőek a műtrágyapiaci torzulások kezeléséhez és a műtrágyákkal kapcsolatos hosszú távú stratégiai autonómia biztosításához; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki hosszú távú uniós műtrágyastratégiát, és 2023 júniusáig terjesszen elő hosszú távú, fenntartható, a talaj tápanyagtartalmával kapcsolatos stratégiát; felszólít arra, hogy haladéktalanul tegyenek holisztikus intézkedéseket az importált műtrágyáktól vagy az energiaimporttól és az energiahordozók importjától való új függőségek elkerülése és a globális élelmezésbiztonság garantálása érdekében a környezetet tiszteletben tartó és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodó, fenntartható élelmiszer-termelés előmozdítása révén, figyelembe véve a regionális, európai és globális gazdasági és társadalmi környezetet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy hosszú távú megoldásokra van szükség uniós szinten, különösen a tagállamok mezőgazdasági ágazatai közötti gazdasági torzulások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy még a trágya rövid távú hiánya vagy a megfizethetőség hiánya is veszélyeztetheti az időben történő növénytermesztést, ami negatív hatással van a mezőgazdasági termelők jövedelmére; emlékeztet továbbá arra, hogy ez hozzájárulhat az élelmiszer-ellátás bizonytalanságához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza az inputköltségek növekedésének az uniós mezőgazdaságra gyakorolt hatását, és kiemeli, hogy a más régiókból, például Oroszországból és Dél-Amerikából származó mezőgazdasági termelők lényegesen alacsonyabb költségű műtrágyához férnek hozzá, ami aláássa az uniós mezőgazdasági termelők versenyképességét; |
| --- | --- |

7.

Rövidtávú intézkedések

| 8. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra fel a 2023-as pénzügyi évre vonatkozó mezőgazdasági tartalék felhasználását annak érdekében, hogy azonnali támogatást nyújtsanak a műtrágyaköltségek exponenciális növekedésével és a termelési költségek ebből következő növekedésével szembesülő mezőgazdasági termelőknek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza azonban, hogy a válságtartalék felhasználása nem elegendő pénzügyi válasz a kihívások kezelésére, és határozottabb válaszra van szükség a jelenlegi válság kezeléséhez; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak támogatást a mezőgazdasági termelők számára mindaddig, amíg a piac stabilizálódik és az ásványi műtrágyák alternatívái rendelkezésre nem állnak; megjegyzi, hogy a KAP költségvetésének egymást követő csökkentései és az inflációs nyomás tovább csökkentették az uniós mezőgazdasági termelők életképességét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a tagállamokat, hogy ezzel összefüggésben a globális piacon a hosszú távú élelmezésbiztonság, a versenyképesség és a közlekedési ágazat működésének biztosítása érdekében nemzeti vészhelyzeti terveikben kezeljék prioritásént a műtrágya- és a kapcsolódó AdBlue- és CO2-előállításhoz szükséges földgázhoz és villamos áramhoz való folyamatos és zavartalan hozzáférést megfizethető áron; |
| --- | --- |

10.

| 11. | attól tart, hogy a mezőgazdasági termelőknek és műtrágyagyártóknak az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeret révén nyújtott támogatás a nemzetei hatáskörbe való visszakerülés, a szétaprózódás, valamint a különböző piacok és az egyes mezőgazdasági termelők közötti versengés kockázatát hordozza magában; hangsúlyozza, hogy a közös intézkedéseket előnyben kell részesíteni, és hangsúlyozza, hogy Unió-szerte egyenlő versenyfeltételekre és az ellátás méltányos elosztására van szükség; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata lehetővé teheti a KAP költségvetésének növelését és az infláció által az inputköltségekre és a mezőgazdasági üzemek jövedelmére gyakorolt súlyos hatás figyelembevételét; ösztönzi az EU-t, hogy keressen alternatív finanszírozási forrásokat a KAP-on kívül, dolgozzon ki megfelelő intézkedéseket a műtrágyák megfizethetőségének és elérhetőségének biztosítására az EU-ban, és enyhítse e műtrágyahiány gazdasági hatását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékezteti a tagállamokat arra a lehetőségre, hogy KAP stratégiai tervük keretében a szerves trágyázást vagy a talaj optimális pH-szintjének fokozott kialakítását elősegítő egyedi ökológiai rendszereket fejleszthetnek ki, amelyek kevesebb műtrágyát igényelnek, és a korlátozott készletek maximális kihasználását eredményezik, vagy ágazati beavatkozásokat dolgozhatnak ki a többi ágazatra vonatkozó fejezetben, amelyek magukban foglalhatják többek között az ásványi trágyázás alternatíváinak fejlesztését ösztönző intézkedéseket, a hiányforgatókönyvek közös és együttműködésen alapuló megközelítéseinek támogatását, valamint az innováció és a technológia alkalmazását a műtrágyahasználat csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri és differenciáltan támogatja az agrár-élelmiszeripari szövetkezetek szerepét, mivel logisztikai, szervezeti és gazdasági szempontból képesek előmozdítani a helyi műtrágyagyártási projekteket, az állatállománytól és a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló műtrágyák alternatíváitól kezdve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat a KAP stratégiai tervek hatékony felhasználására vonatkozó megoldások azonosításában a műtrágyákkal kapcsolatos helyzet kezelésének segítése érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a hiányosságok megszüntetése érdekében szükség esetén vizsgálják felül a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai terveiket a műtrágyahasználat és a tápanyagveszteség optimalizálása és csökkentése, az ásványi műtrágyák szerves forrásokból származó tápanyagokkal való felváltásának és kiegészítésének ösztönzése céljából, a talaj termékenységének és az optimális terméshozamnak a biztosítása érdekében, miközben a rosszabb termelési normákkal rendelkező régiókban megakadályozzák a kibocsátásáthelyezést; hangsúlyozza, hogy ezeket a felülvizsgálatokat időben el kell végezni, feltéve, hogy a termelés mennyisége és minősége nem csökken, és azok nem minősülhetnek a KAP-ra vonatkozó nemzeti stratégiai terveik módosításának, ami csak évente egyszer engedélyezett; kiemeli, hogy a hüvelyesekkel végzett vetésforgó egyértelmű előnyöket kínálhat ebben az összefüggésben trágyázási intézkedésként, tekintettel a nitrátmegkötési képességére, és ezáltal a műtrágyabevitel szükségességének csökkenésére; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi tagállam éljen azzal a lehetőséggel, hogy a KAP jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos normáival összefüggésben köztes növénykultúrákat használjon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a közelmúltban elfogadott (EU) 2019/1009 rendeletben rejlő lehetőségeket, amely felülvizsgálta az uniós termésnövelő anyagok forgalmazására vonatkozó szabályokat, és lehetővé teszi az uniós egységes piac megnyitását a szerves és biohulladék-alapú műtrágyák előtt azáltal, hogy hozzáférést biztosít számukra a CE-jelöléshez; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy aktualizálja az állati trágya uniós jogszabályokban szereplő fogalommeghatározását azáltal, hogy egyértelmű különbséget tesz a feldolgozott és a nem feldolgozott állati trágya között azok megfelelő szabályozása érdekében, figyelembe véve eltérő összetételüket és szennyezési kockázataikat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtsön tudományos bizonyítékokat az erjesztett trágya és más feldolgozott szerves tápanyagok hatásairól az éghajlati előnyök és a vízszennyezés kockázata szempontjából; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy – amennyiben tudományosan bizonyított – használja ki az erjesztett trágya és más feldolgozott szerves tápanyagok használatából származó környezeti előnyöket, előmozdítva azok használatát és adott esetben kiigazítva a jogszabályokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a közlemény nem segíti elő a vegyi műtrágyák szerves alternatíváinak, például a RENURE-nak, a biohulladékból előállított fermentációs maradéknak, amelyet az állati trágya anaerob rothasztásával hoznak létre, valamint bármely más, mind a mezőgazdaságban, mind az állattenyésztésben alkalmazható hatékony és ellenőrzött eszköznek a használatát, és kéri, hogy e célból módosítsák a nitrátirányelv III. Mellékletét a hatékonyság és a biztonság elvének további tiszteletben tartása mellett; felszólít addig is – a jelenlegi válságra való tekintettel – ideiglenes eltérésre, mivel a RENURE termékek és a fermentációs maradék képesek a műtrágyák helyettesítésére anélkül, hogy további kibocsátást, nitrogénveszteséget vagy trágyatermelést eredményeznének; felhívja a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül, de legkésőbb a küszöbön álló integrált tápanyag-gazdálkodási cselekvési tervében (INMAP) javasoljon jogalkotási intézkedéseket a Közös Kutatóközpont által kidolgozott kritériumok jogszerű és biztonságos alkalmazásának végrehajtására annak érdekében, hogy lehetővé váljon a nitrátirányelvben a nitrátérzékeny területekre megállapított küszöbértékeket meghaladó RENURE biztonságos felhasználása; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a rovarürülék trágyaként való használata fontos szerepet játszhat a talaj tápanyagigényének kielégítésében; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy a szükségtelen jogalkotási és adminisztratív terhek lehető leghamarabbi megszüntetésével ösztönözze a rovarürülék használatát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a feldolgozott trágyából származó tápanyagok újrafelhasználásának a műtrágyákkal azonos feltételek mellett történő elismerése tekintetében bekövetkező bármilyen késedelem meghosszabbítaná az azonos tulajdonságokkal rendelkező termésnövelő anyagok közötti egyenlőtlen versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy terjesszék ki a behozatali vámok ideiglenes felfüggesztését valamennyi ásványi trágyára, kivéve az orosz vagy fehérorosz eredetű műtrágyákat, annak érdekében, hogy növeljék a műtrágyák rendelkezésre állását a mezőgazdasági termelők számára, és ezáltal stabilizáló hatást gyakoroljanak az árakra, valamint hogy a logisztika javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén dinamikusabbá tegyék az európai piacot; hangsúlyozza, hogy az EU-nak nem szabad helyettesítenie egyik függőségét egy másikkal, ezúttal importált műtrágyákkal, és nem szabad veszélyeztetnie az alacsony szén-dioxid-kibocsátású európai műtrágyaágazatra való átállást, ami világszerte a szén-dioxid-kibocsátás jelentős növekedését eredményezné, akadályozva ezzel a párizsi éghajlat-politikai célok elérését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri, hogy hozzanak létre támogatási mechanizmust a kereskedők számára, hogy kezelni tudják annak kockázatát, hogy a műtrágyát ömlesztve vásárolják; megjegyzi, hogy biztosítani kell, hogy a kereskedők alacsonyabb kockázattal léphessenek be a piacra egy olyan határidős vételi rendszer révén, amely megvédi őket a fenntarthatatlan adósságszintek kialakulásától; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálja, hogy a Bizottság nem terjesztett elő hatásvizsgálatot a tápanyagveszteség 2030-ig legalább 50 %-kal történő csökkentésének következményeiről, és azonnali fellépésre szólít ennek orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy uniós szintű közös műtrágyabeszerzési mechanizmus létrehozására vonatkozó szabályok kidolgozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a logisztikai szűk keresztmetszetek csökkentése révén javítsák az európai műtrágyapiac működését, és biztosítsák az egyensúlyt, különösen a behozatal tekintetében, a műtrágyaimportra és -kereskedelemre nehezedő adminisztratív terhek csökkentése, valamint a forgalmazók és a mezőgazdasági termelők számára a szezonon kívüli vásárlások és tárolás megkönnyítése révén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri a kereskedők megnövekedett likviditási szükségleteit és annak szükségességét, hogy az Európai Központi Bankon keresztül finanszírozást bocsássanak rendelkezésre a hitelfelvétel és a műtrágyák határidős vásárlásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy építsen ki stratégiai szövetségeket megbízható partnerekkel a műtrágyák középtávú beszerzésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a piaci manipuláció hatással van a műtrágyakészletekre, és hatással lehet a gabonára és a takarmányra vonatkozó, tőzsdén kívüli határidős ügyletekre, ami további élelmiszerár-inflációhoz vezet a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

29.

Közép- és hosszú távú intézkedések

| 30. | tudomásul veszi, hogy az ásványi műtrágyák alapanyagai, a földgáz, a foszfor és a kálium nagyrészt az EU-n kívülről, gyakran autokratikus rezsimekből származnak, és az ásványi műtrágya tekintetében az önellátás rövid vagy akár középtávon nem reális; ezért kéri, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a közép- és hosszú távú intézkedésekre, beleértve a beruházásokat és az új üzleti modelleket, amelyek csökkentik vagy megszüntetik a potenciálisan káros importfüggőségeket, és különösen elkerülik az ilyen függőségek kialakulását, növelik az EU stratégiai autonómiáját a műtrágyák terén, különösen a zöld műtrágyák előállításához használt megújuló energiaforrások dekarbonizálásával és bevezetésével, az újrafeldolgozott hulladékáramokból származó szerves műtrágyákhoz és tápanyagokhoz való jobb hozzáférés biztosításával, valamint a gazdálkodás körforgásos jellegének fokozásával, ezáltal erősítve az uniós mezőgazdasági ágazat rezilienciáját; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kijelenti, hogy az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó új uniós mechanizmus (CBAM) fontos célkitűzése a kibocsátásáthelyezés megelőzése, amelyet össze kell kapcsolni más uniós célkitűzésekkel, például az élelmezésbiztonság biztosításával; |
| --- | --- |

31.

| 32. | azonnali fellépésre, többek között megfelelő szabályozás és finanszírozás biztosítására szólít fel annak érdekében, hogy a meglévő uniós műtrágyaipar hatékonyan és sürgősen dekarbonizálhassa a termelési folyamatokat a földgáztól való függés megszüntetése céljából, miközben megújuló, fosszilis energiahordozóktól mentes és karbonszegény műtrágyákat biztosít az uniós mezőgazdasági termelőknek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy a műtrágyagyártásban használt orosz gáz hozzájárul az ukrajnai háború finanszírozásához; ezért felszólít arra, hogy a lehető leghamarabb bocsássanak rendelkezésre elegendő forrást az e gáztól való függőség megszüntetésére; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a földgázfüggőség csökkentése érdekében fel kell gyorsítani a nitrogénműtrágya-ipar szén-dioxid-mentesítésének, valamint fenntarthatósága és rugalmassága növelésének folyamatát azáltal, hogy a műtrágyák előállításához fosszilis energiaforrásoktól mentes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és megújuló energiákat, valamint újrahasznosított tápanyagokat használnak, különösen a trágya komposztálásából származó nitrogént; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat az Európa-szerte és regionális stratégiai hangsúllyal műtrágyát és energiát előállító kis- és közepes méretű biogázüzemek üzembe helyezésének ösztönzésére annak érdekében, hogy támogassák a mezőgazdasági termelőket egy olyan fenntartható uniós értéklánc létrehozásában, amely csökkenti az EU harmadik országoktól való függőségét; megjegyzi, hogy az elsődleges stratégiai célként biometánt és fermentációs maradékot előállító anaerob rothasztók számának a mezőgazdaságban történő növelése nem történhet kizárólag a KAP finanszírozásának rovására; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon közép- és hosszú távú szakpolitikai intézkedéseket a RENURE termékek használatának lehetővé tétele érdekében azáltal, hogy azokat tudományos kritériumok alapján műtrágya-helyettesítőnek minősíti, ami lehetőséget kínál a mezőgazdasági termelőknek arra, hogy csökkentsék a műtrágyáktól való függőségüket és növeljék a gazdaságok körforgásos jellegét a maradékanyagok, például a trágya hasznosítása révén; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy az európai tengeri szélenergia lehetőséget kínál a hidrogén- és ammóniatermeléshez szükséges villamosenergia-termelésre; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy integrált modell megvalósíthatóságát az ammónia előállítására mind a tengeri szállítás fenntartható üzemanyagaként, mind pedig fenntartható műtrágyaforrásként; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő hatásvizsgálatot, amely átfogóan elemzi az ásványi, szerves-ásványi és szerves trágyákból az uniós gazdálkodás számára biztosított tápanyagellátást, különös tekintettel a tápanyagellátás önellátása hosszú távú célkitűzésének biztosítására; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy időtálló LNG-terminálokat kell kifejleszteni a hidrogén és az ammónia kezelésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság és az optimalizálás ösztönzése által fejleszteni kell a mezőgazdasági termelők által végzett trágyázás módját és a tápanyag-felhasználás hatékonyságát, különösen a jobb gazdálkodási gyakorlatokat lehetővé tevő, igényre szabott technikai tanácsadáshoz, digitalizációhoz, innovációhoz, precíziós gazdálkodáshoz és tápanyag-gazdálkodási eszközökhöz való hozzáférés, valamint az agroökológiai gyakorlatok prioritásként való meghatározása és támogatása révén; kitart amellett, hogy ennek eléréséhez pénzügyi erőfeszítésre van szükség; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismeri az innovatív gazdaságokban a mindennapi gazdálkodásban alkalmazott fejlett, modern, agroökológiai módszerek révén a műtrágyák helyettesítése terén elért eredményeket; felszólít e gyakorlatok tanácsadási szolgáltatások, mezőgazdasági termelők közötti cserék és iskolák révén történő terjesztésére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri, hogy az uniós kutatási programok keretében fokozottabban összpontosítsanak a körforgásos gazdaságra és az agroökológiára, és ezáltal helyezzenek nagyobb hangsúlyt az innováció fejlesztésére, többek között a RENURE használatának felgyorsítása, valamint az agroökológiai ismeretek, módszerek és innovációk – különösen mezőgazdasági iskolák és tanácsadó szolgálatok révén történő – újrafelfedezésének, terjesztésének és megosztásának támogatása révén, új műtrágyák vagy egyéb alternatívák kifejlesztése, valamint a precíziós gazdálkodás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a tagállamoktól és ossza meg az olyan gyakorlatokkal kapcsolatos információkat és tapasztalatokat, mint a műtrágyák használatának optimalizálása, a tápanyag-újrahasznosítás és az alternatív tápanyagok használata, figyelembe véve azokat az akadályokat is, amelyekkel a mezőgazdasági termelők ezen alternatívák használatának növelésekor szembesülnek, valamint hogy részletezze, hogyan lehet ezeket a nehézségeket leküzdeni; ösztönzi a gazdaságok fenntarthatóságát elősegítő eszköz (FaST) tagállami szintű végrehajtását és bővítését annak érdekében, hogy személyre szabott és pontos tanácsokat nyújtsanak az uniós mezőgazdasági termelőknek a tápanyag-gazdálkodással, ezen belül a műtrágyákra vonatkozó követelményekkel kapcsolatban; e tekintetben támogatja a digitális döntéshozatalt támogató eszközök bevezetését, különösen kollektív és szövetkezeti keretek között, a kis gazdaságok méretével kapcsolatos korlátok leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megjegyzi, hogy az állatállomány által termelt szerves trágya, a nitrogénmegkötő növények, például a lóhere és a tápanyag-gazdálkodási technikák hatékonyabb felhasználása révén az Uniónak jelentős lehetősége van arra, hogy csökkentse a műtrágyáktól való kollektív függőségét; felhívja a Bizottságot, hogy pénzügyileg támogassa ezen intézkedések alkalmazását és fejlesztését; |
| --- | --- |

43.

| 44. | elismeri, hogy az állatállomány által termelt szerves trágya kulcsfontosságú eleme a fenntarthatóbb élelmiszerrendszerekre való átállásnak, és kulcsszerepet játszik számos ökológiai gazdálkodási rendszerben; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sürgeti a Bizottságot, hogy diverzifikálja a műtrágyaforrásokat, és tárjon fel az EU-ban új, valamint fenntartható módon bővíthető meglévő ásványlelőhelyeket annak érdekében, hogy csökkentse a külföldi piacoktól való függőséget és ösztönözze a nagyobb önellátást; kiemeli, hogy a nitrogénműtrágyáktól való függőség csökkentése érdekében az EU-nak hosszú távon fejlesztenie kell a szerves trágyák és az agroökológiai technikák kínálatát; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólít az új növénynemesítési technikákról szóló jogszabályok gyors elfogadására, beleértve különösen az új génkezelési technikákat, amelyek növelni fogják a terméshozamot anélkül, hogy növelnék a műtrágyák iránti igényt; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az új növénynemesítési technikákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést, beleértve az új génkezelési technikákat is; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el az összes használaton kívüli műtrágya-előállítási képesség felülvizsgálatát az EU-ban, és határozza meg, hogy hol van lehetőség további termelési kapacitásra; |
| --- | --- |

47.

| 48. | támogatja az olyan zöld műtrágyák helyi erőforrások és megújuló energia felhasználásával történő előállítását, mint például a zöld ammónia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | az élelmezésbiztonság céljának veszélyeztetése nélkül támogatja a hüvelyes növények használatát a talaj minőségének fenntartása és javítása érdekében, és felszólít a hüvelyes növények uniós szintű termesztésének kiterjesztésére a biológiai sokféleség és a nitrogénmegkötés növelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy kellő időben terjesszen elő egy jobb gazdálkodási gyakorlatokat szolgáló európai fehérjestratégiát, amely nagy hangsúlyt helyez a hüvelyes növényekre; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza a talaj- és nyomelem-vizsgálatok támogatásának szükségességét a gazdaságok szintjén; hangsúlyozza, hogy ez a tudás lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy hatékonyabb trágyázási, művelési és talajgazdálkodási intézkedéseket tervezzenek, valamint megalapozza a fenntartható vetésforgó-programot; felhívja a Bizottságot, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló uniós talajstratégiában bejelentetteknek megfelelően hozzon létre egy „ingyenes talajvizsgálati” kezdeményezést, valamint hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást egy ökorendszer vagy a második pillérbe tartozó intézkedés formájában; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiemeli a vetésforgó fontosságát a talaj termőképessége szempontjából; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy további pénzügyi támogatást kell nyújtani a mezőgazdasági termelőknek a mész, a lóhere és a több fajból álló legelők használatához, hogy ezek segítsenek orvosolni kollektív függőségünket a műtrágyáktól és teljesíteni „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseit; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ösztönzi a biostimulánsok fokozott használatát a trágyázásnak a tápanyag-felszívódás és -hasznosulás javítása révén történő optimalizálása érdekében, valamint a terményeknek az éghajlatváltozás hatásai, például az aszályok és a szélsőséges hőmérsékletek által okozott abiotikus stresszel szembeni tűrőképességének erősítése, és teljesítményük javítása érdekében; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy ruházzon be az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság rendelkezésére álló szakértelembe és szakértők számába annak érdekében, hogy felgyorsítsa az új biostimulánsok értékelését és jóváhagyását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | elismeri, hogy az ökológiai gazdálkodás kevésbé van kitéve az áremelkedéseknek, ugyanakkor a fenntartható műtrágyatípusok használatára való átállásig az uniós műtrágyaipar számára hozzáférhetővé kell tenni az ahhoz szükséges importot, többek között gázt, hogy az EU-n belül műtrágyát állítson elő, és hogy biztosítsa, hogy az uniós betakarítási kilátások ne kerüljenek veszélybe; felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a közleményében megfogalmazott intézkedéseket az élelmezésbiztonsági válságokra való felkészültségre és reagálásra vonatkozó európai mechanizmus (EFSCM) keretében azonosított kockázatok és sebezhetőségek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ösztönzi továbbá a komposzt és más talajjavítók használatát a talaj egészségének és trágyázásának javítása érdekében, miközben hozzájárulnak az aszály elleni küzdelemhez, figyelembe véve e termékek víztárolási tulajdonságait; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy a dinitrogén-oxid az EU mezőgazdasági kibocsátásának jelentős részét teszi ki, és ezért felszólít a dinitrogén-oxid-kibocsátás nélküli műtrágyák használatára és előnyben részesítésére; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli a Bizottság bejelentését egy integrált tápanyag-gazdálkodási cselekvési tervről (INMAP); támogatja a kiegyensúlyozott növényi tápanyagfelvétel fontosságának elismerését az egészséges talajok és az élelmiszer-termelés szempontjából, valamint az alternatív tápanyagokban gazdag mellékáramok és energiaforrások elfogulatlan felkutatását, előmozdítva valamennyi biztonságos biohulladék és állati melléktermék felhasználását; hangsúlyozza, hogy az INMAP-nak a tápanyag-felhasználás hatékonyságának javítására kell összpontosítania, ösztönöznie kell a zöld műtrágyák kifejlesztését és optimalizálnia kell az ásványi és szerves alapú trágyák használatát a precíziós gazdálkodás, a tápanyaggazdálkodási tervezés, valamint a jobb tárolás és szállítás révén, miközben nem ró szükségtelen többletterhet a mezőgazdasági termelőkre, teljes mértékben tiszteletben tartva a szabályozási korlátokat és óvintézkedéseket téve az antimikrobiális rezisztenciával szemben; |
| --- | --- |

57.

| 58. | megjegyzi, hogy az emberi hulladék jelenleg a tápanyagkörforgás egyik fő zárt körforgása, mivel a szennyvízből származó tápanyagok többnyire nem kerülnek vissza a mezőgazdasági talajokba; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze azokat a technikákat, amelyek elősegítik a tápanyagok szennyvíziszapból való visszanyerését, többek között azáltal, hogy bevezetik a hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó kritériumokat a szennyvíztisztító telepekről visszanyerhető anyagokra vonatkozóan, és kritériumokat dolgoznak ki a mezőgazdasági talajokban való biztonságos alkalmazásukra vonatkozóan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri, hogy az állatállomány jelenléte a legtöbb területen váljon a mezőgazdasági politikák hosszú távú célkitűzésévé; úgy véli, hogy a szerves trágyák egységesebb rendelkezésre állásának az uniós mezőgazdasági stratégia részét kell képeznie; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri, hogy vizsgálják meg a regionális rugalmasság kiterjesztésének lehetőségét a nitrátirányelv keretében, szem előtt tartva a szennyezés csökkentésének célkitűzését; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a gazdaságonkénti kiegyensúlyozott nitrogénköltségvetésre vonatkozó szabályok elfogadását, valamint a szerves trágyák és az azzal egyenértékű termékek esetében a hektáronkénti évi 170 kg nitrogénre vonatkozó határérték alóli mentességet, figyelembe véve a kedvező éghajlati adottságokkal rendelkező egyes tagállamokban és régiókban fennálló eltérő feltételeket, valamint figyelembe véve a műtrágyák hatékony felhasználását, a trágyázás optimalizálását, a biohulladék és a másodlagos tápanyagforrások használatát, valamint a biostimulánsok használatát; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aggodalmát fejezi ki a műtrágyapiac átláthatóságának hiánya miatt, és támogatja az átláthatóság és a nyilvánosság tájékoztatásának javítására irányuló további intézkedéseket mind uniós, mind globális szinten ezen a piacon és a műtrágyák előállításához használt nyersanyagok tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a globális műtrágyagyártók többletnyereségét, és szükség esetén vizsgálja ki a kartellmegállapodásokat és a domináns piaci pozíciókat, vizsgálja meg az extraprofit megadóztatásának lehetőségeit, és tegyen javaslatokat e tekintetben a tisztességtelen verseny elleni küzdelem érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy piaci megfigyelőközpontot, amelynek feladata a műtrágyák nemzetközi és belföldi kínálatának és készleteinek nyomon követése, valamint a spekuláció piacra gyakorolt hatásának csökkentése; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tudomásul veszi, hogy az energia és a műtrágya részarányának mediánja az összes inputköltségen belül az EU tagállamai és az egyes évek között 8 %, illetve 6 %, de a költséghányadok között jelentős eltérés van az egyes országok és évek között is (14); ezért úgy véli, hogy időszerű és helyénvaló, hogy felgyorsítsuk a külső konvergencia folyamatát annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők képesek legyenek megbirkózni a jelenlegi kihívásokkal azokban a tagállamokban, ahol ez a folyamat még nem fejeződött be; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki globális stratégiát, amelynek célja az Oroszországi Föderáció domináns szerepének csökkentése a globális műtrágya- és élelmiszerpiacokon, különösen az EU közvetlen szomszédságában, hangsúlyozva, hogy a világnak függetlennek kell lennie az orosz exporttól, lehetőségeket teremtve a megújuló, fosszilis tüzelőanyagoktól mentes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású műtrágyák és élelmiszerek számára az EU szomszédságában és a világban; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sürgeti a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Közös Kutatóközpont által elvégzett hatástanulmányokat, amelyek figyelmeztetnek azokra a termelésre és élelmezésbiztonságra gyakorolt negatív hatásokra, amelyeket a műtrágyák használatának korlátozása rövid távon okozhat anélkül, hogy életképes kereskedelmi alternatívák állnának a mezőgazdasági termelők rendelkezésére; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  HL C 361., 2022.9.20., 2. o.

(2)  HL C 184., 2022.5.5., 2. o.

(3)  HL C 465., 2021.11.17., 11. o.

(4)  HL C 426., 2022.11.9., 1. o.

(5)  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

(6)  HL L 261. I, 2022.10.7., 1. o.

(7)  HL L 170., 2019.6.25., 1. o.

(8)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

(9)  Huygens, D., Orveillon, G., Lugato, E., Tavazzi, S., Comero, S., Jones, A., Gawlik, B. és Saveyn, H., Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC) (Technikai javaslatok a feldolgozott trágya biztonságos felhasználására a nitrátérzékeny területekre a nitrátirányelvben (91/676/EGK) megállapított küszöbérték felett), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxemburg, 2020.

(10)  https://www.nature.com/articles/s41598-022-18773-w

(11)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en, 26. o.

(12)  https://grain.org/system/articles/pdfs/000/006/903/original/The%20Fertiliser%20Trap%20English%20-%20Embargoed%208th%20November%202022.pdf?1667838216

(13)  https://edo.jrc.ec.europa.eu/documents/news/GDO-EDODroughtNews202208_Europe.pdf

(14)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2023. február 14., kedd

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/60

---

P9_TA(2023)0030

Az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval foglalkozó különbizottság (INGE 2) létrehozásáról szóló, 2022. március 10-i határozat módosítása a különbizottság elnevezése és feladatai tekintetében

Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval foglalkozó különbizottság (INGE 2) létrehozásáról szóló, 2022. március 10-i határozat módosításáról, valamint a különbizottság elnevezésének és feladatainak kiigazításáról (2022/2585(RSO)) (2023/2566(RSO))

(2023/C 283/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének javaslatára,

| — | tekintettel a különbizottság megbízatása idejének a 2023. január 18–19-i plenáris ülésen bejelentett három hónappal történő meghosszabbítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különbizottság megbízatása idejének a 2023. január 18–19-i plenáris ülésen bejelentett három hónappal történő meghosszabbítására,

| — | tekintettel az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2020)0790),

| — | tekintettel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagra, többek között a digitális szolgáltatások egységes piacáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2020)0825), valamint a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály) szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagra, többek között a digitális szolgáltatások egységes piacáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2020)0825), valamint a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály) szóló rendeletre irányuló javaslatra (COM(2020)0842),

| — | tekintettel „Az európai média a digitális évtizedben: a helyreállítást és átalakulást támogató cselekvési terv” című, 2021. október 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai média a digitális évtizedben: a helyreállítást és átalakulást támogató cselekvési terv” című, 2021. október 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a dezinformáció visszaszorítását célzó 2018-as gyakorlati kódexre és a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex megerősítéséről szóló 2021-es iránymutatásra (COM(2021)0262), valamint az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja által a dezinformáció visszaszorítását célzó új gyakorlati kódexre vonatkozóan kiadott ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dezinformáció visszaszorítását célzó 2018-as gyakorlati kódexre és a dezinformáció visszaszorítását célzó gyakorlati kódex megerősítéséről szóló 2021-es iránymutatásra (COM(2021)0262), valamint az Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja által a dezinformáció visszaszorítását célzó új gyakorlati kódexre vonatkozóan kiadott ajánlásokra,

| — | tekintettel a kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2020. december 16-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2020. december 16-i bizottsági javaslatra (COM(2020)0829),

| — | tekintettel az 5G-hálózatok kiberbiztonságával kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedések 2021. márciusi uniós eszköztárára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 5G-hálózatok kiberbiztonságával kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedések 2021. márciusi uniós eszköztárára,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az Uniót érintő dezinformáció: korlátozottan, de továbbra is árt” című, 09/2021. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az Uniót érintő dezinformáció: korlátozottan, de továbbra is árt” című, 09/2021. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2020. június 10-i, „A Covid19-cel kapcsolatos dezinformáció kezelése – lássuk a valós tényeket” című közös közleményére (JOIN(2020)0008),

| — | tekintettel az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a félretájékoztatással foglalkozó különbizottság jelentésére (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a félretájékoztatással foglalkozó különbizottság jelentésére (A9-0022/2022),

| — | tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katari eredetű korrupció gyanújáról, valamint az átláthatóság és elszámoltathatóság európai intézményeken belüli érvényesítésének általános szükségességéről szóló, 2022. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2021. április 27-i határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló, 2021. április 27-i határozatára (3),

| — | tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós intézmények átláthatóságának és feddhetetlenségének egy független uniós etikai szerv létrehozása révén történő megerősítéséről szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 207. cikkére,

| A. | mivel a külföldi beavatkozás az Unió alapját képező egyetemes értékek és elvek, például az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség, a szolidaritás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, a demokrácia és a jogállamiság súlyos megsértésének minősül; mivel bizonyítékok támasztják alá, hogy rosszindulatú és autoriter külföldi állami és nem állami szereplők az információk manipulálásával, valamint más taktikák alkalmazásával beavatkoznak az Unió demokratikus folyamataiba; mivel az ilyen támadások félrevezetik és megtévesztik a polgárokat, valamint befolyásolják szavazói magatartásukat, felerősítik a megosztó vitákat, megosztják, polarizálják a társadalmakat, és kihasználják a társadalmak sebezhető pontjait, előmozdítják a gyűlöletbeszédet, rontják a kiszolgáltatott csoportok helyzetét, amelyek nagyobb valószínűséggel válnak a dezinformáció áldozatává, torzítják a demokratikus választások és népszavazások integritását, megrendítik a nemzeti kormányokba, a közszférabeli szervezetekbe és a liberális demokratikus rendbe vetett bizalmat, és az európai demokrácia destabilizálására törekednek; |
| --- | --- |

A.

mivel a külföldi beavatkozás az Unió alapját képező egyetemes értékek és elvek, például az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség, a szolidaritás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, a demokrácia és a jogállamiság súlyos megsértésének minősül; mivel bizonyítékok támasztják alá, hogy rosszindulatú és autoriter külföldi állami és nem állami szereplők az információk manipulálásával, valamint más taktikák alkalmazásával beavatkoznak az Unió demokratikus folyamataiba; mivel az ilyen támadások félrevezetik és megtévesztik a polgárokat, valamint befolyásolják szavazói magatartásukat, felerősítik a megosztó vitákat, megosztják, polarizálják a társadalmakat, és kihasználják a társadalmak sebezhető pontjait, előmozdítják a gyűlöletbeszédet, rontják a kiszolgáltatott csoportok helyzetét, amelyek nagyobb valószínűséggel válnak a dezinformáció áldozatává, torzítják a demokratikus választások és népszavazások integritását, megrendítik a nemzeti kormányokba, a közszférabeli szervezetekbe és a liberális demokratikus rendbe vetett bizalmat, és az európai demokrácia destabilizálására törekednek;

| B. | mivel Oroszország az általa Ukrajna ellen 2022. február 24-én indított agresszív háború előestéje óta és azóta is folyamatosan példátlanul rosszindulatú és kiterjedt dezinformációs kampányt folytat annak érdekében, hogy megtévessze állampolgárait belföldön és az államok nemzetközi közösségének összességét; |
| --- | --- |

B.

mivel Oroszország az általa Ukrajna ellen 2022. február 24-én indított agresszív háború előestéje óta és azóta is folyamatosan példátlanul rosszindulatú és kiterjedt dezinformációs kampányt folytat annak érdekében, hogy megtévessze állampolgárait belföldön és az államok nemzetközi közösségének összességét;

| C. | mivel a harmadik országbeli állami szereplők és a nem állami szereplők arra irányuló kísérletei, hogy rosszindulatú beavatkozással befolyásolják a demokrácia működését az Unióban és az uniós tagállamokban, valamint nyomás alá helyezzék az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített értékeket, részét képezik annak a szélesebb körű bomlasztó tendenciának, amellyel a demokráciák világszerte szembesülnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a harmadik országbeli állami szereplők és a nem állami szereplők arra irányuló kísérletei, hogy rosszindulatú beavatkozással befolyásolják a demokrácia működését az Unióban és az uniós tagállamokban, valamint nyomás alá helyezzék az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében rögzített értékeket, részét képezik annak a szélesebb körű bomlasztó tendenciának, amellyel a demokráciák világszerte szembesülnek;

| D. | mivel a rosszindulatú szereplők továbbra is igyekeznek beavatkozni a választási folyamatokba, kihasználni társadalmaink nyitottságát és pluralizmusát, illetve támadásokat intézni a demokratikus folyamatok, valamint az EU és tagállamai rezilienciája ellen; |
| --- | --- |

D.

mivel a rosszindulatú szereplők továbbra is igyekeznek beavatkozni a választási folyamatokba, kihasználni társadalmaink nyitottságát és pluralizmusát, illetve támadásokat intézni a demokratikus folyamatok, valamint az EU és tagállamai rezilienciája ellen;

| E. | mivel a külföldi állami szereplők által irányított külföldi beavatkozás és dezinformációs kampányok tekintetében az EU és tagállamai jelenleg nem rendelkeznek külön szankciórendszerrel, ami egy olyan helyzet kialakulásához vezetett, amelyben e szereplők biztonsággal feltételezhetik, hogy az EU elleni destabilizációs kampányaiknak nem lesz következménye; |
| --- | --- |

E.

mivel a külföldi állami szereplők által irányított külföldi beavatkozás és dezinformációs kampányok tekintetében az EU és tagállamai jelenleg nem rendelkeznek külön szankciórendszerrel, ami egy olyan helyzet kialakulásához vezetett, amelyben e szereplők biztonsággal feltételezhetik, hogy az EU elleni destabilizációs kampányaiknak nem lesz következménye;

| F. | mivel e jelenség esetében nem létezik egységes meghatározás, és nem született közös megegyezés, és továbbra is számos hiányosság és joghézag érhető tetten uniós és nemzeti szinten a külföldi beavatkozás felderítését, megelőzését és leküzdését célzó jelenlegi jogszabályokban és szakpolitikákban; |
| --- | --- |

F.

mivel e jelenség esetében nem létezik egységes meghatározás, és nem született közös megegyezés, és továbbra is számos hiányosság és joghézag érhető tetten uniós és nemzeti szinten a külföldi beavatkozás felderítését, megelőzését és leküzdését célzó jelenlegi jogszabályokban és szakpolitikákban;

| G. | mivel a külföldi beavatkozás, a dezinformáció, valamint a demokráciát érő számos támadás és fenyegetés várhatóan még intenzívebbé és kifinomultabbá fog válni a helyi, regionális, nemzeti választások, illetve a 2024. évi európai parlamenti választások előtt; |
| --- | --- |

G.

mivel a külföldi beavatkozás, a dezinformáció, valamint a demokráciát érő számos támadás és fenyegetés várhatóan még intenzívebbé és kifinomultabbá fog válni a helyi, regionális, nemzeti választások, illetve a 2024. évi európai parlamenti választások előtt;

| H. | mivel a Parlament korábbi, az EU demokratikus folyamataiba történő rosszindulatú külföldi beavatkozásokkal szembeni fellépés kapcsán megfogalmazott ajánlásai hozzájárultak a probléma uniós szintű általános megértéséhez és tudatosításának erősítéséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament korábbi, az EU demokratikus folyamataiba történő rosszindulatú külföldi beavatkozásokkal szembeni fellépés kapcsán megfogalmazott ajánlásai hozzájárultak a probléma uniós szintű általános megértéséhez és tudatosításának erősítéséhez;

| I. | mivel az INGE különbizottság meghallgatásai és munkája hozzájárult e problémák nyilvános elismeréséhez és kontextusba helyezéséhez, és sikeresen kialakította a demokratikus folyamatokba való külföldi beavatkozásról és a dezinformációról szóló európai vita kereteit; |
| --- | --- |

I.

mivel az INGE különbizottság meghallgatásai és munkája hozzájárult e problémák nyilvános elismeréséhez és kontextusba helyezéséhez, és sikeresen kialakította a demokratikus folyamatokba való külföldi beavatkozásról és a dezinformációról szóló európai vita kereteit;

| J. | mivel ezeket az ajánlásokat továbbra is nyomon kell követni; |
| --- | --- |

J.

mivel ezeket az ajánlásokat továbbra is nyomon kell követni;

| K. | mivel a rosszindulatú külföldi beavatkozás és a dezinformáció elleni küzdelemhez a hasonlóan gondolkodó partnerek – köztük a parlamenti képviselők – közötti globális szintű, többoldalú együttműködésre és támogatásra van szükség; mivel a demokráciák fejlett készségeket és válaszstratégiákat alakítottak ki e fenyegetések kezelése során; |
| --- | --- |

K.

mivel a rosszindulatú külföldi beavatkozás és a dezinformáció elleni küzdelemhez a hasonlóan gondolkodó partnerek – köztük a parlamenti képviselők – közötti globális szintű, többoldalú együttműködésre és támogatásra van szükség; mivel a demokráciák fejlett készségeket és válaszstratégiákat alakítottak ki e fenyegetések kezelése során;

| L. | mivel a nemrégiben történt külföldi beavatkozások és az Európai Parlamentben folyamatban lévő korrupciós vizsgálatok következményeként a Parlament az intézmény jobb védelme érdekében felszólított az átláthatóságra, a feddhetetlenségre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó szabályaiban esetlegesen fennálló joghézagokazonosítására; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemrégiben történt külföldi beavatkozások és az Európai Parlamentben folyamatban lévő korrupciós vizsgálatok következményeként a Parlament az intézmény jobb védelme érdekében felszólított az átláthatóságra, a feddhetetlenségre és a korrupció elleni küzdelemre vonatkozó szabályaiban esetlegesen fennálló joghézagokazonosítására;

| 1. | úgy határoz, hogy a különbizottság elnevezése ezentúl „az Európai Unió valamennyi demokratikus folyamatába történő külföldi beavatkozással, többek között a dezinformációval, valamint a feddhetetlenség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság Európai Parlamenten belüli megerősítésével foglalkozó különbizottság”, és hogy a különbizottság feladatai az alábbiak:






  a) | a meglévő és tervezett jogszabályok és szakpolitikák vizsgálata – az állandó bizottságokkal együttműködve és velük konzultálva, amennyiben e bizottságoknak az eljárási szabályzat VI. melléklete szerinti hatás- és felelősségi körei érintettek – azon lehetséges joghézagok, hiányosságok és átfedések azonosítása érdekében, amelyek kihasználhatók a demokratikus folyamatokba való rosszindulatú beavatkozáshoz, többek között az alábbi területek tekintetében:






  i. | az EU demokratikus folyamataihoz és rezilienciájához a helyzetismeret, a média- és információs műveltség, a médiapluralizmus, a független újságírás és az oktatás révén hozzájáruló szakpolitikák; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a meglévő és tervezett jogszabályok és szakpolitikák vizsgálata – az állandó bizottságokkal együttműködve és velük konzultálva, amennyiben e bizottságoknak az eljárási szabályzat VI. melléklete szerinti hatás- és felelősségi körei érintettek – azon lehetséges joghézagok, hiányosságok és átfedések azonosítása érdekében, amelyek kihasználhatók a demokratikus folyamatokba való rosszindulatú beavatkozáshoz, többek között az alábbi területek tekintetében:

i.

az EU demokratikus folyamataihoz és rezilienciájához a helyzetismeret, a média- és információs műveltség, a médiapluralizmus, a független újságírás és az oktatás révén hozzájáruló szakpolitikák;

| ii. | beavatkozás az online platformok felhasználásával, különösen az online óriásplatformok felelősségének, valamint az EU-n belüli demokráciára és demokratikus folyamatokra gyakorolt hatásának mélyreható értékelése révén; |
| --- | --- |

ii.

beavatkozás az online platformok felhasználásával, különösen az online óriásplatformok felelősségének, valamint az EU-n belüli demokráciára és demokratikus folyamatokra gyakorolt hatásának mélyreható értékelése révén;

| iii. | kritikus infrastruktúra és stratégiai ágazatok; |
| --- | --- |

iii.

kritikus infrastruktúra és stratégiai ágazatok;

| iv. | beavatkozás a választási folyamatok során; |
| --- | --- |

iv.

beavatkozás a választási folyamatok során;

| v. | a politikai tevékenységek külföldi szereplők általi burkolt finanszírozása; |
| --- | --- |

v.

a politikai tevékenységek külföldi szereplők általi burkolt finanszírozása;

| vi. | kiberbiztonság és kibertámadásokkal szembeni reziliencia, amennyiben azok demokratikus folyamatokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

vi.

kiberbiztonság és kibertámadásokkal szembeni reziliencia, amennyiben azok demokratikus folyamatokhoz kapcsolódnak;

| vii. | a nem állami szereplők szerepe; |
| --- | --- |

vii.

a nem állami szereplők szerepe;

| viii. | a beavatkozásnak a kisebbségek és a hátrányos megkülönböztetésnek kitett más csoportok jogaira gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

viii.

a beavatkozásnak a kisebbségek és a hátrányos megkülönböztetésnek kitett más csoportok jogaira gyakorolt hatása;

| ix. | beavatkozás globális szereplők közreműködésével az elit foglyul ejtésén, nemzeti diaszpórákon, egyetemeken és kulturális eseményeken keresztül; |
| --- | --- |

ix.

beavatkozás globális szereplők közreműködésével az elit foglyul ejtésén, nemzeti diaszpórákon, egyetemeken és kulturális eseményeken keresztül;

| x. | elrettentés, attribúció és kollektív ellenintézkedések, beleértve a szankciókat is; |
| --- | --- |

x.

elrettentés, attribúció és kollektív ellenintézkedések, beleértve a szankciókat is;

| xi. | szomszédsági és globális együttműködés, valamint multilateralizmus; |
| --- | --- |

xi.

szomszédsági és globális együttműködés, valamint multilateralizmus;

| xii. | uniós székhelyű szereplők beavatkozása az EU-ban és harmadik országokban; |
| --- | --- |

xii.

uniós székhelyű szereplők beavatkozása az EU-ban és harmadik országokban;

| b) | az INGE 1 különbizottság munkamódszereit követve az állandó bizottságokkal szoros együttműködésben javaslatok kidolgozása arra vonatkozóan, hogy miként számolhatók fel e hiányosságok az EU jogi rezilienciájának megerősítése érdekében, és miként fejleszthető az EU intézményi kerete; |
| --- | --- |

b)

az INGE 1 különbizottság munkamódszereit követve az állandó bizottságokkal szoros együttműködésben javaslatok kidolgozása arra vonatkozóan, hogy miként számolhatók fel e hiányosságok az EU jogi rezilienciájának megerősítése érdekében, és miként fejleszthető az EU intézményi kerete;

| c) | szoros együttműködés más uniós intézményekkel, a tagállami hatóságokkal, a nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalommal, valamint a harmadik országokbeli állami és nem állami partnerekkel a hibrid fenyegetésekkel és a dezinformációval szembeni uniós fellépés megerősítése érdekében, azzal együtt, hogy az INGE 2 különbizottság valamennyi nyilvános tevékenysége esetében tiszteletben tartja az e határozatban rögzített prioritásokat; |
| --- | --- |

c)

szoros együttműködés más uniós intézményekkel, a tagállami hatóságokkal, a nemzetközi szervezetekkel, a civil társadalommal, valamint a harmadik országokbeli állami és nem állami partnerekkel a hibrid fenyegetésekkel és a dezinformációval szembeni uniós fellépés megerősítése érdekében, azzal együtt, hogy az INGE 2 különbizottság valamennyi nyilvános tevékenysége esetében tiszteletben tartja az e határozatban rögzített prioritásokat;

| d) | az INGE 1 különbizottság által készített jelentés végrehajtásának részletes és szigorú nyomon követése, amely az uniós intézmények által tett lépések értékelését is magában foglalja; |
| --- | --- |

d)

az INGE 1 különbizottság által készített jelentés végrehajtásának részletes és szigorú nyomon követése, amely az uniós intézmények által tett lépések értékelését is magában foglalja;

| e) | hozzájárulás a külföldi beavatkozással, a hibrid fenyegetésekkel és a dezinformációval szembeni általános intézményi rezilienciához a 2024-ben tartandó európai választások előkészítése során; |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás a külföldi beavatkozással, a hibrid fenyegetésekkel és a dezinformációval szembeni általános intézményi rezilienciához a 2024-ben tartandó európai választások előkészítése során;

| f) | az Európai Parlament átláthatóságra, feddhetetlenségre, elszámoltathatóságra és korrupció elleni küzdelemre vonatkozó szabályaiban fellelhető hiányosságok azonosítása, egyéb közép- és hosszú távú intézkedések fontolóra vétele és reformokra vonatkozó ajánlások készítése az Európai Parlament állásfoglalásaira, valamint más parlamentek és intézmények bevált gyakorlataira építve, szoros együttműködésben az Alkotmányügyi Bizottsággal és a Külügyi Bizottsággal; |
| --- | --- |

f)

az Európai Parlament átláthatóságra, feddhetetlenségre, elszámoltathatóságra és korrupció elleni küzdelemre vonatkozó szabályaiban fellelhető hiányosságok azonosítása, egyéb közép- és hosszú távú intézkedések fontolóra vétele és reformokra vonatkozó ajánlások készítése az Európai Parlament állásfoglalásaira, valamint más parlamentek és intézmények bevált gyakorlataira építve, szoros együttműködésben az Alkotmányügyi Bizottsággal és a Külügyi Bizottsággal;

| 2. | úgy határoz, hogy amikor a különbizottság munkája során bizalmas jellegű bizonyításfelvételre, személyes adatokat érintő tanúvallomások meghallgatására, vagy hatóságokkal és testületekkel bizalmas információkról, többek között az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 63. cikke szerint bizalmasnak nyilvánított tudományos vizsgálatokról vagy azok részeiről folytatott eszmecserékre vagy meghallgatásokra kerül sor, az üléseket zárt ajtók mögött kell megtartani; úgy határoz továbbá, hogy a tanúknak és a szakértőknek joguk van arra, hogy zárt ülés keretében tegyenek nyilatkozatot vagy tanúvallomást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy határoz, hogy a nyilvános ülésekre meghívott személyek jegyzékét, az ilyen üléseken részt vevő személyek jegyzékét, valamint az ilyen ülések jegyzőkönyveit nyilvánosságra kell hozni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy határoz, hogy a különbizottsághoz eljuttatott bizalmas dokumentumokat az eljárási szabályzat 221. cikkében foglalt eljárás szerint kell értékelni, úgy határoz továbbá, hogy az ilyen információt kizárólag a különbizottság végleges jelentésének elkészítéséhez lehet felhasználni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy határoz, hogy a különbizottság 33 tagú lesz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja a különbizottságot, hogy az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott kérdésekre összpontosító végleges jelentését legkésőbb a 2023. júliusi plenáris ülésre terjessze elő elfogadás céljából. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0428.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0448.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0130.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0396.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/64

---

P9_TA(2023)0031

A közegészségügyi albizottság létrehozása

Az Európai Parlament 2023. február 14-i határozata egy közegészségügyi albizottság létrehozásáról (2023/2565(RSO))

(2023/C 283/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

| — | tekintettel az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól szóló, 2014. január 15-i határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól szóló, 2014. január 15-i határozatára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 168. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 206. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 206. és 212. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy létrehoz egy, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsághoz tartozó albizottságot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy határoz, hogy ezen albizottság felelősségi körébe a közegészségügyi kérdések, és különösen a közegészségügy területére vonatkozó programok és specifikus intézkedések, a gyógyszeripari és kozmetikai termékek, a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai, az Európai Gyógyszerügynökség és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ tartozik; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy határoz, hogy eljárási szabályzata VI. melléklete VIII. részének 2. pontja kiegészül az alábbi bekezdéssel:
  „A bizottságot ezzel összefüggésben egy közegészségügyi albizottság segíti.”; |
| --- | --- |

3.

