# Az Európai Unió C 192/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.192.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 192 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. augusztus 15. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.192.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 192

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. augusztus 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2009/C 192/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó ajánlásról | 1 |
| 2009/C 192/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatra vonatkozóan | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2009/C 192/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó ajánlásról

1

2009/C 192/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatra vonatkozóan

6

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 192/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 14 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 192/04 | Kivonat a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2001/24/EK irányelv) 3. cikke alapján a Banco Privado Português, S.A.-ra vonatkozó reorganizációs intézkedésekkel kapcsolatban elfogadott határozatból | 15 |
| 2009/C 192/05 | A hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kivonat a Kaupthing Bank hf. ügyében hozott határozatról | 16 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 192/03

Euro-átváltási árfolyamok

14

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 192/04

Kivonat a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2001/24/EK irányelv) 3. cikke alapján a Banco Privado Português, S.A.-ra vonatkozó reorganizációs intézkedésekkel kapcsolatban elfogadott határozatból

15

2009/C 192/05

A hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kivonat a Kaupthing Bank hf. ügyében hozott határozatról

16

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 192/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 192/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 19 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 192/08 | Értesítés azon személyek és szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a 747/2009/EK bizottsági rendelet kiegészítette a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listákat | 20 |

V   Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 192/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5603 – ENI/TEC) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

18

2009/C 192/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

19

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 192/08

Értesítés azon személyek és szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a 747/2009/EK bizottsági rendelet kiegészítette a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listákat

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó ajánlásról

2009/C 192/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló rendelet módosítására vonatkozó ajánlás

| 1. | Az Európai Unió Tanácsa 1998. november 23-án elfogadta az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendeletet (1) (a továbbiakban: 2533/98/EK rendelet). Annak érdekében, hogy ez a rendelet továbbra is a Központi Bankok Európai Rendszere (a továbbiakban: KBER) által végzett statisztikai adatgyűjtési feladatok hatékony eszköze maradjon, több módosítás mérlegelése van folyamatban. Az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) kormányzótanácsa 2008. szeptember 15-én egyhangúlag elfogadta a 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó ajánlását (2) (a továbbiakban: ajánlás) (3). |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Tanácsa 1998. november 23-án elfogadta az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló 2533/98/EK rendeletet (1) (a továbbiakban: 2533/98/EK rendelet). Annak érdekében, hogy ez a rendelet továbbra is a Központi Bankok Európai Rendszere (a továbbiakban: KBER) által végzett statisztikai adatgyűjtési feladatok hatékony eszköze maradjon, több módosítás mérlegelése van folyamatban. Az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) kormányzótanácsa 2008. szeptember 15-én egyhangúlag elfogadta a 2533/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó ajánlását (2) (a továbbiakban: ajánlás) (3).

| 2. | A Tanács 2009. február 4-én úgy döntött, hogy konzultál az európai adatvédelmi biztossal (a továbbiakban: adatvédelmi biztos), és véleménynyilvánításra (4) kérte fel. Hangsúlyozni kell, hogy bár az ilyen konzultáció a Coreper szakaszában szokatlan, a 45/2001/EK rendelet 41. cikke és 46. cikkének d) pontja vonatkozik rá. |
| --- | --- |

2.

A Tanács 2009. február 4-én úgy döntött, hogy konzultál az európai adatvédelmi biztossal (a továbbiakban: adatvédelmi biztos), és véleménynyilvánításra (4) kérte fel. Hangsúlyozni kell, hogy bár az ilyen konzultáció a Coreper szakaszában szokatlan, a 45/2001/EK rendelet 41. cikke és 46. cikkének d) pontja vonatkozik rá.

| 3. | A 2533/98/EK rendelet főbb módosítandó cikkei az 1., 2., 3. (részben) és a 8. cikk. Bár a titoktartási renddel kifejezetten a 8. cikk foglalkozik, az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a többi cikk is hatással lehet a személyes adatok védelmére, ezért részét képezi ennek az elemzésnek. |
| --- | --- |

3.

A 2533/98/EK rendelet főbb módosítandó cikkei az 1., 2., 3. (részben) és a 8. cikk. Bár a titoktartási renddel kifejezetten a 8. cikk foglalkozik, az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a többi cikk is hatással lehet a személyes adatok védelmére, ezért részét képezi ennek az elemzésnek.

| 4. | Végezetül, az ajánlás elemzésének általánosabb keretébe beletartozik az európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) irányuló javaslat is, amelyről az adatvédelmi biztos szintén véleményt (6) nyilvánított. A két szöveg összefügg. A két rendelet közötti kapcsolat – amint azt az említett vélemény is kiemelte – maga után vonja, hogy az Európai Statisztikai Rendszer és a KBER között, az irányítási struktúrájuk megőrzése mellett, szoros együttműködésre és a tevékenység megfelelő összehangolására van szükség. Az adatvédelmi biztos a statisztikákkal összefüggésben a titoktartás és az anonimitás fogalmát is értelmezte. Ez az elemzés változatlanul érvényes. |
| --- | --- |

4.