„A bizottságot ezzel összefüggésben egy közegészségügyi albizottság segíti.”;

| 4. | a jogalkotási javaslatok vizsgálata továbbra is a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság hatáskörébe tartozik, és a szavazásokra ebben a bizottságban kerül sor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy határoz, hogy az albizottság 30 tagból fog állni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hivatkozással az Elnökök Értekezletének az albizottsági elnökségek összetételével kapcsolatos, 2019. június 30-i és 2020. január 9-i határozatára, úgy határoz, hogy a bizottsági elnökségek legfeljebb négy alelnökből állhatnak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa e határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL C 482., 2016.12.23., 160. o.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/65

---

P9_TA(2023)0032

Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0089), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0089),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 43., 91., 100., 173., 182., 188., 189. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 43., 91., 100., 173., 182., 188., 189. és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0059/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0248/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0248/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0068

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, valamint az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és érvényesítése terén az Uniót megillető jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/657 rendelettel.)

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/66

---

P9_TA(2023)0033

A 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0057), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0057),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 189. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0045/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 189. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0045/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. november 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. november 23-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0249/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0249/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában tesznek majd közzé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában tesznek majd közzé; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2022)0039

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/588 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Együttes politikai nyilatkozat a 2023–2027-es időszakra szóló uniós biztonságos konnektivitási program finanszírozásáról

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodik arról, hogy – a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési eljárás tekintetében fennálló előjogainak sérelme nélkül – a 2023–2027-es időszakra szóló uniós biztonságos konnektivitási program finanszírozására a 2023–2027-es években indikatív jelleggel az alábbiak szerint kerül sor:

| — | 200 millió EUR az 1. és az 5. fejezet lekötetlen mozgástereiből, |
| --- | --- |

—

200 millió EUR az 1. és az 5. fejezet lekötetlen mozgástereiből,

| — | 1 450 millió EUR az 1., az 5. és a 6. fejezetből származó hozzájárulásokból. |
| --- | --- |

—

1 450 millió EUR az 1., az 5. és a 6. fejezetből származó hozzájárulásokból.

Együttes politikai nyilatkozat a Horizont Európa keretében visszavont pénzeszközök újbóli felhasználásáról

A visszavont pénzeszközöknek a kutatási programmal összefüggésben történő újbóli felhasználásáról szóló együttes nyilatkozatban (1) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodott abban, hogy a Horizont Európa keretprogramhoz vagy annak elődprogramjához, a „Horizont 2020” keretprogramhoz (2) tartozó projektek megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetési rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a 2021–2027-es időszakban (2018-as árakon) 0,5 milliárd EUR összeghatárig újból rendelkezésre bocsáthatók a kutatási program javára.

A Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendeletről (3) szóló nyilatkozatban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodott ezen összeg indikatív felosztásáról, amelyből 2018-as változatlan árakon legfeljebb 300 000 000 EUR kerül elkülönítésre a „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter és különösen kvantumkutatás számára.

A költségvetési hatóság éves költségvetési eljárás tekintetében fennálló hatásköreinek és a Bizottság költségvetés végrehajtására vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy a Horizont Európa „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszterén belül 2018-as változatlan árakon 200 000 000 EUR indikatív összeget különítenek el a biztonságos konnektivitással kapcsolatos kutatási tevékenységekre.

---

(1)  HL C 444. I, 2020.12.22., 3. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

(3)  HL C 185., 2021.5.12., 1. o.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/68

---

P9_TA(2023)0034

EU–Guyana önkéntes partnerségi megállapodás: az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelme

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 283/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09272/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09272/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (09271/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (09271/2022),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0432/2022),

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2023. február 14-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2023. február 14-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A9-0008/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A9-0008/2023),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P9_TA(2023)0035.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/69

---

P9_TA(2023)0035

EU–Guyana önkéntes partnerségi megállapodás: az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és a fatermékek EU-ba irányuló kereskedelme (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2023. február 14-i nem jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

(2023/C 283/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló, 2022. május 10-i bizottsági javaslatra (COM(2022)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló, 2022. május 10-i bizottsági javaslatra (COM(2022)0200),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetére (09272/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetére (09272/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (09271/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás tervezetére (09271/2022),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével – összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése első albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével – összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével – összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdése első albekezdése a) pontjának v. alpontjával, valamint 218. cikke (7) bekezdésével – összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0432/2022),

| — | tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (1) (FLEGT-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre (1) (FLEGT-rendelet),

| — | tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (uniós fa- és fatermékpiaci rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló, 2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (uniós fa- és fatermékpiaci rendelet),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640) és az erről szóló, 2020. január 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640) és az erről szóló, 2020. január 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján (COP21) Párizsban, 2015. december 12-én elfogadott megállapodásra (Párizsi Megállapodás),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira,

| — | tekintettel az EU-nak a világ erdőinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a világ erdőinek védelmében és helyreállításában betöltött szerepéről szóló, 2020. szeptember 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott, az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretről szóló, 2020. október 22-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott, az EU által ösztönzött globális erdőirtás megállítására és visszafordítására szolgáló uniós jogi keretről szóló, 2020. október 22-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és az erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0251) és a FLEGT 2018–2022 közötti végrehajtására vonatkozó munkatervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és az erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című, 2003. május 21-i bizottsági közleményre (COM(2003)0251) és a FLEGT 2018–2022 közötti végrehajtására vonatkozó munkatervre,

| — | tekintettel az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és Unióból történő kiviteléről, valamint a 995/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az erdőirtásról szóló rendelet) irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706), |
| --- | --- |

—

tekintettel az erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz kapcsolódó egyes áruk és termékek uniós piacon történő forgalmazásáról és Unióból történő kiviteléről, valamint a 995/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az erdőirtásról szóló rendelet) irányuló, 2021. november 17-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0706),

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetéről szóló, 2023. február 14-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetéről szóló, 2023. február 14-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0018/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0018/2023),

| A. | mivel az EU és Guyana között 2018 novemberében lezárultak a tárgyalások az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodásról; mivel az EU és Guyana 2022. március 10-én megállapodott egy aktualizált közös végrehajtási keretről – azaz az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló részletes ütemtervről, amelynek célja az erdészeti irányítás javítása és a jogszerű fatermékek kereskedelmének felügyelete; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Guyana között 2018 novemberében lezárultak a tárgyalások az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodásról; mivel az EU és Guyana 2022. március 10-én megállapodott egy aktualizált közös végrehajtási keretről – azaz az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáról szóló részletes ütemtervről, amelynek célja az erdészeti irányítás javítása és a jogszerű fatermékek kereskedelmének felügyelete;

| B. | mivel Guyana területének mintegy 84 %-át erdők borítják; mivel ezen erdős területek nagysága mintegy 18 millió hektár; mivel Guyana rendelkezik a világ második legnagyobb egy főre jutó erdei szénkészletével, és becslések szerint erdői 21,8 milliárd tonna szén-dioxidot kötnek meg; mivel a guyanai erdők 13 %-a a hivatalos megjelölés szerint amerindián faluhoz tartozó földterület; mivel a guyanai nedves erdő ökorégió Guyana területének legnagyobb részére kiterjed; |
| --- | --- |

B.

mivel Guyana területének mintegy 84 %-át erdők borítják; mivel ezen erdős területek nagysága mintegy 18 millió hektár; mivel Guyana rendelkezik a világ második legnagyobb egy főre jutó erdei szénkészletével, és becslések szerint erdői 21,8 milliárd tonna szén-dioxidot kötnek meg; mivel a guyanai erdők 13 %-a a hivatalos megjelölés szerint amerindián faluhoz tartozó földterület; mivel a guyanai nedves erdő ökorégió Guyana területének legnagyobb részére kiterjed;

| C. | mivel 1996 óta erőfeszítéseket tesznek a védelem érdekében, és az erdőirtás éves aránya Guyanában nagyon alacsony, átlagosan 0,06 %-os volt; |
| --- | --- |

C.

mivel 1996 óta erőfeszítéseket tesznek a védelem érdekében, és az erdőirtás éves aránya Guyanában nagyon alacsony, átlagosan 0,06 %-os volt;

| D. | mivel a világon Guyanában az egyik legmagasabb a biológiai sokféleség szintje; mivel a becslések szerint Guyana erdői mintegy 8 000 növényfajnak és több mint 1 000 szárazföldi gerinces fajnak adnak otthont; mivel a Guyanában megtalálható összes növényfaj mintegy 5 %-a őshonosnak minősül; |
| --- | --- |

D.

mivel a világon Guyanában az egyik legmagasabb a biológiai sokféleség szintje; mivel a becslések szerint Guyana erdői mintegy 8 000 növényfajnak és több mint 1 000 szárazföldi gerinces fajnak adnak otthont; mivel a Guyanában megtalálható összes növényfaj mintegy 5 %-a őshonosnak minősül;

| E. | mivel az illegális bányászat és az illegális fakitermelés továbbra is aggodalomra ad okot Guyanában, mivel mindkét gyakorlat károsítja az ország erdőit; mivel Guyanában az erdőirtás nagy része tűzvészeknek (50 %), valamint a legális és az illegális bányászatnak (41 %) tulajdonítható; mivel annak ellenére, hogy az erdők mezőgazdasági földterületté alakítása az erdőirtás mindössze 5 %-áért felel, ez a szám mégis aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

E.

mivel az illegális bányászat és az illegális fakitermelés továbbra is aggodalomra ad okot Guyanában, mivel mindkét gyakorlat károsítja az ország erdőit; mivel Guyanában az erdőirtás nagy része tűzvészeknek (50 %), valamint a legális és az illegális bányászatnak (41 %) tulajdonítható; mivel annak ellenére, hogy az erdők mezőgazdasági földterületté alakítása az erdőirtás mindössze 5 %-áért felel, ez a szám mégis aggodalomra ad okot;

| F. | mivel Guyanában a fő gazdasági tevékenységek a mezőgazdaság, a bauxit- és az aranybányászat, a fahasznosítás, az ásványbányászat és a halászat; mivel a becslések szerint Guyana erdőgazdasága a GDP-jének kevesebb mint 2 %-át teszi ki, amely szám a várakozások szerint tovább csökken majd a kőolajágazatnak a Guyana felségvizein 2015-ben feltárt nagy olajtartalékok miatti gyors növekedése következtében; |
| --- | --- |

F.

mivel Guyanában a fő gazdasági tevékenységek a mezőgazdaság, a bauxit- és az aranybányászat, a fahasznosítás, az ásványbányászat és a halászat; mivel a becslések szerint Guyana erdőgazdasága a GDP-jének kevesebb mint 2 %-át teszi ki, amely szám a várakozások szerint tovább csökken majd a kőolajágazatnak a Guyana felségvizein 2015-ben feltárt nagy olajtartalékok miatti gyors növekedése következtében;

| G. | mivel az erdészeti ágazat jelentősen hozzájárul Guyana gazdasági növekedéséhez azáltal, hogy mintegy 20 000 embert foglalkoztat, főként vidéki területeken; mivel Guyana erdői hozzájárulnak a GDP 2 %-ához és a teljes munkahelyteremtés 6 %-ához; mivel az önkéntes partnerségi megállapodás új munkahelyek teremtése révén növelné az erdészeti ágazat potenciálját, és hozzájárulna az ország fenntartható gazdasági növekedéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel az erdészeti ágazat jelentősen hozzájárul Guyana gazdasági növekedéséhez azáltal, hogy mintegy 20 000 embert foglalkoztat, főként vidéki területeken; mivel Guyana erdői hozzájárulnak a GDP 2 %-ához és a teljes munkahelyteremtés 6 %-ához; mivel az önkéntes partnerségi megállapodás új munkahelyek teremtése révén növelné az erdészeti ágazat potenciálját, és hozzájárulna az ország fenntartható gazdasági növekedéséhez;

| H. | mivel a Guyana és az EU közötti fakereskedelem mennyisége nem jelentős: 2018-ban a Guyanából származó faexportnak mindössze 8 %-a irányult Európába, és ennek csak mintegy fele irányult az EU-ba; mivel Guyana első számú kereskedelmi partnere az Egyesült Államok, a második pedig Szingapúr; mivel legnagyobb faexportpiaca az ázsiai és csendes-óceáni térség; mivel az önkéntes partnerségi megállapodás több lehetőséget nyitna Guyana számára, hogy az EU-ba és új piacokra exportáljon, ami növelné fejlődési lehetőségeit; |
| --- | --- |

H.

mivel a Guyana és az EU közötti fakereskedelem mennyisége nem jelentős: 2018-ban a Guyanából származó faexportnak mindössze 8 %-a irányult Európába, és ennek csak mintegy fele irányult az EU-ba; mivel Guyana első számú kereskedelmi partnere az Egyesült Államok, a második pedig Szingapúr; mivel legnagyobb faexportpiaca az ázsiai és csendes-óceáni térség; mivel az önkéntes partnerségi megállapodás több lehetőséget nyitna Guyana számára, hogy az EU-ba és új piacokra exportáljon, ami növelné fejlődési lehetőségeit;

| I. | mivel Guyana 2016 májusában megerősítette a Párizsi Megállapodást, és számos a fenntartható erdőgazdálkodáshoz köthető kötelezettséget, például további 2 millió hektár erdő megőrzését vállalta a felülvizsgált nemzetileg meghatározott hozzájárulásában; |
| --- | --- |

I.

mivel Guyana 2016 májusában megerősítette a Párizsi Megállapodást, és számos a fenntartható erdőgazdálkodáshoz köthető kötelezettséget, például további 2 millió hektár erdő megőrzését vállalta a felülvizsgált nemzetileg meghatározott hozzájárulásában;

| J. | mivel Guyanának polgárai jólétének javítása érdekében olyan kihívásokkal kell szembenéznie, mint a szegénység, az egyenlőtlenség és a – különösen az LMBTI-személyekkel és az őslakos népekkel szembeni – megkülönböztetés, valamint a korrupció, a faji és etnikai polarizáció és az erőszak elleni küzdelem, amelyek mindegyike továbbra is tartós aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

J.

mivel Guyanának polgárai jólétének javítása érdekében olyan kihívásokkal kell szembenéznie, mint a szegénység, az egyenlőtlenség és a – különösen az LMBTI-személyekkel és az őslakos népekkel szembeni – megkülönböztetés, valamint a korrupció, a faji és etnikai polarizáció és az erőszak elleni küzdelem, amelyek mindegyike továbbra is tartós aggodalomra ad okot;

| K. | mivel Guyana kifejezte elkötelezettségét az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának finanszírozása iránt; mivel az EU, Norvégia és az Egyesült Királyság is kötelezettséget vállalt arra, hogy e célra további finanszírozást biztosít; |
| --- | --- |

K.

mivel Guyana kifejezte elkötelezettségét az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának finanszírozása iránt; mivel az EU, Norvégia és az Egyesült Királyság is kötelezettséget vállalt arra, hogy e célra további finanszírozást biztosít;

| L. | mivel az önkéntes partnerségi megállapodás célja annak biztosítása, hogy a Guyanából származó, az uniós piacra szánt fa és fatermékek valamennyi szállítmánya megfeleljen a faanyagokra vonatkozó guyanai jogszerűség-igazolási rendszernek (GTLAS), és ezáltal jogosult legyen FLEGT-engedélyre; mivel a belföldre és az összes egyéb exportpiacra szánt faanyagoknak is meg kell felelniük a GTLAS-követelményeknek; |
| --- | --- |

L.

mivel az önkéntes partnerségi megállapodás célja annak biztosítása, hogy a Guyanából származó, az uniós piacra szánt fa és fatermékek valamennyi szállítmánya megfeleljen a faanyagokra vonatkozó guyanai jogszerűség-igazolási rendszernek (GTLAS), és ezáltal jogosult legyen FLEGT-engedélyre; mivel a belföldre és az összes egyéb exportpiacra szánt faanyagoknak is meg kell felelniük a GTLAS-követelményeknek;

| M. | mivel az önkéntes partnerségi megállapodás a FLEGT-rendelet szerinti öt kötelező fatermékre – rönk, fűrészáru, vasúti talpfa, rétegelt lemez és furnér – és egyéb feldolgozott fatermékekre, cövekekre, oszlopokra, valamint ács- és asztalosipari termékekre terjed ki; |
| --- | --- |

M.

mivel az önkéntes partnerségi megállapodás a FLEGT-rendelet szerinti öt kötelező fatermékre – rönk, fűrészáru, vasúti talpfa, rétegelt lemez és furnér – és egyéb feldolgozott fatermékekre, cövekekre, oszlopokra, valamint ács- és asztalosipari termékekre terjed ki;

| N. | mivel az erdőirtásról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat szerint az EU-ba behozott FLEGT-engedéllyel rendelkező faanyag automatikusan megfelel a jogszerűségre vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

N.

mivel az erdőirtásról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat szerint az EU-ba behozott FLEGT-engedéllyel rendelkező faanyag automatikusan megfelel a jogszerűségre vonatkozó követelményeknek;

| O. | mivel az önkéntes partnerségi megállapodás nyomonkövetési és felülvizsgálati vegyes bizottság létrehozásáról rendelkezik, amelynek feladata a megállapodás végrehajtása és nyomon követése lesz; |
| --- | --- |

O.

mivel az önkéntes partnerségi megállapodás nyomonkövetési és felülvizsgálati vegyes bizottság létrehozásáról rendelkezik, amelynek feladata a megállapodás végrehajtása és nyomon követése lesz;

| P. | mivel a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodások célja és várható előnyei túlmutatnak a legális faanyagok kereskedelmének megkönnyítésén, mivel rendszerszintű változásokat is előidézni hivatottak az erdészeti irányítás, a bűnüldözés, az átláthatóság a különböző érdekelt felek, különösen a civil társadalmi szervezetek, a munkavállalói szervezetek és az őslakos közösségek politikai döntéshozatali folyamatba való bevonása során, valamint a gazdasági integráció támogatása és a fenntartható fejlődés nemzetközi céljainak tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

P.

mivel a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodások célja és várható előnyei túlmutatnak a legális faanyagok kereskedelmének megkönnyítésén, mivel rendszerszintű változásokat is előidézni hivatottak az erdészeti irányítás, a bűnüldözés, az átláthatóság a különböző érdekelt felek, különösen a civil társadalmi szervezetek, a munkavállalói szervezetek és az őslakos közösségek politikai döntéshozatali folyamatba való bevonása során, valamint a gazdasági integráció támogatása és a fenntartható fejlődés nemzetközi céljainak tiszteletben tartása terén;

| Q. | mivel a jogszerű faanyagok importpiacait a világ minden táján szabályozó vagy szabályozni kívánó országok profitálnának az együttműködésből; mivel a közös nemzetközi normák lennének a leghatékonyabb eszközei az erdőirtás elleni küzdelemnek, és előmozdítanák a vállalkozások és a fogyasztók hosszú távú jogbiztonságát; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jogszerű faanyagok importpiacait a világ minden táján szabályozó vagy szabályozni kívánó országok profitálnának az együttműködésből; mivel a közös nemzetközi normák lennének a leghatékonyabb eszközei az erdőirtás elleni küzdelemnek, és előmozdítanák a vállalkozások és a fogyasztók hosszú távú jogbiztonságát;

| 1. | határozottan támogatja az EU és Guyana közötti FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások lezárását; elismeri, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás nagy jelentőséggel bír az ország számára, valamint lehetőséget kínál az EU és Guyana közötti kereskedelmi kapcsolatok fellendítésére; úgy véli, hogy partnerségi megállapodásról szóló tárgyalások sikere bizonyítja az Unió harmadik országokba delegált küldöttségeinek fontosságát, és biztosítja, hogy Guyanából az EU-ba csak jogszerűen kitermelt faanyagot importáljanak, előmozdítja a fenntartható erdőgazdálkodási gyakorlatokat és a jogszerűen előállított faanyagok fenntartható kereskedelmét, javítja az erdészeti irányítást, a jogérvényesítést (többek között munkajogi, valamint munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kötelezettségek tekintetében), az emberi jogokat, az átláthatóságot, az elszámoltathatóságot és az intézményi rezilienciát Guyanában, óvja a biológiai sokféleséget, hozzájárul a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és egyúttal segíti a Guyana és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatok javítását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás teljes körű végrehajtása és érvényesítése hosszú folyamat lesz, amely szükségessé teszi jogszabályok széles körének elfogadását, valamint a végrehajtásához és az érvényesítéséhez szükséges megfelelő igazgatási kapacitást és szakértelmet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli az érdekelt felek nagyfokú részvételét a tárgyalási folyamat egészében; hangsúlyozza, hogy a végrehajtási és ellenőrzési szakaszokban valódi konzultációkra és több érdekelt fél bevonására van szükség, beleértve a civil társadalom, az üzleti élet képviselőinek, a munkavállalók szervezeteinek, valamint a helyi és őslakos közösségek érdemi részvételét a döntéshozatalban, ezáltal garantálva a földtulajdon- és földhasználati jogok és a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvének tiszteletben tartását; emlékeztet arra, hogy fokozni kell az átláthatóságot és biztosítani kell az információk hatékony nyilvánosságra hozatalát, valamint a dokumentumok helyi és őslakos népekkel való, időben történő megosztását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot és az Unió guyanai küldöttségét, hogy a jelenlegi és jövőbeli fejlesztési együttműködési eszközök keretében biztosítsák a megfelelő kapacitásépítési, valamint logisztikai és technikai támogatást annak érdekében, hogy Guyana teljesíteni tudja a kölcsönös partnerségi megállapodásban vállalt kötelezettségeit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a közös végrehajtási keret közelmúltbeli elfogadását, és felszólítja Guyana kormányát, hogy konkrét, határidőhöz kötött és mérhető megközelítést alkalmazzon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy partnerségeket és együttműködési mechanizmusokat dolgozzanak ki az erdészeti irányítás valamennyi aspektusának közös kezelése érdekében, beleértve az információmegosztást is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli Guyana arra irányuló eddigi erőfeszítéseit, hogy előrelépést érjen el a nagyobb átláthatóság felé, és várakozással tekint az illegális fakitermelés elleni küzdelem terén folytatott további pozitív együttműködés elé; hangsúlyozza, hogy az erdészeti ágazatban a gyenge irányítás, valamint a korrupció felgyorsítja az illegális fakitermelés és az erdőpusztulás ütemét; elismeri Guyana hatékony és eredményes erdőgazdálkodásra irányuló elkötelezettségét és politikai akaratát; hangsúlyozza, hogy a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás sikere a teljes faanyag-ellátási láncban elkövetett csalások és korrupció elleni fellépéstől is függ; sürgeti a guyanai kormányt, hogy javítsa az adatgyűjtést a nyomonkövethetőségi rendszer hatékonyabb végrehajtásának érdekében, valamint továbbra is törekedjen a széles körben elterjedt korrupció megszüntetésére, valamint az illegális fakitermelést és erdőpusztítást szító egyéb tényezők kezelésére, különös tekintettel a vámhatóságokra és más hatóságokra, amelyek kulcsszerepet fognak játszani az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásában és érvényesítésében; hangsúlyozza, hogy véget kell vetni a büntetlenségnek az erdészeti ágazatban a környezetvédelmi emberijog-védők és a visszaélést bejelentő személyek védelme, valamint az emberi jogok megsértése elleni hatékony jogorvoslat biztosítása révén; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy Guyana ratifikálta az Escazúi Megállapodást, és hangsúlyozza, hogy garantálni kell a helyi közösségek és az őslakos népek, különösen az amerindián közösségek földtulajdon- és földhasználati jogainak teljes körű elismerését, többek között a bányászattal összefüggésben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli, hogy az önkéntes partnerségi megállapodásról szóló tárgyalási folyamat lehetővé tette az ágazatok számára a fenntartható erdőgazdálkodás és a kereskedelmi együttműködés érdekében végzett munka közös céljainak és prioritásainak meghatározását, valamint komoly lehetőséget kínál a közösségek számára, hogy helyi, közösségi és regionális szinten, sőt akár nemzeti vagy szövetségi szinten is lehetővé tegyék erdőik részvételen alapuló kezelését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás nagyszerű lehetőséget teremt a munkahelyteremtés fellendítésére az erdészeti ágazatban. hangsúlyozza, hogy az erdőgazdálkodási gyakorlatoknak és a jogszerűen előállított faanyag kereskedelmének társadalmilag és gazdaságilag fenntarthatónak kell lennie annak biztosítása érdekében, hogy a közvetlenül vagy közvetve érintett személyek részesülhessenek a kereskedelemből származó előnyökből; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri, hogy az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi tevékenységbe és projektbe építsék be a nemek közötti egyenlőség elemzését; szorgalmazza a földtulajdon- és földhasználati jogok és az eszközök tulajdonjoga nemek szerint lebontott, mennyiségi és minőségi elemzését és a kereskedelem által érintett ágazatokban a pénzügyi kirekesztés felszámolását; felhívja a Bizottságot, hogy technikai és emberi erőforrásokkal támogassa e törekvéseket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a megállapodás végrehajtásáról – többek között a nyomonkövetési és felülvizsgálati vegyes bizottság munkájáról –, hogy megalapozott döntést tegyen lehetővé, amint elkészül a javaslat a FLEGT-engedélyek elfogadását engedélyező felhatalmazáson alapuló jogi aktusra; hangsúlyozza ezért, hogy további partnerekkel is elő kell mozdítani az új önkéntes partnerségi megállapodásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen kimerítő értékelést az önkéntes partnerségi megállapodásnak és a jövőbeli erdőirtásról szóló rendeletnek az erdészeti ágazat és más kapcsolódó ágazatok munkavállalóira és kistermelőire gyakorolt hatásáról, akiket érinteni fognak a fokozott fakitermelési ellenőrzések. |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az ellátási lánc egészében foglalkozni kell az illegális fakitermelés regionális dimenziójával, illetve az illegálisan kitermelt faanyagok szállításával, feldolgozásával és kereskedelmével; kéri, hogy ezt foglalják bele az önkéntes partnerségi megállapodás értékelési folyamatába; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU-nak fontos szerepe van a fa kínálati és keresleti oldalának javításában egyaránt az illegálisan kitermelt faanyagok elutasítása és az exportáló országok arra irányuló erőfeszítéseinek segítése érdekében, hogy küzdjenek az erdőirtással, az éghajlatváltozással és az emberi jogok megsértésével járó illegális fakitermelés és korrupció ellen; elismeri, hogy az önkéntes partnerségi megállapodások – az erdőirtásról szóló rendeletre irányuló új javaslat értelmében – a jövőben is fontos jogi keretet jelentenek majd mind az EU, mind partnerországai számára; hangsúlyozza, hogy ezt az érintett partnerországok jó együttműködése és elkötelezettsége tette lehetővé; támogatja a Bizottságot abban, hogy további potenciális partnereket találjon a jövőbeli FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokhoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható és inkluzív erdőgazdálkodás és erdészeti irányítás elengedhetetlen a 2030-ig tartó időszakra szóló fejlesztési menetrendben és a Párizsi Megállapodásban rögzített célkitűzések eléréséhez, nevezetesen nemzetileg meghatározott hozzájárulások révén; emlékeztet arra, hogy a bányászat a trópusi erdőirtás egyik fő mozgatórugója, amely jelentős talajerózióhoz és talajszennyezéshez, az erdők fokozott szétaprózódásához, valamint a folyók és patakok higanyszennyezéséhez vezet; megjegyzi, hogy Guyana bővíti olaj-, gáz- és bányászati ágazatát; felszólítja a guyanai kormányt, hogy tegyen további lépéseket az illegális bányászat visszaszorítása érdekében; aggodalommal állapítja meg, hogy nincs összhang az erdészeti ágazat és a bányászati ágazat szabályozása között; üdvözli a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás környezetvédelmi kérdésekben történő kiegészítésére irányuló további megállapodásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a FLEGT-kezdeményezés egészének sikere többek között a környezetvédelmi emberijog-védők és a visszaélést bejelentő személyek védelmén, a kis- és középvállalkozások (kkv-k) azon képességének javításán, hogy tevékenységeiket jogszerűen végezzék, a földterületek hatékony védelmének garantálásán, valamint a helyi közösségek és az őslakosok, különösen az amerindián közösségek szokásjogon alapuló jogainak teljes körű elismerésén múlik, beleértve azt a jogot is, hogy a társadalmi igazságosság jegyében megadhassák vagy megtagadhassák a területükre vonatkozó bármely fakoncessziót; hangsúlyozza, hogy az EU-nak építenie kell az őslakos népek és más helyi közösségek fenntartható erdőgazdálkodással kapcsolatos hagyományos ismereteire; e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy el kell kerülni a kkv-kra nehezedő további adminisztratív terheket, és jogi segítséget kell nyújtani a számukra, hogy megfeleljenek a környezettel kapcsolatos új nemzetközi megállapodásoknak, eszközöknek és dokumentumoknak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Guyanai Szövetkezeti Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

(2)  HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

(3)  HL C 270., 2021.7.7., 2. o.

(4)  HL C 385., 2021.9.22., 10. o.

(5)  HL C 404., 2021.10.6., 175. o.

(6)  E napon elfogadott szövegek, P9_TA(2023)0034.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/74

---

P9_TA(2023)0036

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2021/1060 rendelet, az (EU) 2021/2115 rendelet, a 2003/87/EK irányelv és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0231), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0231),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére, 177. cikkének első bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére és 322. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére, 177. cikkének első bekezdésére, 192. cikkének (1) bekezdésére, 194. cikkének (2) bekezdésére és 322. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0183/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. szeptember 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. szeptember 21-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2022. július 26-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2022. július 26-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0260/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0260/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 486., 2022.12.21., 185. o.

(2)  HL C 333., 2022.9.1., 5. o.

(3)  Ez az álláspont lép a 2022. november 10-én elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0384).

---

P9_TC1-COD(2022)0164

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az 1303/2013/EU rendelet, az (EU) 2021/1060 rendelet és az (EU) 2021/1755 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/435 rendelettel.)

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/76

---

P9_TA(2023)0037

A mobilis uniós polgárok választójoga az európai parlamenti választásokon

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció – átdolgozás)

(2023/C 283/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0732), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0732),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0021/2022),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Alkotmányügyi Bizottsághoz intézett, 2022. november 8-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Alkotmányügyi Bizottsághoz intézett, 2022. november 8-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. és 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. és 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0297/2022),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok számára ugyanolyan feltételekkel biztosítja az aktív és passzív választójogot az európai parlamenti választásokon, mint a fogadó tagállam állampolgárainak. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 39. cikke is megerősíti ezt a jogot, amely konkrétan érvényre juttatja az egyenlőség elvét és a 21. cikkben foglalt állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E jog egyben az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 21. cikkében, valamint a Charta 45. cikkében rögzített szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog következménye is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok számára ugyanolyan feltételekkel biztosítja az aktív és passzív választójogot az európai parlamenti választásokon, mint a fogadó tagállam állampolgárainak. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 39. cikke is megerősíti ezt a jogot, amely konkrétan érvényre juttatja az egyenlőség elvét és a 21. cikkben foglalt állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E jog egyben az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 21. cikkében, valamint a Charta 45. cikkében rögzített szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog következménye is.

| (2) | Az Európai Unióról szóló 1992. évi szerződés (a Maastrichti Szerződés) új szakaszt jelentett az európai népek közötti egyre szorosabb unió megteremtésének folyamatában azáltal, hogy bevezette az uniós polgárság jogi fogalmát azzal a céllal, hogy megerősítse a tagállamok állampolgárai jogainak és érdekeinek védelmét azáltal, hogy a meglévő uniós jogosultságokat számos új politikai és választójoggal egészíti ki.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok számára ugyanolyan feltételekkel biztosítja az aktív és passzív választójogot az európai parlamenti választásokon, mint a fogadó tagállam állampolgárainak. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 39. cikke is megerősíti ezt a jogot, amely konkrétan érvényre juttatja az egyenlőség elvét és a 21. cikkben foglalt állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E jog egyben az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 21. cikkében, valamint a Charta 45. cikkében rögzített szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog következménye is.
  Az aktív és passzív választójog azt is lehetővé teszi a polgárok számára, hogy ténylegesen részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és politikai entitásként érdekeltté váljanak az Európai Unióban. Elengedhetetlen, hogy minden uniós polgár – beleértve a mobilis uniós polgárokat, a fogyatékossággal élő és a hajléktalan polgárokat is – teljes mértékben, jelöltként és választópolgárként egyaránt gyakorolhassa politikai jogait az európai parlamenti választásokkal összefüggésben. Fennáll annak a veszélye, hogy az európai mobilitás megakadályozhatja a mobilis uniós polgárokat abban, hogy gyakorolják az európai szerződések által biztosított alapvető politikai jogaikat, nevezetesen az európai parlamenti választásokon való részvételt. A mobilis polgárok aktív és passzív választójogát valamennyi választási listán és választókerületben alkalmazni kell, így az egész Unióra kiterjedő választókerület létrehozása esetén is. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unióról szóló 1992. évi szerződés (a Maastrichti Szerződés) új szakaszt jelentett az európai népek közötti egyre szorosabb unió megteremtésének folyamatában azáltal, hogy bevezette az uniós polgárság jogi fogalmát azzal a céllal, hogy megerősítse a tagállamok állampolgárai jogainak és érdekeinek védelmét azáltal, hogy a meglévő uniós jogosultságokat számos új politikai és választójoggal egészíti ki.
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok számára ugyanolyan feltételekkel biztosítja az aktív és passzív választójogot az európai parlamenti választásokon, mint a fogadó tagállam állampolgárainak. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 39. cikke is megerősíti ezt a jogot, amely konkrétan érvényre juttatja az egyenlőség elvét és a 21. cikkben foglalt állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E jog egyben az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 21. cikkében, valamint a Charta 45. cikkében rögzített szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog következménye is.
  Az aktív és passzív választójog azt is lehetővé teszi a polgárok számára, hogy ténylegesen részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és politikai entitásként érdekeltté váljanak az Európai Unióban. Elengedhetetlen, hogy minden uniós polgár – beleértve a mobilis uniós polgárokat, a fogyatékossággal élő és a hajléktalan polgárokat is – teljes mértékben, jelöltként és választópolgárként egyaránt gyakorolhassa politikai jogait az európai parlamenti választásokkal összefüggésben. Fennáll annak a veszélye, hogy az európai mobilitás megakadályozhatja a mobilis uniós polgárokat abban, hogy gyakorolják az európai szerződések által biztosított alapvető politikai jogaikat, nevezetesen az európai parlamenti választásokon való részvételt. A mobilis polgárok aktív és passzív választójogát valamennyi választási listán és választókerületben alkalmazni kell, így az egész Unióra kiterjedő választókerület létrehozása esetén is.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról, valamint a 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat és az e határozathoz csatolt, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2022. május 3-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalás szerint ezen irányelv célja, hogy az európai parlamenti választások hozzáférhetőbbek, versenyképesebbek és európaibbak legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról, valamint a 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozat és az e határozathoz csatolt, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2022. május 3-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalás szerint ezen irányelv célja, hogy az európai parlamenti választások hozzáférhetőbbek, versenyképesebbek és európaibbak legyenek.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (24) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell az európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  a mobilis
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá a 93/109/EK irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (24) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell az európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  a mobilis
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá a 93/109/EK irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni.

| (4) | Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (24) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell az európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá a 93/109/EK irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (24) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell az európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá a 93/109/EK irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése nem sérti az EUMSZ 223. cikkének (1) bekezdését, amely
  a
  választásokra valamennyi tagállamban egységes eljárást ír elő valamennyi tagállamban közös elveknek megfelelően . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése nem sérti az EUMSZ 223. cikkének (1) bekezdését, amely
  a
  választásokra valamennyi tagállamban egységes eljárást ír elő valamennyi tagállamban közös elveknek megfelelően .

| (5) | Az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése nem sérti az EUMSZ 223. cikkének (1) bekezdését, amely
  az európai parlamenti
  választásokra valamennyi tagállamban egységes eljárást ír elő valamennyi tagállamban közös elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 20. cikkének (2) bekezdése nem sérti az EUMSZ 223. cikkének (1) bekezdését, amely
  az európai parlamenti
  választásokra valamennyi tagállamban egységes eljárást ír elő valamennyi tagállamban közös elveknek megfelelően.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), az európai parlamenti választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállamban az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  egyenlő
  bánásmódban kell részesíteni a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), az európai parlamenti választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállamban az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  egyenlő
  bánásmódban kell részesíteni a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében.

| (6) | Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), az európai parlamenti választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállamban az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  ugyanolyan
  bánásmódban kell részesíteni
  , mint az adott tagállam állampolgárait
  a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), az európai parlamenti választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállamban az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  ugyanolyan
  bánásmódban kell részesíteni
  , mint az adott tagállam állampolgárait
  a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak tájékoztatást kell kapniuk a szavazás vagy a jelöltként indulás lehetőségéről, amikor olyan tagállamban veszik a lakcímüket nyilvántartásba, amelynek nem állampolgárai. A választóként vagy jelöltként történő névjegyzékbe vételre vonatkozó információkat az ezen irányelv értelmében aktív és passzív választójogra vonatkozó feltételekkel összhangban, az európai választások előtt rendszeresen és kellő időben meg kell adni az aktív és passzív választójoggal rendelkező valamennyi választópolgárnak. Ezenkívül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat a választói névjegyzékbe való felvételkor megfelelően és a választások előtt kellő időben tájékoztatni kell az európai választási rendszerben őket megillető egyedi jogokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak tájékoztatást kell kapniuk a szavazás vagy a jelöltként indulás lehetőségéről, amikor olyan tagállamban veszik a lakcímüket nyilvántartásba, amelynek nem állampolgárai. A választóként vagy jelöltként történő névjegyzékbe vételre vonatkozó információkat az ezen irányelv értelmében aktív és passzív választójogra vonatkozó feltételekkel összhangban, az európai választások előtt rendszeresen és kellő időben meg kell adni az aktív és passzív választójoggal rendelkező valamennyi választópolgárnak. Ezenkívül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat a választói névjegyzékbe való felvételkor megfelelően és a választások előtt kellő időben tájékoztatni kell az európai választási rendszerben őket megillető egyedi jogokról.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Tiszteletben kell tartani az uniós polgároknak azt a jogát, hogy maguk válasszák meg azt a tagállamot, amelyben részt kívánnak venni az európai parlamenti választásokon, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy senki se szavazhasson vagy indulhasson jelöltként több mint egy országban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Tiszteletben kell tartani az uniós polgároknak azt a jogát, hogy maguk válasszák meg azt a tagállamot, amelyben részt kívánnak venni az európai parlamenti választásokon, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy senki se szavazhasson vagy indulhasson jelöltként több mint egy országban;

| (7) | Tekintettel arra, hogy a legtöbb tagállam lehetővé teszi az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, hogy a nemzeti jog alapján megtartsák a saját országuk listájára vonatkozó választójogukat, a két vagy több ország közötti választás lehetősége megköveteli, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok egyértelmű tájékoztatást kapjanak, és a többszörös szavazás kockázatának csökkentése érdekében a tagállamok egyeztessenek egymással.
  Tiszteletben kell tartani az uniós polgároknak azt a jogát, hogy maguk válasszák meg azt a tagállamot, amelyben részt kívánnak venni az európai parlamenti választásokon, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy senki se szavazhasson vagy indulhasson jelöltként több mint egy országban
  . Amikor tájékoztatást kapnak arról, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak, az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat megfelelően tájékoztatni kell a lehetőségről, hogy – választásukkal és az alkalmazandó nemzeti rendelkezésekkel összhangban – saját országukban vagy a lakóhelyük szerinti országban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak. Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak kell végső soron dönteniük arról, hogy melyik tagállamban kívánnak szavazni. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel arra, hogy a legtöbb tagállam lehetővé teszi az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, hogy a nemzeti jog alapján megtartsák a saját országuk listájára vonatkozó választójogukat, a két vagy több ország közötti választás lehetősége megköveteli, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok egyértelmű tájékoztatást kapjanak, és a többszörös szavazás kockázatának csökkentése érdekében a tagállamok egyeztessenek egymással.
  Tiszteletben kell tartani az uniós polgároknak azt a jogát, hogy maguk válasszák meg azt a tagállamot, amelyben részt kívánnak venni az európai parlamenti választásokon, ugyanakkor megfelelő intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy senki se szavazhasson vagy indulhasson jelöltként több mint egy országban
  . Amikor tájékoztatást kapnak arról, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak, az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat megfelelően tájékoztatni kell a lehetőségről, hogy – választásukkal és az alkalmazandó nemzeti rendelkezésekkel összhangban – saját országukban vagy a lakóhelyük szerinti országban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak. Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak kell végső soron dönteniük arról, hogy melyik tagállamban kívánnak szavazni.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A nemzetközi és az európai normáknak megfelelően, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányába foglalt követelményekkel, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének jogával összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  meg is kell könnyíteniük választójoguk gyakorlását
  a 
  választási részvétel útjában álló lehető legtöbb akadály megszüntetésével
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A nemzetközi és az európai normáknak megfelelően, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányába foglalt követelményekkel, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének jogával összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  meg is kell könnyíteniük választójoguk gyakorlását
  a 
  választási részvétel útjában álló lehető legtöbb akadály megszüntetésével
  .

| (8) | A nemzetközi és az európai normáknak megfelelően, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányába foglalt követelményekkel, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének jogával összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  a választási részvétel útjában álló valamennyi akadály megszüntetésével
  a 
  lehető legdemokratikusabbá, arányosabbá és legkönnyebbé kell tenniük a választójoguk gyakorlását
  . |
| --- | --- |

(8)

A nemzetközi és az európai normáknak megfelelően, többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányába foglalt követelményekkel, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményének jogával összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  a választási részvétel útjában álló valamennyi akadály megszüntetésével
  a 
  lehető legdemokratikusabbá, arányosabbá és legkönnyebbé kell tenniük a választójoguk gyakorlását
  .

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket.

| (9) | Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat,
  a lakcímük nyilvántartásba vételét követően – hozzájárulásuk esetén – lehetővé kell tenni a választói névjegyzékbe való azonnali felvételüket is. Ezeknek a polgároknak előzetes tájékoztatást kell kapniuk erről a választói névjegyzékbe való azonnali felvételről, nevezetesen arról, hogy tilos a kettős szavazás, és a választói névjegyzékbe való azonnali felvétel a származási helyük szerinti európai választások választói névjegyzékéből való törlést vonhatja maga után. Amennyiben a lakcím nyilvántartása vételekor nem került sor a választói névjegyzékbe való azonnali felvételre,
  e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és
  – kellően indokolt esetekben –
  hivatalos
  és felhasználóbarát
  nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket. |
| --- | --- |

(9)

Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat,
  a lakcímük nyilvántartásba vételét követően – hozzájárulásuk esetén – lehetővé kell tenni a választói névjegyzékbe való azonnali felvételüket is. Ezeknek a polgároknak előzetes tájékoztatást kell kapniuk erről a választói névjegyzékbe való azonnali felvételről, nevezetesen arról, hogy tilos a kettős szavazás, és a választói névjegyzékbe való azonnali felvétel a származási helyük szerinti európai választások választói névjegyzékéből való törlést vonhatja maga után. Amennyiben a lakcím nyilvántartása vételekor nem került sor a választói névjegyzékbe való azonnali felvételre,
  e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és
  – kellően indokolt esetekben –
  hivatalos
  és felhasználóbarát
  nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Annak érdekében, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsanak azon állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, akik a lakóhelyük szerinti tagállamban tarott választáson kívánják gyakorolni passzív választójogukat, ezeket a polgárokat ugyanazoknak az alátámasztó okiratoknak a bemutatására kell kötelezni, mint azokat a jelölteket, akik az érintett tagállam állampolgárai. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy ezek a polgárok az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jog kedvezményezettjei-e, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék olyan hivatalos nyilatkozat bemutatását, amely tartalmazza a szóban forgó választásokon való részvételi jogosultságuk igazolásához szükséges elemeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Annak érdekében, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsanak azon állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, akik a lakóhelyük szerinti tagállamban tarott választáson kívánják gyakorolni passzív választójogukat, ezeket a polgárokat ugyanazoknak az alátámasztó okiratoknak a bemutatására kell kötelezni, mint azokat a jelölteket, akik az érintett tagállam állampolgárai. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy ezek a polgárok az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jog kedvezményezettjei-e, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék olyan hivatalos nyilatkozat bemutatását, amely tartalmazza a szóban forgó választásokon való részvételi jogosultságuk igazolásához szükséges elemeket.

| (11) | Annak érdekében, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsanak azon állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, akik a lakóhelyük szerinti tagállamban tarott választáson kívánják gyakorolni passzív választójogukat, ezeket a polgárokat ugyanazoknak az alátámasztó okiratoknak a bemutatására kell kötelezni, mint azokat a jelölteket, akik az érintett tagállam állampolgárai. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy ezek a polgárok az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jog kedvezményezettjei-e, a tagállamok számára
  kellően indokolt esetekben
  lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék olyan hivatalos nyilatkozat bemutatását, amely tartalmazza a szóban forgó választásokon való részvételi jogosultságuk igazolásához szükséges elemeket. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy egyenlő bánásmódot biztosítsanak azon állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára, akik a lakóhelyük szerinti tagállamban tarott választáson kívánják gyakorolni passzív választójogukat, ezeket a polgárokat ugyanazoknak az alátámasztó okiratoknak a bemutatására kell kötelezni, mint azokat a jelölteket, akik az érintett tagállam állampolgárai. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy ezek a polgárok az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jog kedvezményezettjei-e, a tagállamok számára
  kellően indokolt esetekben
  lehetővé kell tenni, hogy megköveteljék olyan hivatalos nyilatkozat bemutatását, amely tartalmazza a szóban forgó választásokon való részvételi jogosultságuk igazolásához szükséges elemeket.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Annak érdekében, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok a gyakorlatban jogosultak legyenek az európai parlamenti választásokon való részvételre, a nemzeti politikai pártokat arra kell ösztönözni, hogy a tagságot ne tegyék függővé az említett tagállam állampolgárságától. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Annak érdekében, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok a gyakorlatban jogosultak legyenek az európai parlamenti választásokon való részvételre, a nemzeti politikai pártokat arra kell ösztönözni, hogy a tagságot ne tegyék függővé az említett tagállam állampolgárságától.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A származásuk szerinti tagállamban és a lakóhelyük szerinti tagállamban egyaránt névjegyzékbe vett választópolgárok és jelöltek pontos azonosításának megkönnyítése érdekében, a lakóhely szerinti tagállamban a választói névjegyzékbe való felvétel vagy jelöltként való indulás iránti irányuló kérelem
  benyújtásakor
  az uniós polgároktól megkövetelt adatok jegyzékének tartalmaznia kell a személyi azonosító számot vagy az érvényes személyazonosító vagy úti okmány személyazonosító okmány sorszámát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A származásuk szerinti tagállamban és a lakóhelyük szerinti tagállamban egyaránt névjegyzékbe vett választópolgárok és jelöltek pontos azonosításának megkönnyítése érdekében, a lakóhely szerinti tagállamban a választói névjegyzékbe való felvétel vagy jelöltként való indulás iránti irányuló kérelem
  benyújtásakor
  az uniós polgároktól megkövetelt adatok jegyzékének tartalmaznia kell a személyi azonosító számot vagy az érvényes személyazonosító vagy úti okmány személyazonosító okmány sorszámát.

| (12) | A származásuk szerinti tagállamban és a lakóhelyük szerinti tagállamban egyaránt névjegyzékbe vett választópolgárok és jelöltek pontos azonosításának megkönnyítése érdekében, a 
  választói névjegyzékbe való azonnali felvétel során vagy a
  lakóhely szerinti tagállamban a választói névjegyzékbe való felvétel vagy jelöltként való indulás iránti irányuló kérelem
  benyújtását követően
  az uniós polgároktól megkövetelt adatok jegyzékének tartalmaznia kell a személyi azonosító számot vagy az érvényes személyazonosító vagy úti okmány személyazonosító okmány sorszámát. |
| --- | --- |

(12)

A származásuk szerinti tagállamban és a lakóhelyük szerinti tagállamban egyaránt névjegyzékbe vett választópolgárok és jelöltek pontos azonosításának megkönnyítése érdekében, a 
  választói névjegyzékbe való azonnali felvétel során vagy a
  lakóhely szerinti tagállamban a választói névjegyzékbe való felvétel vagy jelöltként való indulás iránti irányuló kérelem
  benyújtását követően
  az uniós polgároktól megkövetelt adatok jegyzékének tartalmaznia kell a személyi azonosító számot vagy az érvényes személyazonosító vagy úti okmány személyazonosító okmány sorszámát.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Azok az uniós polgárok, akiket az illetékes hatóság által hozott egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozattal megfosztottak aktív és passzív választójoguktól, a lakóhely szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon ennek a jognak a gyakorlásából ki van zárva. A választói névjegyzékbe vétel iránti kérelem kézhezvételekor a tagállamok olyan hivatalos nyilatkozatot követelhetnek az érintett polgártól, amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őt
  szavazati
  jogától. Amennyiben az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban jelöltként indulnak, olyan nyilatkozatot
  kell bemutatniuk
  , amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őket az európai parlamenti választásokon való passzív választójoguktól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Azok az uniós polgárok, akiket az illetékes hatóság által hozott egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozattal megfosztottak aktív és passzív választójoguktól, a lakóhely szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon ennek a jognak a gyakorlásából ki van zárva. A választói névjegyzékbe vétel iránti kérelem kézhezvételekor a tagállamok olyan hivatalos nyilatkozatot követelhetnek az érintett polgártól, amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őt
  szavazati
  jogától. Amennyiben az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban jelöltként indulnak, olyan nyilatkozatot
  kell bemutatniuk
  , amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őket az európai parlamenti választásokon való passzív választójoguktól.

| (13) | Azok az uniós polgárok, akiket az illetékes hatóság által hozott egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozattal megfosztottak aktív és passzív választójoguktól, a lakóhely szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon ennek a jognak a gyakorlásából ki van zárva.
  Az azonnal névjegyzékbe vételkor vagy
  a választói névjegyzékbe vétel iránti kérelem kézhezvételekor a tagállamok
  kellően indokolt esetekben
  olyan hivatalos nyilatkozatot követelhetnek az érintett polgártól, amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őt
  választójogától
  . Amennyiben az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban jelöltként indulnak,
  lehetővé kell tenni a lakóhely szerinti ország számára annak előírását, hogy e polgárok
  olyan nyilatkozatot
  mutassanak be
  , amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őket az európai parlamenti választásokon való passzív választójoguktól. |
| --- | --- |

(13)

Azok az uniós polgárok, akiket az illetékes hatóság által hozott egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozattal megfosztottak aktív és passzív választójoguktól, a lakóhely szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon ennek a jognak a gyakorlásából ki van zárva.
  Az azonnal névjegyzékbe vételkor vagy
  a választói névjegyzékbe vétel iránti kérelem kézhezvételekor a tagállamok
  kellően indokolt esetekben
  olyan hivatalos nyilatkozatot követelhetnek az érintett polgártól, amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őt
  választójogától
  . Amennyiben az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti országban jelöltként indulnak,
  lehetővé kell tenni a lakóhely szerinti ország számára annak előírását, hogy e polgárok
  olyan nyilatkozatot
  mutassanak be
  , amely megerősíti, hogy nem fosztották meg őket az európai parlamenti választásokon való passzív választójoguktól.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében a tagállamoknak
  meg
  kell
  osztaniuk
  egymással az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok
  által bemutatott hivatalos nyilatkozatokból összegyűjtött információkat. Mivel a tagállamok különböző adatok alapján azonosítják a polgárokat, tervbe kell venni közös adatkészlet kialakítását annak érdekében, hogy pontosan azonosítsák az uniós választópolgárokat és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, valamint hogy megakadályozzák őket abban, hogy egynél többször szavazzanak vagy induljanak jelöltként. A kicserélt személyes adatokat az e célok eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében a tagállamoknak
  meg
  kell
  osztaniuk
  egymással az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok
  által bemutatott hivatalos nyilatkozatokból összegyűjtött információkat. Mivel a tagállamok különböző adatok alapján azonosítják a polgárokat, tervbe kell venni közös adatkészlet kialakítását annak érdekében, hogy pontosan azonosítsák az uniós választópolgárokat és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, valamint hogy megakadályozzák őket abban, hogy egynél többször szavazzanak vagy induljanak jelöltként. A kicserélt személyes adatokat az e célok eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni.

| (16) | A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében a tagállamoknak
  koherens módon össze
  kell
  hangolniuk igazgatási rendszereiket. Ezért a tagállamok számára elő kell írni, hogy osszák meg
  egymással az
  állampolgársággal nem rendelkező
  uniós választópolgárok és a 
  lakóhelyük szerinti tagállamban állampolgársággal nem rendelkező, de
  passzív választójoggal rendelkező uniós
  polgárok
  által bemutatott hivatalos nyilatkozatokból összegyűjtött információkat. Mivel a tagállamok különböző adatok alapján azonosítják a polgárokat, tervbe kell venni közös adatkészlet kialakítását annak érdekében, hogy pontosan azonosítsák az uniós választópolgárokat és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, valamint hogy megakadályozzák őket abban, hogy egynél többször szavazzanak vagy induljanak jelöltként. A kicserélt személyes adatokat az e célok eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(16)

A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében a tagállamoknak
  koherens módon össze
  kell
  hangolniuk igazgatási rendszereiket. Ezért a tagállamok számára elő kell írni, hogy osszák meg
  egymással az
  állampolgársággal nem rendelkező
  uniós választópolgárok és a 
  lakóhelyük szerinti tagállamban állampolgársággal nem rendelkező, de
  passzív választójoggal rendelkező uniós
  polgárok
  által bemutatott hivatalos nyilatkozatokból összegyűjtött információkat. Mivel a tagállamok különböző adatok alapján azonosítják a polgárokat, tervbe kell venni közös adatkészlet kialakítását annak érdekében, hogy pontosan azonosítsák az uniós választópolgárokat és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, valamint hogy megakadályozzák őket abban, hogy egynél többször szavazzanak vagy induljanak jelöltként. A kicserélt személyes adatokat az e célok eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében folytatott tagállamok közötti információcsere nem akadályozhatja meg állampolgáraikat abban, hogy más típusú választásokon szavazzanak vagy jelöltként induljanak. A nemzeti hatóságok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy jelöljenek ki egy kapcsolattartó pontot az említett információcseréhez. A Bizottság
  korábban
  kifejlesztett egy biztonságos eszközt, amelyet a tagállamok saját felelősségükre használhatnak a szükséges adatok cseréjéhez. Ezt a biztonságos eszközt be kell építeni ebbe az irányelvbe a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere további támogatása érdekében. A tagállamok a személyes adatok ezzel kapcsolatos kezelése tekintetében külön adatkezelőként járnak el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében folytatott tagállamok közötti információcsere nem akadályozhatja meg állampolgáraikat abban, hogy más típusú választásokon szavazzanak vagy jelöltként induljanak. A nemzeti hatóságok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy jelöljenek ki egy kapcsolattartó pontot az említett információcseréhez. A Bizottság
  korábban
  kifejlesztett egy biztonságos eszközt, amelyet a tagállamok saját felelősségükre használhatnak a szükséges adatok cseréjéhez. Ezt a biztonságos eszközt be kell építeni ebbe az irányelvbe a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere további támogatása érdekében. A tagállamok a személyes adatok ezzel kapcsolatos kezelése tekintetében külön adatkezelőként járnak el.

| (17) | A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében folytatott tagállamok közötti információcsere nem akadályozhatja meg állampolgáraikat abban, hogy más típusú választásokon szavazzanak vagy jelöltként induljanak. A nemzeti hatóságok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy jelöljenek ki egy kapcsolattartó pontot az említett információcseréhez. A Bizottság kifejlesztett egy biztonságos eszközt, amelyet a tagállamok saját felelősségükre használhatnak a szükséges adatok cseréjéhez. Ezt a biztonságos eszközt be kell építeni ebbe az irányelvbe a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere további támogatása érdekében. A tagállamok a személyes adatok ezzel kapcsolatos kezelése tekintetében külön adatkezelőként járnak el. |
| --- | --- |

(17)

A többszörös szavazás vagy ugyanazon személy azonos választáson való többszörös jelöltségének elkerülése érdekében folytatott tagállamok közötti információcsere nem akadályozhatja meg állampolgáraikat abban, hogy más típusú választásokon szavazzanak vagy jelöltként induljanak. A nemzeti hatóságok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy jelöljenek ki egy kapcsolattartó pontot az említett információcseréhez. A Bizottság kifejlesztett egy biztonságos eszközt, amelyet a tagállamok saját felelősségükre használhatnak a szükséges adatok cseréjéhez. Ezt a biztonságos eszközt be kell építeni ebbe az irányelvbe a tagállamok illetékes hatóságai közötti információcsere további támogatása érdekében. A tagállamok a személyes adatok ezzel kapcsolatos kezelése tekintetében külön adatkezelőként járnak el.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint az európai parlamenti választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról. A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon kell nyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint az európai parlamenti választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról. A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon kell nyújtani.

| (20) | A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint az európai parlamenti választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról.
  Annak érdekében, hogy arra ösztönözzék az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat, hogy aktívan keressék ezeket az információkat, a tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az információk széles körben hozzáférhetők legyenek a legkülönbözőbb csatornákon keresztül, többek között a civil társadalmi szervezetek, a kijelölt nemzeti hatóságok és – létrehozása esetén – az európai választási hatóság közötti célzott együttműködési projektek révén.
   A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon
  , kellő időben
  kell nyújtani
  , figyelembe véve azokat az időpontokat, amikor a választói névjegyzékeket le kell zárni, és amikor a jelöltek listáját az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmánnyal összhangban közzé kell tenni
  . |
| --- | --- |

(20)

A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (2) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint az európai parlamenti választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról.
  Annak érdekében, hogy arra ösztönözzék az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat, hogy aktívan keressék ezeket az információkat, a tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az információk széles körben hozzáférhetők legyenek a legkülönbözőbb csatornákon keresztül, többek között a civil társadalmi szervezetek, a kijelölt nemzeti hatóságok és – létrehozása esetén – az európai választási hatóság közötti célzott együttműködési projektek révén.
   A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon
  , kellő időben
  kell nyújtani
  , figyelembe véve azokat az időpontokat, amikor a választói névjegyzékeket le kell zárni, és amikor a jelöltek listáját az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmánnyal összhangban közzé kell tenni
  .