Végezetül, az ajánlás elemzésének általánosabb keretébe beletartozik az európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) irányuló javaslat is, amelyről az adatvédelmi biztos szintén véleményt (6) nyilvánított. A két szöveg összefügg. A két rendelet közötti kapcsolat – amint azt az említett vélemény is kiemelte – maga után vonja, hogy az Európai Statisztikai Rendszer és a KBER között, az irányítási struktúrájuk megőrzése mellett, szoros együttműködésre és a tevékenység megfelelő összehangolására van szükség. Az adatvédelmi biztos a statisztikákkal összefüggésben a titoktartás és az anonimitás fogalmát is értelmezte. Ez az elemzés változatlanul érvényes.

II.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

Statisztikai információ

| 5. | Az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt módosítások kifejezetten hivatkoznak az adatvédelmi jogi keretre. A 2533/98/EK rendelet jelenleg csak a 95/46/EK irányelvre hivatkozik, a mostani javaslat szerint a 8. cikk (8) bekezdése a 45/2001/EK rendeletet is megemlíti, amely konkrétabban vonatkozik az EKB mint európai intézmény tevékenységére. |
| --- | --- |

5.

Az adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javasolt módosítások kifejezetten hivatkoznak az adatvédelmi jogi keretre. A 2533/98/EK rendelet jelenleg csak a 95/46/EK irányelvre hivatkozik, a mostani javaslat szerint a 8. cikk (8) bekezdése a 45/2001/EK rendeletet is megemlíti, amely konkrétabban vonatkozik az EKB mint európai intézmény tevékenységére.

| 6. | Ez a rendelkezés megerősíti a 45/2001/EK rendelet (34) preambulumbekezdését, amely a következőt mondja ki: „Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (8) bekezdése értelmében az említett rendeletet a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni”. Ennek megfelelően tehát a 45/2001/EK rendeletet sem sérti. |
| --- | --- |

6.

Ez a rendelkezés megerősíti a 45/2001/EK rendelet (34) preambulumbekezdését, amely a következőt mondja ki: „Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (8) bekezdése értelmében az említett rendeletet a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni”. Ennek megfelelően tehát a 45/2001/EK rendeletet sem sérti.

| 7. | Az ajánlás fő célja – amint az a preambulumában is szerepel – a 2533/98/EK rendelet hatályának felülvizsgálata annak érdekében, hogy a rendelet továbbra is az EKB hatékony eszköze maradjon a KBER statisztikai adatgyűjtési feladatainak ellátásához. Biztosítania kell továbbá, hogy az EKB-nak folyamatosan rendelkezésére álljon a szükséges minőségű (és) a KBER valamennyi feladatát lefedő statisztikai információ. |
| --- | --- |

7.

Az ajánlás fő célja – amint az a preambulumában is szerepel – a 2533/98/EK rendelet hatályának felülvizsgálata annak érdekében, hogy a rendelet továbbra is az EKB hatékony eszköze maradjon a KBER statisztikai adatgyűjtési feladatainak ellátásához. Biztosítania kell továbbá, hogy az EKB-nak folyamatosan rendelkezésére álljon a szükséges minőségű (és) a KBER valamennyi feladatát lefedő statisztikai információ.

| 8. | Az adatvédelmi biztos megállapítja, hogy bár mind a 2533/98/EK rendeletben, mind az EKB által elfogadott ajánlásban számos alkalommal előfordul a „statisztikai adat” kifejezés, egyik szöveg sem határozza meg ennek fogalmát, egyedül a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében, az adatszolgáltatási kötelezettség fogalommeghatározásában található rá utalás. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint a kifejezés jelentését a 2533/98/EK rendelettel összefüggésben pontosítani kellene, különösen azért, mert statisztikai adatok nemcsak jogi, hanem természetes személyektől is származhatnak („adatszolgáltatói kör”). Tehát a 45/2001/EK rendelet értelmében személyes adatok gyűjthetők, és bár ezeket az adatokat statisztikai formában feldolgozzák, lehetnek közöttük (közvetetten, kód alapján, vagy mert egyedi tulajdonságokkal rendelkező, nagyon kis számú emberről van szó) azonosítható személyekre vonatkozó adatok. Emellett azért is lényeges a kifejezés meghatározása, mert a javaslat foglalkozik annak lehetőségével, hogy a tudományos kutató szervezetek hozzájussanak olyan bizalmas statisztikai adatokhoz, amelyek „közvetlen azonosítást nem tesznek lehetővé” (8. cikk (4) bekezdés), azaz a másik irányból nézve: a közvetett azonosítás még lehetséges. |
| --- | --- |

8.