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok demokratikus részvételének előmozdítása érdekében a tagállamoknak megfelelő, egyértelmű és inkluzív tájékoztatást kell nyújtaniuk az uniós polgárok számára a választójogról és az e jog gyakorlásával kapcsolatos lehetséges adminisztratív lépésekről, valamint a választási kultúrákról és a szavazási rendszerekről. Ezt a tájékoztatást az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok lakcímének nyilvántartásba vételekor kell azonnal nyújtani, vagy – kellő időben az európai választások előtt – kérelem alapján, később. Különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott helyzetben lévő polgárok, például a fogyatékossággal élők és az idősebb személyek szükségleteire is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok demokratikus részvételének előmozdítása érdekében a tagállamoknak megfelelő, egyértelmű és inkluzív tájékoztatást kell nyújtaniuk az uniós polgárok számára a választójogról és az e jog gyakorlásával kapcsolatos lehetséges adminisztratív lépésekről, valamint a választási kultúrákról és a szavazási rendszerekről. Ezt a tájékoztatást az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok lakcímének nyilvántartásba vételekor kell azonnal nyújtani, vagy – kellő időben az európai választások előtt – kérelem alapján, később. Különös figyelmet kell fordítani a kiszolgáltatott helyzetben lévő polgárok, például a fogyatékossággal élők és az idősebb személyek szükségleteire is.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében
  ezt a
  tájékoztatást az Unió legalább egy másik olyan, a fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet a területén
  tartózkodó
  lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért. A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az Unió különböző hivatalos nyelveit használhatják, attól függően, hogy az ott
  tartózkodó
  uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében
  ezt a
  tájékoztatást az Unió legalább egy másik olyan, a fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet a területén
  tartózkodó
  lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért. A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az Unió különböző hivatalos nyelveit használhatják, attól függően, hogy az ott
  tartózkodó
  uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért.

| (21) | A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében
  a választójoggal kapcsolatos ilyen alapvető
  tájékoztatást
  egyértelmű és inkluzív módon, és jóval a választások előtt,
  az Unió legalább egy másik olyan, a fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet a területén
  lakóhellyel rendelkező
  lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért
  . A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár anyanyelvén is nyújtsanak tájékoztatást
  . A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az Unió különböző hivatalos nyelveit használhatják, attól függően, hogy az ott
  lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért. |
| --- | --- |

(21)

A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében
  a választójoggal kapcsolatos ilyen alapvető
  tájékoztatást
  egyértelmű és inkluzív módon, és jóval a választások előtt,
  az Unió legalább egy másik olyan, a fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet a területén
  lakóhellyel rendelkező
  lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért
  . A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár anyanyelvén is nyújtsanak tájékoztatást
  . A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az Unió különböző hivatalos nyelveit használhatják, attól függően, hogy az ott
  lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az EUMSZ 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt is beleértve, hogy az aktív és passzív választójog európai parlamenti választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható . Ezenfelül, a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek felülvizsgálat tárgyát kell képeznie . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az EUMSZ 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt is beleértve, hogy az aktív és passzív választójog európai parlamenti választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható . Ezenfelül, a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek felülvizsgálat tárgyát kell képeznie .

törölve

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Ilyen sajátos problémák különösen olyan tagállamokban merülhetnek fel, ahol a választójogi korhatárt elért uniós, ott lakóhellyel rendelkező, de nem saját állampolgárok aránya nagyon jelentősen meghaladja az átlagot. Az ilyen polgároknak a választójoggal rendelkező személyek teljes számának több mint 20 %-át kitevő számaránya indokolja az ottlakás időtartamának kritériumán alapuló, választójoggal kapcsolatos eltéréseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Ilyen sajátos problémák különösen olyan tagállamokban merülhetnek fel, ahol a választójogi korhatárt elért uniós, ott lakóhellyel rendelkező, de nem saját állampolgárok aránya nagyon jelentősen meghaladja az átlagot. Az ilyen polgároknak a választójoggal rendelkező személyek teljes számának több mint 20 %-át kitevő számaránya indokolja az ottlakás időtartamának kritériumán alapuló, választójoggal kapcsolatos eltéréseket;

törölve

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a választójogi korhatárt elért nem saját állampolgárságú uniós polgárok számaránya meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező, választójogi korhatárt elért uniós polgárok 20 %-át, lehetővé kell tenni, hogy az EUMSZ 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően különleges rendelkezéseket állapíthassanak meg a jelöltlisták összetétele tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a választójogi korhatárt elért nem saját állampolgárságú uniós polgárok számaránya meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező, választójogi korhatárt elért uniós polgárok 20 %-át, lehetővé kell tenni, hogy az EUMSZ 22. cikke (2) bekezdésének megfelelően különleges rendelkezéseket állapíthassanak meg a jelöltlisták összetétele tekintetében.

törölve

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  hasznosak lehetnek
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. Az európai parlamenti választásokra vonatkozó adatgyűjtés javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt. A Bizottságnak ezzel egyidejűleg értékelni kell ezen irányelv alkalmazását, és mindegyik európai parlamenti választást követően ilyen értékelést tartalmazó jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  hasznosak lehetnek
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. Az európai parlamenti választásokra vonatkozó adatgyűjtés javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt. A Bizottságnak ezzel egyidejűleg értékelni kell ezen irányelv alkalmazását, és mindegyik európai parlamenti választást követően ilyen értékelést tartalmazó jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie.

| (26) | A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  kulcsfontosságúak a vonatkozó uniós szakpolitika értékeléséhez és
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. Az európai parlamenti választásokra vonatkozó
  tagállami
  adatgyűjtés
  és jelentéstétel fokozása és
  javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás
  közös mutatókon alapuló,
  rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt. A Bizottságnak ezzel egyidejűleg értékelni kell ezen irányelv alkalmazását, és mindegyik európai parlamenti választást követően ilyen értékelést tartalmazó jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie. |
| --- | --- |

(26)

A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  kulcsfontosságúak a vonatkozó uniós szakpolitika értékeléséhez és
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. Az európai parlamenti választásokra vonatkozó
  tagállami
  adatgyűjtés
  és jelentéstétel fokozása és
  javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás
  közös mutatókon alapuló,
  rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt. A Bizottságnak ezzel egyidejűleg értékelni kell ezen irányelv alkalmazását, és mindegyik európai parlamenti választást követően ilyen értékelést tartalmazó jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A Bizottságnak
  legalább két
  európai parlamenti
  választást követően, észszerű határidőn belül
  saját értékelést kell végeznie ezen irányelv alkalmazásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A Bizottságnak
  legalább két
  európai parlamenti
  választást követően, észszerű határidőn belül
  saját értékelést kell végeznie ezen irányelv alkalmazásáról.

| (27) | A Bizottságnak
  minden
  európai parlamenti
  választás után legkésőbb 18 hónappal
  saját értékelést kell végeznie ezen irányelv alkalmazásáról
  , adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat kíséretében
  . |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak
  minden
  európai parlamenti
  választás után legkésőbb 18 hónappal
  saját értékelést kell végeznie ezen irányelv alkalmazásáról
  , adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat kíséretében
  .

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Annak érdekében, hogy az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó, állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozatok továbbra is releváns adatokat tartalmazzanak a választójog uniós polgárok általi gyakorlásával összefüggésben, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett nyilatkozatok mintájának módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Annak érdekében, hogy az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó, állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozatok továbbra is releváns adatokat tartalmazzanak a választójog uniós polgárok általi gyakorlásával összefüggésben, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett nyilatkozatok mintájának módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (28) | Annak érdekében, hogy az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó, állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozatok továbbra is releváns adatokat tartalmazzanak a választójog uniós polgárok általi gyakorlásával összefüggésben, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett nyilatkozatok mintájának módosítása céljából.
  Az európai parlamenti választásokra vonatkozó tagállami adatgyűjtés és jelentéstétel fokozása és javítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a 17. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában gyűjtendő adatok mintájának és formájának kialakításával kiegészítse ezt az irányelvet.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy az európai parlamenti választásokon aktív és passzív választójogukkal élni kívánó, állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozatok továbbra is releváns adatokat tartalmazzanak a választójog uniós polgárok általi gyakorlásával összefüggésben, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett nyilatkozatok mintájának módosítása céljából.
  Az európai parlamenti választásokra vonatkozó tagállami adatgyűjtés és jelentéstétel fokozása és javítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a 17. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában gyűjtendő adatok mintájának és formájának kialakításával kiegészítse ezt az irányelvet.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (27) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (27) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit.

| (29) | A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (27) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény
  , különösen annak 29. cikke
  betartásáról. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit.
  A tagállamoknak így különösen a nemzeti választási eljárásaikhoz igazodó megfelelő intézkedéseket kell bevezetnie a fogyatékossággal élő polgárok szavazásának megkönnyítése érdekében, ideértve például a szavazóhelyiségek megválasztásának lehetőségét, zárt szavazóhelyiségeket a kulcsfontosságú helyeken, valamint olyan segítő technológiák, formátumok és technikák használatát, mint a Braille-írás, a nagybetűs írás, a hangalapú tájékoztatás, a tapintható írásrendszerek, a könnyen olvasható információk és a jelnyelvi kommunikáció. A tagállamoknak továbbá mérlegelniük kell a szavazást megkönnyítő kiegészítő eszközök bevezetését, például az előzetes személyes szavazást és a meghatalmazott útján történő szavazást, valamint az elektronikus és online szavazást. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (27) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény
  , különösen annak 29. cikke
  betartásáról. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit.
  A tagállamoknak így különösen a nemzeti választási eljárásaikhoz igazodó megfelelő intézkedéseket kell bevezetnie a fogyatékossággal élő polgárok szavazásának megkönnyítése érdekében, ideértve például a szavazóhelyiségek megválasztásának lehetőségét, zárt szavazóhelyiségeket a kulcsfontosságú helyeken, valamint olyan segítő technológiák, formátumok és technikák használatát, mint a Braille-írás, a nagybetűs írás, a hangalapú tájékoztatás, a tapintható írásrendszerek, a könnyen olvasható információk és a jelnyelvi kommunikáció. A tagállamoknak továbbá mérlegelniük kell a szavazást megkönnyítő kiegészítő eszközök bevezetését, például az előzetes személyes szavazást és a meghatalmazott útján történő szavazást, valamint az elektronikus és online szavazást.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A tagállamoknak az európai parlamenti választások előtt figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokat kell előmozdítaniuk, ugyanakkor javítaniuk kell a fogyatékossággal élőket, az időseket és a kiszolgáltatott személyeket célzó akadálymentességi követelményeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A tagállamoknak az európai parlamenti választások előtt figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokat kell előmozdítaniuk, ugyanakkor javítaniuk kell a fogyatékossággal élőket, az időseket és a kiszolgáltatott személyeket célzó akadálymentességi követelményeket.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

29 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29b) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a fogvatartottak, akik a nemzeti jogszabályokkal összhangban választójoggal rendelkeznek, akkor is gyakorolhassák választójogukat, ha olyan tagállamban tartózkodnak, amelynek nem állampolgárai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29b)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a fogvatartottak, akik a nemzeti jogszabályokkal összhangban választójoggal rendelkeznek, akkor is gyakorolhassák választójogukat, ha olyan tagállamban tartózkodnak, amelynek nem állampolgárai.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az a személy, aki a referencia-időpontban TFEU 20. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós polgár; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az a személy, aki a referencia-időpontban TFEU 20. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós polgár;

| a) | az a személy, aki a referencia-időpontban TFEU 20. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós polgár
  , az említett személy jogképességétől függetlenül
  ; |
| --- | --- |

a)

az a személy, aki a referencia-időpontban TFEU 20. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós polgár
  , az említett személy jogképességétől függetlenül
  ;

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az
  aktív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárok
  választójogukat vagy
  a lakóhelyük szerinti tagállamban vagy a származásuk szerinti tagállamban
  gyakorolhatják
  . Ugyanannak a választásnak az alkalmával senki nem szavazhat egynél több alkalommal. | (1)   Az uniós választópolgárok
  számára biztosítani kell azt a jogot, hogy megválaszthassák, hogy választójogukat
  a lakóhelyük szerinti tagállamban vagy a származásuk szerinti tagállamban
  gyakorolják
  . Ugyanannak a választásnak az alkalmával senki nem szavazhat egynél több alkalommal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az
  aktív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárok
  választójogukat vagy
  a lakóhelyük szerinti tagállamban vagy a származásuk szerinti tagállamban
  gyakorolhatják
  . Ugyanannak a választásnak az alkalmával senki nem szavazhat egynél több alkalommal.

(1)   Az uniós választópolgárok
  számára biztosítani kell azt a jogot, hogy megválaszthassák, hogy választójogukat
  a lakóhelyük szerinti tagállamban vagy a származásuk szerinti tagállamban
  gyakorolják
  . Ugyanannak a választásnak az alkalmával senki nem szavazhat egynél több alkalommal.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai, és akiket a lakóhely szerinti tagállam vagy a származás szerinti tagállam joga alapján valamely bírósági vagy – jogorvoslat lehetősége mellett – közigazgatási határozattal passzív választójoguktól megfosztottak, nem gyakorolhatják e jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon. | (1)   Azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai, és akiket a lakóhely szerinti tagállam vagy a származás szerinti tagállam joga alapján valamely bírósági vagy – jogorvoslat lehetősége mellett – közigazgatási határozattal passzív választójoguktól megfosztottak, nem gyakorolhatják e jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon.
  A származás szerinti tagállam által a jogképességtől fogyatékosság miatti megfosztásról hozott határozatok azonban nem foszthatják meg az uniós polgárokat a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójoguktól az európai parlamenti választásokon, ha e tagállam joga korlátozás nélkül minden fogyatékossággal élő személy számára biztosítja ezt a jogot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai, és akiket a lakóhely szerinti tagállam vagy a származás szerinti tagállam joga alapján valamely bírósági vagy – jogorvoslat lehetősége mellett – közigazgatási határozattal passzív választójoguktól megfosztottak, nem gyakorolhatják e jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon.

(1)   Azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai, és akiket a lakóhely szerinti tagállam vagy a származás szerinti tagállam joga alapján valamely bírósági vagy – jogorvoslat lehetősége mellett – közigazgatási határozattal passzív választójoguktól megfosztottak, nem gyakorolhatják e jogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban tartott európai parlamenti választásokon.
  A származás szerinti tagállam által a jogképességtől fogyatékosság miatti megfosztásról hozott határozatok azonban nem foszthatják meg az uniós polgárokat a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójoguktól az európai parlamenti választásokon, ha e tagállam joga korlátozás nélkül minden fogyatékossággal élő személy számára biztosítja ezt a jogot.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok kapcsolattartó pontot neveznek ki a (3) bekezdés alkalmazásához szükséges információk kézhezvételére és továbbítására. A tagállamok értesítik a Bizottságot e kapcsolattartó pontok nevéről, elérhetőségéről és a velük kapcsolatos naprakész információkról
  és változásokról
  . A Bizottság nyilvántartást vezet a kapcsolattartó pontokról, és azt a tagállamok rendelkezésére bocsátja. | (5)   A tagállamok kapcsolattartó pontot neveznek ki a (3) bekezdés alkalmazásához szükséges információk kézhezvételére és továbbítására. A tagállamok értesítik a Bizottságot e kapcsolattartó pontok nevéről, elérhetőségéről és
  – azok változása esetén –
  a velük kapcsolatos naprakész információkról. A Bizottság nyilvántartást vezet a kapcsolattartó pontokról, és azt a tagállamok rendelkezésére bocsátja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok kapcsolattartó pontot neveznek ki a (3) bekezdés alkalmazásához szükséges információk kézhezvételére és továbbítására. A tagállamok értesítik a Bizottságot e kapcsolattartó pontok nevéről, elérhetőségéről és a velük kapcsolatos naprakész információkról
  és változásokról
  . A Bizottság nyilvántartást vezet a kapcsolattartó pontokról, és azt a tagállamok rendelkezésére bocsátja.

(5)   A tagállamok kapcsolattartó pontot neveznek ki a (3) bekezdés alkalmazásához szükséges információk kézhezvételére és továbbítására. A tagállamok értesítik a Bizottságot e kapcsolattartó pontok nevéről, elérhetőségéről és
  – azok változása esetén –
  a velük kapcsolatos naprakész információkról. A Bizottság nyilvántartást vezet a kapcsolattartó pontokról, és azt a tagállamok rendelkezésére bocsátja.

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Lehetővé kell tenni az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok választói névjegyzékbe való azonnali felvételét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Lehetővé kell tenni az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok választói névjegyzékbe való azonnali felvételét.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

8 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak a lakcímük nyilvántartásba vételekor lehetőséget kell biztosítani annak kifejezésére, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban kívánnak a választói névjegyzékbe felvételt nyerni, és tájékoztatni kell őket a jelöltként való indulás és az erre vonatkozó kérelem benyújtásának lehetőségéről. |
| | Amennyiben az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok úgy döntenek, hogy a lakcímük nyilvántartásba vételekor nem kívánnnak választópolgárként felvételt nyerni a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, akkor a későbbiekben is jogukban áll ezt megtenni. A szavazás vagy jelöltként indulás lehetőségéről szóló tájékoztatás során a tagállamok megfelelően tájékoztatják az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat arról, hogy választásuktól függően származás szerinti tagállamukban vagy a lakóhelyük szerinti tagállamban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak a lakcímük nyilvántartásba vételekor lehetőséget kell biztosítani annak kifejezésére, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban kívánnak a választói névjegyzékbe felvételt nyerni, és tájékoztatni kell őket a jelöltként való indulás és az erre vonatkozó kérelem benyújtásának lehetőségéről.

Amennyiben az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok úgy döntenek, hogy a lakcímük nyilvántartásba vételekor nem kívánnnak választópolgárként felvételt nyerni a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, akkor a későbbiekben is jogukban áll ezt megtenni. A szavazás vagy jelöltként indulás lehetőségéről szóló tájékoztatás során a tagállamok megfelelően tájékoztatják az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat arról, hogy választásuktól függően származás szerinti tagállamukban vagy a lakóhelyük szerinti tagállamban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak.

Amennyiben az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok úgy döntenek, hogy a lakcímük nyilvántartásba vételekor nem kívánnnak választópolgárként felvételt nyerni a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, akkor a későbbiekben is jogukban áll ezt megtenni. A szavazás vagy jelöltként indulás lehetőségéről szóló tájékoztatás során a tagállamok megfelelően tájékoztatják az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokat arról, hogy választásuktól függően származás szerinti tagállamukban vagy a lakóhelyük szerinti tagállamban szavazhatnak vagy jelöltként indulhatnak.

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a választópolgárként való névjegyzékbe vételre irányuló akaratukat kinyilvánító, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat a választás napja előtt
  kellő időben
  felvegyék a választói névjegyzékbe. | (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a választópolgárként való névjegyzékbe vételre irányuló akaratukat kinyilvánító, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat
  legkésőbb
  a választás napja előtt
  14 héttel
  felvegyék a választói névjegyzékbe.
  A tagállamok lehetővé teszik a névjegyzékbe vételt, amint az érintett választópolgár lakcímét nyilvántartásba veszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a választópolgárként való névjegyzékbe vételre irányuló akaratukat kinyilvánító, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat a választás napja előtt
  kellő időben
  felvegyék a választói névjegyzékbe.

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a választópolgárként való névjegyzékbe vételre irányuló akaratukat kinyilvánító, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat
  legkésőbb
  a választás napja előtt
  14 héttel
  felvegyék a választói névjegyzékbe.
  A tagállamok lehetővé teszik a névjegyzékbe vételt, amint az érintett választópolgár lakcímét nyilvántartásba veszik.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

9 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | amennyiben úgy kívánják, jelöljék meg azokat a nyelveket, amelyeken az 12. cikk (2) bekezdésében említett tájékoztatást meg kívánják kapni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

amennyiben úgy kívánják, jelöljék meg azokat a nyelveket, amelyeken az 12. cikk (2) bekezdésében említett tájékoztatást meg kívánják kapni;

amennyiben úgy kívánják, jelöljék meg azokat a nyelveket, amelyeken az 12. cikk (2) bekezdésében említett tájékoztatást meg kívánják kapni;

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Azok az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok, akiket a választói névjegyzékbe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint azok a 
  szavazók
  , akik állampolgárok – amíg a névjegyzékből való törlésüket nem kérik, vagy a névjegyzékből nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges feltételeket. Amennyiben olyan rendelkezések vannak érvényben, amelyek szerint az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való ilyen törlésről, az említett rendelkezések
  ugyanúgy alkalmazandók
  az uniós választópolgárokra is. | (4)   Azok az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok, akiket a választói névjegyzékbe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint azok a 
  választópolgárok
  , akik állampolgárok –
  mindaddig,
  amíg a névjegyzékből való törlésüket nem kérik, vagy a névjegyzékből nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges feltételeket. Amennyiben olyan rendelkezések vannak érvényben, amelyek szerint az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való ilyen törlésről, az említett rendelkezések az uniós választópolgárokra is
  alkalmazandók.
  Az
  értesítéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén kell megküldeni, amely az adott
  uniós
  választópolgárok számára érthető
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Azok az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok, akiket a választói névjegyzékbe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint azok a 
  szavazók
  , akik állampolgárok – amíg a névjegyzékből való törlésüket nem kérik, vagy a névjegyzékből nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges feltételeket. Amennyiben olyan rendelkezések vannak érvényben, amelyek szerint az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való ilyen törlésről, az említett rendelkezések
  ugyanúgy alkalmazandók
  az uniós választópolgárokra is.

(4)   Azok az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok, akiket a választói névjegyzékbe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint azok a 
  választópolgárok
  , akik állampolgárok –
  mindaddig,
  amíg a névjegyzékből való törlésüket nem kérik, vagy a névjegyzékből nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges feltételeket. Amennyiben olyan rendelkezések vannak érvényben, amelyek szerint az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való ilyen törlésről, az említett rendelkezések az uniós választópolgárokra is
  alkalmazandók.
  Az
  értesítéseket az Unió valamely olyan hivatalos nyelvén kell megküldeni, amely az adott
  uniós
  választópolgárok számára érthető
  .

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A nemzeti hatóságok biztosítják, hogy a jelöltek listájának benyújtásakor az állampolgársággal rendelkező uniós polgárokra alkalmazandó demokratikus, arányos és átlátható normák az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár jelöltekre is vonatkozzanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A nemzeti hatóságok biztosítják, hogy a jelöltek listájának benyújtásakor az állampolgársággal rendelkező uniós polgárokra alkalmazandó demokratikus, arányos és átlátható normák az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár jelöltekre is vonatkozzanak.

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A lakóhely szerinti tagállam időben, világosan és közérthetően tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak. | (1)   A lakóhely szerinti tagállam időben, világosan és közérthetően
  , az Unió egyik, általuk érthető hivatalos nyelvén
  tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő
  azonnali felvételük vagy a
  felvételre irányuló kérelmük
  tekintetében
  , illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak
  , kitérve az e határozatok elleni fellebbezés lehetőségére is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A lakóhely szerinti tagállam időben, világosan és közérthetően tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak.

(1)   A lakóhely szerinti tagállam időben, világosan és közérthetően
  , az Unió egyik, általuk érthető hivatalos nyelvén
  tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő
  azonnali felvételük vagy a
  felvételre irányuló kérelmük
  tekintetében
  , illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak
  , kitérve az e határozatok elleni fellebbezés lehetőségére is
  .

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A választói névjegyzékekben vagy az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jegyzékeiben előforduló hibák esetén, az érintett
  személy
  hasonló feltételek szerint
  jogosult
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak. | (3)   A választói névjegyzékekben vagy az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jegyzékeiben előforduló hibák esetén, az érintett
  személyeket erről időben tájékoztatják, és
  hasonló feltételek szerint
  jogosultak
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A választói névjegyzékekben vagy az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jegyzékeiben előforduló hibák esetén, az érintett
  személy
  hasonló feltételek szerint
  jogosult
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak.

(3)   A választói névjegyzékekben vagy az európai parlamenti választásokon induló jelöltek jegyzékeiben előforduló hibák esetén, az érintett
  személyeket erről időben tájékoztatják, és
  hasonló feltételek szerint
  jogosultak
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak.

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 4 bekezdés

11 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok egyértelműen és kellő időben tájékoztatják az érintett
  személyt
  az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről. | (4)   A tagállamok egyértelműen és kellő időben tájékoztatják az érintett
  személyeket az Unió egyik, általuk érthető hivatalos nyelvén
  az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok egyértelműen és kellő időben tájékoztatják az érintett
  személyt
  az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről.

(4)   A tagállamok egyértelműen és kellő időben tájékoztatják az érintett
  személyeket az Unió egyik, általuk érthető hivatalos nyelvén
  az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok kijelölnek egy nemzeti hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak az európai parlamenti választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól. | (1)   A tagállamok kijelölnek egy nemzeti hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak az európai parlamenti választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól
  , amint egy olyan tagállamban nyilvántartásba veszik lakcímüket, amelynek nem állampolgárai, valamint rendszeres időközönként, az európai választások előtt, figyelembe véve a jelöltlisták bejelentésére megállapított határidőket. E tájékoztatásnak jeleznie kell, hogy a polgárok preferenciáik szerint választhatnak, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban vetetik fel magukat a választói névjegyzékbe, vagy továbbra is a származás szerinti tagállamukban szerepelnek a névjegyzékben. |
| | A kijelölt hatóság az érintettek rendelkezésére bocsátja továbbá az I. és II. mellékletben meghatározott, az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által a választópolgárként vagy jelöltként történő nyilvántartásba vételhez benyújtandó hivatalos nyilatkozatok szabványosított mintáinak egy példányát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok kijelölnek egy nemzeti hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak az európai parlamenti választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól.

(1)   A tagállamok kijelölnek egy nemzeti hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak az európai parlamenti választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól
  , amint egy olyan tagállamban nyilvántartásba veszik lakcímüket, amelynek nem állampolgárai, valamint rendszeres időközönként, az európai választások előtt, figyelembe véve a jelöltlisták bejelentésére megállapított határidőket. E tájékoztatásnak jeleznie kell, hogy a polgárok preferenciáik szerint választhatnak, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban vetetik fel magukat a választói névjegyzékbe, vagy továbbra is a származás szerinti tagállamukban szerepelnek a névjegyzékben.

A kijelölt hatóság az érintettek rendelkezésére bocsátja továbbá az I. és II. mellékletben meghatározott, az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által a választópolgárként vagy jelöltként történő nyilvántartásba vételhez benyújtandó hivatalos nyilatkozatok szabványosított mintáinak egy példányát.

A kijelölt hatóság az érintettek rendelkezésére bocsátja továbbá az I. és II. mellékletben meghatározott, az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok által a választópolgárként vagy jelöltként történő nyilvántartásba vételhez benyújtandó hivatalos nyilatkozatok szabványosított mintáinak egy példányát.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

12 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a választópolgárok kiszolgáltatott és marginalizált csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő konkrét intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a választópolgárok kiszolgáltatott és marginalizált csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő konkrét intézkedések.

a választópolgárok kiszolgáltatott és marginalizált csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő konkrét intézkedések.

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok erőfeszítéseket tesznek a civil társadalmi szervezetek aktív bevonására az (1) és (2) bekezdésben említett információkkal kapcsolatos figyelemfelkeltésbe, valamint az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok ösztönzésére, hogy aktívan keressék ezeket az információkat, amikor csak szükségük van azokra. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy erre a célra elegendő pénzügyi forrást különítsenek el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok erőfeszítéseket tesznek a civil társadalmi szervezetek aktív bevonására az (1) és (2) bekezdésben említett információkkal kapcsolatos figyelemfelkeltésbe, valamint az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok ösztönzésére, hogy aktívan keressék ezeket az információkat, amikor csak szükségük van azokra. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy erre a célra elegendő pénzügyi forrást különítsenek el.

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni. | (3)   Az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó
  információkat
  ,
  valamint
  a (2) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni
  , az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni.

(3)   Az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó
  információkat
  ,
  valamint
  a (2) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni
  , az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban
  .

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett
  , a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz –
  az
  (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (30)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan
  hivatalos nyelvén
  , amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért
  . | Az első albekezdésben említett
  tájékoztatást
  az
  Unió valamely, a szóban forgó uniós választópolgár vagy jelölt számára érthető
  hivatalos nyelvén
  kell megadni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett
  , a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz –
  az
  (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (30)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan
  hivatalos nyelvén
  , amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért
  .

, a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz –

(EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

30

9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan

, amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért

Az első albekezdésben említett
  tájékoztatást
  az
  Unió valamely, a szóban forgó uniós választópolgár vagy jelölt számára érthető
  hivatalos nyelvén
  kell megadni
  .

tájékoztatást

Unió valamely, a szóban forgó uniós választópolgár vagy jelölt számára érthető

kell megadni

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés

12 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok használatával a fogyatékossággal élő
  és
  az idősebb személyek számára is hozzáférhetővé tegyék. | (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat
  az (EU) 2019/882 irányelv1a


   (1a)

  I. mellékletében meghatározott akadálymentességi követelmények alkalmazása révén,
  megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok
  – például Braille-írás, nagy méretű nyomtatott, hangalapú információk, tapintható írásrendszerek, könnyen olvasható információk és jelnyelv –
  használatával a 
  kiszolgáltatott és marginalizált csoportok, például a
  fogyatékossággal élő, az idősebb
  , a hajléktalan és a börtönbüntetésüket töltő, választójoggal rendelkező
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok használatával a fogyatékossággal élő
  és
  az idősebb személyek számára is hozzáférhetővé tegyék.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az európai parlamenti választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat
  az (EU) 2019/882 irányelv1a


   (1a)

  I. mellékletében meghatározott akadálymentességi követelmények alkalmazása révén,
  megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok
  – például Braille-írás, nagy méretű nyomtatott, hangalapú információk, tapintható írásrendszerek, könnyen olvasható információk és jelnyelv –
  használatával a 
  kiszolgáltatott és marginalizált csoportok, például a
  fogyatékossággal élő, az idősebb
  , a hajléktalan és a börtönbüntetésüket töltő, választójoggal rendelkező
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék.

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 a bekezdés (új)

12 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Azok a 3. cikk szerinti aktív és passzív választójoggal rendelkező személyek, akik egy tagállamban lakóhellyel rendelkeznek, automatikusan tájékoztatást kapnak az ezen irányelv alapján őket megillető jogokról. Ezt a tájékoztatást rendszeresen és kellő időben az európai parlamenti választások előtt is meg kell kapniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Azok a 3. cikk szerinti aktív és passzív választójoggal rendelkező személyek, akik egy tagállamban lakóhellyel rendelkeznek, automatikusan tájékoztatást kapnak az ezen irányelv alapján őket megillető jogokról. Ezt a tájékoztatást rendszeresen és kellő időben az európai parlamenti választások előtt is meg kell kapniuk.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok kellő idővel a szavazás napja előtt egymás között kicserélik a 4. cikk végrehajtásához szükséges információkat. Ebből a célból a lakóhely szerinti tagállam legkésőbb
  hat
  héttel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett választási időszak első napja előtt megkezdi a III. mellékletben említett adatkészlet átadását a származás szerinti tagállamnak. A származás szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy állampolgárai ne szavazhassanak egynél többször, illetve ne indulhassanak jelöltként egynél több tagállamban. | (1)   A tagállamok kellő idővel a szavazás napja előtt egymás között kicserélik a 4. cikk végrehajtásához szükséges információkat. Ebből a célból a lakóhely szerinti tagállam legkésőbb
  16
  héttel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett választási időszak első napja előtt megkezdi a III. mellékletben említett adatkészlet átadását a származás szerinti tagállamnak. A származás szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy állampolgárai ne szavazhassanak egynél többször, illetve ne indulhassanak jelöltként egynél több tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok kellő idővel a szavazás napja előtt egymás között kicserélik a 4. cikk végrehajtásához szükséges információkat. Ebből a célból a lakóhely szerinti tagállam legkésőbb
  hat
  héttel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett választási időszak első napja előtt megkezdi a III. mellékletben említett adatkészlet átadását a származás szerinti tagállamnak. A származás szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy állampolgárai ne szavazhassanak egynél többször, illetve ne indulhassanak jelöltként egynél több tagállamban.

(1)   A tagállamok kellő idővel a szavazás napja előtt egymás között kicserélik a 4. cikk végrehajtásához szükséges információkat. Ebből a célból a lakóhely szerinti tagállam legkésőbb
  16
  héttel az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett választási időszak első napja előtt megkezdi a III. mellékletben említett adatkészlet átadását a származás szerinti tagállamnak. A származás szerinti tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy állampolgárai ne szavazhassanak egynél többször, illetve ne indulhassanak jelöltként egynél több tagállamban.

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azok
  a tagállamok,
  amelyek lehetővé teszik
  az előzetes
  szavazást
  , a 
  levélszavazást
  , az elektronikus és az internetes
  szavazást az európai parlamenti választásokon,
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok a saját állampolgáraikra
  vonatkozókhoz hasonló
  feltételek mellett az uniós választópolgárok számára is rendelkezésre álljanak. | A tagállamok
  az európai parlamenti választásokon fontolóra veszik olyan kiegészítő szavazási eszközök bevezetését
  ,
  mint a levélszavazás,
  az előzetes
  személyes szavazás, a meghatalmazott útján történő szavazás, a mobil szavazóhelyiségek azon választópolgárok számára
  ,
  akik
  a 
  választás napján nem tudnak eljutni a szavazóhelyiségekbe
  ,
  valamint
  az elektronikus és az internetes
  szavazás. A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok a saját állampolgáraikra
  vonatkozókkal azonos
  feltételek mellett az uniós választópolgárok számára is rendelkezésre álljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azok
  a tagállamok,
  amelyek lehetővé teszik
  az előzetes
  szavazást
  , a 
  levélszavazást
  , az elektronikus és az internetes
  szavazást az európai parlamenti választásokon,
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok a saját állampolgáraikra
  vonatkozókhoz hasonló
  feltételek mellett az uniós választópolgárok számára is rendelkezésre álljanak.

Azok

amelyek lehetővé teszik

szavazást

levélszavazást

szavazást az európai parlamenti választásokon,

vonatkozókhoz hasonló

A tagállamok
  az európai parlamenti választásokon fontolóra veszik olyan kiegészítő szavazási eszközök bevezetését
  ,
  mint a levélszavazás,
  az előzetes
  személyes szavazás, a meghatalmazott útján történő szavazás, a mobil szavazóhelyiségek azon választópolgárok számára
  ,
  akik
  a 
  választás napján nem tudnak eljutni a szavazóhelyiségekbe
  ,
  valamint
  az elektronikus és az internetes
  szavazás. A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok a saját állampolgáraikra
  vonatkozókkal azonos
  feltételek mellett az uniós választópolgárok számára is rendelkezésre álljanak.

az európai parlamenti választásokon fontolóra veszik olyan kiegészítő szavazási eszközök bevezetését

mint a levélszavazás,

személyes szavazás, a meghatalmazott útján történő szavazás, a mobil szavazóhelyiségek azon választópolgárok számára

akik

választás napján nem tudnak eljutni a szavazóhelyiségekbe

valamint

szavazás. A tagállamok

vonatkozókkal azonos

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok kijelölik az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatok gyűjtéséért, valamint azoknak a nyilvánosság és a Bizottság rendelkezésére bocsátásáért felelős hatóságot. | A tagállamok kijelölik az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való részvételére vonatkozó
  , közös mutatókon alapuló
  statisztikai adatok gyűjtéséért, valamint azoknak a nyilvánosság és a Bizottság rendelkezésére bocsátásáért felelős hatóságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok kijelölik az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatok gyűjtéséért, valamint azoknak a nyilvánosság és a Bizottság rendelkezésére bocsátásáért felelős hatóságot.

A tagállamok kijelölik az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való részvételére vonatkozó
  , közös mutatókon alapuló
  statisztikai adatok gyűjtéséért, valamint azoknak a nyilvánosság és a Bizottság rendelkezésére bocsátásáért felelős hatóságot.

, közös mutatókon alapuló

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16 cikk | törölve |
| Eltérések | |
| (1)
     
  Ha valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik a tagállamban laknak, de annak nem állampolgárai, meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért, állampolgársággal rendelkező és azzal nem rendelkező uniós polgárok teljes számának 20 %-át, akkor e tagállam a 3., 9. és 10. cikktől eltérve: | |
| a) | az aktív választójogot azokra az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel; ez az időtartam legfeljebb öt év lehet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16 cikk

16 cikk

törölve

törölve

Eltérések

Eltérések

(1)
     
  Ha valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik a tagállamban laknak, de annak nem állampolgárai, meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért, állampolgársággal rendelkező és azzal nem rendelkező uniós polgárok teljes számának 20 %-át, akkor e tagállam a 3., 9. és 10. cikktől eltérve:

a)

a)

az aktív választójogot azokra az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel; ez az időtartam legfeljebb öt év lehet;

az aktív választójogot azokra az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel; ez az időtartam legfeljebb öt év lehet;

| b) | a passzív választójogot azokra a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel; |
| --- | --- |

b)

b)

a passzív választójogot azokra a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel;

a passzív választójogot azokra a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra korlátozhatja, akik már egy minimális időtartamon keresztül a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel;

ez az időtartam legfeljebb tíz év lehet. Ezek a rendelkezések nem érintik azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyeket az említett tagállam a jelöltlisták összetétele tekintetében hozhat, és amelyek különösen a nem állampolgár uniós polgárok integrációját hivatottak elősegíteni.

ez az időtartam legfeljebb tíz év lehet. Ezek a rendelkezések nem érintik azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyeket az említett tagállam a jelöltlisták összetétele tekintetében hozhat, és amelyek különösen a nem állampolgár uniós polgárok integrációját hivatottak elősegíteni.

Az ottlakás időtartamára vonatkozóan megállapított fenti feltételek azonban nem alkalmazhatók azokra az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra, akik – vagy mert a származásuk szerinti tagállamon kívül rendelkeznek lakóhellyel vagy ezen ottlakás időtartama miatt – a származásuk szerinti tagállamban nem rendelkeznek aktív vagy passzív választójoggal.

Az ottlakás időtartamára vonatkozóan megállapított fenti feltételek azonban nem alkalmazhatók azokra az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokra, akik – vagy mert a származásuk szerinti tagállamon kívül rendelkeznek lakóhellyel vagy ezen ottlakás időtartama miatt – a származásuk szerinti tagállamban nem rendelkeznek aktív vagy passzív választójoggal.

(2)
     
  Ha egy adott tagállam jogszabályai szerint egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező állampolgárai az adott állam nemzeti parlamenti választásain választójoggal rendelkeznek és e célból ugyanazon feltételekkel veszik fel őket a választói névjegyzékbe, mint a saját állampolgár választópolgárokat, akkor az első tagállam, ezen irányelvtől eltérve, tartózkodhat a 6–13. cikk alkalmazásától az ilyen állampolgárok vonatkozásában.

(3)
     
  A Bizottság 18 hónappal minden egyes európai parlamenti választás előtt jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben megvizsgálja, hogy az érintett tagállamoknak az EUMSZ 22. cikk (2) pontja alapján biztosított eltérés indokai még mindig fennállnak-e, és adott esetben javaslatot tesz a megfelelő módosításokra.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek az (1) bekezdés szerinti eltéréssel élnek, közölniük kell a Bizottsággal az ennek alátámasztásául szolgáló minden szükséges információt.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek az (1) bekezdés szerinti eltéréssel élnek, közölniük kell a Bizottsággal az ennek alátámasztásául szolgáló minden szükséges információt.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

16 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 16a. cikk




  A megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartása érdekében az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójogának gyakorlása az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmányban megállapított valamennyi választási listára és választókerületre vonatkozik, többek között egy uniós szintű választókerület létrehozása esetén is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16a. cikk

A megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartása érdekében az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok európai parlamenti választásokon való aktív és passzív választójogának gyakorlása az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmányban megállapított valamennyi választási listára és választókerületre vonatkozik, többek között egy uniós szintű választókerület létrehozása esetén is.

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – cím

17 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Jelentéstétel | Adatgyűjtés és
  jelentéstétel |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Jelentéstétel

Adatgyűjtés és
  jelentéstétel

Adatgyűjtés és

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok minden európai parlamenti választást követően hat hónapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról. Az általános megállapítások mellett a jelentés statisztikai adatokat tartalmaz az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok európai parlamenti választásokon való részvételéről, valamint magában foglalja az annak elősegítése érdekében hozott intézkedések
  összefoglalását
  . | (1)   A tagállamok minden európai parlamenti választást követően hat hónapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról. Az általános megállapítások mellett a jelentés statisztikai adatokat tartalmaz az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok európai parlamenti választásokon való részvételéről, valamint magában foglalja az annak elősegítése érdekében hozott intézkedések
  közös mutatókon alapuló részletes áttekintését. A tagállamok a kettős szavazás megelőzése érdekében részletes tájékoztatást nyújtanak az egymás közötti információcserék hatékonyságáról is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok minden európai parlamenti választást követően hat hónapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról. Az általános megállapítások mellett a jelentés statisztikai adatokat tartalmaz az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok európai parlamenti választásokon való részvételéről, valamint magában foglalja az annak elősegítése érdekében hozott intézkedések
  összefoglalását
  .

(1)   A tagállamok minden európai parlamenti választást követően hat hónapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról. Az általános megállapítások mellett a jelentés statisztikai adatokat tartalmaz az uniós választópolgárok és a passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok európai parlamenti választásokon való részvételéről, valamint magában foglalja az annak elősegítése érdekében hozott intézkedések
  közös mutatókon alapuló részletes áttekintését. A tagállamok a kettős szavazás megelőzése érdekében részletes tájékoztatást nyújtanak az egymás közötti információcserék hatékonyságáról is.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 20. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásában összegyűjtendő adatok mintájának és formájának meghatározása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 20. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásában összegyűjtendő adatok mintájának és formájának meghatározása céljából.

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  a 2029. évi
  európai parlamenti választásokat követő
  két éven
  belül megvizsgálja
  ennek annak
  alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről. Az értékelésben a 13. cikk alkalmazását is át kell tekinteni. | A Bizottság
  az
  európai parlamenti választásokat követő
  18 hónapon
  belül megvizsgálja
  ezen irányelv
  alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről. Az értékelésben a 13. cikk alkalmazását is át kell tekinteni.
  Az értékelést adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat követi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  a 2029. évi
  európai parlamenti választásokat követő
  két éven
  belül megvizsgálja
  ennek annak
  alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről. Az értékelésben a 13. cikk alkalmazását is át kell tekinteni.

a 2029. évi

két éven

ennek annak

A Bizottság
  az
  európai parlamenti választásokat követő
  18 hónapon
  belül megvizsgálja
  ezen irányelv
  alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről. Az értékelésben a 13. cikk alkalmazását is át kell tekinteni.
  Az értékelést adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat követi.

az

18 hónapon

ezen irányelv

Az értékelést adott esetben az ezen irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat követi.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 3 bekezdés

20 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A 9., 10. és 13. cikkben említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   A 9., 10. és 13. cikkben,
  valamint a 17. cikk (2a) bekezdésében
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A 9., 10. és 13. cikkben említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   A 9., 10. és 13. cikkben,
  valamint a 17. cikk (2a) bekezdésében
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 6 bekezdés

20 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 9., 10. és 13. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 9., 10. és 13. cikk
  , valamint a 17. cikk (2a) bekezdése
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 9., 10. és 13. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 9., 10. és 13. cikk
  , valamint a 17. cikk (2a) bekezdése
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. A Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 4 a sor (új)

I melléklet – 4 a sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Nyelvi preferenciák, amelyek szerint a választásokkal kapcsolatos információkat meg szeretné kapni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nyelvi preferenciák, amelyek szerint a választásokkal kapcsolatos információkat meg szeretné kapni.

Nyelvi preferenciák, amelyek szerint a választásokkal kapcsolatos információkat meg szeretné kapni.

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – 4 bekezdés

II melléklet – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A származás szerinti tagállamban nem fosztottak meg passzív választójogomtól. | A származás szerinti tagállamban nem fosztottak meg passzív választójogomtól (1a). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A származás szerinti tagállamban nem fosztottak meg passzív választójogomtól.

A származás szerinti tagállamban nem fosztottak meg passzív választójogomtól (1a).

1a

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

1

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(27)  Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

27

(27)  Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

27

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

(30)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

30

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

(1a)  

  1a Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

1a

1a

(1a)  
  Csak abban az esetben, ha ezt a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára is előírják.