Az adatvédelmi biztos megállapítja, hogy bár mind a 2533/98/EK rendeletben, mind az EKB által elfogadott ajánlásban számos alkalommal előfordul a „statisztikai adat” kifejezés, egyik szöveg sem határozza meg ennek fogalmát, egyedül a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében, az adatszolgáltatási kötelezettség fogalommeghatározásában található rá utalás. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint a kifejezés jelentését a 2533/98/EK rendelettel összefüggésben pontosítani kellene, különösen azért, mert statisztikai adatok nemcsak jogi, hanem természetes személyektől is származhatnak („adatszolgáltatói kör”). Tehát a 45/2001/EK rendelet értelmében személyes adatok gyűjthetők, és bár ezeket az adatokat statisztikai formában feldolgozzák, lehetnek közöttük (közvetetten, kód alapján, vagy mert egyedi tulajdonságokkal rendelkező, nagyon kis számú emberről van szó) azonosítható személyekre vonatkozó adatok. Emellett azért is lényeges a kifejezés meghatározása, mert a javaslat foglalkozik annak lehetőségével, hogy a tudományos kutató szervezetek hozzájussanak olyan bizalmas statisztikai adatokhoz, amelyek „közvetlen azonosítást nem tesznek lehetővé” (8. cikk (4) bekezdés), azaz a másik irányból nézve: a közvetett azonosítás még lehetséges.

| 9. | Az adatvédelmi biztos véleménye szerint a kifejezést az európai statisztikáról szóló rendeletre irányuló javaslathoz hasonlóan lehetne értelmezni (a javaslatban: „a statisztika valamennyi különböző formája, az alapadatokat, a mutatókat, a számlákat és a metaadatokat is beleértve”). Mindazonáltal az EKB esetében a statisztikai adat fogalmát a természetes és jogi személyekre vonatkozó, az EKB hatáskörén belül feldolgozott adatokra célszerű korlátozni. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a preambulumban pontosítsák jobban ezt a kifejezést. |
| --- | --- |

9.

Az adatvédelmi biztos véleménye szerint a kifejezést az európai statisztikáról szóló rendeletre irányuló javaslathoz hasonlóan lehetne értelmezni (a javaslatban: „a statisztika valamennyi különböző formája, az alapadatokat, a mutatókat, a számlákat és a metaadatokat is beleértve”). Mindazonáltal az EKB esetében a statisztikai adat fogalmát a természetes és jogi személyekre vonatkozó, az EKB hatáskörén belül feldolgozott adatokra célszerű korlátozni. Az adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a preambulumban pontosítsák jobban ezt a kifejezést.

Cél

| 10. | Az ajánlás indokolása szerint a statisztikai adatgyűjtés meglévő rendszere úgy épül fel, hogy adott adatszolgáltatói körhöz (az adatszolgáltatásra kötelezett természetes és jogi személyek) kizárólag meghatározott adattípusokat rendelnek (a 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint). Az EKB úgy látja, hogy ez a rendszer már nem működőképes, mert az adatszolgáltatási teher minimálisra csökkentése érdekében egyre gyakrabban fordul elő, hogy az adatokat egyszer gyűjtik be, majd többféle statisztikai célra használják fel. Ezért azt javasolja, hogy terjesszék ki a célok lehetséges körét olyan módon, hogy egy indikatív lista tartalmazza mindazon statisztikai célokat, amelyekre az adatszolgáltatói körtől statisztikai adat gyűjthető. |
| --- | --- |

10.

Az ajánlás indokolása szerint a statisztikai adatgyűjtés meglévő rendszere úgy épül fel, hogy adott adatszolgáltatói körhöz (az adatszolgáltatásra kötelezett természetes és jogi személyek) kizárólag meghatározott adattípusokat rendelnek (a 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint). Az EKB úgy látja, hogy ez a rendszer már nem működőképes, mert az adatszolgáltatási teher minimálisra csökkentése érdekében egyre gyakrabban fordul elő, hogy az adatokat egyszer gyűjtik be, majd többféle statisztikai célra használják fel. Ezért azt javasolja, hogy terjesszék ki a célok lehetséges körét olyan módon, hogy egy indikatív lista tartalmazza mindazon statisztikai célokat, amelyekre az adatszolgáltatói körtől statisztikai adat gyűjthető.

| 11. | Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy miért kérik a célok körének kiszélesítését, de hangsúlyozza, hogy a 45/2001/EK rendeletben foglalt elvek egyike a célok korlátozására vonatkozik. Az elv szerint a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon. A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megállapított elvet a szöveg az alábbiak szerint pontosítja: „A személyes adatok további feldolgozása történelmi, statisztikai vagy tudományos célokra nem tekintendő összeférhetetlennek, amennyiben az adatkezelő biztosítja a megfelelő garanciákat, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat semmilyen más célból ne dolgozzák fel, és ne használják fel egy konkrét személlyel kapcsolatos intézkedések vagy döntések alátámasztásához”. |
| --- | --- |

11.

Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy miért kérik a célok körének kiszélesítését, de hangsúlyozza, hogy a 45/2001/EK rendeletben foglalt elvek egyike a célok korlátozására vonatkozik. Az elv szerint a személyes adatok gyűjtése csak meghatározott, egyértelmű és törvényes célból történhet, és további feldolgozásuk nem végezhető e célokkal összeférhetetlen módon. A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megállapított elvet a szöveg az alábbiak szerint pontosítja: „A személyes adatok további feldolgozása történelmi, statisztikai vagy tudományos célokra nem tekintendő összeférhetetlennek, amennyiben az adatkezelő biztosítja a megfelelő garanciákat, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az adatokat semmilyen más célból ne dolgozzák fel, és ne használják fel egy konkrét személlyel kapcsolatos intézkedések vagy döntések alátámasztásához”.

| 12. | Az adatvédelmi biztos az ajánlás indokolásában ismertetett tények figyelembevételével elismeri, hogy a meglévő gyakorlat nem tartja tiszteletben a 45/2001/EK rendeletet, ugyanis az adatokat a 2533/98/EK rendeletben meg nem állapított célokból tovább feldolgozzák. A 2533/98/EK rendelet keretét meghaladó célok „indikatív” listájával azonban a 45/2001/EK rendeletben meghatározott, a célok korlátozásának elve még mindig nem teljesülne. |
| --- | --- |

12.

Az adatvédelmi biztos az ajánlás indokolásában ismertetett tények figyelembevételével elismeri, hogy a meglévő gyakorlat nem tartja tiszteletben a 45/2001/EK rendeletet, ugyanis az adatokat a 2533/98/EK rendeletben meg nem állapított célokból tovább feldolgozzák. A 2533/98/EK rendelet keretét meghaladó célok „indikatív” listájával azonban a 45/2001/EK rendeletben meghatározott, a célok korlátozásának elve még mindig nem teljesülne.

| 13. | Az EKB az ezen ponttal kapcsolatos észrevételeiben hangsúlyozta, hogy a 2533/98/EK rendelet változatlanul „esernyőrendelet” marad, amely meghatározza az adatszolgáltatói kört (azoknak a körét, akiktől az EKB feladatai ellátásához esetlegesen adatokat gyűjthet). Az adatszolgáltatókra rótt tényleges adatszolgáltatási kötelezettségek megállapításához az EKB-nak ki kell adnia egy saját jogi aktust, amely mind a tényleges adatszolgáltatói kört, mind a konkrét adatszolgáltatási kötelezettségeket meghatározza. |
| --- | --- |

13.

Az EKB az ezen ponttal kapcsolatos észrevételeiben hangsúlyozta, hogy a 2533/98/EK rendelet változatlanul „esernyőrendelet” marad, amely meghatározza az adatszolgáltatói kört (azoknak a körét, akiktől az EKB feladatai ellátásához esetlegesen adatokat gyűjthet). Az adatszolgáltatókra rótt tényleges adatszolgáltatási kötelezettségek megállapításához az EKB-nak ki kell adnia egy saját jogi aktust, amely mind a tényleges adatszolgáltatói kört, mind a konkrét adatszolgáltatási kötelezettségeket meghatározza.

| 14. | Az adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy a rendeletbe e tekintetben bevezetett bármilyen módosításban pontosan meg kell jelölni, hogy az adatokat a jövőben milyen mértékben dolgozzák fel, vagy legalább pontosabban meg kell adni az EKB hatáskörébe tartozó előrelátható célokat. Az adatvédelmi biztos tehát nem ellenzi a statisztikaiadat-gyűjtési célok körének kiszélesítését, de azt javasolja, hogy a célok indikatív listájának összeállítására vonatkozó utalásokat töröljék a szövegből. Ezenkívül a szöveg megerősíthetné, hogy az EKB jogi aktusa, amely meghatározza a tényleges adatszolgáltatói kört és a konkrét adatszolgáltatási kötelezettségeket, nem fogja túllépni az EKB saját hatáskörén belüli célokra vonatkozó korlátokat. |
| --- | --- |

14.

Az adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy a rendeletbe e tekintetben bevezetett bármilyen módosításban pontosan meg kell jelölni, hogy az adatokat a jövőben milyen mértékben dolgozzák fel, vagy legalább pontosabban meg kell adni az EKB hatáskörébe tartozó előrelátható célokat. Az adatvédelmi biztos tehát nem ellenzi a statisztikaiadat-gyűjtési célok körének kiszélesítését, de azt javasolja, hogy a célok indikatív listájának összeállítására vonatkozó utalásokat töröljék a szövegből. Ezenkívül a szöveg megerősíthetné, hogy az EKB jogi aktusa, amely meghatározza a tényleges adatszolgáltatói kört és a konkrét adatszolgáltatási kötelezettségeket, nem fogja túllépni az EKB saját hatáskörén belüli célokra vonatkozó korlátokat.

| 15. | Ezenkívül, az egyértelműség kedvéért az adatvédelmi biztos kijelenti, hogy nem tud egyetérteni az EKB által az ajánlás indokolásában adott magyarázattal, amely szerint „egy adat akkor válik statisztikai adattá, amikor statisztika összeállítására használják fel, függetlenül az eredeti adatgyűjtés céljától”. A célok korlátozásának elve nem teszi lehetővé az ilyen értelmezést. A személyes adatokat elsőként egy vagy több konkrét célból kell összegyűjteni, majd ezek – a megfelelő biztosítékok megléte esetén – (más) statisztikai célokra is felhasználhatók (lásd a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontját, amelyet a 11. pont említ). |
| --- | --- |

15.