1a

Csak abban az esetben, ha ezt a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára is előírják.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/100

---

P9_TA(2023)0038

A mobilis uniós polgárok választójoga a helyhatósági választásokon

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció – átdolgozás)

(2023/C 283/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0733), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0733),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 22. cikkének (1) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0022/2022),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2022. november 8-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2022. november 8-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. és 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. és 82. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0005/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0005/2023),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Európai Unióról szóló 1992. évi szerződés (a Maastrichti Szerződés) új szakaszt jelentett az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában. Egyik feladata az volt, hogy a következetesség és a szolidaritás jegyében megszervezze a tagállamok népei közötti kapcsolatokat. Alapvető célja többek között a tagállamok polgárai jogai és érdekei védelmének megerősítése az uniós polgárság bevezetése révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Európai Unióról szóló 1992. évi szerződés (a Maastrichti Szerződés) új szakaszt jelentett az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában. Egyik feladata az volt, hogy a következetesség és a szolidaritás jegyében megszervezze a tagállamok népei közötti kapcsolatokat. Alapvető célja többek között a tagállamok polgárai jogai és érdekei védelmének megerősítése az uniós polgárság bevezetése révén.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az aktív és passzív
  választójognak
  a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat a 94/80/EK tanácsi irányelv határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az aktív és passzív
  választójognak
  a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat a 94/80/EK tanácsi irányelv határozza meg.

| (3) | Az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok
  aktív és passzív
  választójogának
  a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat a 94/80/EK tanácsi irányelv határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

Az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok
  aktív és passzív
  választójogának
  a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat a 94/80/EK tanácsi irányelv határozza meg.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (22) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  a mobilis
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá az irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (22) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  a mobilis
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá az irányelv egymást követő választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni.

| (4) | Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (22) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá az irányelv egymást követő
  helyhatósági
  választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentésben (22) a Bizottság hangsúlyozta, hogy frissíteni, pontosítani és erősíteni kell a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlására vonatkozó szabályokat annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok széles körű és inkluzív részvételét szolgálják. Figyelembe véve továbbá az irányelv egymást követő
  helyhatósági
  választások során történő alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, valamint szem előtt tartva a Szerződések módosításaival bevezetett változtatásokat, az említett irányelv több rendelkezését naprakésszé kell tenni.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A helyhatósági választásokhoz kapcsolódó választási eljárás az érintett tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azokat saját hagyományaikat szem előtt tartva, valamint a nemzetközi és európai normáknak megfelelően szervezik meg. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  meg
  is kell
  könnyíteniük választójoguk gyakorlását
  a 
  választási
  részvételük útjában álló
  lehető legtöbb
  akadály megszüntetésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A helyhatósági választásokhoz kapcsolódó választási eljárás az érintett tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azokat saját hagyományaikat szem előtt tartva, valamint a nemzetközi és európai normáknak megfelelően szervezik meg. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az uniós polgárok aktív és passzív választójogát, hanem
  meg
  is kell
  könnyíteniük választójoguk gyakorlását
  a 
  választási
  részvételük útjában álló
  lehető legtöbb
  akadály megszüntetésével.

| (5) | A helyhatósági választásokhoz kapcsolódó választási eljárás az érintett tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azokat
  alkotmányos és
  saját hagyományaikat szem előtt tartva, valamint a nemzetközi és európai normáknak megfelelően szervezik meg. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával
  , a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel
  , valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok
  helyhatósági választásokon való
  aktív és passzív választójogát, hanem
  teljes és tényleges hozzáférést
  is kell
  biztosítaniuk a választójogukhoz
  a 
  helyhatósági választásokon való
  részvételük útjában álló
  valamennyi
  akadály megszüntetésével
  , valamint a vonatkozó információkhoz való teljes hozzáférés biztosításával
  . |
| --- | --- |

(5)

A helyhatósági választásokhoz kapcsolódó választási eljárás az érintett tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azokat
  alkotmányos és
  saját hagyományaikat szem előtt tartva, valamint a nemzetközi és európai normáknak megfelelően szervezik meg. A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával
  , a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel
  , valamint az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban a tagállamoknak nem csupán el kell ismerniük és tiszteletben kell tartaniuk az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező
  uniós polgárok
  helyhatósági választásokon való
  aktív és passzív választójogát, hanem
  teljes és tényleges hozzáférést
  is kell
  biztosítaniuk a választójogukhoz
  a 
  helyhatósági választásokon való
  részvételük útjában álló
  valamennyi
  akadály megszüntetésével
  , valamint a vonatkozó információkhoz való teljes hozzáférés biztosításával
  .

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), a helyhatósági választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállam helyhatósági választásain aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  egyenlő
  bánásmódban kell részesíteni a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), a helyhatósági választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállam helyhatósági választásain aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  egyenlő
  bánásmódban kell részesíteni a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében.

| (6) | Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), a helyhatósági választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállam helyhatósági választásain aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  ugyanolyan
  bánásmódban kell részesíteni
  , mint az adott tagállam állampolgárait
  a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy azok az uniós polgárok, akik olyan tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek nem állampolgárai (a továbbiakban: állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok), a helyhatósági választásokon ugyanolyan feltételek mellett gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, mint a fogadó tagállam állampolgárai, tisztázni kell az e választásokon való nyilvántartásba vételre és az azokon való részvételre irányadó feltételeket az állampolgárok és az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. Mindenekelőtt a lakóhelyük szerinti tagállam helyhatósági választásain aktív és passzív választójogukkal élni kívánó uniós polgárokat
  ugyanolyan
  bánásmódban kell részesíteni
  , mint az adott tagállam állampolgárait
  a választójog gyakorlásának feltételeként teljesítendő tartózkodási időtartamok és az e feltétel teljesítését igazoló bizonyítékok tekintetében.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ezenfelül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároktól nem lehet megkívánni, hogy aktív vagy passzív választójoguknak a helyhatósági választásokon való gyakorlása érdekében bármely különleges feltételeknek megfeleljenek, kivéve ha kivételes esetben az állampolgárokra és az állampolgársággal nem rendelkezőkre vonatkozó különböző
  elbánás
  az utóbbiak sajátos, az előzőektől őket megkülönböztető körülményeivel igazolható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ezenfelül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároktól nem lehet megkívánni, hogy aktív vagy passzív választójoguknak a helyhatósági választásokon való gyakorlása érdekében bármely különleges feltételeknek megfeleljenek, kivéve ha kivételes esetben az állampolgárokra és az állampolgársággal nem rendelkezőkre vonatkozó különböző
  elbánás
  az utóbbiak sajátos, az előzőektől őket megkülönböztető körülményeivel igazolható.

| (7) | Ezenfelül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároktól nem lehet megkívánni, hogy aktív vagy passzív választójoguknak a helyhatósági választásokon való gyakorlása érdekében bármely különleges feltételeknek megfeleljenek, kivéve ha kivételes esetben az állampolgárokra és az állampolgársággal nem rendelkezőkre vonatkozó különböző
  bánásmód
  az utóbbiak sajátos, az előzőektől őket megkülönböztető
  kivételes
  körülményeivel igazolható.
  Az ilyen eltérő bánásmódot minden esetben meg kell indokolni. |
| --- | --- |

(7)

Ezenfelül az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároktól nem lehet megkívánni, hogy aktív vagy passzív választójoguknak a helyhatósági választásokon való gyakorlása érdekében bármely különleges feltételeknek megfeleljenek, kivéve ha kivételes esetben az állampolgárokra és az állampolgársággal nem rendelkezőkre vonatkozó különböző
  bánásmód
  az utóbbiak sajátos, az előzőektől őket megkülönböztető
  kivételes
  körülményeivel igazolható.
  Az ilyen eltérő bánásmódot minden esetben meg kell indokolni.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti
  országban
  gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető
  legegyszerűbbeknek
  kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Annak megkönnyítése érdekében, hogy az uniós polgárok a lakóhelyük szerinti
  országban
  gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat, e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető
  legegyszerűbbeknek
  kell lenniük. Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket.

| (8) | Annak megkönnyítése érdekében, hogy az
  állampolgársággal nem rendelkező
  uniós polgárok a lakóhelyük szerinti
  tagállamban
  gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat,
  a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy haladéktalanul lehetővé tegyék a választói névjegyzékbe vételt azt követően, hogy az uniós polgárok jelezték a lakóhelyük szerinti tagállamban való szavazás iránti szándékukat. Amennyiben nem került sor haladéktalanul a névjegyzékbe vételre,
  e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető
  leghozzáférhetőbbnek és leghasonlóbbnak
  kell lenniük
  minden tagállamban
  . Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és
  – kellően indokolt esetekben –
  hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a 
  helyhatósági
  választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket.
  A tagállamoknak külön választói névjegyzéket kell létrehozniuk a helyhatósági és az európai választásokhoz. |
| --- | --- |

(8)

Annak megkönnyítése érdekében, hogy az
  állampolgársággal nem rendelkező
  uniós polgárok a lakóhelyük szerinti
  tagállamban
  gyakorolhassák aktív és passzív választójogukat,
  a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy haladéktalanul lehetővé tegyék a választói névjegyzékbe vételt azt követően, hogy az uniós polgárok jelezték a lakóhelyük szerinti tagállamban való szavazás iránti szándékukat. Amennyiben nem került sor haladéktalanul a névjegyzékbe vételre,
  e polgárokat a szavazás napja előtt kellő időben fel kell venni a választói névjegyzékbe. A névjegyzékbe való felvételre vonatkozó formai követelményeknek a lehető
  leghozzáférhetőbbnek és leghasonlóbbnak
  kell lenniük
  minden tagállamban
  . Elegendő, ha az érintett uniós polgárok érvényes személyazonosító igazolványt és
  – kellően indokolt esetekben –
  hivatalos nyilatkozatot mutatnak be, amely tartalmazza a 
  helyhatósági
  választásokon való részvételi jogosultságukat igazoló elemeket. A névjegyzékbe vételt követően az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan feltételek mellett kell a választói névjegyzékben maradniuk, mint az érintett tagállam állampolgárságával rendelkező uniós polgároknak, mindaddig, amíg megfelelnek a választójog gyakorlásához szükséges feltételeknek. Ezen túlmenően az uniós polgároknak az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a kapcsolattartási adataikat, hogy e hatóságok rendszeresen tájékoztathassák őket.
  A tagállamoknak külön választói névjegyzéket kell létrehozniuk a helyhatósági és az európai választásokhoz.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelöltként való nyilvántartásba vételre és a jelöltlista benyújtására vonatkozó követelmények tiszteletben tartsák a demokratikus normákat, arányosak és átláthatók legyenek, és mind az adott tagállam állampolgárságával rendelkező, mind az adott tagállam állampolgárságával nem rendelkező uniós polgárokra alkalmazandók legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a jelöltként való nyilvántartásba vételre és a jelöltlista benyújtására vonatkozó követelmények tiszteletben tartsák a demokratikus normákat, arányosak és átláthatók legyenek, és mind az adott tagállam állampolgárságával rendelkező, mind az adott tagállam állampolgárságával nem rendelkező uniós polgárokra alkalmazandók legyenek.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Annak érdekében, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok a gyakorlatban jelöltként indulhassanak a helyhatósági választásokon, a nemzeti politikai pártok nem köthetik a tagságot a megválasztás szerinti tagállam állampolgárságához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

Annak érdekében, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok a gyakorlatban jelöltként indulhassanak a helyhatósági választásokon, a nemzeti politikai pártok nem köthetik a tagságot a megválasztás szerinti tagállam állampolgárságához.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A passzív választójogból való kizárást akár a lakóhely szerinti tagállam, akár a honosság szerinti tagállam hatóságainak egyedi határozata rendelheti el. Tekintettel a választott helyhatósági tisztség viselésének politikai jelentőségére, a tagállamoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy tájékoztatást kapjanak a honosság szerinti tagállamtól a honosság szerinti tagállambeli passzív választójogtól való megfosztással kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A passzív választójogból való kizárást akár a lakóhely szerinti tagállam, akár a honosság szerinti tagállam hatóságainak egyedi határozata rendelheti el. Tekintettel a választott helyhatósági tisztség viselésének politikai jelentőségére, a tagállamoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy tájékoztatást kapjanak a honosság szerinti tagállamtól a honosság szerinti tagállambeli passzív választójogtól való megfosztással kapcsolatban.

| (10) | A passzív választójogból való kizárást akár a lakóhely szerinti tagállam, akár a honosság szerinti tagállam hatóságainak egyedi határozata rendelheti el. Tekintettel a választott helyhatósági tisztség viselésének politikai jelentőségére, a tagállamoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy 
  közvetlen
  tájékoztatást kapjanak a honosság szerinti tagállamtól a honosság szerinti tagállambeli passzív választójogtól való megfosztással kapcsolatban.
  A honosság szerinti tagállam által hozott azon határozatok, amelyek az uniós polgárokat fogyatékosság miatt fosztanak meg jogképességüktől, nem vonhatják meg e polgároktól a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójogot, ha a lakóhely szerinti tagállam joga korlátozás nélkül biztosítja az ilyen fogyatékossággal élő személyek számára ezt a jogot. |
| --- | --- |

(10)

A passzív választójogból való kizárást akár a lakóhely szerinti tagállam, akár a honosság szerinti tagállam hatóságainak egyedi határozata rendelheti el. Tekintettel a választott helyhatósági tisztség viselésének politikai jelentőségére, a tagállamoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy 
  közvetlen
  tájékoztatást kapjanak a honosság szerinti tagállamtól a honosság szerinti tagállambeli passzív választójogtól való megfosztással kapcsolatban.
  A honosság szerinti tagállam által hozott azon határozatok, amelyek az uniós polgárokat fogyatékosság miatt fosztanak meg jogképességüktől, nem vonhatják meg e polgároktól a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójogot, ha a lakóhely szerinti tagállam joga korlátozás nélkül biztosítja az ilyen fogyatékossággal élő személyek számára ezt a jogot.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Mivel az alapszintű helyhatósági egységek végrehajtó szerveinek feladatai magukban foglalhatják a közhatalom gyakorlásában való részvételt és a közérdekek védelmét, ezért a tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy ezeket a tisztségeket az arányosság elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett a saját állampolgáraik számára tartsák fenn. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Mivel az alapszintű helyhatósági egységek végrehajtó szerveinek feladatai magukban foglalhatják a közhatalom gyakorlásában való részvételt és a közérdekek védelmét, ezért a tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy ezeket a tisztségeket az arányosság elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett a saját állampolgáraik számára tartsák fenn.

törölve

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Ugyanígy lehetséges, hogy a megválasztott helyhatósági tisztségviselők részvételét az országgyűlési választásokon szintén a saját állampolgárok részére tartsák fenn. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Ugyanígy lehetséges, hogy a megválasztott helyhatósági tisztségviselők részvételét az országgyűlési választásokon szintén a saját állampolgárok részére tartsák fenn.

törölve

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokra ruházott, a lakóhely szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog nem helyettesíti azt a jogot, hogy az uniós polgár abban a tagállamban szavazzon vagy legyen választható, amelynek állampolgára. Ezért biztosítani kell, hogy tiszteletben tartsák az uniós polgároknak azt a szabadságát, hogy maguk dönthessenek, részt vesznek-e a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági választásain valamint, hogy ebben az esetben az ilyen polgárok kifejezhessék kívánságukat, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban éljenek választójogukkal.
  Ezért olyan rendelkezéseket lehet hozni, hogy azok a tagállamok, ahol a szavazás nem kötelező, hivatalból felvegyék ezeket a polgárokat a választói névjegyzékbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokra ruházott, a lakóhely szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog nem helyettesíti azt a jogot, hogy az uniós polgár abban a tagállamban szavazzon vagy legyen választható, amelynek állampolgára. Ezért biztosítani kell, hogy tiszteletben tartsák az uniós polgároknak azt a szabadságát, hogy maguk dönthessenek, részt vesznek-e a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági választásain valamint, hogy ebben az esetben az ilyen polgárok kifejezhessék kívánságukat, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban éljenek választójogukkal.
  Ezért olyan rendelkezéseket lehet hozni, hogy azok a tagállamok, ahol a szavazás nem kötelező, hivatalból felvegyék ezeket a polgárokat a választói névjegyzékbe.

| (14) | Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokra ruházott, a lakóhely szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog nem helyettesíti azt a jogot, hogy az uniós polgár abban a tagállamban szavazzon vagy legyen választható, amelynek állampolgára. Ezért biztosítani kell, hogy tiszteletben tartsák az uniós polgároknak azt a szabadságát, hogy maguk dönthessenek, részt vesznek-e a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági választásain valamint, hogy ebben az esetben az ilyen polgárok kifejezhessék kívánságukat, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban éljenek választójogukkal. |
| --- | --- |

(14)

Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárokra ruházott, a lakóhely szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon való aktív és passzív választójog nem helyettesíti azt a jogot, hogy az uniós polgár abban a tagállamban szavazzon vagy legyen választható, amelynek állampolgára. Ezért biztosítani kell, hogy tiszteletben tartsák az uniós polgároknak azt a szabadságát, hogy maguk dönthessenek, részt vesznek-e a lakóhely szerinti tagállam helyhatósági választásain valamint, hogy ebben az esetben az ilyen polgárok kifejezhessék kívánságukat, hogy a lakóhelyük szerinti tagállamban éljenek választójogukkal.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A választójoggal és a választási eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikke (1) bekezdésében foglalt jog hatékony gyakorlásának alapvető eleme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A választójoggal és a választási eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikke (1) bekezdésében foglalt jog hatékony gyakorlásának alapvető eleme.

| (15) | A választójoggal és a választási eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikke (1) bekezdésében foglalt jog hatékony gyakorlásának alapvető eleme.
  Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára biztosítani kell a választójogukra és a választási eljárásokra vonatkozó tájékoztatáshoz való hozzáférést a tagállamba érkezésükkor, rendszeres időközönként és kellő időben a helyhatósági választások előtt. Arról is tájékoztatni kell őket, hogy külön választói névjegyzék létezik a helyhatósági választásokhoz és az európai parlamenti választásokhoz. |
| --- | --- |

(15)

A választójoggal és a választási eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférés az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 22. cikke (1) bekezdésében foglalt jog hatékony gyakorlásának alapvető eleme.
  Az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok számára biztosítani kell a választójogukra és a választási eljárásokra vonatkozó tájékoztatáshoz való hozzáférést a tagállamba érkezésükkor, rendszeres időközönként és kellő időben a helyhatósági választások előtt. Arról is tájékoztatni kell őket, hogy külön választói névjegyzék létezik a helyhatósági választásokhoz és az európai parlamenti választásokhoz.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint a helyhatósági választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról. A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon kell nyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint a helyhatósági választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról. A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást világos és érthető módon kell nyújtani.

| (16) | A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint a helyhatósági választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról
  , továbbá a választási és politikai rendszerrel kapcsolatos információkról, többek között az alapszintű helyhatósági egységek hatásköreiről. Ezeknek a hatóságoknak össze kell hangolniuk a tájékoztató kampányokat a helyi hatóságokkal és lehetőség szerint a civil társadalmi szervezetekkel, és sokféle információs csatornát kell használniuk
  . A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást
  kellő időben, rendszeresen,
  világos és érthető módon kell nyújtani
  , ideális esetben anélkül, hogy annak összetettsége meghaladná az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakeretének B1 (középfokú) szintjét
  . |
| --- | --- |

(16)

A választási eljárások összefüggésében a megfelelő tájékoztatás hiánya érinti a polgárokat az őket uniós polgárként megillető jogok részét képező választójoguk gyakorlása során. Hatással van továbbá arra is, hogy az illetékes hatóságok képesek-e jogaik gyakorlására és kötelezettségeik teljesítésére. Elő kell írni a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki olyan hatóságokat, amelyeknek kifejezetten az a feladata, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtsanak az uniós polgárok számára, az őket az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése alapján megillető jogokról, valamint a helyhatósági választásokon való részvételre és azok megszervezésére vonatkozó nemzeti szabályokról és eljárásokról
  , továbbá a választási és politikai rendszerrel kapcsolatos információkról, többek között az alapszintű helyhatósági egységek hatásköreiről. Ezeknek a hatóságoknak össze kell hangolniuk a tájékoztató kampányokat a helyi hatóságokkal és lehetőség szerint a civil társadalmi szervezetekkel, és sokféle információs csatornát kell használniuk
  . A kommunikáció hatékonysága érdekében a tájékoztatást
  kellő időben, rendszeresen,
  világos és érthető módon kell nyújtani
  , ideális esetben anélkül, hogy annak összetettsége meghaladná az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakeretének B1 (középfokú) szintjét
  .

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében ezt a tájékoztatást az Unió
  legalább egy másik olyan,
  a 
  fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre
  kell bocsátani, amelyet a 
  területén tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért. A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az
  Unió
  különböző
  hivatalos
  nyelveit használhatják, attól függően, hogy
  az
  ott tartózkodó uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében ezt a tájékoztatást az Unió
  legalább egy másik olyan,
  a 
  fogadó tagállam hivatalos nyelvétől eltérő hivatalos nyelvén is rendelkezésre
  kell bocsátani, amelyet a 
  területén tartózkodó lehető legtöbb uniós polgár széles körben megért. A tagállamok területük vagy régióik meghatározott részein az
  Unió
  különböző
  hivatalos
  nyelveit használhatják, attól függően, hogy
  az
  ott tartózkodó uniós polgárok legnagyobb csoportja milyen nyelvet ért
  .

| (17) | A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében ezt a tájékoztatást az Unió
  valamennyi hivatalos nyelvén és – amennyiben azt
  a 
  hatóságok felkínálják – az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár által előnyben részesített olyan nyelven
  kell
  rendelkezésre
  bocsátani, amelyet a 
  névjegyzékbe vételkor meg kell tudniuk jelölni. Szükség esetén a Bizottságnak támogatást kell nyújtania a tagállamoknak a névjegyzékbe vételi és a választási eljárásokra vonatkozó információknak
  az Unió hivatalos
  nyelveire történő lefordításához
  . |
| --- | --- |

(17)

A választásra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítása érdekében ezt a tájékoztatást az Unió
  valamennyi hivatalos nyelvén és – amennyiben azt
  a 
  hatóságok felkínálják – az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár által előnyben részesített olyan nyelven
  kell
  rendelkezésre
  bocsátani, amelyet a 
  névjegyzékbe vételkor meg kell tudniuk jelölni. Szükség esetén a Bizottságnak támogatást kell nyújtania a tagállamoknak a névjegyzékbe vételi és a választási eljárásokra vonatkozó információknak
  az Unió hivatalos
  nyelveire történő lefordításához
  .

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt a követelményt is beleértve, hogy az aktív és passzív
  választójog
  helyhatósági választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható. Ezenfelül a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek, természeténél fogva, felülvizsgálat tárgyát kell képeznie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt a követelményt is beleértve, hogy az aktív és passzív
  választójog
  helyhatósági választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható. Ezenfelül a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek, természeténél fogva, felülvizsgálat tárgyát kell képeznie.

| (18) | Az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt a követelményt is beleértve, hogy az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok
  aktív és passzív
  választójogának
  helyhatósági választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható. Ezenfelül a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek, természeténél fogva, felülvizsgálat tárgyát kell képeznie.
  Tekintettel arra, hogy a tagállamok csak korlátozott mértékben élnek a 94/80/EK irányelvben meghatározott, az irányelv általános szabályaitól való eltérésre vonatkozó lehetőségekkel, ezeket az eltérési lehetőségeket a továbbiakban nem szabad felkínálni. |
| --- | --- |

(18)

Az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően az ezen irányelv általános szabályaitól való bármely eltérést csak valamely tagállam sajátos problémái indokolhatják, és annak meg kell felelnie a Charta 52. cikkében foglalt követelményeknek, azt a követelményt is beleértve, hogy az
  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok
  aktív és passzív
  választójogának
  helyhatósági választásokon való gyakorlása csak törvény által, valamint az arányosság és a szükségesség elveinek tiszteletben tartásával korlátozható. Ezenfelül a Charta 47. cikkének előírásai szerint bármely eltérésnek, természeténél fogva, felülvizsgálat tárgyát kell képeznie.
  Tekintettel arra, hogy a tagállamok csak korlátozott mértékben élnek a 94/80/EK irányelvben meghatározott, az irányelv általános szabályaitól való eltérésre vonatkozó lehetőségekkel, ezeket az eltérési lehetőségeket a továbbiakban nem szabad felkínálni.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Ilyen sajátos problémák különösen olyan tagállamokban merülhetnek fel, ahol a választójogi korhatárt elért, ott lakóhellyel rendelkező, de nem saját állampolgár uniós polgárok aránya nagyon jelentősen meghaladja az átlagot. Ahol az ilyen polgárok a választójoggal rendelkező személyek teljes számának több mint 20 %-át teszik ki, indokoltak az eltérések. Ezeknek az eltéréseknek az ottlakás időtartamának kritériumán kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Ilyen sajátos problémák különösen olyan tagállamokban merülhetnek fel, ahol a választójogi korhatárt elért, ott lakóhellyel rendelkező, de nem saját állampolgár uniós polgárok aránya nagyon jelentősen meghaladja az átlagot. Ahol az ilyen polgárok a választójoggal rendelkező személyek teljes számának több mint 20 %-át teszik ki, indokoltak az eltérések. Ezeknek az eltéréseknek az ottlakás időtartamának kritériumán kell alapulniuk.

törölve

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Azoknak a tagállamoknak, ahol a választójogi korhatárt elért nem saját állampolgárságú uniós polgárok számaránya meghaladja az ott lakó választójogi korhatárt elért uniós polgárok 20 %-át képesnek kell lenniük arra, hogy az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően különleges rendelkezéseket állapítsanak meg a jelöltlisták összetétele tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Azoknak a tagállamoknak, ahol a választójogi korhatárt elért nem saját állampolgárságú uniós polgárok számaránya meghaladja az ott lakó választójogi korhatárt elért uniós polgárok 20 %-át képesnek kell lenniük arra, hogy az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően különleges rendelkezéseket állapítsanak meg a jelöltlisták összetétele tekintetében.

törölve

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy egyes tagállamokban az ott lakó, más tagállam állampolgárságával rendelkező személyek választójoggal rendelkeznek a tagállam nemzeti parlamentjének megválasztása során, és következtetésképp az ezen irányelvben előírt formai követelményeket könnyíteni lehet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Figyelembe kell venni azt a tényt, hogy egyes tagállamokban az ott lakó, más tagállam állampolgárságával rendelkező személyek választójoggal rendelkeznek a tagállam nemzeti parlamentjének megválasztása során, és következtetésképp az ezen irányelvben előírt formai követelményeket könnyíteni lehet.

törölve

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A Belga Királyságot különleges sajátosságok és egyensúlyi viszonyok jellemzik abból a tényből adódóan, hogy alkotmánya (1–4. cikk) három hivatalos nyelvről és területileg régiókra és közösségekre történő tagozódásról rendelkezik, és ennek eredményeként ezen irányelv maradéktalan alkalmazása egyes közigazgatási területeken olyan hatásokat válthat ki, amelyek szükségessé teszik annak lehetőségét, hogy e sajátosságok és egyensúlyi viszonyok figyelembevétele érdekében eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A Belga Királyságot különleges sajátosságok és egyensúlyi viszonyok jellemzik abból a tényből adódóan, hogy alkotmánya (1–4. cikk) három hivatalos nyelvről és területileg régiókra és közösségekre történő tagozódásról rendelkezik, és ennek eredményeként ezen irányelv maradéktalan alkalmazása egyes közigazgatási területeken olyan hatásokat válthat ki, amelyek szükségessé teszik annak lehetőségét, hogy e sajátosságok és egyensúlyi viszonyok figyelembevétele érdekében eltérjenek ezen irányelv rendelkezéseitől.

törölve

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  hasznosak lehetnek
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. A helyhatósági választásokra vonatkozó adatgyűjtés javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt, amelynek statisztikai adatok mellett az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok választásokon való részvételének támogatása érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó információkat is kell tartalmaznia. A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv alkalmazását, beleértve az irányelv hatálybalépése óta a választók összetételében beállt változásokat is, és ezzel kapcsolatban jelentést kell készítenie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  hasznosak lehetnek
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. A helyhatósági választásokra vonatkozó adatgyűjtés javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt, amelynek statisztikai adatok mellett az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok választásokon való részvételének támogatása érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó információkat is kell tartalmaznia. A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv alkalmazását, beleértve az irányelv hatálybalépése óta a választók összetételében beállt változásokat is, és ezzel kapcsolatban jelentést kell készítenie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (23) | A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  fontosak a vonatkozó uniós szakpolitika értékeléséhez és
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. A helyhatósági választásokra vonatkozó
  tagállami
  adatgyűjtés
  és jelentéstétel
  javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt, amelynek statisztikai adatok mellett az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok
  , köztük a fogyatékossággal élő személyek
  választásokon való részvételének támogatása érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó információkat is kell tartalmaznia
  . Ezeket az adatokat átláthatóan és biztonságosan, valamennyi tagállamra kiterjedően és ugyanazon mutatók alapján kell gyűjteni. E célból a Bizottságnak közös mutatókat kell kidolgoznia az érintett statisztikai adatok tagállamok általi szolgáltatására vonatkozóan
  . A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv alkalmazását, beleértve az irányelv hatálybalépése óta a választók összetételében beállt változásokat is, és ezzel kapcsolatban jelentést kell készítenie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(23)

A jogok gyakorlására és az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó adatok
  fontosak a vonatkozó uniós szakpolitika értékeléséhez és
  annak meghatározásához, hogy mely intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az uniós polgárok hatékonyan gyakorolhassák választójogukat. A helyhatósági választásokra vonatkozó
  tagállami
  adatgyűjtés
  és jelentéstétel
  javítása érdekében be kell vezetni a tagállami végrehajtás rendszeres nyomon követését és az arra vonatkozó jelentéstételt, amelynek statisztikai adatok mellett az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok
  , köztük a fogyatékossággal élő személyek
  választásokon való részvételének támogatása érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó információkat is kell tartalmaznia
  . Ezeket az adatokat átláthatóan és biztonságosan, valamennyi tagállamra kiterjedően és ugyanazon mutatók alapján kell gyűjteni. E célból a Bizottságnak közös mutatókat kell kidolgoznia az érintett statisztikai adatok tagállamok általi szolgáltatására vonatkozóan
  . A Bizottságnak értékelnie kell az irányelv alkalmazását, beleértve az irányelv hatálybalépése óta a választók összetételében beállt változásokat is, és ezzel kapcsolatban jelentést kell készítenie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | A Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított észszerű határidőn belül saját értékelést kell végeznie annak alkalmazásáról, szoros összefüggésben az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelv (23) alkalmazásának értékelésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

A Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított észszerű határidőn belül saját értékelést kell végeznie annak alkalmazásáról, szoros összefüggésben az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelv (23) alkalmazásának értékelésével.

| (24) | A Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított észszerű határidőn belül saját értékelést kell végeznie annak alkalmazásáról, szoros összefüggésben az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelv (23) alkalmazásának értékelésével.
  Az értékelést adott esetben az ezen rányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat követi. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottságnak az irányelv hatálybalépésétől számított észszerű határidőn belül saját értékelést kell végeznie annak alkalmazásáról, szoros összefüggésben az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1993. december 6-i 93/109/EK tanácsi irányelv (23) alkalmazásának értékelésével.
  Az értékelést adott esetben az ezen rányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat követi.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (25) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról, beleértve annak a politikai és közéletben való részvételről szóló 29. cikkét is. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (25) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról, beleértve annak a politikai és közéletben való részvételről szóló 29. cikkét is. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében, az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok szükségleteit.

| (26) | A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (25) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról, beleértve annak a politikai és közéletben való részvételről szóló 29. cikkét is. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében,
  különös tekintettel arra, hogy a helyi döntések jelentős hatást gyakorolhatnak a fogyatékossággal élő személyek és az idősebb polgárok hozzáférését és életét érintő kérdésekre,
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok
  egyedi
  szükségleteit.
  A tagállamoknak különösen fontolóra kell venniük a nemzeti választási eljárásaikhoz igazodó megfelelő intézkedések bevezetését a fogyatékossággal élő polgárok szavazásának megkönnyítése érdekében, ideértve például a szavazóhelyiségek megválasztásának lehetőségét, valamint olyan segítő technológiák, formátumok és technikák használatát, mint a Braille-írás, a nagybetűs írás, a hangalapú tájékoztatás, a tapintható írásrendszerek, a könnyen olvasható információk és a jelnyelvi kommunikáció. A tagállamoknak továbbá lehetővé kell tenniük, hogy a fogyatékossággal élő személyek – kérésükre – segítséget kaphassanak a szavazás során egy általuk kiválasztott személytől. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy biztosítsák a levélszavazás lehetőségét, és a szavazás megkönnyítésére egyéb kiegészítő eszközöket is biztosíthatnak, például az előzetes személyes szavazást, a meghatalmazott útján történő szavazást, valamint az elektronikus és az online szavazást. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamok a megerősítéssel, az Unió pedig a megkötéssel (25) kötelezettséget vállaltak arra, hogy gondoskodnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény betartásáról, beleértve annak a politikai és közéletben való részvételről szóló 29. cikkét is. A fogyatékossággal élő személyek inkluzív és egyenlő választási részvételének támogatása érdekében,
  különös tekintettel arra, hogy a helyi döntések jelentős hatást gyakorolhatnak a fogyatékossággal élő személyek és az idősebb polgárok hozzáférését és életét érintő kérdésekre,
  az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályoknak megfelelően figyelembe kell venniük a fogyatékossággal élő polgárok és az idősebb polgárok
  egyedi
  szükségleteit.
  A tagállamoknak különösen fontolóra kell venniük a nemzeti választási eljárásaikhoz igazodó megfelelő intézkedések bevezetését a fogyatékossággal élő polgárok szavazásának megkönnyítése érdekében, ideértve például a szavazóhelyiségek megválasztásának lehetőségét, valamint olyan segítő technológiák, formátumok és technikák használatát, mint a Braille-írás, a nagybetűs írás, a hangalapú tájékoztatás, a tapintható írásrendszerek, a könnyen olvasható információk és a jelnyelvi kommunikáció. A tagállamoknak továbbá lehetővé kell tenniük, hogy a fogyatékossággal élő személyek – kérésükre – segítséget kaphassanak a szavazás során egy általuk kiválasztott személytől. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy biztosítsák a levélszavazás lehetőségét, és a szavazás megkönnyítésére egyéb kiegészítő eszközöket is biztosíthatnak, például az előzetes személyes szavazást, a meghatalmazott útján történő szavazást, valamint az elektronikus és az online szavazást.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | „aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár”: minden olyan uniós polgár, aki ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági választásain választásra jogosult; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

„aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár”: minden olyan uniós polgár, aki ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági választásain választásra jogosult;

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | „passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgár”: minden olyan uniós polgár, aki ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően a lakóhelye szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon passzív választójoggal rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

„passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgár”: minden olyan uniós polgár, aki ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően a lakóhelye szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon passzív választójoggal rendelkezik;

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben az aktív vagy passzív választójog gyakorlásához a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára az adott állam területén eltöltött meghatározott minimális tartózkodási időtartamot ír elő,
  a 3. cikk értelmében
  aktív és passzív választójoggal rendelkező
  személyeket
  akkor tekintik úgy, hogy e feltételt teljesítették, ha egy másik tagállamban az ennek megfelelő időtartam alatt lakóhellyel rendelkeztek. | (1)   Amennyiben az aktív vagy passzív választójog gyakorlásához a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára az adott állam területén eltöltött meghatározott minimális tartózkodási időtartamot ír elő,
  az
  aktív és passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokat
  akkor tekintik úgy, hogy e feltételt teljesítették, ha egy másik tagállamban az ennek megfelelő időtartam alatt lakóhellyel rendelkeztek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben az aktív vagy passzív választójog gyakorlásához a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára az adott állam területén eltöltött meghatározott minimális tartózkodási időtartamot ír elő,
  a 3. cikk értelmében
  aktív és passzív választójoggal rendelkező
  személyeket
  akkor tekintik úgy, hogy e feltételt teljesítették, ha egy másik tagállamban az ennek megfelelő időtartam alatt lakóhellyel rendelkeztek.

(1)   Amennyiben az aktív vagy passzív választójog gyakorlásához a lakóhely szerinti tagállam állampolgárai számára az adott állam területén eltöltött meghatározott minimális tartózkodási időtartamot ír elő,
  az
  aktív és passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokat
  akkor tekintik úgy, hogy e feltételt teljesítették, ha egy másik tagállamban az ennek megfelelő időtartam alatt lakóhellyel rendelkeztek.

Módosítás 28

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint a saját állampolgárok csak abban az alapszintű helyhatósági egységben választhatnak vagy választhatók, ahol a fő lakóhelyük van,
  a 3. cikk értelmében
  aktív
  vagy
  passzív választójoggal rendelkező
  személyekre
  ezt a feltételt szintén alkalmazni kell. | (2)   Ha a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint a saját állampolgárok csak abban az alapszintű helyhatósági egységben választhatnak vagy választhatók, ahol a fő lakóhelyük van,
  az
  aktív
  és
  passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokra
  ezt a feltételt szintén alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint a saját állampolgárok csak abban az alapszintű helyhatósági egységben választhatnak vagy választhatók, ahol a fő lakóhelyük van,
  a 3. cikk értelmében
  aktív
  vagy
  passzív választójoggal rendelkező
  személyekre
  ezt a feltételt szintén alkalmazni kell.

(2)   Ha a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint a saját állampolgárok csak abban az alapszintű helyhatósági egységben választhatnak vagy választhatók, ahol a fő lakóhelyük van,
  az
  aktív
  és
  passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokra
  ezt a feltételt szintén alkalmazni kell.

Módosítás 29

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A lakóhely szerinti tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azokat az uniós polgárokat, akiket a honosság szerinti tagállamuk joga szerint egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozat alapján megfosztottak passzív választójoguktól, kizárnak e jog gyakorlásából a helyhatósági választásokon. | (1)   A lakóhely szerinti tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azokat az uniós polgárokat, akiket a honosság szerinti tagállamuk joga szerint egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozat alapján megfosztottak passzív választójoguktól, kizárnak e jog gyakorlásából a helyhatósági választásokon.
  Azonban a honosság szerinti tagállam által hozott azon határozatok, amelyek az uniós polgárokat fogyatékosság miatt fosztanak meg jogképességüktől, nem vonhatják meg e polgároktól a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójogot, ha a lakóhely szerintitagállam joga korlátozás nélkül biztosítja az ilyen fogyatékossággal élő személyek számára ezt a jogot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A lakóhely szerinti tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azokat az uniós polgárokat, akiket a honosság szerinti tagállamuk joga szerint egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozat alapján megfosztottak passzív választójoguktól, kizárnak e jog gyakorlásából a helyhatósági választásokon.

(1)   A lakóhely szerinti tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azokat az uniós polgárokat, akiket a honosság szerinti tagállamuk joga szerint egyedi büntetőjogi vagy polgári jogi határozat alapján megfosztottak passzív választójoguktól, kizárnak e jog gyakorlásából a helyhatósági választásokon.
  Azonban a honosság szerinti tagállam által hozott azon határozatok, amelyek az uniós polgárokat fogyatékosság miatt fosztanak meg jogképességüktől, nem vonhatják meg e polgároktól a lakóhelyük szerinti tagállambeli passzív választójogot, ha a lakóhely szerintitagállam joga korlátozás nélkül biztosítja az ilyen fogyatékossággal élő személyek számára ezt a jogot.

Módosítás 30

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok kiköthetik, hogy csak a saját állampolgáraik viselhetik az alapszintű helyhatósági egység választott vezetőjének, helyettesének vagy végrehajtó szerve tagjának tisztségét, ha e személyeket azért választották meg, hogy ezeket a tisztségeket a mandátumuk időtartama alatt gyakorolják. | törölve |
| A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy az alapszintű helyhatósági egység vezetőjének, helyettesének vagy végrehajtó szerve tagjának tisztségét ideiglenesen és helyettesítés céljából is csak saját állampolgárai tölthetik be. | |
| A tagállamok a Szerződésnek és a jog általános elveinek figyelembevételével alkalmas, szükséges és arányos rendelkezéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy az első albekezdésben említett tisztségeket és a második albekezdésben említett képviseleti jogosultságokat csak saját állampolgáraik láthassák el. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok kiköthetik, hogy csak a saját állampolgáraik viselhetik az alapszintű helyhatósági egység választott vezetőjének, helyettesének vagy végrehajtó szerve tagjának tisztségét, ha e személyeket azért választották meg, hogy ezeket a tisztségeket a mandátumuk időtartama alatt gyakorolják.

törölve

törölve

A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy az alapszintű helyhatósági egység vezetőjének, helyettesének vagy végrehajtó szerve tagjának tisztségét ideiglenesen és helyettesítés céljából is csak saját állampolgárai tölthetik be.

A tagállamok rendelkezhetnek úgy is, hogy az alapszintű helyhatósági egység vezetőjének, helyettesének vagy végrehajtó szerve tagjának tisztségét ideiglenesen és helyettesítés céljából is csak saját állampolgárai tölthetik be.

A tagállamok a Szerződésnek és a jog általános elveinek figyelembevételével alkalmas, szükséges és arányos rendelkezéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy az első albekezdésben említett tisztségeket és a második albekezdésben említett képviseleti jogosultságokat csak saját állampolgáraik láthassák el.

A tagállamok a Szerződésnek és a jog általános elveinek figyelembevételével alkalmas, szükséges és arányos rendelkezéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy az első albekezdésben említett tisztségeket és a második albekezdésben említett képviseleti jogosultságokat csak saját állampolgáraik láthassák el.

Módosítás 31

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  A tagállamok előírhatják azt is, hogy a képviselő-testület tagjává választott uniós polgárok nem vehetnek részt sem azoknak az elektoroknak a kijelölésében, akik egy parlamenti közgyűlést választhatnak meg, sem pedig az említett testület tagjainak megválasztásában. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  A tagállamok előírhatják azt is, hogy a képviselő-testület tagjává választott uniós polgárok nem vehetnek részt sem azoknak az elektoroknak a kijelölésében, akik egy parlamenti közgyűlést választhatnak meg, sem pedig az említett testület tagjainak megválasztásában.

törölve

törölve

Módosítás 32

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  3. cikk értelmében
  passzív választójoggal rendelkező
  személyekre
  ugyanazok az összeférhetetlenségi szabályok vonatkoznak, mint amelyek a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint az adott állam állampolgáraira érvényesek. | (1)   A passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokra
  ugyanazok az összeférhetetlenségi szabályok vonatkoznak, mint amelyek a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint az adott állam állampolgáraira érvényesek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  3. cikk értelmében
  passzív választójoggal rendelkező
  személyekre
  ugyanazok az összeférhetetlenségi szabályok vonatkoznak, mint amelyek a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint az adott állam állampolgáraira érvényesek.

(1)   A passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokra
  ugyanazok az összeférhetetlenségi szabályok vonatkoznak, mint amelyek a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai szerint az adott állam állampolgáraira érvényesek.

Módosítás 33

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A 3. cikk feltételeinek megfelelő
  választópolgárok akkor gyakorolhatják aktív választójogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon, ha erre irányuló akaratukat kifejezték. | (1)   
  Az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok akkor gyakorolhatják aktív választójogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon, ha erre irányuló akaratukat kifejezték. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A 3. cikk feltételeinek megfelelő
  választópolgárok akkor gyakorolhatják aktív választójogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon, ha erre irányuló akaratukat kifejezték.

(1)   
  Az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok akkor gyakorolhatják aktív választójogukat a lakóhelyük szerinti tagállamban a helyhatósági választásokon, ha erre irányuló akaratukat kifejezték.

Módosítás 34

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha a lakóhely szerinti tagállamban a választásokon való részvétel kötelező,
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok szintén kötelesek szavazni, amennyiben felvették őket a választói névjegyzékbe. | (2)   Ha a lakóhely szerinti tagállamban a választásokon való részvétel kötelező,
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok szintén kötelesek szavazni, amennyiben felvették őket a választói névjegyzékbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha a lakóhely szerinti tagállamban a választásokon való részvétel kötelező,
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok szintén kötelesek szavazni, amennyiben felvették őket a választói névjegyzékbe.

(2)   Ha a lakóhely szerinti tagállamban a választásokon való részvétel kötelező,
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok szintén kötelesek szavazni, amennyiben felvették őket a választói névjegyzékbe.

Módosítás 35

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Azok
  a 
  tagállamok
  ,
  ahol
  a 
  választásokon való részvétel nem kötelező
  ,
  rendelkezhetnek
  úgy, hogy a 
  3. cikk szerinti választópolgárokat hivatalból felveszik
  a választói névjegyzékbe. | (3)   
  A tagállamok törekszenek az állampolgársággal nem rendelkező uniós választópolgárok választói névjegyzékbe való felvételének bevezetésére aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárként
  ,
  haladéktalanul azt követően, hogy az érintett uniós polgárok
  a 
  lakóhely szerinti tagállamban lakcímük nyilvántartásba vételekor ehhez hozzájárultak. Azokat az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, akik úgy döntöttek, hogy nem kérik a választói névjegyzékbe való haladéktalan felvételüket, jóval a választási időszak előtt fel kell kérni arra, hogy vetessék fel magukat a választói névjegyzékbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Azok
  a 
  tagállamok
  ,
  ahol
  a 
  választásokon való részvétel nem kötelező
  ,
  rendelkezhetnek
  úgy, hogy a 
  3. cikk szerinti választópolgárokat hivatalból felveszik
  a választói névjegyzékbe.

(3)   
  A tagállamok törekszenek az állampolgársággal nem rendelkező uniós választópolgárok választói névjegyzékbe való felvételének bevezetésére aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárként
  ,
  haladéktalanul azt követően, hogy az érintett uniós polgárok
  a 
  lakóhely szerinti tagállamban lakcímük nyilvántartásba vételekor ehhez hozzájárultak. Azokat az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárokat, akik úgy döntöttek, hogy nem kérik a választói névjegyzékbe való haladéktalan felvételüket, jóval a választási időszak előtt fel kell kérni arra, hogy vetessék fel magukat a választói névjegyzékbe.

Módosítás 36

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokat a szavazás napja előtt kellő időben felvegyék a választói névjegyzékbe. | (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokat a szavazás napja előtt kellő időben felvegyék a választói névjegyzékbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokat a szavazás napja előtt kellő időben felvegyék a választói névjegyzékbe.

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokat a szavazás napja előtt kellő időben felvegyék a választói névjegyzékbe.

Módosítás 37

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

8 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A választói névjegyzékbe való felvételükhöz
  a 3. cikk szerinti
  választópolgároknak ugyanazokat
  az
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint az
  adott állam állampolgárainak
  . | A választói névjegyzékbe való felvételükhöz
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgároknak ugyanazokat
  , vagy azokkal egyenértékű
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint az
  állampolgársággal rendelkező választóknak. Ezeken túl egy olyan hivatalos nyilatkozatot is be kell nyújtaniuk, amely megfelel a II. mellékletben foglalt mintának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A választói névjegyzékbe való felvételükhöz
  a 3. cikk szerinti
  választópolgároknak ugyanazokat
  az
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint az
  adott állam állampolgárainak
  .

a 3. cikk szerinti

az

adott állam állampolgárainak

A választói névjegyzékbe való felvételükhöz
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgároknak ugyanazokat
  , vagy azokkal egyenértékű
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint az
  állampolgársággal rendelkező választóknak. Ezeken túl egy olyan hivatalos nyilatkozatot is be kell nyújtaniuk, amely megfelel a II. mellékletben foglalt mintának.

az aktív választójoggal rendelkező uniós

, vagy azokkal egyenértékű

állampolgársággal rendelkező választóknak. Ezeken túl egy olyan hivatalos nyilatkozatot is be kell nyújtaniuk, amely megfelel a II. mellékletben foglalt mintának.

Módosítás 38

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

8 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A lakóhely szerinti tagállam
  megkívánhatja továbbá a 3. cikk szerinti
  választópolgároktól
  , hogy érvényes személyazonosító okmányuk bemutatása mellett a II. mellékletben foglalt mintának megfelelő hivatalos nyilatkozatot tegyenek. | A lakóhely szerinti tagállam
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgároktól
  megkövetelheti továbbá, hogy: |
| | a) | mutassanak be egy érvényes személyazonosító okmányt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A lakóhely szerinti tagállam
  megkívánhatja továbbá a 3. cikk szerinti
  választópolgároktól
  , hogy érvényes személyazonosító okmányuk bemutatása mellett a II. mellékletben foglalt mintának megfelelő hivatalos nyilatkozatot tegyenek.

megkívánhatja továbbá a 3. cikk szerinti

, hogy érvényes személyazonosító okmányuk bemutatása mellett a II. mellékletben foglalt mintának megfelelő hivatalos nyilatkozatot tegyenek.

A lakóhely szerinti tagállam
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgároktól
  megkövetelheti továbbá, hogy:

az aktív választójoggal rendelkező uniós

megkövetelheti továbbá, hogy:

a)

a)

mutassanak be egy érvényes személyazonosító okmányt;

mutassanak be egy érvényes személyazonosító okmányt;

| b) | jelöljék meg azt az időpontot, amelytől kezdődően abban a tagállamban vagy egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

b)

jelöljék meg azt az időpontot, amelytől kezdődően abban a tagállamban vagy egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkeznek;

jelöljék meg azt az időpontot, amelytől kezdődően abban a tagállamban vagy egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkeznek;

| c) | amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék kapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket. |
| --- | --- |

c)

c)

amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék kapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket.

amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék kapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket.

Módosítás 39

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Azok
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok, akiket a lakóhely szerinti tagállam választói névjegyzékébe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint az állampolgársággal rendelkező
  szavazók
   –
  mindaddig
  , amíg nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges követelményeket. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való törlésükről, ezek a rendelkezések egyaránt vonatkoznak
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokra is. | (3)   Azok
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok, akiket a lakóhely szerinti tagállam választói névjegyzékébe felvettek,
  mindaddig
  szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint az állampolgársággal rendelkező
  választópolgárok
   –, amíg nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges követelményeket. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való törlésükről, ezek a rendelkezések egyaránt vonatkoznak
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokra is.
  Ezt az értesítést a szóban forgó, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgároknak a hivatalos nyilatkozatban megjelölt valamely uniós nyelven kell megküldeni, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megadott ilyen preferenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Azok
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok, akiket a lakóhely szerinti tagállam választói névjegyzékébe felvettek, szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint az állampolgársággal rendelkező
  szavazók
   –
  mindaddig
  , amíg nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges követelményeket. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való törlésükről, ezek a rendelkezések egyaránt vonatkoznak
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokra is.

(3)   Azok
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok, akiket a lakóhely szerinti tagállam választói névjegyzékébe felvettek,
  mindaddig
  szerepelnek a névjegyzékben – ugyanolyan feltételek szerint, mint az állampolgársággal rendelkező
  választópolgárok
   –, amíg nem törlik őket, mert már nem teljesítik az aktív választójog gyakorlásához szükséges követelményeket. Amennyiben a tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az állampolgárokat értesíteni kell a választói névjegyzékből való törlésükről, ezek a rendelkezések egyaránt vonatkoznak
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokra is.
  Ezt az értesítést a szóban forgó, aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgároknak a hivatalos nyilatkozatban megjelölt valamely uniós nyelven kell megküldeni, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megadott ilyen preferenciát.

Módosítás 40

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   
  Az állam
  területén kívül lakóhellyel rendelkező saját állampolgáraik aktív és passzív választójogára vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, az a körülmény, hogy
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokat felvették a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, nem eredményezheti a honosság szerinti tagállam választói névjegyzékéből való törlésüket. | (5)   
  A tagállam
  területén kívül lakóhellyel rendelkező saját állampolgáraik aktív és passzív választójogára vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, az a körülmény, hogy
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokat felvették a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, nem eredményezheti a honosság szerinti tagállam választói névjegyzékéből való törlésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   
  Az állam
  területén kívül lakóhellyel rendelkező saját állampolgáraik aktív és passzív választójogára vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, az a körülmény, hogy
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárokat felvették a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, nem eredményezheti a honosság szerinti tagállam választói névjegyzékéből való törlésüket.

(5)   
  A tagállam
  területén kívül lakóhellyel rendelkező saját állampolgáraik aktív és passzív választójogára vonatkozó tagállami szabályok sérelme nélkül, az a körülmény, hogy
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárokat felvették a lakóhelyük szerinti tagállam választói névjegyzékébe, nem eredményezheti a honosság szerinti tagállam választói névjegyzékéből való törlésüket.

Módosítás 41

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A választáson jelöltként való részvételükre irányuló nyilatkozatuk megtételekor
  a 3. cikk szerinti, passzív választójoggal rendelkező személyeknek ugyanazokat az alátámasztó
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint azoknak a jelölteknek, akik az adott állam állampolgárai. A lakóhely szerinti tagállam megkívánhatja, hogy az érintett személy a III. mellékletben foglalt mintának megfelelően hivatalosan nyilatkozzon. | (1)   A választáson jelöltként való részvételükre irányuló nyilatkozatuk megtételekor
  az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan, vagy egyenértékű
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint azoknak a jelölteknek, akik az adott állam állampolgárai. A lakóhely szerinti tagállam megkívánhatja, hogy az érintett személy a III. mellékletben foglalt mintának megfelelően hivatalosan nyilatkozzon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A választáson jelöltként való részvételükre irányuló nyilatkozatuk megtételekor
  a 3. cikk szerinti, passzív választójoggal rendelkező személyeknek ugyanazokat az alátámasztó
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint azoknak a jelölteknek, akik az adott állam állampolgárai. A lakóhely szerinti tagállam megkívánhatja, hogy az érintett személy a III. mellékletben foglalt mintának megfelelően hivatalosan nyilatkozzon.