Ezenkívül, az egyértelműség kedvéért az adatvédelmi biztos kijelenti, hogy nem tud egyetérteni az EKB által az ajánlás indokolásában adott magyarázattal, amely szerint „egy adat akkor válik statisztikai adattá, amikor statisztika összeállítására használják fel, függetlenül az eredeti adatgyűjtés céljától”. A célok korlátozásának elve nem teszi lehetővé az ilyen értelmezést. A személyes adatokat elsőként egy vagy több konkrét célból kell összegyűjteni, majd ezek – a megfelelő biztosítékok megléte esetén – (más) statisztikai célokra is felhasználhatók (lásd a 45/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontját, amelyet a 11. pont említ).

| 16. | Végezetül az adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a célok korlátozását már a 8. cikk (4) bekezdésének a) pontja is hangsúlyozza, amely kimondja, hogy „(...) a KBER a részére átadott bizalmas jellegű statisztikai adatokat kizárólag a KBER feladatainak megvalósítása céljából használhatja fel, kivéve az alábbi körülmények fennállása esetén: a) ha az adatszolgáltató szervezet vagy egyéb olyan jogi személy, természetes személy, szervezet vagy fióktelep, amely azonosítható, kifejezetten hozzájárult az említett statisztikai adat más célra történő felhasználásához”. Az EKB azáltal, hogy kifejezett hozzájárulást kér az eredeti cél kiterjesztéséhez, elismeri, hogy a céloknak alapelvként korlátozottnak kell lenniük. |
| --- | --- |

16.

Végezetül az adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a célok korlátozását már a 8. cikk (4) bekezdésének a) pontja is hangsúlyozza, amely kimondja, hogy „(...) a KBER a részére átadott bizalmas jellegű statisztikai adatokat kizárólag a KBER feladatainak megvalósítása céljából használhatja fel, kivéve az alábbi körülmények fennállása esetén: a) ha az adatszolgáltató szervezet vagy egyéb olyan jogi személy, természetes személy, szervezet vagy fióktelep, amely azonosítható, kifejezetten hozzájárult az említett statisztikai adat más célra történő felhasználásához”. Az EKB azáltal, hogy kifejezett hozzájárulást kér az eredeti cél kiterjesztéséhez, elismeri, hogy a céloknak alapelvként korlátozottnak kell lenniük.

Fizetési statisztikák

| 17. | Az adatvédelmi biztos emellett megállapította, hogy az adatszolgáltatói körtől begyűjthető adatok céljait tartalmazó javasolt indikatív listára – az ajánlás 2. cikkének (1) bekezdése szerint – a már létező „fizetési rendszer statisztikák” mellé felkerült a „fizetési statisztikák” fogalma. Ez azt jelenti, hogy a begyűjtendő adatok között a fizetési rendszer statisztikák részeként az egyes fizetésekre vonatkozó adatok is lesznek (pl. a fizetési infrastruktúra). A fizetési statisztikák felkerülése a listára szükségessé teszi az adatvédelmi szabályok betartásának biztosítását. |
| --- | --- |

17.

Az adatvédelmi biztos emellett megállapította, hogy az adatszolgáltatói körtől begyűjthető adatok céljait tartalmazó javasolt indikatív listára – az ajánlás 2. cikkének (1) bekezdése szerint – a már létező „fizetési rendszer statisztikák” mellé felkerült a „fizetési statisztikák” fogalma. Ez azt jelenti, hogy a begyűjtendő adatok között a fizetési rendszer statisztikák részeként az egyes fizetésekre vonatkozó adatok is lesznek (pl. a fizetési infrastruktúra). A fizetési statisztikák felkerülése a listára szükségessé teszi az adatvédelmi szabályok betartásának biztosítását.

| 18. | Bár az adatvédelmi biztos megérti, hogy az EK-Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése megbízza a KBER-t a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdításával, és ennek keretében az EKB-nak mind a fizetési infrastruktúrákkal, mind az ezeken keresztül lebonyolított fizetésekkel kapcsolatban átfogó információra lehet szüksége a döntéshozatalhoz, ennek a megbízatásnak az EKB döntéshozatalához szükséges információra kell korlátozódnia, és nem engedhető meg a (közvetlenül vagy közvetve) azonosítható természetes személyekre vonatkozó pénzügyi adatok összegyűjtése. Még ha az adatvédelmi biztos el is fogadja, hogy lényeges magukról a fizetésekről is adatokat gyűjteni – például a hitelkártyás fizetésekre vonatkozó adatokat a feltételezéseken alapuló elemzéshez vagy a fizetési mérleg céljából –, hangsúlyozni kívánja, hogy a hitelkártyaadatok, függetlenül attól, hogy közvetlenül a természetes személytől, vagy összesítve a kártyakibocsátótól és/vagy a fizetési rendszer üzemeltetőjétől szerezték-e be azokat, tartalmazhatnak a természetes személyekre vonatkozó személyes információt. |
| --- | --- |

18.

Bár az adatvédelmi biztos megérti, hogy az EK-Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése megbízza a KBER-t a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdításával, és ennek keretében az EKB-nak mind a fizetési infrastruktúrákkal, mind az ezeken keresztül lebonyolított fizetésekkel kapcsolatban átfogó információra lehet szüksége a döntéshozatalhoz, ennek a megbízatásnak az EKB döntéshozatalához szükséges információra kell korlátozódnia, és nem engedhető meg a (közvetlenül vagy közvetve) azonosítható természetes személyekre vonatkozó pénzügyi adatok összegyűjtése. Még ha az adatvédelmi biztos el is fogadja, hogy lényeges magukról a fizetésekről is adatokat gyűjteni – például a hitelkártyás fizetésekre vonatkozó adatokat a feltételezéseken alapuló elemzéshez vagy a fizetési mérleg céljából –, hangsúlyozni kívánja, hogy a hitelkártyaadatok, függetlenül attól, hogy közvetlenül a természetes személytől, vagy összesítve a kártyakibocsátótól és/vagy a fizetési rendszer üzemeltetőjétől szerezték-e be azokat, tartalmazhatnak a természetes személyekre vonatkozó személyes információt.

| 19. | Az EKB kijelentette, hogy amennyiben konkrét esetekben indokolt az ilyen fizetési adatok feldolgozása, meg fog felelni az alkalmazandó adatvédelmi jogi előírásoknak. Ebbe beletartozik, hogy meggyőződjék a feldolgozás szükségszerűségéről, és gondoskodjék a biztonsági intézkedések meghozataláról. |
| --- | --- |

19.

Az EKB kijelentette, hogy amennyiben konkrét esetekben indokolt az ilyen fizetési adatok feldolgozása, meg fog felelni az alkalmazandó adatvédelmi jogi előírásoknak. Ebbe beletartozik, hogy meggyőződjék a feldolgozás szükségszerűségéről, és gondoskodjék a biztonsági intézkedések meghozataláról.

Az adatszolgáltatók köre

| 20. | Az EKB ajánlásával és az ajánlásról nyilvánított bizottsági véleménnyel (7) egyetértve az adatvédelmi biztos elismeri, hogy szükség van az adatszolgáltatók körének kiigazítására. Az EKB ezt azzal indokolja, hogy a pénzügyi piacok egyre összetettebbé válnak, és a pénzügyi tranzakciók, valamint a különböző típusú pénzügyi közvetítők (monetáris pénzügyi intézmények, biztosítótársaságok és pénzügyi közvetítő vállalatok) mérlegpozíciói közötti kapcsolatok is folyamatosan erősödnek. |
| --- | --- |

20.

Az EKB ajánlásával és az ajánlásról nyilvánított bizottsági véleménnyel (7) egyetértve az adatvédelmi biztos elismeri, hogy szükség van az adatszolgáltatók körének kiigazítására. Az EKB ezt azzal indokolja, hogy a pénzügyi piacok egyre összetettebbé válnak, és a pénzügyi tranzakciók, valamint a különböző típusú pénzügyi közvetítők (monetáris pénzügyi intézmények, biztosítótársaságok és pénzügyi közvetítő vállalatok) mérlegpozíciói közötti kapcsolatok is folyamatosan erősödnek.

| 21. | Ez viszont azzal járhat, hogy az EKB összehasonlítható, rendszeres és időszerű adatokat igényel ezekre az alszektorokra vonatkozóan, hogy folytathassa feladatai ellátását. Ennek következményeként az adatszolgáltatók körének módosulásával erősödni fog a KBER-ben részt vevő különböző szereplők általi adatgyűjtési tevékenység. Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy az EKB a szükségtelen adatgyűjtés elkerülésére biztosítani kívánja, hogy csak akkor gyűjtse be a szükséges statisztikai adatokat, ha az előnyök nagyobbak a költségeknél, és ha más szervek még nem gyűjtötték össze ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

21.

Ez viszont azzal járhat, hogy az EKB összehasonlítható, rendszeres és időszerű adatokat igényel ezekre az alszektorokra vonatkozóan, hogy folytathassa feladatai ellátását. Ennek következményeként az adatszolgáltatók körének módosulásával erősödni fog a KBER-ben részt vevő különböző szereplők általi adatgyűjtési tevékenység. Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy az EKB a szükségtelen adatgyűjtés elkerülésére biztosítani kívánja, hogy csak akkor gyűjtse be a szükséges statisztikai adatokat, ha az előnyök nagyobbak a költségeknél, és ha más szervek még nem gyűjtötték össze ezeket az adatokat.

| 22. | Mindazonáltal, az adatok minőségére és mennyiségük minimalizálására vonatkozó elv betartatása érdekében az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy konkrét eljárást kell bevezetni annak biztosítására, hogy a kérdéses adatokat más szervek még nem gyűjtötték össze. Az EKB megerősítette, hogy az együttműködés további elősegítését és az adatszolgáltatási teher minimálisra csökkentését szolgáló eljárások kidolgozása érdekében tárgyalások vannak folyamatban az ESS (Eurostat) és az EKB között. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt az együttműködést még tovább kellene fejleszteni. |
| --- | --- |

22.