(1)   A választáson jelöltként való részvételükre irányuló nyilatkozatuk megtételekor
  az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgároknak ugyanolyan, vagy egyenértékű
  okiratokat kell benyújtaniuk, mint azoknak a jelölteknek, akik az adott állam állampolgárai. A lakóhely szerinti tagállam megkívánhatja, hogy az érintett személy a III. mellékletben foglalt mintának megfelelően hivatalosan nyilatkozzon.

Módosítás 42

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A lakóhely
  szerint
  tagállam
  megkívánhatja továbbá
  a 
  3. cikk értelmében passzív választójoggal rendelkező személyektől
  , hogy: | (2)   A lakóhely
  szerinti
  tagállam a 
  passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgároktól megkövetelheti továbbá
  , hogy: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A lakóhely
  szerint
  tagállam
  megkívánhatja továbbá
  a 
  3. cikk értelmében passzív választójoggal rendelkező személyektől
  , hogy:

(2)   A lakóhely
  szerinti
  tagállam a 
  passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgároktól megkövetelheti továbbá
  , hogy:

Módosítás 43

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

9 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | jelöltségük bejelentésének benyújtásakor az (1) bekezdés szerint tett hivatalos
  nyilatkozatában
  nyilatkozzanak arról, hogy a honosság szerinti tagállamban nem fosztották meg őket a passzív választójoguktól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

jelöltségük bejelentésének benyújtásakor az (1) bekezdés szerint tett hivatalos
  nyilatkozatában
  nyilatkozzanak arról, hogy a honosság szerinti tagállamban nem fosztották meg őket a passzív választójoguktól;

nyilatkozatában

| a) | jelöltségük bejelentésének benyújtásakor az (1) bekezdés szerint tett hivatalos
  nyilatkozatban
  nyilatkozzanak arról, hogy a honosság szerinti tagállamban nem fosztották meg őket a passzív választójoguktól
  . Amennyiben jogos kétely merül fel a hivatalos nyilatkozat tartalmával kapcsolatban, a lakóhely szerinti tagállam közvetlenül kérheti az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár honosság szerinti tagállamától a választás előtt vagy után annak igazolását, hogy az érintett személyt nem fosztották meg passzív választójogától abban a tagállamban
  ; |
| --- | --- |

a)

jelöltségük bejelentésének benyújtásakor az (1) bekezdés szerint tett hivatalos
  nyilatkozatban
  nyilatkozzanak arról, hogy a honosság szerinti tagállamban nem fosztották meg őket a passzív választójoguktól
  . Amennyiben jogos kétely merül fel a hivatalos nyilatkozat tartalmával kapcsolatban, a lakóhely szerinti tagállam közvetlenül kérheti az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár honosság szerinti tagállamától a választás előtt vagy után annak igazolását, hogy az érintett személyt nem fosztották meg passzív választójogától abban a tagállamban
  ;

nyilatkozatban

. Amennyiben jogos kétely merül fel a hivatalos nyilatkozat tartalmával kapcsolatban, a lakóhely szerinti tagállam közvetlenül kérheti az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgár honosság szerinti tagállamától a választás előtt vagy után annak igazolását, hogy az érintett személyt nem fosztották meg passzív választójogától abban a tagállamban

Módosítás 44

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

9 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amennyiben kételyek merülnek fel az a) pontban említett nyilatkozat tartamát illetően, a választások előtt vagy után mutassanak be egy, a honosság szerinti tagállam illetékes közigazgatási hatóságától származó olyan igazolást, amely tanúsítja, hogy abban a tagállamban nem fosztották meg őket passzív választójoguktól, illetve hogy a választójogtól való ilyen megfosztásról az említett hatóságnak nincs tudomása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

amennyiben kételyek merülnek fel az a) pontban említett nyilatkozat tartamát illetően, a választások előtt vagy után mutassanak be egy, a honosság szerinti tagállam illetékes közigazgatási hatóságától származó olyan igazolást, amely tanúsítja, hogy abban a tagállamban nem fosztották meg őket passzív választójoguktól, illetve hogy a választójogtól való ilyen megfosztásról az említett hatóságnak nincs tudomása;

amennyiben kételyek merülnek fel az a) pontban említett nyilatkozat tartamát illetően, a választások előtt vagy után mutassanak be egy, a honosság szerinti tagállam illetékes közigazgatási hatóságától származó olyan igazolást, amely tanúsítja, hogy abban a tagállamban nem fosztották meg őket passzív választójoguktól, illetve hogy a választójogtól való ilyen megfosztásról az említett hatóságnak nincs tudomása;

törölve

törölve

Módosítás 45

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

9 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék megkapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék megkapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket.

amennyiben úgy kívánják, jelöljenek meg egy vagy több olyan nyelvet az Unió hivatalos nyelvei közül, amelyen a 12. cikk (2) bekezdésében említett információkat meg szeretnék megkapni, vagy ha az illetékes hatóság ezt felajánlja, jelöljenek meg más nyelveket.

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azok
  a tagállamok
  , amelyek lehetővé teszik az állampolgárok számára, hogy
  a helyhatósági választásokon
  előzetes szavazással
  ,
  levélszavazással
  , elektronikus és internetes
  szavazással szavazzanak,
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok számára azonos feltételek mellett
  is
  rendelkezésre álljanak. | A tagállamok
  a helyhatósági választásokon törekednek a levélszavazás lehetővé tételére. Amennyiben
  a tagállamok helyhatósági választásokon
  lehetővé teszik saját állampolgáraik számára a levélszavazást
  ,
  az előzetes szavazást
  ,
  a meghatalmazás útján történő szavazást vagy az
  elektronikus és
  az
  internetes
  szavazást, akkor
  gondoskodniuk kell arról, hogy ezek a szavazási módok
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok számára azonos feltételek mellett rendelkezésre álljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azok
  a tagállamok
  , amelyek lehetővé teszik az állampolgárok számára, hogy
  a helyhatósági választásokon
  előzetes szavazással
  ,
  levélszavazással
  , elektronikus és internetes
  szavazással szavazzanak,
  gondoskodnak arról, hogy ezek a szavazási módok
  a 3. cikk szerinti
  választópolgárok számára azonos feltételek mellett
  is
  rendelkezésre álljanak.

Azok

, amelyek lehetővé teszik az állampolgárok számára, hogy

előzetes szavazással

levélszavazással

szavazással szavazzanak,

a 3. cikk szerinti

is

A tagállamok
  a helyhatósági választásokon törekednek a levélszavazás lehetővé tételére. Amennyiben
  a tagállamok helyhatósági választásokon
  lehetővé teszik saját állampolgáraik számára a levélszavazást
  ,
  az előzetes szavazást
  ,
  a meghatalmazás útján történő szavazást vagy az
  elektronikus és
  az
  internetes
  szavazást, akkor
  gondoskodniuk kell arról, hogy ezek a szavazási módok
  az aktív választójoggal rendelkező uniós
  választópolgárok számára azonos feltételek mellett rendelkezésre álljanak.

a helyhatósági választásokon törekednek a levélszavazás lehetővé tételére. Amennyiben

lehetővé teszik saját állampolgáraik számára a levélszavazást

az előzetes szavazást

a meghatalmazás útján történő szavazást vagy az

az

szavazást, akkor

az aktív választójoggal rendelkező uniós

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A lakóhely szerinti tagállam
  időben, világosan és közérthetően
  tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak. | (1)   A lakóhely szerinti tagállam tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő
  haladéktalan
  felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A lakóhely szerinti tagállam
  időben, világosan és közérthetően
  tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak.

(1)   A lakóhely szerinti tagállam tájékoztatja az érdekelt személyeket arról, hogy a választói névjegyzékbe történő
  haladéktalan
  felvételre irányuló kérelmük, illetve a jelöltként való részvételére irányuló kérelmük elfogadhatósága ügyében milyen határozatot hoztak.

Módosítás 48

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha az uniós polgárok választói névjegyzékbe való felvétele nem történik meg, ha elutasítják kérelmüket a választói névjegyzékbe való felvételre, vagy ha a választáson jelöltként való részvételére irányuló kérelmüket utasítják el, az érintett személy ugyanolyan feltételek szerint jogosult jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam joga az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosít. | (2)   Ha az uniós polgárok választói névjegyzékbe való
  haladéktalan
  felvétele nem történik meg,
  vagy
  ha elutasítják kérelmüket a választói névjegyzékbe való felvételre, vagy ha a választáson jelöltként való részvételére irányuló kérelmüket utasítják el, az érintett személy ugyanolyan feltételek szerint jogosult
  hatékony
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam joga az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha az uniós polgárok választói névjegyzékbe való felvétele nem történik meg, ha elutasítják kérelmüket a választói névjegyzékbe való felvételre, vagy ha a választáson jelöltként való részvételére irányuló kérelmüket utasítják el, az érintett személy ugyanolyan feltételek szerint jogosult jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam joga az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosít.

(2)   Ha az uniós polgárok választói névjegyzékbe való
  haladéktalan
  felvétele nem történik meg,
  vagy
  ha elutasítják kérelmüket a választói névjegyzékbe való felvételre, vagy ha a választáson jelöltként való részvételére irányuló kérelmüket utasítják el, az érintett személy ugyanolyan feltételek szerint jogosult
  hatékony
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam joga az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosít.

Módosítás 49

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A választói névjegyzékben vagy a helyhatósági választásokon induló jelöltek jegyzékében előforduló hibák esetén, az érintett személy hasonló feltételek szerint jogosult jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak. | (3)   A választói névjegyzékben vagy a helyhatósági választásokon induló jelöltek jegyzékében előforduló hibák esetén, az érintett személy hasonló feltételek szerint jogosult
  hatékony
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A választói névjegyzékben vagy a helyhatósági választásokon induló jelöltek jegyzékében előforduló hibák esetén, az érintett személy hasonló feltételek szerint jogosult jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak.

(3)   A választói névjegyzékben vagy a helyhatósági választásokon induló jelöltek jegyzékében előforduló hibák esetén, az érintett személy hasonló feltételek szerint jogosult
  hatékony
  jogorvoslatra, mint amilyen feltételeket a lakóhely szerinti tagállam jogszabályai az aktív, illetve passzív választójoggal rendelkező saját állampolgárai számára biztosítanak.

Módosítás 50

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok egyértelműen, közérthetően és időben tájékoztatják az érintett személyt az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és a (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről, az adott személynek a hivatalos nyilatkozatban megjelölt választása szerinti nyelven, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megjelölt egy ilyen nyelvi preferenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok egyértelműen, közérthetően és időben tájékoztatják az érintett személyt az (1) bekezdésben említett határozatról, valamint a (2) és a (3) bekezdésben említett jogorvoslati lehetőségekről, az adott személynek a hivatalos nyilatkozatban megjelölt választása szerinti nyelven, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megjelölt egy ilyen nyelvi preferenciát.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

12 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok kijelölnek egy
  nemzeti
  hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak a helyhatósági választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól. | (1)   A tagállamok kijelölnek egy
  illetékes
  hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak a helyhatósági választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól.
  A tájékoztatást az illetékes hatóságok összehangolt módon és lehetőség szerint a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve, a helyi lakosként való bejelentkezést követően és a választások előtt kellő időben biztosítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok kijelölnek egy
  nemzeti
  hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak a helyhatósági választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól.

(1)   A tagállamok kijelölnek egy
  illetékes
  hatóságot, amelynek feladata, hogy megtegye a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állampolgársággal nem rendelkező uniós polgárok kellő időben tájékoztatást kapjanak a helyhatósági választásokon választóként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeiről és részletes szabályairól.
  A tájékoztatást az illetékes hatóságok összehangolt módon és lehetőség szerint a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve, a helyi lakosként való bejelentkezést követően és a választások előtt kellő időben biztosítják.

Módosítás 52

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti kijelölt
  hatóság
  közvetlenül és egyénileg
  tájékoztassa a választópolgárokat
  és
  a 3. cikk értelmében
  passzív választójoggal rendelkező
  személyeket
  a következő információkról: | (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti kijelölt
  hatóságok
  közvetlenül és egyénileg
  tájékoztassák az aktív
  és passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokat
  a következő információkról: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti kijelölt
  hatóság
  közvetlenül és egyénileg
  tájékoztassa a választópolgárokat
  és
  a 3. cikk értelmében
  passzív választójoggal rendelkező
  személyeket
  a következő információkról:

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti kijelölt
  hatóságok
  közvetlenül és egyénileg
  tájékoztassák az aktív
  és passzív választójoggal rendelkező
  uniós választópolgárokat
  a következő információkról:

Módosítás 53

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amint ismertté válik, a választás időpontja, valamint a szavazás módja és helye; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

amint ismertté válik, a választás időpontja, valamint a szavazás módja és helye;

| b) | amint ismertté válik, a választás időpontja, valamint a szavazás módja és helye
  , beleértve adott esetben a 10. cikkben említett egyedi szavazási módokat is
  ; |
| --- | --- |

b)

amint ismertté válik, a választás időpontja, valamint a szavazás módja és helye
  , beleértve adott esetben a 10. cikkben említett egyedi szavazási módokat is
  ;

, beleértve adott esetben a 10. cikkben említett egyedi szavazási módokat is

Módosítás 54

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

12 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a választópolgárok egyes csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő egyedi intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a választópolgárok egyes csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő egyedi intézkedések;

a választópolgárok egyes csoportjai, például a fogyatékossággal élő személyek választójogának gyakorlását megkönnyítő egyedi intézkedések;

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b b pont (új)

12 cikk – 2 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a választási és politikai rendszerre vonatkozó tájékoztatás, többek között az alapszintű helyhatósági egységek hatásköreiről; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

a választási és politikai rendszerre vonatkozó tájékoztatás, többek között az alapszintű helyhatósági egységek hatásköreiről;

a választási és politikai rendszerre vonatkozó tájékoztatás, többek között az alapszintű helyhatósági egységek hatásköreiről;

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó,
  a
  (
  2
  ) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni. | A helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó,
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett információkat
  és az ezen irányelv szerint közölt információkat
  világosan és közérthetően kell megadni.
  Az (1) bekezdésben említett információkat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, a (2) bekezdésben említett információkat pedig az érintett személy által a hivatalos nyilatkozatban megjelölt, általa preferált nyelven kell közölni, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megadott ilyen preferenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó,
  a
  (
  2
  ) bekezdésben említett információkat világosan és közérthetően kell megadni.

a

2

A helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó,
  az
  (
  1
  ) bekezdésben említett információkat
  és az ezen irányelv szerint közölt információkat
  világosan és közérthetően kell megadni.
  Az (1) bekezdésben említett információkat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, a (2) bekezdésben említett információkat pedig az érintett személy által a hivatalos nyilatkozatban megjelölt, általa preferált nyelven kell közölni, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megadott ilyen preferenciát.

az

1

és az ezen irányelv szerint közölt információkat

Az (1) bekezdésben említett információkat az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, a (2) bekezdésben említett információkat pedig az érintett személy által a hivatalos nyilatkozatban megjelölt, általa preferált nyelven kell közölni, amennyiben az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgár megadott ilyen preferenciát.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett, a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz – az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (28)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan hivatalos nyelvén, amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb európai uniós polgár széles körben megért. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdésben említett, a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz – az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (28)

  9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan hivatalos nyelvén, amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb európai uniós polgár széles körben megért.

Az első albekezdésben említett, a fogadó tagállam egy vagy több hivatalos nyelvén közölt tájékoztatáshoz – az (EU) 2018/1724 európai parlamenti és tanácsi rendelet

28

9. cikkében foglalt minőségi követelményekkel összhangban – fordítást is mellékelni kell az Unió legalább egy másik olyan hivatalos nyelvén, amelyet a területén tartózkodó lehető legtöbb európai uniós polgár széles körben megért.

törölve

törölve

Módosítás 58

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság biztosítja, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogával kapcsolatos, az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése szerinti információk, valamint az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információk az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, többek között szükség esetén a „Europe Direct” kapcsolattartó ponton és a „Your Europe” portálon keresztül világos és hozzáférhető módon elérhetők legyenek az említett polgárok számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság biztosítja, hogy az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogával kapcsolatos, az EUMSZ 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 22. cikkének (1) bekezdése szerinti információk, valamint az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információk az Unió valamennyi hivatalos nyelvén, többek között szükség esetén a „Europe Direct” kapcsolattartó ponton és a „Your Europe” portálon keresztül világos és hozzáférhető módon elérhetők legyenek az említett polgárok számára.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés

12 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok használatával a fogyatékossággal élő és
  az idősebb
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék. | (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok
  , például jelnyelv, Braille-írás vagy könnyen olvasható formátum
  használatával a fogyatékossággal
  élők, az idősebb személyek, a távoli területeken
  élő
  személyek, a kisebbségi csoportokhoz tartozó
  és
  általában véve a szavazás során nehézségekkel szembesülő
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék
  az (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  I. mellékletében meghatározott akadálymentességi követelmények alkalmazásával. A tagállamok biztosíthatják, hogy a fogyatékossággal élő személyek – kérésükre – segítséget kaphassanak a szavazás során egy általuk kiválasztott személytől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok használatával a fogyatékossággal élő és
  az idősebb
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a helyhatósági választásokon választópolgárként vagy jelöltként való névjegyzékbe vétel feltételeire és részletes szabályaira vonatkozó, a (2) bekezdésben említett információkat megfelelő kommunikációs eszközök, módok és formátumok
  , például jelnyelv, Braille-írás vagy könnyen olvasható formátum
  használatával a fogyatékossággal
  élők, az idősebb személyek, a távoli területeken
  élő
  személyek, a kisebbségi csoportokhoz tartozó
  és
  általában véve a szavazás során nehézségekkel szembesülő
  személyek számára is hozzáférhetővé tegyék
  az (EU) 2019/882 európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  I. mellékletében meghatározott akadálymentességi követelmények alkalmazásával. A tagállamok biztosíthatják, hogy a fogyatékossággal élő személyek – kérésükre – segítséget kaphassanak a szavazás során egy általuk kiválasztott személytől.

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | törölve |
| Eltérések | |
| (1)
     
  Ha valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik ebben a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes, állampolgársággal rendelkező és azzal nem rendelkező uniós polgár 20 %-át, ezen irányelvtől eltérve a tagállam: | |
| a) | az aktív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

törölve

törölve

Eltérések

Eltérések

(1)
     
  Ha valamely tagállamban azoknak a választójogi korhatárt elért uniós polgároknak a számaránya, akik ebben a tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, de ennek nem állampolgárai meghaladja az ott lakóhellyel rendelkező választójogi korhatárt elért összes, állampolgársággal rendelkező és azzal nem rendelkező uniós polgár 20 %-át, ezen irányelvtől eltérve a tagállam:

a)

a)

az aktív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejét;

az aktív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejét;

| b) | a passzív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejének kétszeresét; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a passzív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejének kétszeresét; valamint

a passzív választójogot a 3. cikk értelmében aktív választójoggal rendelkező személyek azon körére korlátozhatja, akik legalább már meghatározott ideje lakóhellyel rendelkeznek ebben a tagállamban; ez az időtartam nem haladhatja meg a helyhatósági képviselő-testület hivatali idejének kétszeresét; valamint

| c) | megfelelő intézkedéseket hozhat a jelöltlisták összetételével kapcsolatban, különösen annak érdekében, hogy ezzel is megkönnyítse azon uniós polgárok integrációját, akik más tagállamok állampolgárai. |
| --- | --- |

c)

c)

megfelelő intézkedéseket hozhat a jelöltlisták összetételével kapcsolatban, különösen annak érdekében, hogy ezzel is megkönnyítse azon uniós polgárok integrációját, akik más tagállamok állampolgárai.

megfelelő intézkedéseket hozhat a jelöltlisták összetételével kapcsolatban, különösen annak érdekében, hogy ezzel is megkönnyítse azon uniós polgárok integrációját, akik más tagállamok állampolgárai.

(2)
     
  A Belga Királyság ezen irányelv rendelkezéseitől eltérve az (1) bekezdés a) pontját korlátozott számú helyhatósági egységre alkalmazhatja, amelyek listáját legalább egy évvel azon helyhatósági választások előtt közzéteszi, amelyek vonatkozásában az eltérést igénybe kívánja venni.

(3)
     
  Ha egy adott tagállam jogszabályai szerint egy másik tagállam ott lakó állampolgárai az adott állam nemzeti parlamenti választásain választójoggal rendelkeznek és e célból ugyanazon feltételekkel veszik fel őket a választói névjegyzékbe, mint a saját állampolgár választópolgárokat, akkor az elsőként említett tagállam ezen irányelv rendelkezéseitől eltérve tartózkodhat a 6–11. cikk alkalmazásától az ilyen állampolgárok vonatkozásában.

(4)
     
  A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követően hatévenként jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben megvizsgálja, hogy az érintett tagállamoknak az EUMSZ 22. cikke (1) bekezdése alapján biztosított eltérés indokai még mindig fennállnak-e, és adott esetben javaslatot tesz a megfelelő módosításokra. Azoknak a tagállamoknak, amelyek az (1) és (2) bekezdés szerinti eltéréssel élnek, közölniük kell a Bizottsággal az ennek alátámasztásául szolgáló minden szükséges információt.

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – cím

14 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Jelentéstétel | Adatgyűjtés és
  jelentéstétel |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Jelentéstétel

Adatgyűjtés és
  jelentéstétel

Adatgyűjtés és

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

14 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, azt követően pedig négyévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról, beleértve az 5. cikk (3) és (4) bekezdésének alkalmazását is. A jelentés
  a 3. cikk szerinti választópolgárok
  és
  jelöltek
  helyhatósági választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatokat, valamint
  az e tekintetben
  hozott intézkedések összefoglalását tartalmazza. | (1)   A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, azt követően pedig négyévente
  beszámolnak a nyilvánosságnak és
  jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról, beleértve az 5. cikk (3) és (4) bekezdésének alkalmazását is. A jelentés
  az általános megjegyzéseken kívül az aktív
  és
  passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok
  helyhatósági választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatokat, valamint
  a részvételük elősegítésére és ösztönzésére
  hozott intézkedések összefoglalását
  is
  tartalmazza.
  Ezeket az adatokat átlátható, egységes és biztonságos módon kell gyűjteni, közös mutatók alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, azt követően pedig négyévente jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról, beleértve az 5. cikk (3) és (4) bekezdésének alkalmazását is. A jelentés
  a 3. cikk szerinti választópolgárok
  és
  jelöltek
  helyhatósági választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatokat, valamint
  az e tekintetben
  hozott intézkedések összefoglalását tartalmazza.

(1)   A tagállamok az ezen irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, azt követően pedig négyévente
  beszámolnak a nyilvánosságnak és
  jelentést tesznek a Bizottságnak ezen irányelvnek a területükön történő alkalmazásáról, beleértve az 5. cikk (3) és (4) bekezdésének alkalmazását is. A jelentés
  az általános megjegyzéseken kívül az aktív
  és
  passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok
  helyhatósági választásokon való részvételére vonatkozó statisztikai adatokat, valamint
  a részvételük elősegítésére és ösztönzésére
  hozott intézkedések összefoglalását
  is
  tartalmazza.
  Ezeket az adatokat átlátható, egységes és biztonságos módon kell gyűjteni, közös mutatók alapján.

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett statisztikai adatok gyűjtéséhez szükséges közös mutatók meghatározása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett statisztikai adatok gyűjtéséhez szükséges közös mutatók meghatározása céljából.

Módosítás 64

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 2029. évi európai parlamenti választásokat követő két éven belül megvizsgálja ennek az irányelvnek az alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről, | A Bizottság a 2029. évi európai parlamenti választásokat követő két éven belül megvizsgálja ennek az irányelvnek az alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről,
  Az értékelést adott esetben az irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat kíséri. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 2029. évi európai parlamenti választásokat követő két éven belül megvizsgálja ennek az irányelvnek az alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről,

A Bizottság a 2029. évi európai parlamenti választásokat követő két éven belül megvizsgálja ennek az irányelvnek az alkalmazását, és értékelési jelentést készít az irányelv célkitűzéseinek elérése tekintetében elért eredményekről,
  Az értékelést adott esetben az irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat kíséri.

Az értékelést adott esetben az irányelv módosítására irányuló jogalkotási javaslat kíséri.

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a 2., 8. és
  9
  .
  cikkekben
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ezen irányelv hatálybalépésétől kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottságnak a 2.
  cikk (2) bekezdésében
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/től kezdődő hatállyal]. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a 2., 8. és
  9
  .
  cikkekben
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ezen irányelv hatálybalépésétől kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 2.
  cikk (2) bekezdésében
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... [ezen irányelv hatálybalépésének napja]-tól/től kezdődő hatállyal].

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A 2., 8. és
  9
  .
  cikkben
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   A 2.
  cikk (2) bekezdésében
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdésében
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A 2., 8. és
  9
  .
  cikkben
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   A 2.
  cikk (2) bekezdésében
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdésében
  említett felhatalmazást a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés

16 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A 2., 8. és
  9
  .
  cikkek
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. | (6)   A 2.
  cikk (2) bekezdése
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdése
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A 2., 8. és
  9
  .
  cikkek
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(6)   A 2.
  cikk (2) bekezdése
  ,
  a
  8.
  cikk (4) bekezdése, a 9. cikk (3) bekezdése
  és
  a 14
  .
  cikk (1a) bekezdése
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1–7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 11. cikk (2) bekezdése
  és 13. cikk
  2023. december 31-től alkalmazandó. | Az 1–7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése
  és
  a 11. cikk (2) bekezdése 2023. december 31-től alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1–7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 11. cikk (2) bekezdése
  és 13. cikk
  2023. december 31-től alkalmazandó.

és 13. cikk

Az 1–7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése
  és
  a 11. cikk (2) bekezdése 2023. december 31-től alkalmazandó.

és

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – cím

II melléklet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | II.
   
  MELLÉKLET – Az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

II.
   
  MELLÉKLET – Az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozat

II.

MELLÉKLET – Az aktív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtandó hivatalos nyilatkozat

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – 1 a bekezdés (új)

II melléklet – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon való szavazással kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon való szavazással kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el:

Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon való szavazással kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el:

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

II melléklet – 1 a táblázat (új)

II melléklet – 1 a táblázat (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| ... (időtartam) óta ... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

   (1a) |
| --- |
| Hely, dátum: | |
| Aláírás: | |

... (időtartam) óta ... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

   (1a)

... (időtartam) óta ... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

1a

Hely, dátum:

Hely, dátum:

Aláírás:

Aláírás:

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – cím

III melléklet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | III.
   
  MELLÉKLET – A passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtott hivatalos nyilatkozat |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

III.
   
  MELLÉKLET – A passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtott hivatalos nyilatkozat

III.

MELLÉKLET – A passzív választójoggal rendelkező uniós választópolgárok által benyújtott hivatalos nyilatkozat

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 a bekezdés (új)

III melléklet – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon jelöltként való részvétellel kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon jelöltként való részvétellel kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el:

Kijelentem, hogy a helyhatósági választásokon jelöltként való részvétellel kapcsolatos minden jövőbeli tájékoztatást az alábbiak közül egy vagy több nyelven fogadok el:

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 a táblázat (új)

III melléklet – 1 a táblázat (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| ... (időtartam) óta... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

   (1a) |
| --- |
| Hely, dátum: | |
| Aláírás: | |

... (időtartam) óta... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

   (1a)

... (időtartam) óta... (a lakóhely szerinti tagállam neve)-ban/-ben rendelkezem lakóhellyel

1a

Hely, dátum:

Hely, dátum:

Aláírás:

Aláírás:

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

1

(22)  Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentés A polgárok felhatalmazása és jogaik védelme, COM(2020) 730 final.

22

(22)  Az uniós polgárságról szóló 2020. évi jelentés A polgárok felhatalmazása és jogaik védelme, COM(2020) 730 final.

22

(23)  A Tanács 93/109/EK irányelve (1993. december 6.) az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (átdolgozás).

23

(23)  A Tanács 93/109/EK irányelve (1993. december 6.) az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (átdolgozás).

23

(25)  A Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

25

(25)  A Tanács 2010/48/EK határozata (2009. november 26.) a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről (HL L 23., 2010.1.27., 35. o.).

25

(28)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

28

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1724 rendelete (2018. október 2.) az információkhoz, eljárásokhoz, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító egységes digitális kapu létrehozásáról, továbbá az 1024/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 295., 2018.11.21., 1. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/882 irányelve (2019. április 17.) a termékekre és a szolgáltatásokra vonatkozó akadálymentességi követelményekről (HL L 151., 2019.6.7., 70. o.).

(1a)  Csak ha ezt nemzeti jogszabály előírja

1a

(1a)  Csak ha ezt nemzeti jogszabály előírja

1a

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/127

---

P9_TA(2023)0039

A személygépkocsikra és a kisteherautókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások

Az Európai Parlament 2023. február 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban zajló megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0556),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0322/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Seanad Éireann által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Seanad Éireann által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. január 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. január 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2022. január 27-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2022. január 27-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. november 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. november 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A9-0150/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 194., 2022.5.12., 81. o.

(2)  HL C 270., 2022.7.13., 38. o.

(3)  Ez az álláspont lép a 2022. június 8-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0234).

---

P9_TC1-COD(2021)0197

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/631 rendeletnek az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban való megerősítése tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/851 rendelettel.)

---

2023. február 15., szerda

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/128

---

P9_TA(2023)0040

Az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA-k) szóló rendelet módosítása

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2015/760 rendeletnek az elfogadott eszközök és befektetések köre, a portfólió-összetételre és diverzifikációra vonatkozó követelmények, a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályzatai tekintetében, valamint az európai hosszú távú befektetési alapok engedélyezésére, befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0722), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0722),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C9-0435/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C9-0435/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. március 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. március 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2022. december 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0196/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0196/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 290., 2022.7.29., 64. o.

---

P9_TC1-COD(2021)0377

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 15-én került elfogadásra az (EU) 2015/760 rendeletnek az európai hosszú távú befektetési alapok befektetési politikáira és működési feltételeire vonatkozó követelmények, valamint az elfogadott befektetési eszközök köre, a portfólió-összetételi és -diverzifikációs követelmények, továbbá a készpénzkölcsön-felvétel és az alapok egyéb szabályai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/606 rendelettel.)

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/129

---

P9_TA(2023)0041

EU–Észak-Macedónia-megállapodás: az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaságban végzett műveleti tevékenységek

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Észak-macedón Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaság területén végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 283/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12895/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12895/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Észak-macedón Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaság területén végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás tervezetére (12896/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Észak-macedón Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Észak-macedón Köztársaság területén végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás tervezetére (12896/2022),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0369/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0369/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0027/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0027/2023),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Észak-macedón Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/130

---

P9_TA(2023)0042

Lengyelország felhatalmazása a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény módosítására

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a Lengyelországnak a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény módosításának az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 283/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10918/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10918/2022),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0293/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0007/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0007/2023),

| 1. | egyetért azzal, hogy Lengyelország felhatalmazást kapjon a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény módosításának megerősítésére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/131

---

P9_TA(2023)0043

A polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló EU–Korea együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv: Bulgária, Horvátország és Románia csatlakozása

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

(Egyetértés)

(2023/C 283/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06739/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06739/2019),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyv tervezetére (06756/2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális navigációs műholdrendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaság, a Horvát Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyv tervezetére (06756/2019),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0366/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0366/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, 114. cikkének (7) bekezdésére és 52. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, 114. cikkének (7) bekezdésére és 52. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A9-0006/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A9-0006/2023),

| 1. | egyetért az együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Koreai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/132

---

P9_TA(2023)0044

Közös vállalkozások a Horizont Európa keretében: a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 rendeletnek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

(Konzultáció)

(2023/C 283/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0047), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0047),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikkének első albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikkének első albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0113/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0012/2023),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

2022/0033(NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 rendeletnek a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (-1) | Az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítése a gazdasági reziliencia és biztonság, a stratégiai autonómia, a megnövekedett digitális szuverenitás és a függőségek csökkentése egyik kulcsfontosságú eleme, és fontos szerepet fog játszani a zöld és digitális átállásban. |
| --- | --- |

(-1)

Az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítése a gazdasági reziliencia és biztonság, a stratégiai autonómia, a megnövekedett digitális szuverenitás és a függőségek csökkentése egyik kulcsfontosságú eleme, és fontos szerepet fog játszani a zöld és digitális átállásban.

| (1) | Az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet (3) a Horizont Európa keretében létrehozza a közös vállalkozásokat, köztük a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást
  (a továbbiakban: a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás)
  . |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet (3) a Horizont Európa keretében létrehozza a közös vállalkozásokat, köztük a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást
  (a továbbiakban: a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás)
  .

| (2) | A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozás olyan világosan meghatározott témákkal foglalkozik, amelyek lehetővé teszik a szélesebb értelemben vett európai iparágak számára, hogy azok biztosítsák a leginnovatívabb technológiák
  kutatását
  , tervezését,
  innovációját
  , gyártását és felhasználását az elektronikai alkatrészek és rendszerek területén. |
| --- | --- |

(2)

A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozás olyan világosan meghatározott témákkal foglalkozik, amelyek lehetővé teszik a szélesebb értelemben vett európai iparágak számára, hogy azok biztosítsák a leginnovatívabb technológiák
  kutatását
  , tervezését,
  innovációját
  , gyártását és felhasználását az elektronikai alkatrészek és rendszerek területén.

| (3) | Az (EU) [...] rendelet (4) keretet hoz létre az Unió rezilienciájának,
  alkalmazkodóképességének, hatékonyságának, biztonságának és stabilitásának
  növelésére a félvezető-technológiák területén.
  Célja a köz- és magánberuházások, valamint a gazdasági jólét ösztönzése,
  az európai félvezető-ellátási lánc képességeinek megerősítése, valamint a tagállamok, a Bizottság
  és az iparági érdekelt felek
  közötti együttműködés elmélyítése. Az Unió ipari
  és kutatási, fejlesztési
  és innovációs (a továbbiakban:
  K+F+I)
  kapacitásának megerősítéséhez szükséges feltételek megteremtése érdekében létrejön az Európai Csipkezdeményezés (a továbbiakban: a kezdeményezés). A kezdeményezés következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a félvezetőkkel foglalkozó európai testületnek tanácsadással kell támogatnia a hatóságok testületét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) [...] rendelet (4) keretet hoz létre az Unió rezilienciájának,
  alkalmazkodóképességének, hatékonyságának, biztonságának és stabilitásának
  növelésére a félvezető-technológiák területén.
  Célja a köz- és magánberuházások, valamint a gazdasági jólét ösztönzése,
  az európai félvezető-ellátási lánc képességeinek megerősítése, valamint a tagállamok, a Bizottság
  és az iparági érdekelt felek
  közötti együttműködés elmélyítése. Az Unió ipari
  és kutatási, fejlesztési
  és innovációs (a továbbiakban:
  K+F+I)
  kapacitásának megerősítéséhez szükséges feltételek megteremtése érdekében létrejön az Európai Csipkezdeményezés (a továbbiakban: a kezdeményezés). A kezdeményezés következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a félvezetőkkel foglalkozó európai testületnek tanácsadással kell támogatnia a hatóságok testületét.

| (3a) | A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak arra kell törekednie, hogy a félvezető-ökoszisztéma egészében egyértelmű és felismerhető előnyöket biztosítson. Törekednie kell arra, hogy hozzájáruljon az Unió alapvető értékeihez, többek között a beépített adatvédelemhez, a bizalomhoz, a biztonsághoz, a védelemhez, a fenntarthatósághoz, valamint az értéklánc minden szintjén a növekvő készségekhez és a minőségi foglalkoztatáshoz, és tükrözze azokat. [Az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendeletnek (a csipekről szóló jogszabály)] és a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak törekednie kell arra, hogy szoros szinergiákat alakítson ki az uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel, különösen azokkal, amelyek az Unió előtt álló kihívások kezelésére szolgáló innovatív megoldások bevezetését támogatják. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak valamennyi érdekelt felet, kkv-t és a szociális partnereket integrálnia kell. |
| --- | --- |

(3a)

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak arra kell törekednie, hogy a félvezető-ökoszisztéma egészében egyértelmű és felismerhető előnyöket biztosítson. Törekednie kell arra, hogy hozzájáruljon az Unió alapvető értékeihez, többek között a beépített adatvédelemhez, a bizalomhoz, a biztonsághoz, a védelemhez, a fenntarthatósághoz, valamint az értéklánc minden szintjén a növekvő készségekhez és a minőségi foglalkoztatáshoz, és tükrözze azokat. [Az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendeletnek (a csipekről szóló jogszabály)] és a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak törekednie kell arra, hogy szoros szinergiákat alakítson ki az uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel, különösen azokkal, amelyek az Unió előtt álló kihívások kezelésére szolgáló innovatív megoldások bevezetését támogatják. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak valamennyi érdekelt felet, kkv-t és a szociális partnereket integrálnia kell.

| (3b) | A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak tevékenységei során hatékonyan törekednie kell a csipalap tágabb célkitűzéseinek való megfelelésre egy dinamikus és reziliens félvezető-ökoszisztéma kialakításának támogatása érdekében. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k növekedésének, valamint a beruházásoknak a teljes értéklánc mentén és az egész Unióban történő támogatása érdekében több forrás álljon rendelkezésre, hozzájárulva a digitális és zöld kettős átállás eléréséhez. Támogatást és iránymutatást kell nyújtani különösen az induló innovatív vállalkozásoknak és a kkv-knak arra vonatkozóan, hogy hogyan jutnak köz- és magánberuházásokhoz, a kockázati tőkét is beleértve, aminek célja nem csupán a hozzáférés, hanem ugyanakkor a kérelmezési és jóváhagyási folyamat felgyorsítása. |
| --- | --- |

(3b)

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak tevékenységei során hatékonyan törekednie kell a csipalap tágabb célkitűzéseinek való megfelelésre egy dinamikus és reziliens félvezető-ökoszisztéma kialakításának támogatása érdekében. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k növekedésének, valamint a beruházásoknak a teljes értéklánc mentén és az egész Unióban történő támogatása érdekében több forrás álljon rendelkezésre, hozzájárulva a digitális és zöld kettős átállás eléréséhez. Támogatást és iránymutatást kell nyújtani különösen az induló innovatív vállalkozásoknak és a kkv-knak arra vonatkozóan, hogy hogyan jutnak köz- és magánberuházásokhoz, a kockázati tőkét is beleértve, aminek célja nem csupán a hozzáférés, hanem ugyanakkor a kérelmezési és jóváhagyási folyamat felgyorsítása.

| (3c) | A csipalap tevékenységeinek támogatniuk kell egy dinamikus és reziliens félvezető-ökoszisztéma kialakítását. A csipalapnak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k növekedésének, valamint a beruházásoknak a teljes értéklánc mentén történő támogatása érdekében több forrás álljon rendelkezésre. Az Uniónak törekednie kell az uniós kiadások tőkeáttételi hatásának javítására, és nagyobb multiplikátorhatás kiváltására a magánfinanszírozás bevonása formájában. Ebben a tekintetben egyértelmű iránymutatást és hozzáférési pontokat kell biztosítani az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k köz- és magánfinanszírozáshoz való hozzáférésének támogatása érdekében. Emellett stratégiát kell előirányozni a rendkívüli finanszírozási válságok, például az infláció jelentős növekedése kezelésére. |
| --- | --- |

(3c)

A csipalap tevékenységeinek támogatniuk kell egy dinamikus és reziliens félvezető-ökoszisztéma kialakítását. A csipalapnak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k növekedésének, valamint a beruházásoknak a teljes értéklánc mentén történő támogatása érdekében több forrás álljon rendelkezésre. Az Uniónak törekednie kell az uniós kiadások tőkeáttételi hatásának javítására, és nagyobb multiplikátorhatás kiváltására a magánfinanszírozás bevonása formájában. Ebben a tekintetben egyértelmű iránymutatást és hozzáférési pontokat kell biztosítani az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k köz- és magánfinanszírozáshoz való hozzáférésének támogatása érdekében. Emellett stratégiát kell előirányozni a rendkívüli finanszírozási válságok, például az infláció jelentős növekedése kezelésére.

| (3d) | Tekintettel a harmadik felekkel a K+F+I területén megvalósuló együttműködés fontosságára, a félvezetőkkel foglalkozó európai testületnek és a Bizottságnak egyértelmű és könnyen hozzáférhető iránymutatásokat kell biztosítania az e rendelet hatálya alá tartozó projektekben való részvételükhöz szükséges hozzáférési módokról, szoftverekről és hardverről. A félvezetőkkel foglalkozó európai testület, nemzetközi fórumok, továbbá harmadik országokkal kötött egyéb uniós megállapodások és stratégiák struktúráin belül iránymutatást kell nyújtani a K+F+I területén a nemzetközi együttműködés előtt álló jelenlegi akadályok leküzdéséhez. |
| --- | --- |

(3d)

Tekintettel a harmadik felekkel a K+F+I területén megvalósuló együttműködés fontosságára, a félvezetőkkel foglalkozó európai testületnek és a Bizottságnak egyértelmű és könnyen hozzáférhető iránymutatásokat kell biztosítania az e rendelet hatálya alá tartozó projektekben való részvételükhöz szükséges hozzáférési módokról, szoftverekről és hardverről. A félvezetőkkel foglalkozó európai testület, nemzetközi fórumok, továbbá harmadik országokkal kötött egyéb uniós megállapodások és stratégiák struktúráin belül iránymutatást kell nyújtani a K+F+I területén a nemzetközi együttműködés előtt álló jelenlegi akadályok leküzdéséhez.

| (3e) | A Bizottságnak egyértelmű és könnyen hozzáférhető iránymutatásokat kell nyújtania a kísérleti gyártósorok fejlesztésének és harmadik felek azokhoz való hozzáférésének feltételeiről, valamint az Unió virtuális tervezési platformjainak, tervezési könyvtárainak és kompetenciaközpontjainak kompatibilitásáról és akadálymentességéről. |
| --- | --- |

(3e)

A Bizottságnak egyértelmű és könnyen hozzáférhető iránymutatásokat kell nyújtania a kísérleti gyártósorok fejlesztésének és harmadik felek azokhoz való hozzáférésének feltételeiről, valamint az Unió virtuális tervezési platformjainak, tervezési könyvtárainak és kompetenciaközpontjainak kompatibilitásáról és akadálymentességéről.

| (3f) | A kezdeményezés sikerének a tagállamok és az Unió együttes erőfeszítésére kell épülnie, amelynek célja, hogy támogassa mind a jelentős tőkeköltségeket, mind a virtuális tervezési, tesztelési és kísérleti erőforrások széles körű rendelkezésre állását, valamint az ismeretek, készségek és kompetenciák terjesztését. A(z) ... [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelet (a csipekről szóló jogszabály)] és a kezdeményezés új koncepcióit és törekvéseit a K+F+I-re, valamint az Unió félvezető-ökoszisztémáján belüli fejlett és fejlődő meglévő technológiák és termékek tervezésére, az azokkal való kísérletezésre és tesztelésükre vonatkozó jelentős új pénzügyi rendelkezésekkel kell támogatni. |
| --- | --- |

(3f)

A kezdeményezés sikerének a tagállamok és az Unió együttes erőfeszítésére kell épülnie, amelynek célja, hogy támogassa mind a jelentős tőkeköltségeket, mind a virtuális tervezési, tesztelési és kísérleti erőforrások széles körű rendelkezésre állását, valamint az ismeretek, készségek és kompetenciák terjesztését. A(z) ... [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelet (a csipekről szóló jogszabály)] és a kezdeményezés új koncepcióit és törekvéseit a K+F+I-re, valamint az Unió félvezető-ökoszisztémáján belüli fejlett és fejlődő meglévő technológiák és termékek tervezésére, az azokkal való kísérletezésre és tesztelésükre vonatkozó jelentős új pénzügyi rendelkezésekkel kell támogatni.

| (3g) | A kezdeményezés az Unió új stratégiai kezdeményezése, és új költségvetési forrásokat igényel. A kezdeményezés stabilitásának, koherenciájának, céljainak és hosszú távú finanszírozásának biztosítása érdekében a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során figyelembe kell venni finanszírozását. Biztosítani kell a Horizont Európa keretében már előirányzott tevékenységek folytatását. A Horizont Európához rendelt teljes pénzügyi forrásokat nem szabad csökkenteni vagy átcsoportosítani a K+F+I-n kívüli tevékenységek finanszírozására. A program pénzügyi forrásainak bármely csökkentését – amelynek célja a Digitális Európa program pénzügyi keretösszegének megerősítése a kezdeményezéshez való hozzájárulás céljából – további finanszírozási forrásokkal kell kompenzálni. |
| --- | --- |

(3g)

A kezdeményezés az Unió új stratégiai kezdeményezése, és új költségvetési forrásokat igényel. A kezdeményezés stabilitásának, koherenciájának, céljainak és hosszú távú finanszírozásának biztosítása érdekében a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során figyelembe kell venni finanszírozását. Biztosítani kell a Horizont Európa keretében már előirányzott tevékenységek folytatását. A Horizont Európához rendelt teljes pénzügyi forrásokat nem szabad csökkenteni vagy átcsoportosítani a K+F+I-n kívüli tevékenységek finanszírozására. A program pénzügyi forrásainak bármely csökkentését – amelynek célja a Digitális Európa program pénzügyi keretösszegének megerősítése a kezdeményezéshez való hozzájárulás céljából – további finanszírozási forrásokkal kell kompenzálni.

| (3h) | A következő többéves pénzügyi keret elfogadása előtt értékelni kell és felül kell vizsgálni a közkiadásoknak a kezdeményezésre és az uniós K+F+I-ágazatra gyakorolt hatását. A közintézmények felelőssége, hogy minden területen hatékonyan és eredményesen használják fel a közpénzeket, és biztosítsák a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, az ár-érték arányt, a közberuházások megtérülését, valamint a pazarlás és a hibák elkerülését. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy a közberuházások pozitív hatást gyakoroljanak az Unió félvezető-ökoszisztémájára és polgáraira. E tekintetben a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás munkaprogramjainak kidolgozása és végrehajtása során tiszteletben kell tartani „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét. |
| --- | --- |

(3h)

A következő többéves pénzügyi keret elfogadása előtt értékelni kell és felül kell vizsgálni a közkiadásoknak a kezdeményezésre és az uniós K+F+I-ágazatra gyakorolt hatását. A közintézmények felelőssége, hogy minden területen hatékonyan és eredményesen használják fel a közpénzeket, és biztosítsák a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, az ár-érték arányt, a közberuházások megtérülését, valamint a pazarlás és a hibák elkerülését. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy a közberuházások pozitív hatást gyakoroljanak az Unió félvezető-ökoszisztémájára és polgáraira. E tekintetben a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás munkaprogramjainak kidolgozása és végrehajtása során tiszteletben kell tartani „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét.

| (3i) | A kezdeményezésből nyújtott pénzügyi támogatást arányos mértékben kell felhasználni a félvezető-ökoszisztéma nagy tőkeigényű, nagy kockázatú és összetett környezetének következtében kialakuló piaci hiányosságok és az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által hozott intézkedések nem kettőzhetik meg vagy szoríthatják ki a magánfinanszírozást, és nem torzíthatják a versenyt a belső piacon, és egyértelmű hozzáadott értéket kell képviselniük az Unió számára. |
| --- | --- |

(3i)

A kezdeményezésből nyújtott pénzügyi támogatást arányos mértékben kell felhasználni a félvezető-ökoszisztéma nagy tőkeigényű, nagy kockázatú és összetett környezetének következtében kialakuló piaci hiányosságok és az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által hozott intézkedések nem kettőzhetik meg vagy szoríthatják ki a magánfinanszírozást, és nem torzíthatják a versenyt a belső piacon, és egyértelmű hozzáadott értéket kell képviselniük az Unió számára.

| (4) | A kezdeményezés keretében támogatott tevékenységeket a Horizont Európa program létrehozásáról szóló (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a Digitális Európa program létrehozásáról szóló (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) révén kell finanszírozni.
  A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás számára nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás növelése nem eredményezheti az uniós programok vagy meglévő projektek csökkentését, és annak összegét a(z) ... [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelettel (a csipekről szóló jogszabállyal)] összhangban kell megállapítani, elsősorban a többéves pénzügyi keret felső határai alatti fel nem osztott tartalékkeretből, vagy a többéves pénzügyi keret nem tematikus speciális eszközeinek igénybevételével. |
| --- | --- |

(4)

A kezdeményezés keretében támogatott tevékenységeket a Horizont Európa program létrehozásáról szóló (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5), valamint a Digitális Európa program létrehozásáról szóló (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) révén kell finanszírozni.
  A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás számára nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás növelése nem eredményezheti az uniós programok vagy meglévő projektek csökkentését, és annak összegét a(z) ... [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelettel (a csipekről szóló jogszabállyal)] összhangban kell megállapítani, elsősorban a többéves pénzügyi keret felső határai alatti fel nem osztott tartalékkeretből, vagy a többéves pénzügyi keret nem tematikus speciális eszközeinek igénybevételével.

| (5) | A kezdeményezés célja, hogy fokozza a félvezetőkkel kapcsolatos technológiai és ipari bázis versenyképességét és rezilienciáját, miközben megerősíti és
  diverzifikálja
  a félvezető-ökoszisztéma
  K+F+I
  -kapacitását, csökkentve az ágazat néhány harmadik országbeli vállalatra és földrajzi területre korlátozódó függőségét, és egyben megerősítve a fejlett,
  fenntartható és innovatív
  alkatrészek tervezésére és gyártására való képességét. E célok támogatása érdekében át kell hidalni az Unió fejlett
  K+F+I
  -képességei és azok ipari hasznosítása közötti szakadékot
  , és be kell fektetni ezekbe a törekvésekbe
  . A kezdeményezés a kapacitásépítést hivatott előmozdítani annak érdekében, hogy lehetővé tegye
  a K+F+I-t
  , a tervezést, a gyártást,
  a csomagolást
  és a rendszer-integrációt a következő generációs félvezető-technológiák,
  például a fotonika és a kvantumtechnológia
  terén,
  valamint a meglévő félvezető-technológiák fejlesztését
  .
  A kezdeményezésnek
  fokoznia kell a kulcsfontosságú szereplők közötti együttműködést Unió-szerte, meg kell erősítenie Európa félvezető-ellátási és -értékláncait, ki kell szolgálnia a kulcsfontosságú ipari ágazatokat, és új piacokat kell létrehoznia. |
| --- | --- |

(5)

A kezdeményezés célja, hogy fokozza a félvezetőkkel kapcsolatos technológiai és ipari bázis versenyképességét és rezilienciáját, miközben megerősíti és
  diverzifikálja
  a félvezető-ökoszisztéma
  K+F+I
  -kapacitását, csökkentve az ágazat néhány harmadik országbeli vállalatra és földrajzi területre korlátozódó függőségét, és egyben megerősítve a fejlett,
  fenntartható és innovatív
  alkatrészek tervezésére és gyártására való képességét. E célok támogatása érdekében át kell hidalni az Unió fejlett
  K+F+I
  -képességei és azok ipari hasznosítása közötti szakadékot
  , és be kell fektetni ezekbe a törekvésekbe
  . A kezdeményezés a kapacitásépítést hivatott előmozdítani annak érdekében, hogy lehetővé tegye
  a K+F+I-t
  , a tervezést, a gyártást,
  a csomagolást
  és a rendszer-integrációt a következő generációs félvezető-technológiák,
  például a fotonika és a kvantumtechnológia
  terén,
  valamint a meglévő félvezető-technológiák fejlesztését
  .
  A kezdeményezésnek
  fokoznia kell a kulcsfontosságú szereplők közötti együttműködést Unió-szerte, meg kell erősítenie Európa félvezető-ellátási és -értékláncait, ki kell szolgálnia a kulcsfontosságú ipari ágazatokat, és új piacokat kell létrehoznia.

| (5a) | Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb pozitív hatást váltsa ki, és hogy a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak és a csipalapnak törekednie kell a magán- és/vagy közszférabeli partnerek rendelkezésére álló lehetőségek maximális kihasználására. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, K+F+I- és technológiai szervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek K+F+I-tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy a kívánt hatások hatékonyabban érhetők el partnerségek keretében, mint az Unió által önmagában. |
| --- | --- |

(5a)