Mindazonáltal, az adatok minőségére és mennyiségük minimalizálására vonatkozó elv betartatása érdekében az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy konkrét eljárást kell bevezetni annak biztosítására, hogy a kérdéses adatokat más szervek még nem gyűjtötték össze. Az EKB megerősítette, hogy az együttműködés további elősegítését és az adatszolgáltatási teher minimálisra csökkentését szolgáló eljárások kidolgozása érdekében tárgyalások vannak folyamatban az ESS (Eurostat) és az EKB között. Az adatvédelmi biztos véleménye szerint ezt az együttműködést még tovább kellene fejleszteni.

A bizalmas adatok cseréje

| 23. | Az ajánlás több statisztikai elv – köztük a statisztikai adatok bizalmas kezelésének elve – megemlítésével módosítja a 2533/98/EK rendelet 3. cikkét. Emellett a már bevezetett titoktartási rend tekintetében is módosítja a 8. cikket. Ezzel az európai statisztikáról szóló rendeletre irányuló javaslat tartalmához kíván igazodni. Amint e szövegben már korábban hangsúlyoztuk, rugalmasabbá kell tenni az Európai Statisztikai Rendszer (ESS) és a KBER közötti kapcsolatokban a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó meglévő szabályokat. Az ajánlás a bevezetendő új rendszerrel kapcsolatban ismételten felveti ennek szükségességét, ugyanis megállapítja, hogy a szükséges statisztikai adatok hatékony és eredményes cseréjének biztosításához a jogi keretben elő kell írni, hogy az ilyen adatközlésre akkor kerülhet sor, ha az európai statisztikák eredményes fejlesztéséhez, előállításához és terjesztéséhez szükség van rá. |
| --- | --- |

23.

Az ajánlás több statisztikai elv – köztük a statisztikai adatok bizalmas kezelésének elve – megemlítésével módosítja a 2533/98/EK rendelet 3. cikkét. Emellett a már bevezetett titoktartási rend tekintetében is módosítja a 8. cikket. Ezzel az európai statisztikáról szóló rendeletre irányuló javaslat tartalmához kíván igazodni. Amint e szövegben már korábban hangsúlyoztuk, rugalmasabbá kell tenni az Európai Statisztikai Rendszer (ESS) és a KBER közötti kapcsolatokban a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó meglévő szabályokat. Az ajánlás a bevezetendő új rendszerrel kapcsolatban ismételten felveti ennek szükségességét, ugyanis megállapítja, hogy a szükséges statisztikai adatok hatékony és eredményes cseréjének biztosításához a jogi keretben elő kell írni, hogy az ilyen adatközlésre akkor kerülhet sor, ha az európai statisztikák eredményes fejlesztéséhez, előállításához és terjesztéséhez szükség van rá.

| 24. | Az adatvédelmi biztosnak már volt alkalma kifejteni a bizalmas adatoknak az ESS és a KBER közötti átadásával kapcsolatos álláspontját (8). Az adatvédelmi biztos úgy ítélte meg, hogy az Eurostat és az EKB közötti adatcsere megfelel a 45/2001/EK rendelet 7. cikkében előírt szükségességi feltételnek. A javasolt módosítások fényében az adatvédelmi biztos megerősíti, hogy ilyen adatátadásra kizárólag statisztikai célokból, és a jogellenes nyilvánosságra hozatal elleni védelem biztosításával kerülhet sor. A 2533/98/EK rendelet módosításában ezt jobban lehetne hangsúlyozni. A 8. cikk (3) bekezdése már tartalmaz néhány intézkedést, de az adatvédelmi biztos ezeket kiegészítené például azzal, hogy az adatszolgáltatókat tájékoztatni kell arról, hogy az adatok továbbadására kizárólag statisztikai célokból kerül sor és a statisztikai adatokat átvevő személyek figyelmét felhívják ezek bizalmas jellegére. |
| --- | --- |

24.

Az adatvédelmi biztosnak már volt alkalma kifejteni a bizalmas adatoknak az ESS és a KBER közötti átadásával kapcsolatos álláspontját (8). Az adatvédelmi biztos úgy ítélte meg, hogy az Eurostat és az EKB közötti adatcsere megfelel a 45/2001/EK rendelet 7. cikkében előírt szükségességi feltételnek. A javasolt módosítások fényében az adatvédelmi biztos megerősíti, hogy ilyen adatátadásra kizárólag statisztikai célokból, és a jogellenes nyilvánosságra hozatal elleni védelem biztosításával kerülhet sor. A 2533/98/EK rendelet módosításában ezt jobban lehetne hangsúlyozni. A 8. cikk (3) bekezdése már tartalmaz néhány intézkedést, de az adatvédelmi biztos ezeket kiegészítené például azzal, hogy az adatszolgáltatókat tájékoztatni kell arról, hogy az adatok továbbadására kizárólag statisztikai célokból kerül sor és a statisztikai adatokat átvevő személyek figyelmét felhívják ezek bizalmas jellegére.