Annak érdekében, hogy az uniós finanszírozás a lehető legnagyobb pozitív hatást váltsa ki, és hogy a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához, a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak és a csipalapnak törekednie kell a magán- és/vagy közszférabeli partnerek rendelkezésére álló lehetőségek maximális kihasználására. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, K+F+I- és technológiai szervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek K+F+I-tevékenységeket folytatnak és/vagy támogatnak, feltéve, hogy a kívánt hatások hatékonyabban érhetők el partnerségek keretében, mint az Unió által önmagában.

| (5b) | A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak és a csipalapnak együtt kell létrehoznia magán- és/vagy közszférabeli partnereket, például egyetértési megállapodások révén, hogy hatékonyabban tudjanak konkrét hatásokat elérni. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, K+F+I- és technológiai szervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek K+F+I-tevékenységeket támogatnak vagy folytatnak. |
| --- | --- |

(5b)

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak és a csipalapnak együtt kell létrehoznia magán- és/vagy közszférabeli partnereket, például egyetértési megállapodások révén, hogy hatékonyabban tudjanak konkrét hatásokat elérni. A szóban forgó partnerek lehetnek ipari szereplők, K+F+I- és technológiai szervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, például alapítványok, amelyek K+F+I-tevékenységeket támogatnak vagy folytatnak.

| (5c) | Hatékony nyitott stratégiai autonómia eléréséhez a kezdeményezésből pénzügyi támogatásban részesülő kedvezményezetteknek intézkedéseket kell hozniuk a kezdeményezés keretében kifejlesztett nem kívánt technológia- és tudástranszferek megelőzésére, felhasználva az uniós és nemzeti szinten rendelkezésre álló eszközök széles skáláját. A tagállamokat és a Bizottságot értesíteni kell, és képesnek kell lenniük eljárni abban az esetben, ha az Unión kívüli szervezetek által a technológia vagy tudástranszfer kikényszerítése érdekében végrehajtott külföldi felvásárlások vagy egyéb intézkedések következtében felmerül az uniós szervezetektől az Unión kívülre történő transzferek kockázata. |
| --- | --- |

(5c)

Hatékony nyitott stratégiai autonómia eléréséhez a kezdeményezésből pénzügyi támogatásban részesülő kedvezményezetteknek intézkedéseket kell hozniuk a kezdeményezés keretében kifejlesztett nem kívánt technológia- és tudástranszferek megelőzésére, felhasználva az uniós és nemzeti szinten rendelkezésre álló eszközök széles skáláját. A tagállamokat és a Bizottságot értesíteni kell, és képesnek kell lenniük eljárni abban az esetben, ha az Unión kívüli szervezetek által a technológia vagy tudástranszfer kikényszerítése érdekében végrehajtott külföldi felvásárlások vagy egyéb intézkedések következtében felmerül az uniós szervezetektől az Unión kívülre történő transzferek kockázata.

| (5d) | A tehetségekbe és készségekbe való befektetést a kezdeményezés kulcsfontosságú prioritásának kell tekinteni. A tehetségek rendelkezésre állása döntő fontosságú a félvezetőkbe történő beruházások vonzása szempontjából. Az Uniónak a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatása révén elő kell mozdítania az emberekben rejlő lehetőségeket és a készségeket, különös tekintettel a nőkre, akik alulreprezentáltak ezekben az ágazatokban. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által kifejtett hatás maximalizálása érdekében törekednie kell arra, hogy szinergiákat találjon más programokkal és finanszírozási lehetőségekkel a készségek és az oktatás területén. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak – amennyiben ez a Horizont Európa meglévő szabályai értelmében releváns és helyénvaló – törekednie kell arra, hogy megerősítse nemzetközi együttműködését, amely elengedhetetlen a tudáshoz, a szakértelemhez és a piacokhoz való hozzáférés biztosításához világszerte. |
| --- | --- |

(5d)

A tehetségekbe és készségekbe való befektetést a kezdeményezés kulcsfontosságú prioritásának kell tekinteni. A tehetségek rendelkezésre állása döntő fontosságú a félvezetőkbe történő beruházások vonzása szempontjából. Az Uniónak a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatása révén elő kell mozdítania az emberekben rejlő lehetőségeket és a készségeket, különös tekintettel a nőkre, akik alulreprezentáltak ezekben az ágazatokban. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által kifejtett hatás maximalizálása érdekében törekednie kell arra, hogy szinergiákat találjon más programokkal és finanszírozási lehetőségekkel a készségek és az oktatás területén. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak – amennyiben ez a Horizont Európa meglévő szabályai értelmében releváns és helyénvaló – törekednie kell arra, hogy megerősítse nemzetközi együttműködését, amely elengedhetetlen a tudáshoz, a szakértelemhez és a piacokhoz való hozzáférés biztosításához világszerte.

| (6) | A kezdeményezés számára biztosítani kell a megfelelő és szükséges finanszírozást nagyratörő célkitűzéseinek eléréséhez.
   A kezdeményezést olyan intézkedések révén kell végrehajtani, amelyek a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozás által létrehozott erős tudásbázisra épülnek. A Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást meg kell bízni azzal, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a kezdeményezés keretében finanszírozott tevékenységekhez a Horizont Európa vagy a Digitális Európa program bármely eszközén vagy eljárásán keresztül. Ezenkívül a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást csipekkel foglalkozó közös vállalkozásra kell átnevezni. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás teljes élettartama alatt legalább 2,5 milliárd EUR-t kell fordítani a kísérleti gyártósorok, a tervezési infrastruktúrák, a kompetenciaközpontok és egyéb kapacitásépítési tevékenységek céljára. |
| --- | --- |

(6)

A kezdeményezés számára biztosítani kell a megfelelő és szükséges finanszírozást nagyratörő célkitűzéseinek eléréséhez.
   A kezdeményezést olyan intézkedések révén kell végrehajtani, amelyek a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozás által létrehozott erős tudásbázisra épülnek. A Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást meg kell bízni azzal, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a kezdeményezés keretében finanszírozott tevékenységekhez a Horizont Európa vagy a Digitális Európa program bármely eszközén vagy eljárásán keresztül. Ezenkívül a Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozást csipekkel foglalkozó közös vállalkozásra kell átnevezni. A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás teljes élettartama alatt legalább 2,5 milliárd EUR-t kell fordítani a kísérleti gyártósorok, a tervezési infrastruktúrák, a kompetenciaközpontok és egyéb kapacitásépítési tevékenységek céljára.

| (7) | A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által finanszírozott tevékenységeket egyetlen munkaprogramban kell összefoglalni, amelyet az irányító testületnek kell elfogadnia. Az egyes munkaprogramok elkészítése előtt a hatóságok testületének – figyelembe véve a félvezetőkkel foglalkozó európai testület tanácsait és
  az iparágban
  érdekelt többi fél,
  szakértők, a szociális partnerek, valamint a magánszektorbeli tagok testülete
  észrevételeit, beleértve adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség (7) által készített ütemterveket is – meg kell határoznia a munkaprogramnak a kapacitásépítési tevékenységekhez, valamint a 
  K+F+I
  -tevékenységekhez kapcsolódó részét, beleértve a megfelelő költségbecsléseket is. E célra a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalhatja magában. Ezt követően a fenti meghatározás alapján a kapacitásépítési, valamint a 
  K+F+I
  -tevékenységeket magában foglaló munkaprogramot és a kapcsolódó költségbecsléseket az ügyvezető igazgatónak kell elkészítenie. |
| --- | --- |

(7)

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által finanszírozott tevékenységeket egyetlen munkaprogramban kell összefoglalni, amelyet az irányító testületnek kell elfogadnia. Az egyes munkaprogramok elkészítése előtt a hatóságok testületének – figyelembe véve a félvezetőkkel foglalkozó európai testület tanácsait és
  az iparágban
  érdekelt többi fél,
  szakértők, a szociális partnerek, valamint a magánszektorbeli tagok testülete
  észrevételeit, beleértve adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség (7) által készített ütemterveket is – meg kell határoznia a munkaprogramnak a kapacitásépítési tevékenységekhez, valamint a 
  K+F+I
  -tevékenységekhez kapcsolódó részét, beleértve a megfelelő költségbecsléseket is. E célra a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalhatja magában. Ezt követően a fenti meghatározás alapján a kapacitásépítési, valamint a 
  K+F+I
  -tevékenységeket magában foglaló munkaprogramot és a kapcsolódó költségbecsléseket az ügyvezető igazgatónak kell elkészítenie.

| (8) | Az irányító testület minden tagját be kell vonni a munkaprogram előkészítésébe, és részt kell venniük a vonatkozó megbeszéléseken, továbbá meg kell kapniuk a szükséges információkat.
  Amikor az irányító testület elfogadja a munkaprogramot, a munkaprogram kapacitásépítési részével kapcsolatos szavazati jogot a Bizottságra és a tagállamokra kell korlátozni. A munkaprogram kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó részével kapcsolatos szavazati jogot viszont egyenlő arányban kell elosztani a Bizottság, a részt vevő államok és a magánszektorbeli tagok között. Abban az esetben, ha a munkaprogram valamelyik részéről nem születik döntés, helyénvaló a munkaprogramot csak arra a részre vonatkozóan elfogadni, amelyről pozitív döntés született. |
| --- | --- |

(8)

Az irányító testület minden tagját be kell vonni a munkaprogram előkészítésébe, és részt kell venniük a vonatkozó megbeszéléseken, továbbá meg kell kapniuk a szükséges információkat.
  Amikor az irányító testület elfogadja a munkaprogramot, a munkaprogram kapacitásépítési részével kapcsolatos szavazati jogot a Bizottságra és a tagállamokra kell korlátozni. A munkaprogram kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó részével kapcsolatos szavazati jogot viszont egyenlő arányban kell elosztani a Bizottság, a részt vevő államok és a magánszektorbeli tagok között. Abban az esetben, ha a munkaprogram valamelyik részéről nem születik döntés, helyénvaló a munkaprogramot csak arra a részre vonatkozóan elfogadni, amelyről pozitív döntés született.

| (9) | A kapacitásépítési tevékenységekkel kapcsolatos projektek kiválasztásáért a hatóságok testülete felelős. E célra a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalhatja magában.
  A hatóságok testülete tagjainak rendelkezniük kell a szükséges kompetenciákkal és szakértelemmel ahhoz, hogy ajánlásokat tegyenek, amelyek figyelembe veszik a közös vállalkozás céljait. A hatóságok testületének törekednie kell arra, hogy struktúráin és projektjein belül javítsa a nemek közötti egyensúlyt, és meg kell kísérelnie a kiválasztott projektek földrajzi egyensúlyának biztosítását. |
| --- | --- |

(9)

A kapacitásépítési tevékenységekkel kapcsolatos projektek kiválasztásáért a hatóságok testülete felelős. E célra a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalhatja magában.
  A hatóságok testülete tagjainak rendelkezniük kell a szükséges kompetenciákkal és szakértelemmel ahhoz, hogy ajánlásokat tegyenek, amelyek figyelembe veszik a közös vállalkozás céljait. A hatóságok testületének törekednie kell arra, hogy struktúráin és projektjein belül javítsa a nemek közötti egyensúlyt, és meg kell kísérelnie a kiválasztott projektek földrajzi egyensúlyának biztosítását.

| (10) | A kutatási és innovációs tevékenységekkel kapcsolatos projektek kiválasztásáért a hatóságok testülete felelős. |
| --- | --- |

(10)

A kutatási és innovációs tevékenységekkel kapcsolatos projektek kiválasztásáért a hatóságok testülete felelős.

| (11) | A kezdeményezéssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtásának felgyorsítása és a jogalanyok – különösen a kutatási és technológiai szervezetek – közötti együttműködés elmélyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy egyes javasolt intézkedések csak akkor legyenek jogosultak támogatásra, ha a tevékenységet legalább három különböző,
  az Unión belül földrajzi egyensúlyt képviselő
  tagállamból származó, legalább három jogalanyból álló konzorciumon belül hajtják végre. E konzorcium a csipekről szóló jogszabályban javasolt Európai Csipinfrastruktúra-konzorcium formájában vagy az uniós jog alapján rendelkezésre álló egyéb jogi eszközök alapján hozható létre. Mivel a kezdeményezés keretében támogatott és a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által végrehajtott tevékenységeket a Horizont Európa programból és a Digitális Európa programból finanszírozzák, a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak nyújtott, az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet 128. cikkében említett uniós pénzügyi hozzájárulást ennek megfelelően növelni kell. Az operatív feladatok növekedésével összhangban a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeit is növelni kell. Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a magánszektorbeli tagoknak nem kell hozzájárulniuk az adminisztratív többletköltségek fedezéséhez. |
| --- | --- |

(11)

A kezdeményezéssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtásának felgyorsítása és a jogalanyok – különösen a kutatási és technológiai szervezetek – közötti együttműködés elmélyítése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy egyes javasolt intézkedések csak akkor legyenek jogosultak támogatásra, ha a tevékenységet legalább három különböző,
  az Unión belül földrajzi egyensúlyt képviselő
  tagállamból származó, legalább három jogalanyból álló konzorciumon belül hajtják végre. E konzorcium a csipekről szóló jogszabályban javasolt Európai Csipinfrastruktúra-konzorcium formájában vagy az uniós jog alapján rendelkezésre álló egyéb jogi eszközök alapján hozható létre. Mivel a kezdeményezés keretében támogatott és a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által végrehajtott tevékenységeket a Horizont Európa programból és a Digitális Európa programból finanszírozzák, a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak nyújtott, az (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet 128. cikkében említett uniós pénzügyi hozzájárulást ennek megfelelően növelni kell. Az operatív feladatok növekedésével összhangban a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeit is növelni kell. Helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a magánszektorbeli tagoknak nem kell hozzájárulniuk az adminisztratív többletköltségek fedezéséhez.

| (12) | A tevékenységekhez a Digitális Európa programból biztosított pénzügyi támogatást az (EU) 2021/694 rendeletnek megfelelően kell nyújtani. |
| --- | --- |

(12)

A tevékenységekhez a Digitális Európa programból biztosított pénzügyi támogatást az (EU) 2021/694 rendeletnek megfelelően kell nyújtani.

| (13) | A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás célja, hogy elősegítse az Unió és a 
  hasonló gondolkodású, releváns
  nemzetközi szereplők közötti együttműködést
  az Unió nyitott stratégiai autonómiájának megerősítése és a szellemitulajdon-jogok védelme érdekében
  .
  A félvezető-ellátási lánc komplementaritásaira és kölcsönös függőségeire épülő
  együttműködési stratégiát határoz meg, ideértve többek között a 
  K+F+I
  és a készségfejlesztés terén folytatott együttműködés lehetséges területeinek azonosítását és támogatását, valamint kölcsönös előnyökkel járó, főként viszonosságon alapuló
  és a Horizont Európa szabályaival és a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban lévő
  intézkedések végrehajtását. |
| --- | --- |

(13)

A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás célja, hogy elősegítse az Unió és a 
  hasonló gondolkodású, releváns
  nemzetközi szereplők közötti együttműködést
  az Unió nyitott stratégiai autonómiájának megerősítése és a szellemitulajdon-jogok védelme érdekében
  .
  A félvezető-ellátási lánc komplementaritásaira és kölcsönös függőségeire épülő
  együttműködési stratégiát határoz meg, ideértve többek között a 
  K+F+I
  és a készségfejlesztés terén folytatott együttműködés lehetséges területeinek azonosítását és támogatását, valamint kölcsönös előnyökkel járó, főként viszonosságon alapuló
  és a Horizont Európa szabályaival és a nemzetközi kötelezettségekkel összhangban lévő
  intézkedések végrehajtását.

| (14) | Az (EU) 2021/2085 tanácsi rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/2085 tanácsi rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2085 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 2., 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | »alapító tag«: olyan, valamely tagállamban székhellyel rendelkező bármely jogalany, a Horizont Európához vagy adott esetben a Digitális Európa programhoz társult ország vagy egy nemzetközi szervezet, amelyet e rendelet vagy annak egyik melléklete közös vállalkozás tagjaként azonosít; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 2., 3. és 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.

| 3. | »társult tag«: olyan, valamely tagállamban székhellyel rendelkező bármely jogalany, a Horizont Európához vagy adott esetben a Digitális Európa programhoz társult ország vagy egy nemzetközi szervezet, amely a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban kötelezettségvállalási nyilatkozat aláírásával és a 7. cikk szerinti jóváhagyástól függően csatlakozik egy közös vállalkozáshoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | »részt vevő állam«: a Horizont Európához vagy adott esetben a Digitális Európa programhoz társult bármely tagállam vagy ország, miután kötelezettségvállalási nyilatkozat útján bejelentette, hogy részt vesz az érintett közös vállalkozás tevékenységeiben;” |
| --- | --- |

4.

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés g) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés g) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás;”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Horizont Európa vagy adott esetben a Digitális Európa program időtartamának figyelembevétele érdekében a közös vállalkozások keretében meghirdetett pályázati felhívásokat legkésőbb 2027. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van a pályázati felhívások legkésőbb 2028. december 31-ig történő közzétételére.”. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Horizont Európa vagy adott esetben a Digitális Európa program időtartamának figyelembevétele érdekében a közös vállalkozások keretében meghirdetett pályázati felhívásokat legkésőbb 2027. december 31-ig közzé kell tenni. Megfelelően indokolt esetekben lehetőség van a pályázati felhívások legkésőbb 2028. december 31-ig történő közzétételére.”.

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak hozzá kell járulnia az Európai Csipkezdeményezés és a Digitális Európa program céljainak
  megvalósításához
  is.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A csipekkel foglalkozó közös vállalkozásnak hozzá kell járulnia az Európai Csipkezdeményezés és a Digitális Európa program céljainak
  megvalósításához
  is.”

megvalósításához

| 4. | A 10. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A második részben meghatározott uniós hozzájárulás összege növelhető az (EU) 2021/695 rendelet 16. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Horizont Európához és adott esetben az (EU) 2021/694 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a Digitális Európa programhoz társult harmadik országok hozzájárulásaival, feltéve, hogy az Uniótól eltérő tagok, illetve azok tagszervezetei vagy kapcsolódó szervezetei legalább ennek az összegnek megfelelő hozzájárulást nyújtanak.


  (3)   Az uniós hozzájárulást az Unió általános költségvetésében a Horizont Európa és adott esetben a Digitális Európa program végrehajtását szolgáló egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontjával, a rendelet 71. cikkében említett szervek esetében pedig a 154. cikkével összhangban.” |
| --- | --- |

4.

A 10. cikk (2) és (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A második részben meghatározott uniós hozzájárulás összege növelhető az (EU) 2021/695 rendelet 16. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Horizont Európához és adott esetben az (EU) 2021/694 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban a Digitális Európa programhoz társult harmadik országok hozzájárulásaival, feltéve, hogy az Uniótól eltérő tagok, illetve azok tagszervezetei vagy kapcsolódó szervezetei legalább ennek az összegnek megfelelő hozzájárulást nyújtanak.

(3)   Az uniós hozzájárulást az Unió általános költségvetésében a Horizont Európa és adott esetben a Digitális Európa program végrehajtását szolgáló egyedi programhoz rendelt előirányzatokból kell kifizetni, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontjával, a rendelet 71. cikkében említett szervek esetében pedig a 154. cikkével összhangban.”

| 5. | A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A Horizont Európáról szóló rendelet 22. cikkében vagy a csipekről szóló közös vállalkozás esetében a Digitális Európa programról szóló rendelet 18. cikkében meghatározott kritériumokon túlmenően a munkaprogram mellékletként
  tartalmazza
  a nemzeti jogi személyekre vonatkozó támogathatósági kritériumokat,
  beleértve a kettős digitális és zöld átállás megvalósításához való hozzájárulást is
  .”; |
| --- | --- | --- |

5.

A 12. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Horizont Európáról szóló rendelet 22. cikkében vagy a csipekről szóló közös vállalkozás esetében a Digitális Európa programról szóló rendelet 18. cikkében meghatározott kritériumokon túlmenően a munkaprogram mellékletként
  tartalmazza
  a nemzeti jogi személyekre vonatkozó támogathatósági kritériumokat,
  beleértve a kettős digitális és zöld átállás megvalósításához való hozzájárulást is
  .”;

| b) | az (1) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyes részt vevő államok megbízzák
  a csipekkel foglalkozó közös vállalkozást
  azzal, hogy értékelje a pályázatokat a hozzájárulást adó uniós programnak megfelelően.”. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes részt vevő államok megbízzák
  a csipekkel foglalkozó közös vállalkozást
  azzal, hogy értékelje a pályázatokat a hozzájárulást adó uniós programnak megfelelően.”.

a csipekkel foglalkozó közös vállalkozást

| 6. | A 29. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A 3. cikk (1) bekezdésének b), d), g) és h) pontjában említett
  közös vállalkozások
  költségvetési kötelezettségvállalásai éves részletekre oszthatók. 2024. december 31-ig az említett, részletekre osztott költségvetési kötelezettségvállalások kumulatív összege nem haladhatja meg a 10. cikkben meghatározott maximális uniós hozzájárulás 50 %-át. 2025 januárjától a fennmaradó évek kumulatív költségvetésének legalább 20 %-a nem fedezhető éves részletekből.” |
| --- | --- | --- |

6.

A 29. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 3. cikk (1) bekezdésének b), d), g) és h) pontjában említett
  közös vállalkozások
  költségvetési kötelezettségvállalásai éves részletekre oszthatók. 2024. december 31-ig az említett, részletekre osztott költségvetési kötelezettségvállalások kumulatív összege nem haladhatja meg a 10. cikkben meghatározott maximális uniós hozzájárulás 50 %-át. 2025 januárjától a fennmaradó évek kumulatív költségvetésének legalább 20 %-a nem fedezhető éves részletekből.”

| 7. | A 126. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az Unió tudományos kiválóságának és innovációs vezető szerepének megteremtése az újonnan megjelenő alkatrészek és rendszertechnológiák – köztük az alacsonyabb TRL-ekhez kapcsolódó tevékenységek – terén; valamint a kkv-k aktív bevonásának előmozdítása: a kkv-knak a közvetett tevékenységekben részt vevők teljes számának legalább egyharmadát kell képviselniük, és a kutatási,
  fejlesztési
  és innovációs
  (a továbbiakban: K+F+I)
  tevékenységekre szánt közfinanszírozás legalább 20 %-át nekik kell juttatni;”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 126. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az Unió tudományos kiválóságának és innovációs vezető szerepének megteremtése az újonnan megjelenő alkatrészek és rendszertechnológiák – köztük az alacsonyabb TRL-ekhez kapcsolódó tevékenységek – terén; valamint a kkv-k aktív bevonásának előmozdítása: a kkv-knak a közvetett tevékenységekben részt vevők teljes számának legalább egyharmadát kell képviselniük, és a kutatási,
  fejlesztési
  és innovációs
  (a továbbiakban: K+F+I)
  tevékenységekre szánt közfinanszírozás legalább 20 %-át nekik kell juttatni;”;

fejlesztési

(a továbbiakban: K+F+I)

| b) | az (1) bekezdés az alábbi d) ponttal egészül ki:






  „d) | a ▌ kapacitás Unió-szerte történő növelése az élvonalbeli és következő generációs félvezető-technológiák terén az Unió fejlett tervezési,
  gyártási, berendezési, anyagfejlesztési,
  rendszer-integrációs és félvezetőgyártási
  és -csomagolási
  képességeinek megerősítése érdekében.
  Törekszik arra, hogy
  lehetőség szerint
  megelőzze és
  korlátozza
  a negatív környezeti hatásokat, és alkalmazza a csökkentés, az újrafelhasználás és az újrafeldolgozás elveit
  .”; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés az alábbi d) ponttal egészül ki:

„d)

a ▌ kapacitás Unió-szerte történő növelése az élvonalbeli és következő generációs félvezető-technológiák terén az Unió fejlett tervezési,
  gyártási, berendezési, anyagfejlesztési,
  rendszer-integrációs és félvezetőgyártási
  és -csomagolási
  képességeinek megerősítése érdekében.
  Törekszik arra, hogy
  lehetőség szerint
  megelőzze és
  korlátozza
  a negatív környezeti hatásokat, és alkalmazza a csökkentés, az újrafelhasználás és az újrafeldolgozás elveit
  .”;

gyártási, berendezési, anyagfejlesztési,

és -csomagolási

Törekszik arra, hogy

megelőzze és

a negatív környezeti hatásokat, és alkalmazza a csökkentés, az újrafelhasználás és az újrafeldolgozás elveit

| c) | a (2) bekezdés f) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás stratégiai kutatási és innovációs terve, a többi érdekelt fél észrevételei, köztük adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemtervek, valamint az uniós szakpolitikák közötti koherencia megteremtése
  különösen a kezdeményezés céljainak megvalósítása és elérése
  érdekében.”; |
| --- | --- | --- |

c)

a (2) bekezdés f) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás stratégiai kutatási és innovációs terve, a többi érdekelt fél észrevételei, köztük adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemtervek, valamint az uniós szakpolitikák közötti koherencia megteremtése
  különösen a kezdeményezés céljainak megvalósítása és elérése
  érdekében.”;

különösen a kezdeményezés céljainak megvalósítása és elérése

| d) | a (2) bekezdés a következő ▌ pontokkal egészül ki:






  „g) | ▌ tervezési kapacitások kiépítése az integrált félvezető-,
  kvantumtechnológiák és más élvonalbeli technológiák, például a fotonika számára
  ; |
| --- | --- | --- |

d)

a (2) bekezdés a következő ▌ pontokkal egészül ki:

„g)

▌ tervezési kapacitások kiépítése az integrált félvezető-,
  kvantumtechnológiák és más élvonalbeli technológiák, például a fotonika számára
  ;

kvantumtechnológiák és más élvonalbeli technológiák, például a fotonika számára

| h) | a meglévő kísérleti gyártósorok fejlesztése és új kísérleti gyártósorok kiépítése; |
| --- | --- |

h)

a meglévő kísérleti gyártósorok fejlesztése és új kísérleti gyártósorok kiépítése;

| i) | fejlett technológiai és mérnöki kapacitások kiépítése a kvantumcsipfejlesztés felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

i)

fejlett technológiai és mérnöki kapacitások kiépítése a kvantumcsipfejlesztés felgyorsítása érdekében;

| j) | kompetenciaközpontok hálózatának létrehozása Európa-szerte; |
| --- | --- |

j)

kompetenciaközpontok hálózatának létrehozása Európa-szerte;

| ja) | a zöld átállás támogatása annak biztosításával, hogy a K+F+I fejlesztése és végrehajtása során figyelembe vegyék a környezetvédelmi megfontolásokat, például a megnövelt energiahatékonyságot és a hatékony vízfelhasználást; |
| --- | --- |

ja)

ja)

a zöld átállás támogatása annak biztosításával, hogy a K+F+I fejlesztése és végrehajtása során figyelembe vegyék a környezetvédelmi megfontolásokat, például a megnövelt energiahatékonyságot és a hatékony vízfelhasználást;

a zöld átállás támogatása annak biztosításával, hogy a K+F+I fejlesztése és végrehajtása során figyelembe vegyék a környezetvédelmi megfontolásokat, például a megnövelt energiahatékonyságot és a hatékony vízfelhasználást;

| jb) | a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatásának előmozdítása, különös tekintettel a nők K+F+I-ben való részvételére; |
| --- | --- |

jb)

jb)

a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatásának előmozdítása, különös tekintettel a nők K+F+I-ben való részvételére;

a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatásának előmozdítása, különös tekintettel a nők K+F+I-ben való részvételére;

| jc) | a nyílt tudomány és a nyilvános láthatóság előmozdítása, valamint annak biztosítása, hogy a K+F+I-tevékenységek arra irányuljanak, hogy pozitív hatást gyakoroljanak a társadalomra.”. |
| --- | --- |

jc)

jc)

a nyílt tudomány és a nyilvános láthatóság előmozdítása, valamint annak biztosítása, hogy a K+F+I-tevékenységek arra irányuljanak, hogy pozitív hatást gyakoroljanak a társadalomra.”.

a nyílt tudomány és a nyilvános láthatóság előmozdítása, valamint annak biztosítása, hogy a K+F+I-tevékenységek arra irányuljanak, hogy pozitív hatást gyakoroljanak a társadalomra.”.

| 8. | A 128. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „128. cikk

  (1)   A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás – beleértve az EGT-előirányzatokat is –
  legalább
  4 175 000 000 EUR, amelyből legfeljebb 50 174 000 EUR nyújtható igazgatási költségekre; e hozzájárulás a következőképpen oszlik meg:






  a) | legfeljebb 2 650 000 000 EUR a Horizont Európából; |
| --- | --- | --- |

8.

A 128. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„128. cikk

(1)   A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozásnak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás – beleértve az EGT-előirányzatokat is –
  legalább
  4 175 000 000 EUR, amelyből legfeljebb 50 174 000 EUR nyújtható igazgatási költségekre; e hozzájárulás a következőképpen oszlik meg:

a)

legfeljebb 2 650 000 000 EUR a Horizont Európából;

| b) | legfeljebb 1 525 000 000 EUR a Digitális Európa programból. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 1 525 000 000 EUR a Digitális Európa programból.

(2)   Az (1) bekezdésben említett uniós pénzügyi hozzájárulást az Unió általános költségvetésének az egyes egyedi programokhoz rendelt előirányzataiból kell kifizetni.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulást kiegészítő további uniós pénzeszközöket lehet a 
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozásnak kiosztani a Horizont Európához vagy a Digitális Európa programhoz társult harmadik országoktól származó forrásokból, a szóban forgó országok vonatkozó társulási megállapodásainak megfelelően. Ezek a kiegészítő uniós források nem érintik a részt vevő államok 129. cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulását.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett uniós pénzügyi hozzájárulást a közös vállalkozás pénzügyi támogatására kell felhasználni, amelyet a 
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozásnak a 
  K+F+I
  -tevékenységeinek megfelelő – az (EU) 2021/695 rendelet 2. cikkének 43. pontjában megadott meghatározás szerinti – közvetett tevékenységei támogatására kell fordítania.

(5)   Az (1) bekezdés b) pontjában említett uniós pénzügyi hozzájárulást a kísérleti gyártósorokkal és a tervezési infrastruktúrákkal kapcsolatos, az egész Unióra kiterjedő kapacitásépítésre kell felhasználni.”

| 9. | A 129. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A 28. cikk (4) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve a magánszektorbeli tagok
  legfeljebb
  26 331 000 EUR pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeihez, vagy pedig gondoskodnak arról, hogy tagszervezeteik és kapcsolódó szervezeteik megtegyék e hozzájárulást. A magánszektorbeli tagoknak a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeihez való teljes éves hozzájárulása 35 %.
  Ha a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás hatásköre vagy tagsága jelentősen megváltozik, a pénzügyi hozzájárulás bármely változásáról konzultálni kell a magánszektorbeli tagokkal.
  ” |
| --- | --- |

9.

A 129. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 28. cikk (4) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve a magánszektorbeli tagok
  legfeljebb
  26 331 000 EUR pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeihez, vagy pedig gondoskodnak arról, hogy tagszervezeteik és kapcsolódó szervezeteik megtegyék e hozzájárulást. A magánszektorbeli tagoknak a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás igazgatási költségeihez való teljes éves hozzájárulása 35 %.
  Ha a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás hatásköre vagy tagsága jelentősen megváltozik, a pénzügyi hozzájárulás bármely változásáról konzultálni kell a magánszektorbeli tagokkal.
  ”

| 10. | A 133. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Az irányító testület
  a szavazás során
  kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalja magában ▌ . A Bizottság a szavazati jogok 50 %-ával rendelkezik. A tagállamok szavazati jogaira értelemszerűen a (2) és (3) bekezdés alkalmazandó.” |
| --- | --- |

10.

A 133. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Az irányító testület
  a szavazás során
  kizárólag a Bizottságot és a tagállami hatóságokat foglalja magában ▌ . A Bizottság a szavazati jogok 50 %-ával rendelkezik. A tagállamok szavazati jogaira értelemszerűen a (2) és (3) bekezdés alkalmazandó.”

| 11. | A rendelet a következő 133a. cikkel egészül ki:

  „133a. cikk
  A Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységekre alkalmazandó szabályok

  (1)   A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által a Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységekre az (EU) 2021/694 rendelet alkalmazandó.


  (2)   A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás munkaprogramját és pályázati felhívásait közzé kell tenni a Digitális Európa program honlapján.


  (3)   A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozás esetében a Digitális Európa program költségvetéséből finanszírozott tevékenységek kiadásainak utólagos ellenőrzését a közös vállalkozásnak az (EU) 2021/694 rendelet 27. cikkével összhangban kell elvégeznie.” |
| --- | --- |

11.

A rendelet a következő 133a. cikkel egészül ki:

„133a. cikk

A Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységekre alkalmazandó szabályok

(1)   A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által a Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységekre az (EU) 2021/694 rendelet alkalmazandó.

(2)   A csipekkel foglalkozó közös vállalkozás munkaprogramját és pályázati felhívásait közzé kell tenni a Digitális Európa program honlapján.

(3)   A
  csipekkel foglalkozó
  közös vállalkozás esetében a Digitális Európa program költségvetéséből finanszírozott tevékenységek kiadásainak utólagos ellenőrzését a közös vállalkozásnak az (EU) 2021/694 rendelet 27. cikkével összhangban kell elvégeznie.”

| 12. | A 134. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „134. cikk
  Az egyedi tevékenységekben való részvétel korlátozása és feltételei

  (1)   A Horizont Európa keretében finanszírozott tevékenységek esetében – a 17. cikk (2) bekezdésének l) pontjától eltérve – a Bizottság kérésére, a hatóságok testületének jóváhagyását követően az (EU) 2021/695 rendelet 22. cikkének (5) bekezdésével összhangban korlátozni kell az egyedi tevékenységekben való részvételt.


  (2)   A Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a Bizottság kérésére – a hatóságok testületének jóváhagyását követően – az (EU) 2021/694 rendelet 12. cikkének (6) bekezdésével és 18. cikkével összhangban korlátozni kell az egyedi tevékenységekben való részvételt.


  (3)   Az egynél több hozzájáruló uniós program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a munkaprogramban a hozzájáruló uniós programok szabályainak megfelelően kell közös feltételeket meghatározni, többek között a részvétel e cikk (1)–(2) bekezdése szerinti korlátozására vonatkozóan.


  (4)   Bizonyos tevékenységeket olyan jogalanyok is végrehajthatnak, amelyek egy, az Európai Csipinfrastruktúra-konzorcium struktúráját követő konzorciumon belül működnek együtt. A munkaprogramban meg kell határozni azokat a tevékenységeket, amelyekhez szükség lehet ilyen konzorciumra, valamint az egyedi tevékenységek és feladatok végrehajtására vonatkozó egyedi támogathatósági követelményeket, továbbá adott esetben a létrehozásra, működésre és felszámolásra vonatkozó működési követelményeket.




  (4a)
     
  Az uniós finanszírozás és projektek pozitív hatásának maximalizálása, valamint a nem kívánt technológia- és tudástranszferekkel szembeni védelem érdekében a(z) [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelet (a csipekről szóló jogszabály)] 27a. cikkének (2a) bekezdése alkalmazandó.
  ” |
| --- | --- |

12.

A 134. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„134. cikk

Az egyedi tevékenységekben való részvétel korlátozása és feltételei

(1)   A Horizont Európa keretében finanszírozott tevékenységek esetében – a 17. cikk (2) bekezdésének l) pontjától eltérve – a Bizottság kérésére, a hatóságok testületének jóváhagyását követően az (EU) 2021/695 rendelet 22. cikkének (5) bekezdésével összhangban korlátozni kell az egyedi tevékenységekben való részvételt.

(2)   A Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a Bizottság kérésére – a hatóságok testületének jóváhagyását követően – az (EU) 2021/694 rendelet 12. cikkének (6) bekezdésével és 18. cikkével összhangban korlátozni kell az egyedi tevékenységekben való részvételt.

(3)   Az egynél több hozzájáruló uniós program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a munkaprogramban a hozzájáruló uniós programok szabályainak megfelelően kell közös feltételeket meghatározni, többek között a részvétel e cikk (1)–(2) bekezdése szerinti korlátozására vonatkozóan.

(4)   Bizonyos tevékenységeket olyan jogalanyok is végrehajthatnak, amelyek egy, az Európai Csipinfrastruktúra-konzorcium struktúráját követő konzorciumon belül működnek együtt. A munkaprogramban meg kell határozni azokat a tevékenységeket, amelyekhez szükség lehet ilyen konzorciumra, valamint az egyedi tevékenységek és feladatok végrehajtására vonatkozó egyedi támogathatósági követelményeket, továbbá adott esetben a létrehozásra, működésre és felszámolásra vonatkozó működési követelményeket.

(4a)
     
  Az uniós finanszírozás és projektek pozitív hatásának maximalizálása, valamint a nem kívánt technológia- és tudástranszferekkel szembeni védelem érdekében a(z) [az európai félvezető-ökoszisztéma megerősítését célzó intézkedések keretének létrehozásáról szóló rendelet (a csipekről szóló jogszabály)] 27a. cikkének (2a) bekezdése alkalmazandó.
  ”

| 13. | A rendelet a következő 134a. cikkel egészül ki:

  „134a. cikk
  Az ügyvezető igazgató további feladatai
  A 19. cikkben felsorolt feladatokon túlmenően a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás ügyvezető igazgatója a stratégiai kutatási és innovációs terv végrehajtása érdekében elkészíti és – a hatóságok testületétől kapott, a 137. cikk f) pontjában említett meghatározást, valamint az érdekelt felek
  és szakértők releváns észrevételeit
  , köztük adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemterveket is figyelembe véve – elfogadás céljára benyújtja az irányító testületnek
  a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás
  munkaprogramját.” |
| --- | --- |

13.

A rendelet a következő 134a. cikkel egészül ki:

„134a. cikk

Az ügyvezető igazgató további feladatai

A 19. cikkben felsorolt feladatokon túlmenően a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás ügyvezető igazgatója a stratégiai kutatási és innovációs terv végrehajtása érdekében elkészíti és – a hatóságok testületétől kapott, a 137. cikk f) pontjában említett meghatározást, valamint az érdekelt felek
  és szakértők releváns észrevételeit
  , köztük adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemterveket is figyelembe véve – elfogadás céljára benyújtja az irányító testületnek
  a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás
  munkaprogramját.”

| 14. | A 136. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A 134. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint a 137. cikk f) és g) pontjának alkalmazásában a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságból és a tagállami hatóságokból állhat. Az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.” |
| --- | --- | --- |

14.

A 136. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 134. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint a 137. cikk f) és g) pontjának alkalmazásában a hatóságok testülete kizárólag a Bizottságból és a tagállami hatóságokból állhat. Az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.”

| 15. | A 137. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő f) és g) ponttal egészül ki:






  „f) | az egyes munkaprogramok elkészítése előtt meg kell határoznia a munkaprogramnak a kapacitásépítési tevékenységekhez, valamint a 
  K+F+I-
  tevékenységekhez kapcsolódó részét, ideértve a megfelelő költségbecsléseket is, figyelembe véve
  a magánszektorbeli tagok testülete és
  a félvezetőkkel foglalkozó európai testület tanácsait és
  az iparágban érdekelt
  többi fél,
  szakértők és a szociális partnerek releváns
  észrevételeit, beleértve adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemterveket is; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

A 137. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő f) és g) ponttal egészül ki:

„f)

az egyes munkaprogramok elkészítése előtt meg kell határoznia a munkaprogramnak a kapacitásépítési tevékenységekhez, valamint a 
  K+F+I-
  tevékenységekhez kapcsolódó részét, ideértve a megfelelő költségbecsléseket is, figyelembe véve
  a magánszektorbeli tagok testülete és
  a félvezetőkkel foglalkozó európai testület tanácsait és
  az iparágban érdekelt
  többi fél,
  szakértők és a szociális partnerek releváns
  észrevételeit, beleértve adott esetben a processzorokkal és félvezető-technológiákkal foglalkozó szövetség által készített ütemterveket is;

K+F+I-

a magánszektorbeli tagok testülete és

az iparágban érdekelt

szakértők és a szociális partnerek releváns

| g) | a 12. cikk (1) bekezdésével és a 17. cikk (2) bekezdésének u) pontjával összhangban ki kell választania a kapacitásépítési tevékenységekkel kapcsolatos pályázatokat;”; |
| --- | --- |

g)

a 12. cikk (1) bekezdésével és a 17. cikk (2) bekezdésének u) pontjával összhangban ki kell választania a kapacitásépítési tevékenységekkel kapcsolatos pályázatokat;”;

| b) | a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a 12. cikk (1) bekezdésével és a 17. cikk (2) bekezdésének u) pontjával összhangban ki kell választania a 
  K+F+I
  -tevékenységekkel kapcsolatos pályázatokat;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a 12. cikk (1) bekezdésével és a 17. cikk (2) bekezdésének u) pontjával összhangban ki kell választania a 
  K+F+I
  -tevékenységekkel kapcsolatos pályázatokat;”.

K+F+I

| 16. | A 141. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „141. cikk
  Finanszírozási ráták és részvételi szabályok

  (1)   A Horizont Európa keretében finanszírozott közvetett tevékenységek esetében az (EU) 2021/695 rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban és az említett rendelet 34. cikkétől eltérve, valamint a Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás különböző finanszírozási rátákat alkalmazhat a tevékenység keretében nyújtott uniós finanszírozás tekintetében a résztvevő típusa szerint – különösen a kkv-k és a nonprofit jogalanyok esetében – és a tevékenység típusától függően. A finanszírozási rátákat fel kell tüntetni a munkaprogramban.


  (2)   Amennyiben a munkaprogram vonatkozó témáinak leírása ezt kellően indokolja, a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező egyetlen olyan önálló jogalany vagy olyan konzorciumok, amely vagy amelyek nem tartoz(nak) az (EU) 2021/695 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében vagy az (EU) 2021/694 rendelet 18. cikkében megállapított feltétel hatálya alá, jogosult, illetve jogosultak részt venni a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által finanszírozott tevékenységekben.” |
| --- | --- |

16.

A 141. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„141. cikk

Finanszírozási ráták és részvételi szabályok

(1)   A Horizont Európa keretében finanszírozott közvetett tevékenységek esetében az (EU) 2021/695 rendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban és az említett rendelet 34. cikkétől eltérve, valamint a Digitális Európa program keretében finanszírozott tevékenységek esetében a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás különböző finanszírozási rátákat alkalmazhat a tevékenység keretében nyújtott uniós finanszírozás tekintetében a résztvevő típusa szerint – különösen a kkv-k és a nonprofit jogalanyok esetében – és a tevékenység típusától függően. A finanszírozási rátákat fel kell tüntetni a munkaprogramban.

(2)   Amennyiben a munkaprogram vonatkozó témáinak leírása ezt kellően indokolja, a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező egyetlen olyan önálló jogalany vagy olyan konzorciumok, amely vagy amelyek nem tartoz(nak) az (EU) 2021/695 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében vagy az (EU) 2021/694 rendelet 18. cikkében megállapított feltétel hatálya alá, jogosult, illetve jogosultak részt venni a csipekkel foglalkozó közös vállalkozás által finanszírozott tevékenységekben.”

| 17. | A „Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozásra” való hivatkozások „a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásra” való hivatkozásként értendők. |
| --- | --- |

17.

A „Kulcsfontosságú Digitális Technológiák Közös Vállalkozásra” való hivatkozások „a csipekkel foglalkozó közös vállalkozásra” való hivatkozásként értendők.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C [...]., [...], [...]. o.

1

(2)  HL C [...]., [...], [...]. o.

2

(3)  A Tanács (EU) 2021/2085 rendelete (2021. november 19.) a közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról, valamint a 219/2007/EK, az 557/2014/EU, az 558/2014/EU, az 559/2014/EU, az 560/2014/EU, az 561/2014/EU és a 642/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 427., 2021.11.30., 17. o.).

3

(4)  HL L [...]., [...]., [...]. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendelete (2021. április 29.) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 166., 2021.5.11., 1. o.).

6

(7)  A szövetséget a Bizottság megemlítette 2021. május 5-i„A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében” című közleményében.

7

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/142

---

P9_TA(2023)0045

Konzultáció az európai ombudsmanra vonatkozó végrehajtási rendelkezésekről

Az Európai Parlament 2023. február 15-i jogalkotási állásfoglalása az európai ombudsman alapokmánya végrehajtási rendelkezéseinek tervezetéről (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

(Konzultáció)

(2023/C 283/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman alapokmánya végrehajtási rendelkezéseinek tervezetére (N9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman alapokmánya végrehajtási rendelkezéseinek tervezetére (N9-0065/2022),

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről (az európai ombudsman alapokmánya) és a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 24-i (EU, Euratom) 2021/1163 európai parlamenti rendelet (1) 18. cikkére, amely alapján az európai ombudsman konzultált a Parlamenttel (C9-0338/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről (az európai ombudsman alapokmánya) és a 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 24-i (EU, Euratom) 2021/1163 európai parlamenti rendelet (1) 18. cikkére, amely alapján az európai ombudsman konzultált a Parlamenttel (C9-0338/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A9-0010/2023),

| 1. | jóváhagyja a végrehajtási rendelkezések módosított tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri az ombudsmant, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri az ombudsmant a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a tervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az álláspontot az európai ombudsmannak, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

Módosítás 1

Végrehajtási rendelkezések tervezete

2 cikk – 3 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.3.
     
  Az ombudsman panaszként kezeli az ombudsmannak az alapokmány 1. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott feladatai körébe tartozó petíciókat, amelyeket az Európai Parlament a petíció benyújtójának beleegyezésével hozzá továbbított. | törölve |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

2.3.
     
  Az ombudsman panaszként kezeli az ombudsmannak az alapokmány 1. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott feladatai körébe tartozó petíciókat, amelyeket az Európai Parlament a petíció benyújtójának beleegyezésével hozzá továbbított.

törölve

törölve

Módosítás 2

Módosítás 2

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.1.   Az ombudsman a panaszokat az Unió intézményeinek bármely hivatalos és munkanyelvén feldolgozza. Az ombudsman a panasz nyelvén kommunikál a panaszossal, kivéve, ha a panaszos beleegyezik abba, hogy az Unió másik hivatalos és munkanyelvén kapjon tájékoztatást. | (A magyar változatot nem érinti.) |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.1.   Az ombudsman a panaszokat az Unió intézményeinek bármely hivatalos és munkanyelvén feldolgozza. Az ombudsman a panasz nyelvén kommunikál a panaszossal, kivéve, ha a panaszos beleegyezik abba, hogy az Unió másik hivatalos és munkanyelvén kapjon tájékoztatást.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 3

Módosítás 3

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

3cikk – 6 bekezdés

3cikk – 6 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.6.   Amennyiben az ombudsman helyénvalónak találja,
  a
  stratégiai
  célkitűzésekre
  vagy a panasz sajátos jellegére
  – többek között a visszaélések bejelentése és a zaklatás terültére –
  figyelemmel lépéseket tehet a panasz kiemelt kezelése érdekében. | 3.6.   
  Az alapokmány 2. cikkével összhangban,
  amennyiben az ombudsman helyénvalónak találja,
  az ombudsman által az éves jelentésben meghatározott
  stratégiai
  munkatémákra
  vagy a panasz sajátos jellegére figyelemmel
  – többek között a visszaélések bejelentése és a zaklatás területén jelentkező panaszok esetén –
  lépéseket tehet a panasz kiemelt kezelése érdekében. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.6.   Amennyiben az ombudsman helyénvalónak találja,
  a
  stratégiai
  célkitűzésekre
  vagy a panasz sajátos jellegére
  – többek között a visszaélések bejelentése és a zaklatás terültére –
  figyelemmel lépéseket tehet a panasz kiemelt kezelése érdekében.

3.6.   
  Az alapokmány 2. cikkével összhangban,
  amennyiben az ombudsman helyénvalónak találja,
  az ombudsman által az éves jelentésben meghatározott
  stratégiai
  munkatémákra
  vagy a panasz sajátos jellegére figyelemmel
  – többek között a visszaélések bejelentése és a zaklatás területén jelentkező panaszok esetén –
  lépéseket tehet a panasz kiemelt kezelése érdekében.

Módosítás 4

Módosítás 4

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

3 cikk – 7 bekezdés

3 cikk – 7 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.7.   Az ombudsman az erre a célra elfogadott saját iránymutatásainak megfelelően kezeli a visszaélésszerű közléseket és az olyan panaszokat, amelyek az eljárással való visszaélésnek minősülnek. | 3.7.   Az ombudsman az erre a célra elfogadott saját iránymutatásainak megfelelően kezeli a visszaélésszerű közléseket és az olyan panaszokat, amelyek az eljárással való visszaélésnek minősülnek.
  Az említett iránymutatásokat közzé kell tenni az ombudsman honlapján. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.7.   Az ombudsman az erre a célra elfogadott saját iránymutatásainak megfelelően kezeli a visszaélésszerű közléseket és az olyan panaszokat, amelyek az eljárással való visszaélésnek minősülnek.

3.7.   Az ombudsman az erre a célra elfogadott saját iránymutatásainak megfelelően kezeli a visszaélésszerű közléseket és az olyan panaszokat, amelyek az eljárással való visszaélésnek minősülnek.
  Az említett iránymutatásokat közzé kell tenni az ombudsman honlapján.

Módosítás 5

Módosítás 5

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.3.   Az ombudsman kérésére az intézmények a vizsgálat céljára
  információkat vagy dokumentumokat
  bocsátanak az ombudsman rendelkezésére. Az ombudsman vizsgálócsoportja
  a dokumentumokba
  az érintett intézmény helyiségeiben vagy elektronikus úton is
  betekinthet
  . Az ombudsmannal való eltérő megállapodás hiányában az EU-minősített
  dokumentumokat
  az érintett intézmény helyiségeiben kell rendelkezésre bocsátani. | 4.3.   Az ombudsman kérésére
  és az alapokmány 5. cikkében meghatározott feltételek mellett
  az intézmények a vizsgálat céljára
  – többek között dokumentumok formájában – információkat
  bocsátanak az ombudsman rendelkezésére. Az ombudsman vizsgálócsoportja
  az információkat
  az érintett intézmény helyiségeiben vagy elektronikus úton is
  tanulmányozhatja
  . Az ombudsmannal való eltérő megállapodás hiányában az EU-minősített
  adatokat
  az érintett intézmény helyiségeiben kell rendelkezésre bocsátani. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.3.   Az ombudsman kérésére az intézmények a vizsgálat céljára
  információkat vagy dokumentumokat
  bocsátanak az ombudsman rendelkezésére. Az ombudsman vizsgálócsoportja
  a dokumentumokba
  az érintett intézmény helyiségeiben vagy elektronikus úton is
  betekinthet
  . Az ombudsmannal való eltérő megállapodás hiányában az EU-minősített
  dokumentumokat
  az érintett intézmény helyiségeiben kell rendelkezésre bocsátani.

4.3.   Az ombudsman kérésére
  és az alapokmány 5. cikkében meghatározott feltételek mellett
  az intézmények a vizsgálat céljára
  – többek között dokumentumok formájában – információkat
  bocsátanak az ombudsman rendelkezésére. Az ombudsman vizsgálócsoportja
  az információkat
  az érintett intézmény helyiségeiben vagy elektronikus úton is
  tanulmányozhatja
  . Az ombudsmannal való eltérő megállapodás hiányában az EU-minősített
  adatokat
  az érintett intézmény helyiségeiben kell rendelkezésre bocsátani.

Módosítás 6

Módosítás 6

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.4.   Az intézménynek a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében említett kérdésekre az ombudsman által megjelölt határidőn belül kell válaszolnia; ez a határidő rendes esetben nem haladja meg a három hónapot. A válaszadás pontos határidejét észszerűen, a vizsgálat összetettségének és sürgősségének figyelembevételével kell meghatározni. Ha az ombudsman megítélése szerint a vizsgálat közérdekű, a válaszadásra az észszerűen elvárható legrövidebb határidőt jelöli meg. Ha az érintett intézmény a megadott határidőn belül nem tud válaszolni, indoklással ellátott hosszabbítási kérelmet kell benyújtania. | (A magyar változatot nem érinti.) |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.4.   Az intézménynek a 4. cikk (2) és (3) bekezdésében említett kérdésekre az ombudsman által megjelölt határidőn belül kell válaszolnia; ez a határidő rendes esetben nem haladja meg a három hónapot. A válaszadás pontos határidejét észszerűen, a vizsgálat összetettségének és sürgősségének figyelembevételével kell meghatározni. Ha az ombudsman megítélése szerint a vizsgálat közérdekű, a válaszadásra az észszerűen elvárható legrövidebb határidőt jelöli meg. Ha az érintett intézmény a megadott határidőn belül nem tud válaszolni, indoklással ellátott hosszabbítási kérelmet kell benyújtania.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 7

Módosítás 7

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

4 cikk – 10 bekezdés

4 cikk – 10 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.10.   Az ombudsman
  a vizsgálat során
  az
  intézménytől vagy tagállamtól kapott és az intézmény vagy tagállam által bizalmasként megjelölt
  dokumentumokat vagy információkat csak addig őrzi meg, amíg a vizsgálat folyamatban van, és
  amíg az
  esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálásának határideje le nem jár. Az ilyen dokumentumokat vagy információkat a vizsgálat lezárása és az esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálására rendelkezésre álló határidő lejárta után
  megsemmisítik
  . Az ombudsman az intézményt vagy a tagállamot arra kérheti, hogy az ilyen dokumentumokat vagy információkat még legalább öt évig őrizzék meg, attól számítva, hogy az ombudsman értesíti őket arról, hogy nem őrzi tovább a dokumentumokat vagy információkat. | 4.10.   Az ombudsman az
  alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében említett
  dokumentumokat vagy információkat csak addig őrzi meg, amíg a vizsgálat folyamatban van, és
  az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott
  esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálásának határideje le nem jár. Az ilyen dokumentumokat vagy információkat a vizsgálat lezárása és az esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálására rendelkezésre álló határidő lejárta után
  meg kell semmisíteni
  . Az ombudsman az intézményt vagy a tagállamot arra kérheti, hogy az ilyen dokumentumokat vagy információkat még legalább öt évig őrizzék meg, attól számítva, hogy az ombudsman értesíti őket arról, hogy nem őrzi tovább a dokumentumokat vagy információkat. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.10.   Az ombudsman
  a vizsgálat során
  az
  intézménytől vagy tagállamtól kapott és az intézmény vagy tagállam által bizalmasként megjelölt
  dokumentumokat vagy információkat csak addig őrzi meg, amíg a vizsgálat folyamatban van, és
  amíg az
  esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálásának határideje le nem jár. Az ilyen dokumentumokat vagy információkat a vizsgálat lezárása és az esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálására rendelkezésre álló határidő lejárta után
  megsemmisítik
  . Az ombudsman az intézményt vagy a tagállamot arra kérheti, hogy az ilyen dokumentumokat vagy információkat még legalább öt évig őrizzék meg, attól számítva, hogy az ombudsman értesíti őket arról, hogy nem őrzi tovább a dokumentumokat vagy információkat.

4.10.   Az ombudsman az
  alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében említett
  dokumentumokat vagy információkat csak addig őrzi meg, amíg a vizsgálat folyamatban van, és
  az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott
  esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálásának határideje le nem jár. Az ilyen dokumentumokat vagy információkat a vizsgálat lezárása és az esetleges felülvizsgálati kérelem elbírálására rendelkezésre álló határidő lejárta után
  meg kell semmisíteni
  . Az ombudsman az intézményt vagy a tagállamot arra kérheti, hogy az ilyen dokumentumokat vagy információkat még legalább öt évig őrizzék meg, attól számítva, hogy az ombudsman értesíti őket arról, hogy nem őrzi tovább a dokumentumokat vagy információkat.

Módosítás 8

Módosítás 8

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.1.   Ha az ombudsman megítélése szerint van lehetőség a panasz rendezésére, megoldást keres az érintett intézménynél és a 
  panaszosnál
  . | 5.1.   Ha az ombudsman megítélése szerint van lehetőség a panasz rendezésére, megoldást keres az érintett intézménynél
  a hivatali visszásság megszüntetése
  és a 
  panasz ezáltali rendezése érdekében
  . |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.1.   Ha az ombudsman megítélése szerint van lehetőség a panasz rendezésére, megoldást keres az érintett intézménynél és a 
  panaszosnál
  .

5.1.   Ha az ombudsman megítélése szerint van lehetőség a panasz rendezésére, megoldást keres az érintett intézménynél
  a hivatali visszásság megszüntetése
  és a 
  panasz ezáltali rendezése érdekében
  .

Módosítás 9

Módosítás 9

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.2.   Ha az ombudsman azt állapítja meg, hogy nem történt hivatali visszásság, hogy sikerült megoldást találni, vagy hogy a további vizsgálat nem indokolt, a megállapításokat tartalmazó határozattal zárja le a vizsgálatot. A vizsgálatot lezáró határozatban az ombudsman jobbító célú javaslatokat tehet a vizsgálat során azonosított kérdésekkel kapcsolatban. Az ombudsman megküldi a határozatot a panaszosnak és az érintett intézménynek. | (A magyar változatot nem érinti.) |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.2.   Ha az ombudsman azt állapítja meg, hogy nem történt hivatali visszásság, hogy sikerült megoldást találni, vagy hogy a további vizsgálat nem indokolt, a megállapításokat tartalmazó határozattal zárja le a vizsgálatot. A vizsgálatot lezáró határozatban az ombudsman jobbító célú javaslatokat tehet a vizsgálat során azonosított kérdésekkel kapcsolatban. Az ombudsman megküldi a határozatot a panaszosnak és az érintett intézménynek.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 10

Módosítás 10

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7.2.   Az ombudsman különjelentést nyújthat be az Európai Parlamentnek bármely olyan vizsgálatról, amelyben hivatali visszásságot állapít meg, és
  amely
  az ombudsman megítélése szerint
  közérdekűnek minősül
  . | 7.2.   Az ombudsman különjelentést nyújthat be az Európai Parlamentnek bármely olyan vizsgálatról, amelyben hivatali visszásságot állapít meg, és
  amelyhez
  az ombudsman megítélése szerint
  különös közérdek fűződik
  . |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.2.   Az ombudsman különjelentést nyújthat be az Európai Parlamentnek bármely olyan vizsgálatról, amelyben hivatali visszásságot állapít meg, és
  amely
  az ombudsman megítélése szerint
  közérdekűnek minősül
  .

7.2.   Az ombudsman különjelentést nyújthat be az Európai Parlamentnek bármely olyan vizsgálatról, amelyben hivatali visszásságot állapít meg, és
  amelyhez
  az ombudsman megítélése szerint
  különös közérdek fűződik
  .

Módosítás 11

Módosítás 11

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

8 cikk – cím

8 cikk – cím

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Saját kezdeményezésű vizsgálatok | Saját kezdeményezésű vizsgálatok
  és nyomon követés céljából indított vizsgálatok |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Saját kezdeményezésű vizsgálatok

Saját kezdeményezésű vizsgálatok
  és nyomon követés céljából indított vizsgálatok

és nyomon követés céljából indított vizsgálatok

Módosítás 12

Módosítás 12

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8.1.   Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladataival összhangban az ombudsman indokolt esetben saját kezdeményezésű vizsgálatot folytat. | 8.1.   Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében
  és 3. cikkének (3) bekezdésében
  meghatározott feladataival összhangban az ombudsman indokolt esetben saját kezdeményezésű vizsgálatot folytat. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.1.   Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladataival összhangban az ombudsman indokolt esetben saját kezdeményezésű vizsgálatot folytat.

8.1.   Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében
  és 3. cikkének (3) bekezdésében
  meghatározott feladataival összhangban az ombudsman indokolt esetben saját kezdeményezésű vizsgálatot folytat.

Módosítás 13

Módosítás 13

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8.2.   
  Az esetnek megfelelően a saját kezdeményezésű vizsgálatokra is a panaszok alapján indított vizsgálatokra alkalmazandó eljárások érvényesek. | 8.2.   
  Az ombudsman írásban is kapcsolatba léphet
  az
  intézményekkel figyelemfelhívás, észrevételek megosztása, vagy igazgatási gyakorlatokkal kapcsolatos információgyűjtés céljából. Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladatai keretein belül és az alapokmány 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ombudsman az intézményekkel való kapcsolatfelvételt követően is dönthet saját kezdeményezésű vizsgálatok lefolytatásáról. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.2.   
  Az esetnek megfelelően a saját kezdeményezésű vizsgálatokra is a panaszok alapján indított vizsgálatokra alkalmazandó eljárások érvényesek.

8.2.   
  Az ombudsman írásban is kapcsolatba léphet
  az
  intézményekkel figyelemfelhívás, észrevételek megosztása, vagy igazgatási gyakorlatokkal kapcsolatos információgyűjtés céljából. Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladatai keretein belül és az alapokmány 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ombudsman az intézményekkel való kapcsolatfelvételt követően is dönthet saját kezdeményezésű vizsgálatok lefolytatásáról.

Módosítás 14

Módosítás 14

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

8 cikk – 3 bekezdés

8 cikk – 3 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8.3.   
  Az ombudsman a vizsgálatok keretein kívül is írásban kapcsolatba léphet az intézményekkel figyelemfelhívás, észrevételek megosztása, vagy igazgatási gyakorlatokkal kapcsolatos információgyűjtés céljából. Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladatok keretein belül az ombudsman az intézményekkel való kapcsolatfelvételt követően is dönthet saját kezdeményezésű vizsgálatok – a 8. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően történő – lefolytatásáról. | 8.3.   
  Az 8. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti saját kezdeményezésű vizsgálatokra is a panaszok alapján indított vizsgálatokra alkalmazandó eljárások alkalmazandók annyiban, amennyiben azok az említett vizsgálatok tekintetében relevánsak. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.3.   
  Az ombudsman a vizsgálatok keretein kívül is írásban kapcsolatba léphet az intézményekkel figyelemfelhívás, észrevételek megosztása, vagy igazgatási gyakorlatokkal kapcsolatos információgyűjtés céljából. Az alapokmány 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feladatok keretein belül az ombudsman az intézményekkel való kapcsolatfelvételt követően is dönthet saját kezdeményezésű vizsgálatok – a 8. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően történő – lefolytatásáról.

8.3.   
  Az 8. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti saját kezdeményezésű vizsgálatokra is a panaszok alapján indított vizsgálatokra alkalmazandó eljárások alkalmazandók annyiban, amennyiben azok az említett vizsgálatok tekintetében relevánsak.

Módosítás 15

Módosítás 15

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9.3.   A panaszosnak joga van ahhoz, hogy kérje az e határozat 3. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint meghozott határozatok, illetve a vizsgálatot lezáró
  határozatban
  szereplő megállapítások bármelyikének felülvizsgálatát, a hivatali visszásság megállapítását kivéve. Az ombudsman külön határozatban rendelkezik a felülvizsgálati kérelmek kezelésének részletes szabályairól. | 9.3.   A panaszosnak joga van ahhoz, hogy kérje az e határozat 3. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint meghozott határozatok, illetve a vizsgálatot lezáró
  határozatokban
  szereplő megállapítások bármelyikének felülvizsgálatát, a hivatali visszásság megállapítását kivéve. Az ombudsman külön határozatban rendelkezik a felülvizsgálati kérelmek kezelésének részletes szabályairól
  , és azt közzéteszi az ombudsman honlapján
  . |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.3.   A panaszosnak joga van ahhoz, hogy kérje az e határozat 3. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint meghozott határozatok, illetve a vizsgálatot lezáró
  határozatban
  szereplő megállapítások bármelyikének felülvizsgálatát, a hivatali visszásság megállapítását kivéve. Az ombudsman külön határozatban rendelkezik a felülvizsgálati kérelmek kezelésének részletes szabályairól.

9.3.   A panaszosnak joga van ahhoz, hogy kérje az e határozat 3. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint meghozott határozatok, illetve a vizsgálatot lezáró
  határozatokban
  szereplő megállapítások bármelyikének felülvizsgálatát, a hivatali visszásság megállapítását kivéve. Az ombudsman külön határozatban rendelkezik a felülvizsgálati kérelmek kezelésének részletes szabályairól
  , és azt közzéteszi az ombudsman honlapján
  .

Módosítás 16

Módosítás 16

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

9 cikk – 4 bekezdés

9 cikk – 4 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9.4.   Az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a panaszosnak joga van ahhoz, hogy
  az alapokmányban meghatározott szabályoknak megfelelően
  hozzáférést kérjen a panaszról szóló ombudsmani
  aktába; ez alól kivételt képeznek
  az
  intézmény, a tagállam vagy az ombudsman által bizalmasnak minősített dokumentumok és
  az
  aktában található bármely más, bizalmas információ.
  Az
  ügyiratokban
  szereplő információknak a panaszossal való közlésére az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek
  irányadók
  . | 9.4.   Az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a panaszosnak joga van ahhoz, hogy hozzáférést kérjen a panaszról szóló ombudsmani
  ügyirathoz.
  Az
  ügyiratban
  szereplő információknak a panaszossal való közlésére az
  alapokmányban rögzített szabályoknak megfelelően – és különösen
  az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek
  mellett – kerülhet sor
  . |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.4.   Az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a panaszosnak joga van ahhoz, hogy
  az alapokmányban meghatározott szabályoknak megfelelően
  hozzáférést kérjen a panaszról szóló ombudsmani
  aktába; ez alól kivételt képeznek
  az
  intézmény, a tagállam vagy az ombudsman által bizalmasnak minősített dokumentumok és
  az
  aktában található bármely más, bizalmas információ.
  Az
  ügyiratokban
  szereplő információknak a panaszossal való közlésére az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek
  irányadók
  .

9.4.   Az e határozat 9. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a panaszosnak joga van ahhoz, hogy hozzáférést kérjen a panaszról szóló ombudsmani
  ügyirathoz.
  Az
  ügyiratban
  szereplő információknak a panaszossal való közlésére az
  alapokmányban rögzített szabályoknak megfelelően – és különösen
  az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek
  mellett – kerülhet sor
  .

Módosítás 17

Módosítás 17

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

9 cikk – 5 bekezdés

9 cikk – 5 bekezdés

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9.5.   A panaszos vagy valamely harmadik fél jogos érdekeinek védelmében az ombudsman bizalmasnak minősítheti a panaszban vagy más dokumentumokban szereplő információkat, és erről tájékoztatja az intézményt. Kivételes körülmények esetén, például a visszaélések bejelentésével kapcsolatos panaszok esetében az ombudsman dönthet úgy, hogy nem közli az érintett intézménnyel a panaszos kilétét. | 9.5.   A panaszos vagy valamely harmadik fél jogos érdekeinek védelmében az ombudsman bizalmasnak minősítheti a panaszban vagy más dokumentumokban szereplő információkat, és erről tájékoztatja az intézményt. Kivételes körülmények esetén, például a visszaélések bejelentésével kapcsolatos panaszok esetében az ombudsman dönthet úgy, hogy nem közli az érintett intézménnyel
  vagy egyéb külső szereplőkkel
  a panaszos kilétét. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.5.   A panaszos vagy valamely harmadik fél jogos érdekeinek védelmében az ombudsman bizalmasnak minősítheti a panaszban vagy más dokumentumokban szereplő információkat, és erről tájékoztatja az intézményt. Kivételes körülmények esetén, például a visszaélések bejelentésével kapcsolatos panaszok esetében az ombudsman dönthet úgy, hogy nem közli az érintett intézménnyel a panaszos kilétét.

9.5.   A panaszos vagy valamely harmadik fél jogos érdekeinek védelmében az ombudsman bizalmasnak minősítheti a panaszban vagy más dokumentumokban szereplő információkat, és erről tájékoztatja az intézményt. Kivételes körülmények esetén, például a visszaélések bejelentésével kapcsolatos panaszok esetében az ombudsman dönthet úgy, hogy nem közli az érintett intézménnyel
  vagy egyéb külső szereplőkkel
  a panaszos kilétét.

Módosítás 18

Módosítás 18

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

9 cikk – 7 bekezdés (új)

9 cikk – 7 bekezdés (új)

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9.7.
     
  Azokban esetekben, amikor az ombudsmant annak ellenőrzésére kérik fel, hogy az érintett uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott intézkedések biztosítják-e a zaklatás feltételezett áldozatainak védelmét, és helyreállítják-e az egészséges és biztonságos munkakörnyezetet, tiszteletben tartva az érintett személyek méltóságát a folyamatban lévő igazgatási vizsgálat során, az ombudsman konzultálhat az adott szakterület külső szakértőivel, hogy azok segítséget nyújtsanak az ellenőrzéshez, és esetlegesen ajánlásokat tegyenek. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.7.
     
  Azokban esetekben, amikor az ombudsmant annak ellenőrzésére kérik fel, hogy az érintett uniós intézmény, szerv, hivatal vagy ügynökség által elfogadott intézkedések biztosítják-e a zaklatás feltételezett áldozatainak védelmét, és helyreállítják-e az egészséges és biztonságos munkakörnyezetet, tiszteletben tartva az érintett személyek méltóságát a folyamatban lévő igazgatási vizsgálat során, az ombudsman konzultálhat az adott szakterület külső szakértőivel, hogy azok segítséget nyújtsanak az ellenőrzéshez, és esetlegesen ajánlásokat tegyenek.

Módosítás 19

Módosítás 19

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

10 cikk

10 cikk

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ombudsman gondoskodik arról, hogy az intézmények rendszeres tájékoztatást kapjanak az ombudsman vizsgálatairól és azok eredményéről, és
  adott esetben
  lehetőséget kapjanak észrevételek és bizonyítékok benyújtására az e határozatban és az alapokmányban előírtak szerint. | Az ombudsman gondoskodik arról, hogy az intézmények rendszeres tájékoztatást kapjanak az ombudsman vizsgálatairól és azok eredményéről, és lehetőséget kapjanak észrevételek és bizonyítékok benyújtására az e határozatban és az alapokmányban előírtak szerint. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ombudsman gondoskodik arról, hogy az intézmények rendszeres tájékoztatást kapjanak az ombudsman vizsgálatairól és azok eredményéről, és
  adott esetben
  lehetőséget kapjanak észrevételek és bizonyítékok benyújtására az e határozatban és az alapokmányban előírtak szerint.

adott esetben

Az ombudsman gondoskodik arról, hogy az intézmények rendszeres tájékoztatást kapjanak az ombudsman vizsgálatairól és azok eredményéről, és lehetőséget kapjanak észrevételek és bizonyítékok benyújtására az e határozatban és az alapokmányban előírtak szerint.

Módosítás 20

Módosítás 20

Végrehajtási rendelkezések tervezete

Végrehajtási rendelkezések tervezete

13 cikk

13 cikk

| Az európai ombudsman által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ombudsman nyilvánosságra hozhatja a vizsgálatok előrehaladásáról szóló, bizalmasnak nem minősülő információkat. Közérdekű vizsgálatok esetén az ombudsman az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek mellett nyilvánosságra hozhatja az intézményekkel vagy tagállamokkal folytatott kommunikáció tartalmát. | Az
  alapokmány 6. cikkének és 9. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül az
  ombudsman nyilvánosságra hozhatja a vizsgálatok előrehaladásáról szóló, bizalmasnak nem minősülő információkat. Közérdekű vizsgálatok esetén az ombudsman az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek mellett nyilvánosságra hozhatja az intézményekkel vagy tagállamokkal folytatott kommunikáció tartalmát. |

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Az európai ombudsman által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ombudsman nyilvánosságra hozhatja a vizsgálatok előrehaladásáról szóló, bizalmasnak nem minősülő információkat. Közérdekű vizsgálatok esetén az ombudsman az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek mellett nyilvánosságra hozhatja az intézményekkel vagy tagállamokkal folytatott kommunikáció tartalmát.

Az
  alapokmány 6. cikkének és 9. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül az
  ombudsman nyilvánosságra hozhatja a vizsgálatok előrehaladásáról szóló, bizalmasnak nem minősülő információkat. Közérdekű vizsgálatok esetén az ombudsman az alapokmány 5. cikkének (8) bekezdésében meghatározott feltételek mellett nyilvánosságra hozhatja az intézményekkel vagy tagállamokkal folytatott kommunikáció tartalmát.

alapokmány 6. cikkének és 9. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül az

---

(1)  HL L 253., 2021.7.16., 1. o.

1

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/149

---

P9_TA(2023)0047

Az Európa Tanács egyezménye a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről: az EU csatlakozása

Az Európai Parlament 2023. február 15-i állásfoglalása az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatról (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

(2023/C 283/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0109),

| — | tekintettel a Tanács 2017. május 11-i (EU) 2017/865 határozatára az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos kérdések tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. május 11-i (EU) 2017/865 határozatára az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos kérdések tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (1),

| — | tekintettel a Tanács 2017. május 11-i (EU) 2017/866 határozatára az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének a menekültügy és a visszaküldés tilalma tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. május 11-i (EU) 2017/866 határozatára az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének a menekültügy és a visszaküldés tilalma tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról (2),

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (isztambuli egyezmény), amely 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba (3), és amelyet az Európai Unió 2017. június 12-én írt alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (isztambuli egyezmény), amely 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba (3), és amelyet az Európai Unió 2017. június 12-én írt alá,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8., 10., 19., 83., 153. és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 2. és 3. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 8., 10., 19., 83., 153. és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), amely 2009 decemberében a Lisszaboni Szerződéssel együtt lépett hatályba, és különösen annak 1., 2., 3., 4., 6., 21., 23. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), amely 2009 decemberében a Lisszaboni Szerződéssel együtt lépett hatályba, és különösen annak 1., 2., 3., 4., 6., 21., 23. és 31. cikkére,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4), amely meghatározza és elítéli a zaklatást és a szexuális zaklatást, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4), amely meghatározza és elítéli a zaklatást és a szexuális zaklatást,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, amely meghatározza a közvetlen és közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás és a szexuális zaklatás fogalmát (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, amely meghatározza a közvetlen és közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás és a szexuális zaklatás fogalmát (5),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (az áldozatok jogairól szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (az áldozatok jogairól szóló irányelv),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) „A nők elleni erőszak” című 2014. évi jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) „A nők elleni erőszak” című 2014. évi jelentésére (7),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a kapcsolati erőszakkal és a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatos ügyekben hozott ítéleteire, különösen az Opuz kontra Törökország (8), Y és társai kontra Bulgária (9), Landi kontra Olaszország (10), M. C. kontra Bulgária (11), Yazgül Yılmaz kontra Törökország (12), V. C. kontra Szlovákia (13), P. és S. kontra Lengyelország (14) és J. L. kontra Olaszország (15) ügyekben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bíróságának a kapcsolati erőszakkal és a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatos ügyekben hozott ítéleteire, különösen az Opuz kontra Törökország (8), Y és társai kontra Bulgária (9), Landi kontra Olaszország (10), M. C. kontra Bulgária (11), Yazgül Yılmaz kontra Törökország (12), V. C. kontra Szlovákia (13), P. és S. kontra Lengyelország (14) és J. L. kontra Olaszország (15) ügyekben,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában aláírt egyezményére és különösen annak 2., 3., 8. és 14. cikkére, valamint az egyezmény 12. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában aláírt egyezményére és különösen annak 2., 3., 8. és 14. cikkére, valamint az egyezmény 12. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni fellépéssel foglalkozó szakértői csoportjának (GREVIO) értékelő alapjelentéseire, és különösen az Ausztriáról, Belgiumról, Dániáról, Finnországról, Franciaországról, Olaszországról, Máltáról, Hollandiáról, Lengyelországról, Portugáliáról, Romániáról, Szlovéniáról, Spanyolországról és Svédországról szóló, értékelő alapjelentéseire, beleértve a GREVIO javaslatainak listáját, valamint a részes felek bizottságának ajánlásait, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni fellépéssel foglalkozó szakértői csoportjának (GREVIO) értékelő alapjelentéseire, és különösen az Ausztriáról, Belgiumról, Dániáról, Finnországról, Franciaországról, Olaszországról, Máltáról, Hollandiáról, Lengyelországról, Portugáliáról, Romániáról, Szlovéniáról, Spanyolországról és Svédországról szóló, értékelő alapjelentéseire, beleértve a GREVIO javaslatainak listáját, valamint a részes felek bizottságának ajánlásait,

| — | tekintettel a GREVIO 2021. október 20-án elfogadott, a nők elleni erőszak digitális dimenziójáról szóló 1. számú általános ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a GREVIO 2021. október 20-án elfogadott, a nők elleni erőszak digitális dimenziójáról szóló 1. számú általános ajánlására,

| — | tekintettel a GREVIO 2022. februári, a GREVIO értékelő alapjelentéseinek félidős horizontális felülvizsgálatára (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a GREVIO 2022. februári, a GREVIO értékelő alapjelentéseinek félidős horizontális felülvizsgálatára (16),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött, 2011. május 11-i magyarázó jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményéhez fűzött, 2011. május 11-i magyarázó jelentésre,

| — | tekintettel az Európa Tanács „Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence” (A nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak költségeiről szóló tanulmányok áttekintése) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács „Overview of studies on the costs of violence against women and domestic violence” (A nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak költségeiről szóló tanulmányok áttekintése) című jelentésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe” (A nők szexuális és reprodukciós egészsége és jogai Európában) címmel, 2017. december 4-én kiadott vitaindító dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosa által „Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe” (A nők szexuális és reprodukciós egészsége és jogai Európában) címmel, 2017. december 4-én kiadott vitaindító dokumentumra,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló, 1993. évi világkonferencián elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló, 1993. évi világkonferencián elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010), Peking+20 (2015) rendkívüli ülésein elfogadott záródokumentumaira, valamint Peking+25 (2020) című politikai nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005), Peking+15 (2010), Peking+20 (2015) rendkívüli ülésein elfogadott záródokumentumaira, valamint Peking+25 (2020) című politikai nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének jogi eszközeire az emberi jogok, különösen a nők jogai terén, mint például az ENSZ Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi genfi egyezmény és a visszaküldés tilalma, valamint a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény,

| — | tekintettel a CEDAW bizottság nők elleni erőszakról szóló 12., 19., 33. és 35. általános ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a CEDAW bizottság nők elleni erőszakról szóló 12., 19., 33. és 35. általános ajánlására,

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának „A nők elleni erőszakról, annak a nők és lányok elleni online erőszakra vonatkozó okairól és következményeiről, emberi jogi nézőpontból” című, 2018. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának „A nők elleni erőszakról, annak a nők és lányok elleni online erőszakra vonatkozó okairól és következményeiről, emberi jogi nézőpontból” című, 2018. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) erőszakról és zaklatásról szóló, 2019. évi (190. számú) egyezményére, amely 2021. június 25-én lépett hatályba, valamint az erőszakról és zaklatásról szóló (206. számú) ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) erőszakról és zaklatásról szóló, 2019. évi (190. számú) egyezményére, amely 2021. június 25-én lépett hatályba, valamint az erőszakról és zaklatásról szóló (206. számú) ajánlására,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az EU részes fele, ideértve az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2015. évi, Unióhoz intézett záró észrevételeire (UNCRPD), amelyek a fogyatékossággal élő nők és lányok erőszakkal szembeni védelmének egyik módjaként felhívják az Uniót az isztambuli egyezményhez való csatlakozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelynek az EU részes fele, ideértve az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2015. évi, Unióhoz intézett záró észrevételeire (UNCRPD), amelyek a fogyatékossággal élő nők és lányok erőszakkal szembeni védelmének egyik módjaként felhívják az Uniót az isztambuli egyezményhez való csatlakozásra,

| — | tekintettel a nemek egyenlőségének megvalósítására és minden nő és lány társadalmi szerepének megerősítésére vonatkozó 5. fenntartható fejlődési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek egyenlőségének megvalósítására és minden nő és lány társadalmi szerepének megerősítésére vonatkozó 5. fenntartható fejlődési célra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. évi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. évi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása” című 2020. évi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása” című 2020. évi határozatra,

| — | tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel „Az áldozatok jogairól szóló uniós stratégia (2020–2025)” című, 2020. június 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az áldozatok jogairól szóló uniós stratégia (2020–2025)” című, 2020. június 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0258),

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698),

| — | tekintettel a nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2022. március 8-i bizottsági javaslatra (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2022. március 8-i bizottsági javaslatra (COM(2022)0105),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének „A nemi alapú erőszak költségei az Európai Unióban” című, 2021. évi jelentésére, a nemek közötti egyenlőség mutatószámáról szóló, 2013 óta kiadott jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének „A nemi alapú erőszak költségei az Európai Unióban” című, 2021. évi jelentésére, a nemek közötti egyenlőség mutatószámáról szóló, 2013 óta kiadott jelentéseire,

| — | tekintettel a 2021. júliusi „Egyenlőség generációja” fórumon tett kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021. júliusi „Egyenlőség generációja” fórumon tett kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nők elleni erőszakról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2019. április 4-i állásfoglalására a Bíróság véleményének kikéréséről azzal kapcsolatban, hogy az Európai Uniónak az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményéhez való csatlakozására irányuló javaslat és a csatlakozással kapcsolatos eljárás összeegyeztethető-e a Szerződésekkel (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2019. április 4-i állásfoglalására a Bíróság véleményének kikéréséről azzal kapcsolatban, hogy az Európai Uniónak az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményéhez való csatlakozására irányuló javaslat és a csatlakozással kapcsolatos eljárás összeegyeztethető-e a Szerződésekkel (23),

| — | tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a nemi alapú erőszaknak az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények új területeként való megállapításáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2021. szeptember 16-i állásfoglalásra (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemi alapú erőszaknak az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények új területeként való megállapításáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2021. szeptember 16-i állásfoglalásra (27),

| — | tekintettel a partnerkapcsolati erőszak és a felügyeleti jog nőkre és gyermekekre gyakorolt hatásáról szóló, 2021. október 6-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a partnerkapcsolati erőszak és a felügyeleti jog nőkre és gyermekekre gyakorolt hatásáról szóló, 2021. október 6-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról szóló, 2021. december 14-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról szóló, 2021. december 14-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2018–2020” című, 2021. december 15-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2018–2020” című, 2021. december 15-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezményhez való csatlakozásról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalásra (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezményhez való csatlakozásról szóló, 2016. november 24-i állásfoglalásra (31),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (nagytanács) az isztambuli egyezményről szóló, 2021. október 6-i 1/19. sz. véleményére (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (nagytanács) az isztambuli egyezményről szóló, 2021. október 6-i 1/19. sz. véleményére (32),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 58. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 58. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság időközi jelentésére (A9-0021/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság időközi jelentésére (A9-0021/2023),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapvető értéke, amelyet az EUSZ 2. cikke rögzít, és a Charta 23. cikke is kiemel, és amelyet általánosan érvényesíteni kell az minden uniós tevékenységben és programban; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) megállapította, hogy az Európai Uniónak mintegy 60 évre lesz szüksége ahhoz, hogy a nemek közötti egyenlőséget a jelenlegi ütemben megvalósítsa; mivel a nemi alapú erőszak és különösen a nők és lányok elleni erőszak felszámolása előfeltétele a nemek közötti valódi egyenlőség megvalósításának; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az EU egyik alapvető értéke, amelyet az EUSZ 2. cikke rögzít, és a Charta 23. cikke is kiemel, és amelyet általánosan érvényesíteni kell az minden uniós tevékenységben és programban; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) megállapította, hogy az Európai Uniónak mintegy 60 évre lesz szüksége ahhoz, hogy a nemek közötti egyenlőséget a jelenlegi ütemben megvalósítsa; mivel a nemi alapú erőszak és különösen a nők és lányok elleni erőszak felszámolása előfeltétele a nemek közötti valódi egyenlőség megvalósításának;

| B. | mivel a nemi alapú erőszak egy személy ellen az adott személy neme miatt irányuló erőszak, vagy olyan erőszak, amely aránytalanul sújtja az egy adott nemhez tartozó személyeket; mivel az isztambuli egyezmény meghatározása szerint „a nőkkel szembeni erőszak” az emberi jogok megsértéseként és a nőkkel szembeni megkülönböztetés egy formájaként értelmezendő; a nemi alapú erőszak mindazon cselekményei, amelyek fizikai, szexuális, pszichológiai, strukturális vagy gazdasági kárt vagy szenvedést okoznak vagy okozhatnak a nőknek, ideértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, akár a közéletben, akár a magánéletben fordul is az elő; mivel a szabadság és az egyenlőség segítségével a nők kiaknázhatják valódi lehetőségeiket; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemi alapú erőszak egy személy ellen az adott személy neme miatt irányuló erőszak, vagy olyan erőszak, amely aránytalanul sújtja az egy adott nemhez tartozó személyeket; mivel az isztambuli egyezmény meghatározása szerint „a nőkkel szembeni erőszak” az emberi jogok megsértéseként és a nőkkel szembeni megkülönböztetés egy formájaként értelmezendő; a nemi alapú erőszak mindazon cselekményei, amelyek fizikai, szexuális, pszichológiai, strukturális vagy gazdasági kárt vagy szenvedést okoznak vagy okozhatnak a nőknek, ideértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, akár a közéletben, akár a magánéletben fordul is az elő; mivel a szabadság és az egyenlőség segítségével a nők kiaknázhatják valódi lehetőségeiket;

| C. | mivel az isztambuli egyezmény 3. cikkének fogalommeghatározása szerint a „nemi alapú erőszak”„olyan erőszak, amely egy nő ellen irányul azért, mert nő, vagy amely aránytalanul érinti a nőket”, és a „nem” pedig „azok a társadalmilag kialakult szerepek, viselkedési formák, tevékenységek és jellegzetes tulajdonságok, amelyeket egy adott társadalom a nőkre és a férfiakra nézve megfelelőnek tekint”; |
| --- | --- |

C.

mivel az isztambuli egyezmény 3. cikkének fogalommeghatározása szerint a „nemi alapú erőszak”„olyan erőszak, amely egy nő ellen irányul azért, mert nő, vagy amely aránytalanul érinti a nőket”, és a „nem” pedig „azok a társadalmilag kialakult szerepek, viselkedési formák, tevékenységek és jellegzetes tulajdonságok, amelyeket egy adott társadalom a nőkre és a férfiakra nézve megfelelőnek tekint”;

| D. | mivel az EU-ban minden harmadik nő – összesen mintegy 62 millió nő – tapasztalt már fizikai és/vagy szexuális erőszakot, és mivel az EU-ban a nők több mint fele (55 %) 15 éves kora óta legalább egyszer tapasztalt szexuális zaklatást (33); mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) új felmérést végez ezen adatok frissítése érdekében; mivel az Európai Unióban a nemi alapú erőszak és a kapcsolati erőszak legfrissebb becsült költsége mintegy egyharmaddal nőtt, és a nemi alapú erőszak becsült költsége évi 366 milliárd EUR (34); mivel a nemi alapú erőszak számos típusáról és aspektusáról továbbra sincsenek megfelelő adatok; mivel a nemek közötti egyenlőség 2022. évi mutatójában (35) az EIGE megállapította, hogy az adatok még mindig nem tükrözik a nemi alapú erőszak mértékét az EU-ban; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-ban minden harmadik nő – összesen mintegy 62 millió nő – tapasztalt már fizikai és/vagy szexuális erőszakot, és mivel az EU-ban a nők több mint fele (55 %) 15 éves kora óta legalább egyszer tapasztalt szexuális zaklatást (33); mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) új felmérést végez ezen adatok frissítése érdekében; mivel az Európai Unióban a nemi alapú erőszak és a kapcsolati erőszak legfrissebb becsült költsége mintegy egyharmaddal nőtt, és a nemi alapú erőszak becsült költsége évi 366 milliárd EUR (34); mivel a nemi alapú erőszak számos típusáról és aspektusáról továbbra sincsenek megfelelő adatok; mivel a nemek közötti egyenlőség 2022. évi mutatójában (35) az EIGE megállapította, hogy az adatok még mindig nem tükrözik a nemi alapú erőszak mértékét az EU-ban;

| E. | mivel a nemi alapú erőszak, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszak a nemi sztereotípiákban és hatalmi aszimmetriákban gyökerező strukturális egyenlőtlenségek egyik oka és következménye, beleértve a magán-, a társadalmi, a köz- és a gazdasági szférát is; mivel a nemi alapú erőszak online és offline egyaránt a nemek közötti egyenlőtlenség és megkülönböztetés legsúlyosabb megjelenési formája, és súlyos következményekkel jár az áldozatokra és gyermekeikre nézve, aminek hosszú távú fizikai, szexuális, érzelmi és pszichológiai következményei lehetnek, amelyek ennélfogva közegészségügyi problémát jelentenek, valamint gazdasági és pénzügyi károkat okoznak; mivel a nemi alapú erőszak az emberi jogok megsértése, valamint komoly akadálya a nők társadalmi életben, közéletben és politikai életben, valamint a munkaerőpiacon való részvételének, és amely megakadályozza őket abban, hogy teljes mértékben élvezzék jogaikat és alapvető szabadságaikat; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemi alapú erőszak, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszak a nemi sztereotípiákban és hatalmi aszimmetriákban gyökerező strukturális egyenlőtlenségek egyik oka és következménye, beleértve a magán-, a társadalmi, a köz- és a gazdasági szférát is; mivel a nemi alapú erőszak online és offline egyaránt a nemek közötti egyenlőtlenség és megkülönböztetés legsúlyosabb megjelenési formája, és súlyos következményekkel jár az áldozatokra és gyermekeikre nézve, aminek hosszú távú fizikai, szexuális, érzelmi és pszichológiai következményei lehetnek, amelyek ennélfogva közegészségügyi problémát jelentenek, valamint gazdasági és pénzügyi károkat okoznak; mivel a nemi alapú erőszak az emberi jogok megsértése, valamint komoly akadálya a nők társadalmi életben, közéletben és politikai életben, valamint a munkaerőpiacon való részvételének, és amely megakadályozza őket abban, hogy teljes mértékben élvezzék jogaikat és alapvető szabadságaikat;

| F. | mivel a nemi alapú erőszak számos nemzetközi és európai emberi jogi eszközben, köztük a Chartában rögzített alapvető jogot érinthet; ezek közé tartozik az emberi méltósághoz való jog (1. cikk), az élethez való jog (2. cikk), a személyi sérthetetlenséghez való jog (3. cikk), a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód tilalma (4. cikk), a szabadsághoz és biztonsághoz való jog (6. cikk), a – többek között a nemi alapon történő – megkülönböztetésmentességhez való jog (21. cikk), valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemi alapú erőszak számos nemzetközi és európai emberi jogi eszközben, köztük a Chartában rögzített alapvető jogot érinthet; ezek közé tartozik az emberi méltósághoz való jog (1. cikk), az élethez való jog (2. cikk), a személyi sérthetetlenséghez való jog (3. cikk), a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód tilalma (4. cikk), a szabadsághoz és biztonsághoz való jog (6. cikk), a – többek között a nemi alapon történő – megkülönböztetésmentességhez való jog (21. cikk), valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog;

| G. | mivel a nemi alapú erőszak, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszak strukturális és széles körű probléma Európa- és világszerte, amely életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és kulturális háttértől függetlenül magában foglalja az áldozatokat és az elkövetőket, és ugyan bárki lehet a nemi alapú erőszak közvetett áldozata, a nőket és a lányokat aránytalanul sújtja az ilyen erőszak valamennyi formája; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemi alapú erőszak, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszak strukturális és széles körű probléma Európa- és világszerte, amely életkortól, iskolázottságtól, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és kulturális háttértől függetlenül magában foglalja az áldozatokat és az elkövetőket, és ugyan bárki lehet a nemi alapú erőszak közvetett áldozata, a nőket és a lányokat aránytalanul sújtja az ilyen erőszak valamennyi formája;

| H. | mivel a nemi alapú erőszak különösen a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nőket és lányokat sújtja, és a megkülönböztetés különböző és egymást metsző formáit tapasztalják, amelyek súlyosbítják a negatív hatásokat; mivel a nők és lányok egyes csoportjai, köztük a migráns nők, a menekült és menedékkérő nők, a fogyatékossággal élő nők és lányok, valamint a roma nők többszörös megkülönböztetés veszélyének vannak kitéve, és ezért még inkább ki vannak szolgáltatva az erőszaknak; mivel a nők sokféleségét és a hátrányos megkülönböztetés egymást átfedő formáit figyelembe kell venni; mivel az LMBTIQ+ személyek is a nemi alapú erőszak áldozatai lehetnek szexuális irányultságuk, nemük, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik miatt; és mivel az isztambuli egyezmény kimondja, hogy valamennyi rendelkezését, különösen az áldozatok jogainak védelmét szolgáló intézkedéseket „biológiai nemen, társadalmi nemen, származáson, bőrszínen, nyelven, valláson, politikai vagy más véleményen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez való tartozáson, vagyonon, születésen, szexuális irányultságon, nemi identitáson, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton, migráns vagy menekült jogálláson vagy más jogálláson alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítani” kell; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemi alapú erőszak különösen a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nőket és lányokat sújtja, és a megkülönböztetés különböző és egymást metsző formáit tapasztalják, amelyek súlyosbítják a negatív hatásokat; mivel a nők és lányok egyes csoportjai, köztük a migráns nők, a menekült és menedékkérő nők, a fogyatékossággal élő nők és lányok, valamint a roma nők többszörös megkülönböztetés veszélyének vannak kitéve, és ezért még inkább ki vannak szolgáltatva az erőszaknak; mivel a nők sokféleségét és a hátrányos megkülönböztetés egymást átfedő formáit figyelembe kell venni; mivel az LMBTIQ+ személyek is a nemi alapú erőszak áldozatai lehetnek szexuális irányultságuk, nemük, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik miatt; és mivel az isztambuli egyezmény kimondja, hogy valamennyi rendelkezését, különösen az áldozatok jogainak védelmét szolgáló intézkedéseket „biológiai nemen, társadalmi nemen, származáson, bőrszínen, nyelven, valláson, politikai vagy más véleményen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti kisebbséghez való tartozáson, vagyonon, születésen, szexuális irányultságon, nemi identitáson, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton, migráns vagy menekült jogálláson vagy más jogálláson alapuló megkülönböztetés nélkül biztosítani” kell;

| I. | mivel az igazságszolgáltatáshoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításakor figyelembe kell venni a megkülönböztetés ezen egymást metsző és többszörös formáit; mivel a védelmi intézkedések végrehajtásakor egyedi támogató szolgáltatásokat kell biztosítani a nők számára; |
| --- | --- |

I.

mivel az igazságszolgáltatáshoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításakor figyelembe kell venni a megkülönböztetés ezen egymást metsző és többszörös formáit; mivel a védelmi intézkedések végrehajtásakor egyedi támogató szolgáltatásokat kell biztosítani a nők számára;

| J. | mivel a nemi erőszak kultúrája – amely olyan meggyőződések összessége, amely ösztönzi a férfiak szexuális agresszióját és támogatja a nemi alapú erőszakot – továbbra is széles körű problémát jelent Európában és világszerte, amely a szexuális erőszak, a nemi erőszak vagy a szexuális zaklatás normalizálásában vagy banalizálásában mutatkozik meg, a nemi sztereotípiákban, a szexizmusban, a nőgyűlöletben és a hatalom nemek közötti egyenlőtlen elosztásában gyökerezik; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemi erőszak kultúrája – amely olyan meggyőződések összessége, amely ösztönzi a férfiak szexuális agresszióját és támogatja a nemi alapú erőszakot – továbbra is széles körű problémát jelent Európában és világszerte, amely a szexuális erőszak, a nemi erőszak vagy a szexuális zaklatás normalizálásában vagy banalizálásában mutatkozik meg, a nemi sztereotípiákban, a szexizmusban, a nőgyűlöletben és a hatalom nemek közötti egyenlőtlen elosztásában gyökerezik;

| K. | mivel a nemek közötti egyenlőség szintje gyakran jelzésértékű, valamint az alapvető jogok és értékek – köztük a demokrácia és a jogállamiság – romló helyzetének első figyelmeztető jeleként szolgál az adott társadalomban; mivel a jelenlegi évtized során a nemek közötti egyenlőség, a nők jogai és az LMBTIQ+ személyek jogai elleni látható és egyre növekvő szervezett támadás és elnyomás tapasztalható, ami számos tagállamban és a világ más részeiben különösen látványos, és amely a nők és az LMBTIQ+ személyek elleni online és offline erőszak látható növekedéséhez vezetett; |
| --- | --- |

K.

mivel a nemek közötti egyenlőség szintje gyakran jelzésértékű, valamint az alapvető jogok és értékek – köztük a demokrácia és a jogállamiság – romló helyzetének első figyelmeztető jeleként szolgál az adott társadalomban; mivel a jelenlegi évtized során a nemek közötti egyenlőség, a nők jogai és az LMBTIQ+ személyek jogai elleni látható és egyre növekvő szervezett támadás és elnyomás tapasztalható, ami számos tagállamban és a világ más részeiben különösen látványos, és amely a nők és az LMBTIQ+ személyek elleni online és offline erőszak látható növekedéséhez vezetett;

| L. | mivel az Uniónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nő és lány erőszakmentes élethez való jogának előmozdítása és védelme érdekében; mivel a Covid19-világjárvány a kapcsolati erőszak és a nők elleni erőszak fokozódásához vezetett; mivel a nők több mint 45 %-a számolt be arról, hogy saját maguk vagy egy általuk ismert nő elszenvedte az erőszak valamilyen formáját, és a nők 65 %-a számolt be arról, hogy élete során tapasztalt már erőszakot; mivel az európai országokban a nőgyilkosságok bejelentett eseteinek száma meredeken vagy folyamatosan nőtt; mivel csökkent az alapvető szolgáltatásokhoz, köztük a szükségszállásokhoz és a telefonos segítségnyújtáshoz való hozzáférés, ami megerősíti, hogy a világjárvány tanulságait követően még sürgetőbb szükség van konkrét intézkedések elfogadására az efféle erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

L.

mivel az Uniónak minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nő és lány erőszakmentes élethez való jogának előmozdítása és védelme érdekében; mivel a Covid19-világjárvány a kapcsolati erőszak és a nők elleni erőszak fokozódásához vezetett; mivel a nők több mint 45 %-a számolt be arról, hogy saját maguk vagy egy általuk ismert nő elszenvedte az erőszak valamilyen formáját, és a nők 65 %-a számolt be arról, hogy élete során tapasztalt már erőszakot; mivel az európai országokban a nőgyilkosságok bejelentett eseteinek száma meredeken vagy folyamatosan nőtt; mivel csökkent az alapvető szolgáltatásokhoz, köztük a szükségszállásokhoz és a telefonos segítségnyújtáshoz való hozzáférés, ami megerősíti, hogy a világjárvány tanulságait követően még sürgetőbb szükség van konkrét intézkedések elfogadására az efféle erőszakkal szemben;

| M. | mivel a különösen a nők ellen elkövetett nemi alapú erőszak számos formát ölthet, mint például a fizikai erőszak, a szexuális erőszak, beleértve a nemi erőszakot is, a női nemi szervek megcsonkítása, a nőgyilkosság, a nők és lányok szexuális kizsákmányolás céljából folytatott kereskedelme, a szexuális zaklatás, a becsület nevében elkövetett bűncselekmény és a kényszerházasságok, a házassági rabság, a kényszersterilizáció, a kényszerabortusz, valamint a biztonságos és legális abortusz megtagadása, a szülészeti és nőgyógyászati erőszak, az intézményi erőszak, a helyettes erőszak, a családon és/vagy háztartáson belül előforduló gazdasági erőszak, a fenyegető zaklatás, a megfélemlítés és a zaklatás, az online és offline gyűlöletbeszéd, valamint az online erőszak különböző formái; mivel az LMBTIQ+ nők elleni nemi alapú erőszak a szexuális erőszak további formáit is magában foglalja, például a „javító-nevelő” nemi erőszakot és a szexuális zaklatást, a női és interszexuális nemi szervek megcsonkítását, a transznemű és interszexuális személyek kényszersterilizálását és a konverziós terápiát; |
| --- | --- |

M.

mivel a különösen a nők ellen elkövetett nemi alapú erőszak számos formát ölthet, mint például a fizikai erőszak, a szexuális erőszak, beleértve a nemi erőszakot is, a női nemi szervek megcsonkítása, a nőgyilkosság, a nők és lányok szexuális kizsákmányolás céljából folytatott kereskedelme, a szexuális zaklatás, a becsület nevében elkövetett bűncselekmény és a kényszerházasságok, a házassági rabság, a kényszersterilizáció, a kényszerabortusz, valamint a biztonságos és legális abortusz megtagadása, a szülészeti és nőgyógyászati erőszak, az intézményi erőszak, a helyettes erőszak, a családon és/vagy háztartáson belül előforduló gazdasági erőszak, a fenyegető zaklatás, a megfélemlítés és a zaklatás, az online és offline gyűlöletbeszéd, valamint az online erőszak különböző formái; mivel az LMBTIQ+ nők elleni nemi alapú erőszak a szexuális erőszak további formáit is magában foglalja, például a „javító-nevelő” nemi erőszakot és a szexuális zaklatást, a női és interszexuális nemi szervek megcsonkítását, a transznemű és interszexuális személyek kényszersterilizálását és a konverziós terápiát;

| N. | mivel a tagállamok törvényei és szakpolitikái közötti különbségek olyan eltérésekhez vezettek abban, hogy a nőket milyen mértékben védik meg a nemi alapú erőszakkal szemben, hogy a nők nem részesülnek egyenlő védelemben a nemi alapú erőszakkal szemben EU-szerte; mivel egyes tagállamokban a biztonságos és legális abortusz megtagadása számos nő halálához vezetett az elmúlt években (36); mivel az EJEB több alkalommal is kimondta, hogy az abortuszhoz való hozzáférés korlátozása – amennyiben azt a nemzeti jog előírja – és a törvényesen engedélyezett hozzáférés végrehajtásának hiánya sérti az emberi jogokat, és ezért ebben az összefüggésben a nemi alapú erőszak egyik formáját képezi; mivel egyes tagállamokban zaklatják és üldözik a nőjogi szervezeteket azért, mert segítséget nyújtanak az embertelen abortuszra vonatkozó jogszabályok áldozatainak (37); |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok törvényei és szakpolitikái közötti különbségek olyan eltérésekhez vezettek abban, hogy a nőket milyen mértékben védik meg a nemi alapú erőszakkal szemben, hogy a nők nem részesülnek egyenlő védelemben a nemi alapú erőszakkal szemben EU-szerte; mivel egyes tagállamokban a biztonságos és legális abortusz megtagadása számos nő halálához vezetett az elmúlt években (36); mivel az EJEB több alkalommal is kimondta, hogy az abortuszhoz való hozzáférés korlátozása – amennyiben azt a nemzeti jog előírja – és a törvényesen engedélyezett hozzáférés végrehajtásának hiánya sérti az emberi jogokat, és ezért ebben az összefüggésben a nemi alapú erőszak egyik formáját képezi; mivel egyes tagállamokban zaklatják és üldözik a nőjogi szervezeteket azért, mert segítséget nyújtanak az embertelen abortuszra vonatkozó jogszabályok áldozatainak (37);

| O. | mivel a nemi alapú erőszakra vonatkozó bejelentésének aránya az Európai Unióban továbbra is alacsony; mivel az Alapjogi Ügynökség 2014. évi felmérésében megkérdezett nők 67 %-a állította, hogy nem jelentette be a rendőrségnek vagy más szervezetnek a kapcsolati erőszak súlyos eseteit (38); |
| --- | --- |

O.

mivel a nemi alapú erőszakra vonatkozó bejelentésének aránya az Európai Unióban továbbra is alacsony; mivel az Alapjogi Ügynökség 2014. évi felmérésében megkérdezett nők 67 %-a állította, hogy nem jelentette be a rendőrségnek vagy más szervezetnek a kapcsolati erőszak súlyos eseteit (38);

| P. | mivel az igazságszolgáltatási rendszerben a sztereotipizálás és a nemi előítéletek, valamint a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, hatékony és gyors büntetőeljárások, a jogi keretek, az igazságszolgáltatási rendszerek, valamint a védelmet, támogatást és jóvátételt biztosító intézkedések hiánya akadályozza a nők igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését, és előmozdítja a bűnüldözésbe vetett bizalom hiányát, és az ilyen esetekről való fellépés és jelentéstétel módjára vonatkozó információk hiánya, valamint a megfelelő szociális és orvosi szolgáltatások hiánya gyakori oka annak, hogy nem jelentik be a nemi alapú erőszakot; |
| --- | --- |

P.

mivel az igazságszolgáltatási rendszerben a sztereotipizálás és a nemi előítéletek, valamint a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, hatékony és gyors büntetőeljárások, a jogi keretek, az igazságszolgáltatási rendszerek, valamint a védelmet, támogatást és jóvátételt biztosító intézkedések hiánya akadályozza a nők igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését, és előmozdítja a bűnüldözésbe vetett bizalom hiányát, és az ilyen esetekről való fellépés és jelentéstétel módjára vonatkozó információk hiánya, valamint a megfelelő szociális és orvosi szolgáltatások hiánya gyakori oka annak, hogy nem jelentik be a nemi alapú erőszakot;

| Q. | mivel a nemi alapú erőszaknak kitett egyes csoportok, például a faji alapon megkülönböztetett nők, a fogyatékossággal élő nők, a migráns nők és az LMBTIQ+ személyek további akadályokkal szembesülnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nemi alapú erőszaknak kitett egyes csoportok, például a faji alapon megkülönböztetett nők, a fogyatékossággal élő nők, a migráns nők és az LMBTIQ+ személyek további akadályokkal szembesülnek az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés terén;

| R. | mivel sok esetben az áldozatot megalázó megjegyzéseknek, az elkövetővel való ismételt találkozásnak, áldozathibáztatásnak és ismételt kihallgatásnak tehetik ki a bűnüldöző szervek tagjai vagy a rendőrség, ami súlyosbítja az áldozatoknak az általuk elszenvedett erőszak bejelentése felett érzett félelmét, és növeli az újbóli áldozattá válás vagy a viktimizáció másodlagos formáinak kockázatát; |
| --- | --- |

R.

mivel sok esetben az áldozatot megalázó megjegyzéseknek, az elkövetővel való ismételt találkozásnak, áldozathibáztatásnak és ismételt kihallgatásnak tehetik ki a bűnüldöző szervek tagjai vagy a rendőrség, ami súlyosbítja az áldozatoknak az általuk elszenvedett erőszak bejelentése felett érzett félelmét, és növeli az újbóli áldozattá válás vagy a viktimizáció másodlagos formáinak kockázatát;

| S. | mivel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 1993. évi nyilatkozata, valamint pekingi cselekvési platformja úgy határozta meg a nők elleni erőszakot, mint olyan nemi alapú erőszakos cselekményt, amely a nők számára fizikai, szexuális vagy pszichológiai sérülést illetve szenvedést eredményez vagy eredményezhet, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert, vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, mind a közéletben, mind a magánélet területén; mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság (CEDAW) a nemi alapú erőszakot olyan erőszakként határozza meg, amely női mivoltuk miatt irányul a nők ellen vagy aránytalan mértékben érint nőket; mivel a CEDAW hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak a megkülönböztetés olyan formája, amely súlyosan akadályozza a nőket abban, hogy jogaikat és szabadságaikat a férfiakkal való egyenlőség alapján gyakorolják, és ezáltal emberi jogaik megsértésének minősül; |
| --- | --- |

S.

mivel az ENSZ Közgyűlésének a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló 1993. évi nyilatkozata, valamint pekingi cselekvési platformja úgy határozta meg a nők elleni erőszakot, mint olyan nemi alapú erőszakos cselekményt, amely a nők számára fizikai, szexuális vagy pszichológiai sérülést illetve szenvedést eredményez vagy eredményezhet, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert, vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, mind a közéletben, mind a magánélet területén; mivel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság (CEDAW) a nemi alapú erőszakot olyan erőszakként határozza meg, amely női mivoltuk miatt irányul a nők ellen vagy aránytalan mértékben érint nőket; mivel a CEDAW hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak a megkülönböztetés olyan formája, amely súlyosan akadályozza a nőket abban, hogy jogaikat és szabadságaikat a férfiakkal való egyenlőség alapján gyakorolják, és ezáltal emberi jogaik megsértésének minősül;

| T. | mivel a Bizottság a 2020 és 2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiába kulcsfontosságú prioritásként felvette a nemi alapú erőszak felszámolását, és konkrét javaslatcsomagot terjesztett elő a nemi alapú erőszak és a kapcsolati erőszak hatékony megelőzésének biztosítására, köztük az isztambuli egyezményhez való uniós csatlakozás lezárását, és az egyezmény uniós tagállamok általi gyors ratifikálását és végrehajtását; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság a 2020 és 2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiába kulcsfontosságú prioritásként felvette a nemi alapú erőszak felszámolását, és konkrét javaslatcsomagot terjesztett elő a nemi alapú erőszak és a kapcsolati erőszak hatékony megelőzésének biztosítására, köztük az isztambuli egyezményhez való uniós csatlakozás lezárását, és az egyezmény uniós tagállamok általi gyors ratifikálását és végrehajtását;

| U. | mivel csak az áldozatok lakhatáshoz és munkahelyhez jutását elősegítő intézkedéseket – köztük az áldozatoknak menedékhely nyújtását – is magában foglaló jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket kombináló szakpolitikák összessége, valamint a nők pénzügyi autonómiája és a társadalom minden területén való egyenlő részvétele csökkentheti jelentős mértékben a nők és lányok elleni erőszakot, valamint az erőszak más, például az LMBTIQ+ személyek ellen irányuló formáit és annak következményeit; |
| --- | --- |

U.

mivel csak az áldozatok lakhatáshoz és munkahelyhez jutását elősegítő intézkedéseket – köztük az áldozatoknak menedékhely nyújtását – is magában foglaló jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket kombináló szakpolitikák összessége, valamint a nők pénzügyi autonómiája és a társadalom minden területén való egyenlő részvétele csökkentheti jelentős mértékben a nők és lányok elleni erőszakot, valamint az erőszak más, például az LMBTIQ+ személyek ellen irányuló formáit és annak következményeit;

| V. | mivel a civil társadalom, és különösen a női szervezetek és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezetek nagyon jelentősen hozzájárulnak az erőszak valamennyi formájának megelőzéséhez és leküzdéséhez, és munkájukat el kell ismerni, valamint ösztönözni, támogatni és megfelelően finanszírozni kell, többek között az állami és uniós támogatások megpályázásának és elnyerésének lehetőségén keresztül, hogy ezáltal a lehető legjobban tudják munkájukat elvégezni; |
| --- | --- |

V.

mivel a civil társadalom, és különösen a női szervezetek és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szervezetek nagyon jelentősen hozzájárulnak az erőszak valamennyi formájának megelőzéséhez és leküzdéséhez, és munkájukat el kell ismerni, valamint ösztönözni, támogatni és megfelelően finanszírozni kell, többek között az állami és uniós támogatások megpályázásának és elnyerésének lehetőségén keresztül, hogy ezáltal a lehető legjobban tudják munkájukat elvégezni;

| W. | mivel az isztambuli egyezmény jelenleg a leghatékonyabb, legerősebb és legátfogóbb eszköz a nők elleni és a kapcsolati erőszak széles köre elleni küzdelemben és azok megelőzésében európai szinten és azon túl is; mivel az egyezmény iránymutatást nyújt a részes felek és nemzeti hatóságaik számára, hogy megfelelő, multidiszciplináris választ adjanak a nők elleni és a kapcsolati erőszakra a négy pilléren keresztül: megelőzés, az áldozatok védelme és jóvátétel, az elkövetők büntetőeljárás alá vonása és integrált szakpolitikák; mivel az egyezményt ratifikáló országok fokozták a megelőzésre irányuló erőfeszítéseiket, és javították a nyomozásokat és büntetőeljárásokat, valamint az erőszak áldozatává vált nők és lányok védelmét szolgáló szolgáltatásokat (39); mivel valamennyi tagállamnak az isztambuli egyezményhez való azonnali csatlakozása hozzájárulna egy integrált politika kialakításához, ezáltal biztosítva egyenlő védelmet a tagállamok közötti eltérő szakpolitikákon és törvényeken túlmutató, kötelező érvényű eszköz révén, és a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak minden formája elleni küzdelem terén folytatott nemzetközi együttműködés előmozdításához, ami különösen fontos a háborúk, illetve a humanitárius és lakóhelyelhagyási válságok idején, ahogy arra az Ukrajnából menekülő nők és lányok esete is rávilágít; |
| --- | --- |

W.

mivel az isztambuli egyezmény jelenleg a leghatékonyabb, legerősebb és legátfogóbb eszköz a nők elleni és a kapcsolati erőszak széles köre elleni küzdelemben és azok megelőzésében európai szinten és azon túl is; mivel az egyezmény iránymutatást nyújt a részes felek és nemzeti hatóságaik számára, hogy megfelelő, multidiszciplináris választ adjanak a nők elleni és a kapcsolati erőszakra a négy pilléren keresztül: megelőzés, az áldozatok védelme és jóvátétel, az elkövetők büntetőeljárás alá vonása és integrált szakpolitikák; mivel az egyezményt ratifikáló országok fokozták a megelőzésre irányuló erőfeszítéseiket, és javították a nyomozásokat és büntetőeljárásokat, valamint az erőszak áldozatává vált nők és lányok védelmét szolgáló szolgáltatásokat (39); mivel valamennyi tagállamnak az isztambuli egyezményhez való azonnali csatlakozása hozzájárulna egy integrált politika kialakításához, ezáltal biztosítva egyenlő védelmet a tagállamok közötti eltérő szakpolitikákon és törvényeken túlmutató, kötelező érvényű eszköz révén, és a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak minden formája elleni küzdelem terén folytatott nemzetközi együttműködés előmozdításához, ami különösen fontos a háborúk, illetve a humanitárius és lakóhelyelhagyási válságok idején, ahogy arra az Ukrajnából menekülő nők és lányok esete is rávilágít;

| X. | mivel az isztambuli egyezmény vegyes megállapodás, amely a tagállamok csatlakozásával párhuzamosan lehetővé teszi az Unió egyezményhez való csatlakozását is; mivel ezt az Európai Unió Bíróságának (EUB) határozata (40) is megerősítette; |
| --- | --- |

X.

mivel az isztambuli egyezmény vegyes megállapodás, amely a tagállamok csatlakozásával párhuzamosan lehetővé teszi az Unió egyezményhez való csatlakozását is; mivel ezt az Európai Unió Bíróságának (EUB) határozata (40) is megerősítette;

| Y. | mivel az összes tagállam isztambuli egyezményhez való csatlakozása támogatná a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem összehangolt megközelítését, valamint a meglévő vagy jövőbeli kapcsolódó uniós szintű intézkedéseket, például a nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló uniós irányelvre irányuló javaslatot és az áldozatok jogairól szóló irányelvet; |
| --- | --- |

Y.

mivel az összes tagállam isztambuli egyezményhez való csatlakozása támogatná a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem összehangolt megközelítését, valamint a meglévő vagy jövőbeli kapcsolódó uniós szintű intézkedéseket, például a nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló uniós irányelvre irányuló javaslatot és az áldozatok jogairól szóló irányelvet;

| Z. | mivel a nők elleni erőszakot, köztük a kapcsolati erőszakot túlságosan gyakran tekintik magánügynek, és ezért túl könnyen tolerálják; mivel ez valójában az alapvető jogok határokon átnyúló, rendszerszintű megsértését és súlyos bűncselekményt jelent, amelyet meg kell előzni és büntetőeljárás alá kell vonni, ezért a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy közösen küzdjenek ellene; mivel az Európai Unióban minden nőnek és lánynak azonos szintű védelemben kell részesülnie a nemi alapú erőszakkal szemben, függetlenül attól, hogy melyik tagállamban vannak éppen; mivel az egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak 21 ratifikálta; mivel hat tagállam – Bulgária, Csehország, Magyarország, Lettország, Litvánia és Szlovákia – még mindig nem ratifikálta az egyezményt; mivel az Unió egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti ratifikálás alól; mivel az Uniónak a tagállamokkal együttműködve minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nő és lány nemi alapú erőszaktól mentes élethez való jogának védelme és előmozdítása érdekében; mivel a lengyel kormány bejelentette azon szándékát, hogy 2020-ban kilép az egyezményből, és mivel az ügy továbbra is a lengyel alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nők elleni erőszakot, köztük a kapcsolati erőszakot túlságosan gyakran tekintik magánügynek, és ezért túl könnyen tolerálják; mivel ez valójában az alapvető jogok határokon átnyúló, rendszerszintű megsértését és súlyos bűncselekményt jelent, amelyet meg kell előzni és büntetőeljárás alá kell vonni, ezért a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy közösen küzdjenek ellene; mivel az Európai Unióban minden nőnek és lánynak azonos szintű védelemben kell részesülnie a nemi alapú erőszakkal szemben, függetlenül attól, hogy melyik tagállamban vannak éppen; mivel az egyezményt valamennyi tagállam aláírta, de csak 21 ratifikálta; mivel hat tagállam – Bulgária, Csehország, Magyarország, Lettország, Litvánia és Szlovákia – még mindig nem ratifikálta az egyezményt; mivel az Unió egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti ratifikálás alól; mivel az Uniónak a tagállamokkal együttműködve minden szükséges intézkedést meg kell tennie minden nő és lány nemi alapú erőszaktól mentes élethez való jogának védelme és előmozdítása érdekében; mivel a lengyel kormány bejelentette azon szándékát, hogy 2020-ban kilép az egyezményből, és mivel az ügy továbbra is a lengyel alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik;

| AA. | mivel a nők elleni bűncselekmények elkövetőinek büntetlensége továbbra is fennáll, és azt fel kell számolni annak biztosításával, hogy büntetőeljárás alá vonják és megfelelő ítéletben részesítsék őket, amire szükség van az erőszak áldozatai hallgatása ördögi körének megtöréséhez, valamint hogy az erőszakot túlélő nők és lányok megkapják a szükséges támogatást, jogorvoslatot és elismerést a bűnüldözési és az igazságszolgáltatási rendszertől, különösen azok esetében, akik olyan vidéki területeken élnek, ahol az áldozatoknak nyújtott védelmi szolgáltatások nem léteznek vagy nagyon korlátozottak; mivel fontos garantálni a speciális szolgáltatásokhoz – többek között az egészségügyi ellátáshoz vagy a biztonságos szálláshely-szolgáltatásokhoz – való megfelelő hozzáférést, függetlenül a büntetőeljárás szakaszától; mivel alapvető fontosságú az emberi jogokat és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megfelelő képzés, eljárások és iránymutatások biztosítása valamennyi gyakorló szakember és a bűnüldöző szervek tagjai számára, beleértve a bírókat, az ügyészeket, az igazságügyi alkalmazottakat, az igazságügyi szakértőket, a szolgáltatókat, a munkahelyi vezetőket és az összes nemi alapú erőszakos cselekmény áldozataival foglalkozó egyéb szakembereket, a megkülönböztetés és az újbóli áldozattá válás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

AA.

mivel a nők elleni bűncselekmények elkövetőinek büntetlensége továbbra is fennáll, és azt fel kell számolni annak biztosításával, hogy büntetőeljárás alá vonják és megfelelő ítéletben részesítsék őket, amire szükség van az erőszak áldozatai hallgatása ördögi körének megtöréséhez, valamint hogy az erőszakot túlélő nők és lányok megkapják a szükséges támogatást, jogorvoslatot és elismerést a bűnüldözési és az igazságszolgáltatási rendszertől, különösen azok esetében, akik olyan vidéki területeken élnek, ahol az áldozatoknak nyújtott védelmi szolgáltatások nem léteznek vagy nagyon korlátozottak; mivel fontos garantálni a speciális szolgáltatásokhoz – többek között az egészségügyi ellátáshoz vagy a biztonságos szálláshely-szolgáltatásokhoz – való megfelelő hozzáférést, függetlenül a büntetőeljárás szakaszától; mivel alapvető fontosságú az emberi jogokat és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megfelelő képzés, eljárások és iránymutatások biztosítása valamennyi gyakorló szakember és a bűnüldöző szervek tagjai számára, beleértve a bírókat, az ügyészeket, az igazságügyi alkalmazottakat, az igazságügyi szakértőket, a szolgáltatókat, a munkahelyi vezetőket és az összes nemi alapú erőszakos cselekmény áldozataival foglalkozó egyéb szakembereket, a megkülönböztetés és az újbóli áldozattá válás elkerülése érdekében;

| AB. | mivel a nemzetközi közösség elismerte a nemi alapú, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszakot, és azt átfogóan kell kezelni, valamint a nemzetközi szervezetek, a civil társadalmi és állami hatóságok minden nemi alapú erőszak megszüntetésére irányuló erőfeszítése ellenére továbbra is elterjedt és olyan új formákban jelenik meg, mint az online erőszak, internetes zaklatás, internetes fenyegető zaklatás és intim tartalmak beleegyezés nélküli megosztása a közösségi médián keresztül; mivel az elmúlt években – különösen a Covid19-járvány után – egyre gyakoribbá vált a nők elleni online erőszak és a partnerkapcsolati online erőszak; mivel az Európai Unióban a nők 4–7 %-a tapasztalt már internetes zaklatást, míg 1–3 %-uk tapasztalt internetes fenyegető zaklatást (41); mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadói körében végzett globális felmérése (42) azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a tapasztalt online bántalmazást, ideértve az intim képek, videók vagy üzenetek hozzájárulásuk nélkül történő megosztását, a durva és megszégyenítő üzeneteket, a bántalmazó és fenyegető nyelvhasználatot, a szexuális zaklatást és a hamis tartalmat, és a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismernek olyat, aki tapasztalt már zaklatást, bántalmazást vagy erőszakot; |
| --- | --- |

AB.

mivel a nemzetközi közösség elismerte a nemi alapú, különösen a nők és lányok ellen elkövetett erőszakot, és azt átfogóan kell kezelni, valamint a nemzetközi szervezetek, a civil társadalmi és állami hatóságok minden nemi alapú erőszak megszüntetésére irányuló erőfeszítése ellenére továbbra is elterjedt és olyan új formákban jelenik meg, mint az online erőszak, internetes zaklatás, internetes fenyegető zaklatás és intim tartalmak beleegyezés nélküli megosztása a közösségi médián keresztül; mivel az elmúlt években – különösen a Covid19-járvány után – egyre gyakoribbá vált a nők elleni online erőszak és a partnerkapcsolati online erőszak; mivel az Európai Unióban a nők 4–7 %-a tapasztalt már internetes zaklatást, míg 1–3 %-uk tapasztalt internetes fenyegető zaklatást (41); mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadói körében végzett globális felmérése (42) azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a tapasztalt online bántalmazást, ideértve az intim képek, videók vagy üzenetek hozzájárulásuk nélkül történő megosztását, a durva és megszégyenítő üzeneteket, a bántalmazó és fenyegető nyelvhasználatot, a szexuális zaklatást és a hamis tartalmat, és a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismernek olyat, aki tapasztalt már zaklatást, bántalmazást vagy erőszakot;

| AC. | mivel a – különösen a nők és lányok ellen elkövetett – nemi alapú erőszak felszámolására irányuló erőfeszítéseket gyakran megkérdőjelezik vagy gyengítik a hagyományok, a kultúra, a vallás vagy fundamentalista, populista ideológiák vagy szélsőjobboldali mozgalmak nevében, és hamis narratívákat és dezinformációt terjesztenek például az isztambuli egyezménnyel kapcsolatban, amelyek szerint az egyezmény célja a „hagyományos család felszámolása”, valamint „a genderideológia és a homoszexualitás előmozdítása”; mivel ezek a csoportok dezinformációt és populista retorikát alkalmaznak a politikusok befolyásolása és polgárok felé hamis félelmek terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

AC.

mivel a – különösen a nők és lányok ellen elkövetett – nemi alapú erőszak felszámolására irányuló erőfeszítéseket gyakran megkérdőjelezik vagy gyengítik a hagyományok, a kultúra, a vallás vagy fundamentalista, populista ideológiák vagy szélsőjobboldali mozgalmak nevében, és hamis narratívákat és dezinformációt terjesztenek például az isztambuli egyezménnyel kapcsolatban, amelyek szerint az egyezmény célja a „hagyományos család felszámolása”, valamint „a genderideológia és a homoszexualitás előmozdítása”; mivel ezek a csoportok dezinformációt és populista retorikát alkalmaznak a politikusok befolyásolása és polgárok felé hamis félelmek terjesztése érdekében;

| AD. | mivel a fizikai, szexuális, pszichológiai vagy társadalmi-gazdasági erőszaknak és visszaélésnek való kitettség súlyos hatással van az áldozatokra, családjaikra, rokonaikra és a társadalom egészére; mivel a felügyeleti jogra vonatkozó nemzeti jogszabályoknak figyelembe kell venniük a gyermekek mindenek felett álló érdekét annak meghatározásakor, hogy kell-e felügyeleti vagy láthatási jogot biztosítani az elkövetőknek (43); |
| --- | --- |

AD.

mivel a fizikai, szexuális, pszichológiai vagy társadalmi-gazdasági erőszaknak és visszaélésnek való kitettség súlyos hatással van az áldozatokra, családjaikra, rokonaikra és a társadalom egészére; mivel a felügyeleti jogra vonatkozó nemzeti jogszabályoknak figyelembe kell venniük a gyermekek mindenek felett álló érdekét annak meghatározásakor, hogy kell-e felügyeleti vagy láthatási jogot biztosítani az elkövetőknek (43);

| AE. | mivel Törökország – az első ország, amely aláírta és ratifikálta az egyezményt – hat évvel később úgy döntött, hogy kilép az egyezményből, és 2021. július 1-e óta nem részes fele az egyezménynek; mivel az európai intézmények ezt olyan visszalépésnek ítélték, amely veszélyes példát mutat a többi részes fél számára; mivel 2022 júniusában Ukrajna lett a 36. állam, amely ratifikálta az egyezményt, miközben megvédte területét Oroszország indokolatlan, provokáció nélkül indított és jogellenes agresszív háborújától; mivel a nők és lányok elleni nemi erőszakot és szexuális erőszakot háborús fegyverként használják a konfliktusban; mivel az egyezmény 2022. november 1-jén lépett hatályba, és azonnali végrehajtásának támogatnia kell az ukrán hatóságokat az orosz katonák által nők és gyermekek ellen elkövetett atrocitások, valamint a nemi alapú erőszak kezelésére irányuló erőfeszítéseiben; mivel Ukrajna háború idején történő ratifikálásának példaként kell szolgálnia minden olyan tagállam számára, amely megtagadja vagy nem tekinti prioritásnak a ratifikálást; |
| --- | --- |

AE.

mivel Törökország – az első ország, amely aláírta és ratifikálta az egyezményt – hat évvel később úgy döntött, hogy kilép az egyezményből, és 2021. július 1-e óta nem részes fele az egyezménynek; mivel az európai intézmények ezt olyan visszalépésnek ítélték, amely veszélyes példát mutat a többi részes fél számára; mivel 2022 júniusában Ukrajna lett a 36. állam, amely ratifikálta az egyezményt, miközben megvédte területét Oroszország indokolatlan, provokáció nélkül indított és jogellenes agresszív háborújától; mivel a nők és lányok elleni nemi erőszakot és szexuális erőszakot háborús fegyverként használják a konfliktusban; mivel az egyezmény 2022. november 1-jén lépett hatályba, és azonnali végrehajtásának támogatnia kell az ukrán hatóságokat az orosz katonák által nők és gyermekek ellen elkövetett atrocitások, valamint a nemi alapú erőszak kezelésére irányuló erőfeszítéseiben; mivel Ukrajna háború idején történő ratifikálásának példaként kell szolgálnia minden olyan tagállam számára, amely megtagadja vagy nem tekinti prioritásnak a ratifikálást;

| 1. | üdvözli, hogy 2016. március 4-én a Bizottság azt javasolta, hogy az EU csatlakozzon az isztambuli egyezményhez, amely a legátfogóbb jogilag kötelező erejű eszköz a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak, köztük a kapcsolati erőszak nemzetközi szinten való megelőzésére és felszámolására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy az EU 2017. június 13-án aláírta az isztambuli egyezményt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy hat évvel később az Unió még mindig nem ratifikálta az egyezményt, mivel az Európai Unió Tanácsában néhány tagállam elutasította azt; megjegyzi ugyanakkor, hogy az EUB 2021. október 6-i véleménye választ adott a jövőbeli uniós csatlakozás hatályának az egyezmény bizonyos rendelkezéseire (nevezetesen a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre, a menekültügyre és a visszaküldés tilalmára) való korlátozásából eredő jogbizonytalanságra, valamint az egyezmény ratifikálására vonatkozó belső eljárással kapcsolatos aggályokra; sürgeti a Tanácsot, hogy cselekedjen korábbi döntése szerint, és ne késleltesse tovább az Unió isztambuli egyezményhez való csatlakozását; megismétli, hogy az isztambuli egyezményt a nemi alapú erőszak felszámolásához szükséges minimumszabályként kell értelmezni, és hogy az Uniónak e tekintetben további jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket is végre kell hajtania; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megismétli elkötelezettségét amellett, hogy uniós szinten átfogó megközelítést alkalmazzon a legkülönbözőbb hátterű és élethelyzetű nők és lányok, valamint az LMBTIQ+-személyek ellen szexuális irányultságuk, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük és nemi jellegük miatt elkövetett nemi alapú erőszak megszüntetésére való felhívásban, és biztosítsa a számos állásfoglalásban javasolt ajánlásainak nyomon követését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | határozottan elítéli a nőkkel és lányokkal, valamint az LMBTIQ+-személyekkel szemben elkövetett nemi alapú erőszak minden formáját; határozottan kijelenti, hogy a szexuális és reprodukciós egészséggel kapcsolatos szolgáltatások és jogok, többek között a biztonságos és legális abortuszhoz való jog megtagadása a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak formája; megismétli annak fontosságát, hogy a nők és a lányok teljes mértékben rendelkezhessenek testük és szexuális életük felett, kiemeli, hogy az EJEB több alkalommal kimondta, hogy az abortuszra vonatkozó korlátozó jogszabályok és a végrehajtás hiánya sérti a nők emberi jogait; mély aggodalommal állapítja meg és elítéli, hogy egyes tagállamokban, például Szlovákiában, Lengyelországban és Magyarországon a nők szexuális és reprodukciós jogai, különösen a biztonságos és legális abortuszhoz való jog folyamatos fenyegetésnek vannak kitéve; rámutat arra, hogy Olaszországban lassan csökken az abortuszhoz való hozzáférés, hogy a lengyel illegitim Alkotmánybíróság 2020. október 22-én de facto abortusztilalmat vezetett be, hogy az abortusz tilos Máltán, és hogy a korai terhesség alatti gyógyszeres terhességmegszakítás Szlovákiában nem jogszerű és Magyarországon nem elérhető; üdvözli egyes tagállamok, például Franciaország arra irányuló kezdeményezéseit, hogy ezen alapvető jog védelme érdekében alkotmányukban rögzítsék az abortuszhoz való jogot; ismét kéri, hogy a biztonságos és legális abortuszhoz való jog kerüljön bele az EU Alapjogi Chartájába; kér minden tagállamot, hogy garantálják a szexuális és reprodukciós egészséggel kapcsolatos szolgáltatások teljes köréhez – többek között az életkornak megfelelő átfogó szexuális oktatáshoz, a családtervezéshez, a korszerű fogamzásgátlási módszerekhez, valamint a biztonságos és legális abortuszhoz való joghoz – való egyetemes hozzáférést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet az isztambuli egyezmény Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására, valamint sajnálja, hogy a nők és lányok gyakran vannak kitéve kapcsolati erőszaknak, szexuális zaklatásnak, lelki és fizikai erőszaknak, fenyegető zaklatásnak, szexuális erőszaknak, nemi erőszaknak, kényszerházasságnak, a női nemi szervek megcsonkításának, kényszerabortusznak, kényszersterilizálásnak, a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelemnek, valamint az erőszak egyéb formáinak; hangsúlyozza, hogy az isztambuli egyezmény meghatározza, hogy a kultúrát, a szokásokat, a vallást, a hagyományt vagy az úgynevezett „becsületet” senki sem tekintheti bármilyen, nők elleni erőszakos cselekmény igazolásának; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ennek megfelelően hivatkozzanak az isztambuli egyezmény nők elleni erőszakra vonatkozó fogalommeghatározására; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az isztambuli egyezmény béke idején és fegyveres konfliktusok idején egyaránt alkalmazandó; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. július 17-i Római Statútuma a szexuális erőszak számos formáját emberiesség elleni bűncselekményként és háborús bűncselekményként minősíti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény szerint egy állam aláírással is kifejezheti egyetértését ahhoz, hogy egy szerződés rá nézve kötelező legyen, és hogy egy nemzetközi megállapodás részes felei nem hivatkozhatnak nemzeti joguk rendelkezéseire annak igazolására, hogy a szerződést nem hajtják végre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy a fogyatékossággal élő nők és a fogyatékossággal élő gyermekek szülei is akadályokba ütköztek az erőszak bejelentése és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés során, valamint amint a GREVIO beszámolt róla, többek között a rendőrségi helyiségek akadálymentességének hiánya, a bűnüldöző szervek tagjai képzésének hiánya és sztereotípiáik, valamint az erőszak áldozatainak nyújtott segítségre és a rendelkezésre álló szolgáltatásokra vonatkozó, hozzáférhető formátumú információk hiánya; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az egyezmény teljes körű beépítését az uniós jogalkotási és szakpolitikai keretbe; felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaikban és politikáikban biztosítsák az egyezményből eredő intézkedések teljes körű végrehajtását; határozottan elítéli a néhány tagállamban az isztambuli egyezmény végrehajtása és a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelem érdekében már meghozott intézkedések visszavonására tett kísérleteket; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy biztosítsák a megfelelő végrehajtást és a megfelelő pénzügyi és emberi erőforrások elkülönítését a nemi alapú erőszak megelőzése és leküzdése, valamint a nők és lányok helyzetének megerősítése, az áldozatok védelme és kártérítésük lehetővé tétele érdekében, különösen az olyan területeken élők esetében, ahol az áldozatoknak nyújtott védelmi szolgáltatások nem léteznek vagy nagyon korlátozottak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy többek között jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezések révén megfelelően foglalkozzanak a gyermekek felügyeleti és láthatási jogával, a kényszerházasságok polgári következményeivel, a fenyegető zaklatással, valamint a reprodukciós jogok és a reprodukciós egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés megtagadásával, továbbá védjék meg az áldozatokat, akik súlyos traumát tapasztalhatnak, amely néha akár öngyilkossághoz is vezethet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre megelőző intézkedéseket, többek között a nemi alapú erőszak fokozott elsődleges megelőzését, amelynek már korai életkorban a lányokra és fiúkra egyaránt irányuló, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő oktatási programozással kell kezdődnie, és célzott, egész életen át tartó oktatás révén kell folytatódnia, valamint áldozatközpontú megközelítést kell alkalmaznia a túlélőket támogató szolgáltatások és védelmi intézkedések, például a pénzügyi támogatás, a pszichológiai támogatás, a segélyvonalak, a menedékhelyek és a szociális lakhatáshoz való hozzáférés, valamint a „biztonságos szabadság” tekintetében, továbbá olyan intézkedésekkel, amelyek segítik az áldozatokat abban, hogy továbbra is biztonságosan éljenek otthonukban, mint például az elkövetők elleni távoltartási végzések és a gyermekeknek nyújtott speciális támogatás; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos, tagállamok közötti együttműködés előmozdításának fontosságát a bevált gyakorlatok cseréje révén; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek és hajtsanak végre tájékoztató kampányokat az isztambuli egyezménnyel és annak rendelkezéseivel kapcsolatban, valamint támogassák a hatóságok és civil társadalmi szervezetek közötti partnerségeket, és indítsanak közösen programokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék az egyezmény rendelkezéseinek végrehajtását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az összes érintett szakember, köztük a bűnüldöző hatóságok, az igazságszolgáltatás és az ügyészek számára biztosítsanak megfelelő, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, az áldozatot a középpontba helyező képzést, eljárásokat és iránymutatásokat, valamint szakszerű támogatást az áldozatok korai felismerésének biztosítása és a hiányos kockázatértékelések elkerülése, valamint annak érdekében, hogy az igazságügyi, orvosi és rendőrségi eljárások során el lehessen kerülni a megkülönböztetést, a traumatizálódást vagy az újbóli áldozattá válást; felszólít különösen a bűnüldözésre vonatkozó uniós szintű minimumszabályok kidolgozására ezen a területen; rámutat arra, hogy az isztambuli egyezmény kulcsszerepet játszik a tagállamok e téren meglévő kapacitásainak növelésében; felszólít a szükséges javításokra a szóban forgó bűncselekmények bejelentési arányának növelése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az isztambuli egyezmény továbbra is a nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formái, például a kapcsolati erőszak felszámolására szolgáló nemzetközi norma és kulcsfontosságú eszköz; rámutat arra, hogy a büntető igazságszolgáltatás csak egy része lehet a nők elleni erőszakra és a nemi alapú erőszak egyéb formáira adott átfogó és integrált válasznak, amely magában foglalja a megelőzést, a védelmet és a büntetőeljárást; kiemeli az isztambuli egyezmény struktúrájának előnyeit, amely holisztikus, átfogó és összehangolt módszert alkalmaz a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak, köztük a kapcsolati erőszak összes, fizikai, szexuális, pszichológiai és gazdasági formáinak kezelésére a valamennyi szempontot magában foglaló négy pilléren: a megelőzésen, a védelmen, a büntetőeljáráson és az összehangolt politikákon alapuló megközelítésével; megjegyzi, hogy a tagállamok felelőssége a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formái, többek között a kapcsolati erőszak esetében a büntetlenség elleni küzdelem, valamint a büntetések és büntetőeljárások visszatartó erejének megőrzése; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli az isztambuli egyezmény áldozatközpontú, a nemi alapú erőszakot és a kapcsolati erőszakot számos szempontból kezelő megközelítését, olyan intézkedéseket írva elő, mint az erőszak megelőzése és kezelési programok, amelyek a kapcsolati erőszak elkövetőit arra tanítják, hogy az erőszak további eseteinek megelőzése érdekében erőszakmentes magatartást tanúsítsanak az interperszonális kapcsolatokban, a megkülönböztetés elleni küzdelem az áldozatok védelme és támogatása révén, a gyermekek védelme, a női menedékkérők és menekültek védelme, valamint a büntetlenség elleni büntetőjogi intézkedések, kockázatértékelési eljárások, kockázatbecslés és jobb adatgyűjtés bevezetése révén, valamint figyelemfelkeltő kampányok és programok révén, többek között a nemzeti emberi jogi és esélyegyenlőségi szervekkel, a civil társadalommal és a nem kormányzati szervezetekkel együttműködésben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy az isztambuli egyezmény mögött 10 évnyi működési és gyakorlati tapasztalat áll a GREVIO-n keresztüli egyedülálló nyomonkövetési és végrehajtási rendszere révén; hangsúlyozza a GREVIO és a részt vevő tagok közötti interaktív eszmecsere folyamatának fontosságát; elismeri, hogy a GREVIO által végzett hatalmas munkát az egyezmény végrehajtásának nyomon követése terén, és felszólítja a feleket, hogy kövessék országspecifikus ajánlásaikat; sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a GREVIO ajánlásait, és javítsák jogszabályaikat azáltal, hogy összhangba hozzák azokat az isztambuli egyezmény rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a GREVIO értékelő alapjelentései félidős felülvizsgálatának (44) következtetéseit és bevált gyakorlatait, valamint hogy használják azokat az egyezmény végrehajtásának előmozdítása és megerősítése érdekében a nemi alapú erőszak megelőzésére és az ellene való küzdelemre vonatkozó tagállami nemzeti keretek javítására, beleértve nemzeti jogszabályaikat is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy az isztambuli egyezmény hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében kétpilléres nyomonkövetési mechanizmust hoztak létre, amely országonkénti jelentést készítő GREVIO-ból és a részes felek bizottságából áll; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri az isztambuli egyezmény fontosságát a Covid19-világjárvány idején abban, hogy segítse a tagállamokat a nemi alapú erőszak riasztóan növekvő számának kezelésében, amely ebben az időszakban az „árnyékjárványként” terjedt; méltányolja egyes tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a világjárvány idején további megelőző intézkedéseket, valamint védelmi és támogatási szolgáltatásokat hozzanak létre; e tekintetben azonban felszólít egy, európai uniós protokoll létrehozására a nők ellen válság és vészhelyzeti időszakban elkövetett erőszakkal kapcsolatban, amely kiegészíti az isztambuli egyezményben foglalt intézkedéseket annak érdekében, hogy fokozza az Európai Unió felkészültségét a nemi alapú erőszakkal szemben ezekben a konkrét helyzetekben; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudomásul veszi az EUB 2021. október 6-i, a Parlament kérését követő véleményét, amely lehetővé teszi a Tanács számára, hogy előzetes közös megállapodás nélkül ratifikálja az isztambuli egyezményt; úgy véli, hogy az Európai Unió most ratifikálhatná az egyezményt, és meg is kellene tennie azt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az Unió csatlakozása egységes európai jogi keretet fog biztosítani az EU belső és külső politikái számára a nők és lányok elleni erőszak, a kapcsolati erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formáinak megelőzése és leküzdése, az áldozatok védelme és támogatása, valamint a hatékony jóvátételek biztosítása érdekében, emellett javítani fogja az egyezmény szempontjából jelentős uniós jogszabályok, programok és alapok nyomon követését, értelmezését és végrehajtását, valamint az összehasonlítható, nemek szerint lebontott adatok uniós szintű gyűjtését; úgy véli továbbá, hogy az egyezményhez való csatlakozás révén az Unió jó példával jár majd elöl, és hatékonyabb globális szereplővé válik a nők jogainak területén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat arra, hogy az Unió csatlakozása a nemi alapú erőszakra vonatkozó adatok átfogóbb gyűjtését is lehetővé teszi uniós szinten; megjegyzi, hogy a GREVIO kihangsúlyozta a nemi alapú erőszak elterjedtségét, és különösen a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal fontosságát, és kiemeli egy olyan rendszer létrehozásának szükségességét, amely rendszeres adatgyűjtést és felméréseket tesz lehetővé a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájáról; üdvözli az Eurostat arra irányuló jelenlegi erőfeszítéseit, hogy koordináljon egy, az Unión belüli nemi alapú erőszakról szóló, 2023-ra tervezett felmérést annak érdekében, hogy aktualizálja az Európai Uniónak a nemi alapú erőszakra vonatkozó legfrissebb, 2014-es adatait, és e tekintetben felkéri az egyezmény valamennyi részes tagállamát, hogy működjenek együtt és vegyenek részt benne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sajnálatát fejezi ki és határozottan elítéli, hogy egyes tagállamok politikai eszközként használják fel az egyezményt; szorgalmazza, hogy az Európa Tanáccsal is együttműködve, a különböző intézményekkel, hatóságokkal és civil társadalmi szereplőkkel, valamint a Tanáccsal és a tagállamokkal rövid, közép- és hosszú távon folytassanak konstruktív párbeszédet és hatékony együttműködést a tagállamok fenntartásainak, kifogásainak és aggályainak kezelése, valamint az isztambuli egyezmény számos tagállamon belüli olyan félrevezető és hamis értelmezésének, mint például a „destruktív genderideológiák” előmozdítása vádjának tisztázása érdekében, hogy előrelépés történhessen ezen a területen, valamint hogy valósítsák meg az isztambuli egyezmény minden tagállam és az Unió által való mielőbbi ratifikálását; sürgeti a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel az isztambuli egyezmény ratifikálásáról és végrehajtásáról szóló tárgyalásokat, és határozottan ítéljenek el minden olyan kísérletet, amely az isztambuli egyezmény végrehajtása és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem során már meghozott intézkedések visszavonására irányul; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy az Unió isztambuli egyezményhez való csatlakozása után a Parlamentet teljes mértékben vonják be a nyomonkövetési folyamatba; megjegyzi annak fontosságát, hogy mihamarabb megállapodásra jussanak az egyezmény végrehajtására az Unió és a tagállamai közötti együttműködésre vonatkozó magatartási kódexet illetően, bevonva más civil társadalmi szervezeteket, különösen a nőjogi szervezeteket; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy az Unió isztambuli egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat az egyezmény ratifikálása alól; felhívja a figyelmet arra, hogy bár már valamennyi tagállam aláírta az isztambuli egyezményt, hat tagállam még nem ratifikálta azt, nevezetesen Bulgária, Csehország, Magyarország, Lettország, Litvánia és Szlovákia; elítéli a nemek közötti egyenlőséggel, a nők jogaival és az isztambuli egyezménnyel szemben egyes tagállamokban, például Lengyelországban történt visszalépést, ahol a miniszterelnök az egyezmény alkotmányosságának vizsgálatát kérte az Alkotmánybíróságtól; határozottan elítéli az isztambuli egyezmény felmondására irányuló, azáltal tett kísérletet, hogy Lengyelország igazságügyi minisztere hivatalos kérelmet nyújtott be az egyezmény visszavonására irányuló munkára; megjegyzi, hogy Szlovákiában a Nemzeti Tanács 2020-ban elutasította az egyezmény ratifikálását, és felkérte a szlovák elnököt, hogy vonja vissza az ország nevében tett aláírást, de megjegyzi, hogy az elnök úgy határozott, hogy nem hajtja végre a visszalépést; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy küzdjenek a dezinformáció ellen, és indítsanak figyelemfelkeltő kampányokat az egyezménnyel kapcsolatos minden kétség eloszlatása érdekében, valamint a társadalom egészére gyakorolt előnyeiről; hangsúlyozza, hogy az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozása nem mentesíti a tagállamokat a nemzeti ratifikáció alól, ezért ösztönzi azt a hat tagállamot, amely még nem tette meg, hogy haladéktalanul ratifikálják az egyezményt; határozottan elítéli a tagállamok minden arra irányuló kísérletét, hogy kivonják magukat a ratifikációból; |
| --- | --- |

25.

| 26. | határozottan elítél minden olyan kezdeményezést, amely arra irányul, hogy az isztambuli egyezményt olyan alternatívákkal váltsa fel, mint például a lengyelországi ún. családi szerződés, amelyek olyan értékeken alapulnak, amelyek alapvetően eltérnek az emberi jogoktól és a nemek közötti egyenlőséghez fűződő jogoktól, és nem szolgálnának hatékony eszközként a kapcsolati és a párkapcsolati erőszak elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elítéli, hogy egyes tagállamokban egyre nagyobb az isztambuli egyezménnyel szembeni ellenállás, és hogy megpróbálják hitelteleníteni az egyezményt, illetve a nemi alapú erőszak felszámolására gyakorolt pozitív hatását; határozottan elítél minden, az isztambuli egyezménnyel kapcsolatos dezinformációs kampányt, amelynek célja az egyezménynek a családra gyakorolt állítólagos „pusztító hatásával” kapcsolatos félelmek keltése a társadalomban; hangsúlyozza, hogy az ilyen dezinformációs kampányokat gyakran ultrakonzervatív csoportok és szélsőjobboldali mozgalmak, valamint az EU-n kívülről érkező „genderellenes” mozgalmak koordinálják, finanszírozzák és szervezik; megismétli ebben a tekintetben, hogy határozottan elítéli az egyezmény elleni lejáratókampányokat mint a nők elleni erőszakkal és a nemi alapú erőszak más formáival szembeni zéró tolerancia nemzetközileg elfogadott normájának elutasítását; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak tovább kell növelniük az egyezménnyel kapcsolatos hamis narratívával szemben tett erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy nincs jogi akadálya annak, hogy a Tanács folytassa az egyezmény ratifikálását, mivel a minősített többség elegendő az egyezmény elfogadásához; ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy sürgősen zárja le az isztambuli egyezmény EU általi ratifikálását az Egyezményhez való széles körű, korlátozások nélküli csatlakozás alapján, és szorgalmazza az Egyezmény valamennyi tagállam általi ratifikálását; kéri a tagállamokat, hogy erősítsék meg a nők és lányok elleni erőszak elleni küzdelemre irányuló politikai szándékukat, és ezért hozzák meg ezt a döntést, és ne engedjék meg, hogy néhány tagállam befolyásolja a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó menetrendet a Tanácsban; emlékeztet továbbá arra, hogy a Bizottság elnöke az Európai Tanács 2021. március 25–26-i ülésének következtetéseiről és az Unió és Törökország közötti 2021. április 6-i találkozó eredményéről az Európai Parlament plenáris ülésén elmondott beszédében kötelezettséget vállalt arra, hogy kiáll a ratifikálás mellett; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatot, és kiemeli, hogy legalább az isztambuli egyezmény normáit biztosítani kell abban; rámutat arra, hogy ez a nemi alapú erőszakkal kifejezetten foglalkozó első uniós jogi aktus lesz, ezáltal segít összehangolni a nők elleni erőszakra és a kapcsolati erőszakra vonatkozó eltérő tagállami megközelítéseket, illetve segíti a nemi alapú erőszak megelőzését, valamint áldozatainak és túlélőinek védelmét és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésükbiztosítását célzó közös minimumszabályok megállapítását; hangsúlyozza, hogy ez a jogalkotási aktus az egyezményt kiegészíti, de nem helyettesíti, mivel annak csak egy részét fedi le, és így az egyezmény továbbra is a nemi alapú erőszak elleni uniós stratégia alapvető eszköze; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elítéli, hogy egyre több nő és lány válik nemi alapú erőszak áldozatává az interneten és a közösségi médiában; megjegyzi, hogy az egyezmény végrehajtását a nemi alapú online erőszakra vonatkozó konkrét jogalkotási intézkedéseknek kell követniük, elismerve és megelőzve a nemi alapú erőszak e sajátos formáját, bűncselekménnyé nyilvánítva az online térben elkövetett nemi alapú erőszakot; üdvözli e tekintetben, hogy a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslat bűncselekményként tartalmazza a nemi alapú online erőszak egyes formáit, nevezetesen az intim vagy manipulált anyagok beleegyezés nélküli megosztását, az internetes fenyegető zaklatást, az internetes zaklatást, valamint az erőszakra vagy gyűlöletre való internetes uszítást; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan holisztikus uniós stratégiát a nőkkel szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak leküzdésére vonatkozóan, amely átfogó tervet tartalmaz a nemek közötti egyenlőtlenségek minden formájának leküzdéséhez és azok megelőzéséhez, integrálva a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló összes uniós erőfeszítést; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a nemi alapú erőszak határokon átnyúló dimenziójú, különösen súlyos bűncselekménynek („európai” bűncselekmény) tekintése – ami a Bizottság elnöke politikai iránymutatásainak egyik prioritása volt – megfelelőbb és hatékonyabb jogalap lett volna a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló európai bizottsági irányelvre irányuló javaslathoz; ismét felszólítja a Tanácsot arra, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nemi alapú erőszakot is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmények közé tartozóként azonosítja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tekintettel a munkahelyi nemi alapú erőszak és szexuális zaklatás mértékére és súlyosságára, felhívja a tagállamokat, hogy ratifikálják és hajtsák végre az ILO Erőszak és Zaklatás Elleni (190. sz.) egyezményét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak, valamint a nemi alapú erőszak más formáinak megelőzése és az az elleni küzdelem, illetve a nemi alapú erőszak áldozatainak nyújtott segítségre irányuló erőfeszítéseik terén a civil társadalmi szervezetek, különösen a nőjogi és egyéb emberi jogi szervezetek, köztük a kisebbségekhez és egyéb kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó nők jogait védő szervezetek által végzett kiemelt szerepet és hihetetlen mennyiségű munkát; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák ezeket a tevékenységeket azáltal, hogy elegendő megbízható és fenntartható emberi és hosszú távú pénzügyi forrást biztosítanak, többek között a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek programon keresztül annak érdekében, hogy támogassák a nemi alapú erőszak áldozatainak támogatást nyújtó civil társadalmi szereplőket, a nemi alapú erőszak felszámolására, valamint a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak megelőzésére és leküzdésére irányuló munkát, valamint az áldozatokat segítő egyedi szolgáltatásokat, különösen az igazságszolgáltatáshoz és a speciális menedékhelyekhez való hozzáférés tekintetében, az isztambuli egyezmény magyarázó jelentésében és a GREVIO félidős horizontális felülvizsgálatában említettek szerint; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy folytassák és erősítsék meg azon gyermekek védelmét, akik kapcsolati és párkapcsolati erőszak áldozatai vagy tanúi; különösen elítéli a nem tudományos elméletek és koncepciók alkalmazását, érvényesítését és elfogadását a felügyeleti ügyekben, hogy minimalizálják a kapcsolati erőszakot a polgári eljárásokban, és megtagadják az anyától a szülői felügyeleti jogot, és azt a nemi alapú erőszakkal vádolt apa kapja meg; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti a Tanácsot, hogy biztosítsa, hogy az EU mihamarabb ratifikálja az isztambuli egyezményt, további késlekedés nélkül; sürgeti továbbá a Tanácsot, hogy biztosítsa az EU minden tagállamának széles körű, korlátozások nélküli csatlakozását az egyezményhez; |
| --- | --- |

36.

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  HL L 131., 2017.5.20., 11. o.

(2)  HL L 131., 2017.5.20., 13. o.

(3)  https://rm.coe.int/168008482e

(4)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(5)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(6)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(7)  FRA, „Violence against women: an EU-wide survey” (A nők elleni erőszak: az Unió egészére kiterjedő felmérés. Főbb eredmények), 2014. március 3.

(8)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-92945

(9)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216360

(10)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216854

(11)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-61521

(12)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-103214

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-93532

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-7226

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-13282

(16)  Európa Tanács, Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation report (a GREVIO értékelő alapjelentéseinek félidős horizontális felülvizsgálata), 2022. február.

(17)  HL C 285. E, 2010.10.21., 53. o.

(18)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(19)  HL C 285., 2017.8.29., 2. o.

(20)  HL C 346., 2018.9.27., 19. o.

(21)  HL C 337., 2018.9.20., 16. o.

(22)  HL C 449., 2020.12.23., 102. o.

(23)  HL C 116., 2021.3.31., 7. o.

(24)  HL C 232., 2021.6.16., 48. o.

(25)  HL C 456., 2021.11.10., 208. o.

(26)  HL C 465., 2021.11.17., 160. o.

(27)  HL C 117., 2022.3.11., 8. o.

(28)  HL C 132., 2022.3.24., 27. o.

(29)  HL C 251., 2022.6.30., 2. o.

(30)  HL C 251., 2022.6.30., 23. o.

(31)  HL C 224., 2018.6.27., 96. o.

(32)  ECLI:EU:C:2021:198.

(33)  Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, 2014.

(34)  Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete: „The costs of gender-based violence in the European Union” (A nemi alapú erőszak költségei az Európai Unióban), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2021.

(35)  EIGE, A nemek közötti egyenlőség mutatója, 2022.

(36)  https://www.hrw.org/news/2022/10/22/two-years-polands-abortion-crackdowns-and-rule-law

(37)  https://www.hrw.org/news/2019/02/06/poland-womens-rights-activists-targeted

(38)  FRA, Violence against Women: every day and everywhere (A nőkkel szembeni erőszak: minden nap és mindenhol), 2014. március 5.

(39)  „Towards a Europe Free from Male Violence Against Women and Girls” (Egy férfiak által nők és lányok ellen elkövetett erőszaktól mentes Európa felé), Európai Női Lobbi (hivatkozás: https://womenlobby.org/IMG/pdf/ic-2.pdf).

(40)  ECLI:EU:C:2021:832.

(41)  Az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment” (A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: az európai hozzáadott érték értékelése) című tanulmánya.

(42)  World Wide Web Foundation, ‘Survey – Young people’s experience of online harassment’(Felmérés – A fiatalok online zaklatással kapcsolatos tapasztalatai), 2020.

(43)  GREVIO, „3rd General Report on GREVIO’s Activities” (3. általános jelentés a GREVIO tevékenységeiről), 2022. június.

(44)  GREVIO, „Mid-term Horizontal Review of GREVIO baseline evaluation report” (a GREVIO értékelő alapjelentéseinek félidős horizontális felülvizsgálata), 2022. február.

---

2023. február 16., csütörtök

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/163

---

P9_TA(2023)0052

Az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések

Az Európai Parlament 2023. február 16-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2023/C 283/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2023)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2023)0010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0003/2023),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2023. január 24-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2023. január 24-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2023. február 1-jei írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2023. február 1-jei írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2023)0005

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2023. február 16-án került elfogadásra az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet egyes orvostechnikai eszközökre és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2023/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2023/607 rendelettel.)

---