A nem közvetlenül azonosítható bizalmas statisztikai adatokba kutatási célokból történő betekintés

| 25. | Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a nem közvetlenül azonosítható bizalmas statisztikai adatokba kutatási célokból történő betekintéssel kapcsolatban az EKB álláspontja az, hogy a betekintést a szigorú titoktartási biztosítékok fenntartásával lehetővé kell tenni. A 8. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az adatokat szolgáltató hatóság előzetes kifejezett hozzájárulására van szükség. |
| --- | --- |

25.

Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi, hogy a nem közvetlenül azonosítható bizalmas statisztikai adatokba kutatási célokból történő betekintéssel kapcsolatban az EKB álláspontja az, hogy a betekintést a szigorú titoktartási biztosítékok fenntartásával lehetővé kell tenni. A 8. cikk (4) bekezdése előírja, hogy az adatokat szolgáltató hatóság előzetes kifejezett hozzájárulására van szükség.

| 26. | A nem közvetlenül azonosítható bizalmas statisztikai adatok feldolgozásával összefüggésben az adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja a következőképpen határozza meg a személyes adatokat: „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintettre”) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén. |
| --- | --- |

26.

A nem közvetlenül azonosítható bizalmas statisztikai adatok feldolgozásával összefüggésben az adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja a következőképpen határozza meg a személyes adatokat: „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintettre”) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén.

| 27. | Ezenkívül, amint az adatvédelmi biztos a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról adott véleményében (9) elmondta, a „nem közvetlen azonosíthatóság” statisztikai szempontból az anonimitás fogalmához kapcsolódik. Noha adatvédelmi szempontból az anonimitás fogalma kiterjedne az olyan adatokra is, amelyek alapján az érintettek már nem azonosíthatóak (lásd az irányelv (26) preambulumbekezdését), statisztikai szempontból azok az adatok anonimek, amelyek esetében az érintettek közvetlenül nem azonosíthatók. |
| --- | --- |

27.

Ezenkívül, amint az adatvédelmi biztos a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról adott véleményében (9) elmondta, a „nem közvetlen azonosíthatóság” statisztikai szempontból az anonimitás fogalmához kapcsolódik. Noha adatvédelmi szempontból az anonimitás fogalma kiterjedne az olyan adatokra is, amelyek alapján az érintettek már nem azonosíthatóak (lásd az irányelv (26) preambulumbekezdését), statisztikai szempontból azok az adatok anonimek, amelyek esetében az érintettek közvetlenül nem azonosíthatók.

| 28. | Így ez a fogalommeghatározás azt jelenti, hogy a statisztikai adatok közvetett azonosítása továbbra is lehetséges lenne, és a feldolgozásnak a 45/2001/EK rendelet betartása lenne a feltétele. Ezzel kapcsolatban a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja kimondja, hogy a személyes adatok „tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. A közösségi intézmény vagy szerv rendelkezik arról, hogy a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból hosszabb ideig tárolandó személyes adatokat anonim adatként kell tárolni, vagy, ha ez nem lehetséges, az érintettek személyazonosságát titkosítani kell. Az adatok kizárólag történelmi, statisztikai vagy tudományos célokra használhatók fel”. |
| --- | --- |

28.

Így ez a fogalommeghatározás azt jelenti, hogy a statisztikai adatok közvetett azonosítása továbbra is lehetséges lenne, és a feldolgozásnak a 45/2001/EK rendelet betartása lenne a feltétele. Ezzel kapcsolatban a 4. cikk (1) bekezdésének e) pontja kimondja, hogy a személyes adatok „tárolásának olyan formában kell történnie, amely az érintettek azonosítását csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé. A közösségi intézmény vagy szerv rendelkezik arról, hogy a történelmi, statisztikai vagy tudományos célból hosszabb ideig tárolandó személyes adatokat anonim adatként kell tárolni, vagy, ha ez nem lehetséges, az érintettek személyazonosságát titkosítani kell. Az adatok kizárólag történelmi, statisztikai vagy tudományos célokra használhatók fel”.

| 29. | Ezért az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy kutatási célból történő betekintés esetén a statisztikai adatokat olyan módon kell megadni, hogy az adatszolgáltató – a harmadik fél által ésszerűen felhasználható valamennyi eszköz figyelembevételével – sem közvetlenül, sem közvetetten ne legyen azonosítható. |
| --- | --- |

29.

Ezért az adatvédelmi biztos úgy véli, hogy kutatási célból történő betekintés esetén a statisztikai adatokat olyan módon kell megadni, hogy az adatszolgáltató – a harmadik fél által ésszerűen felhasználható valamennyi eszköz figyelembevételével – sem közvetlenül, sem közvetetten ne legyen azonosítható.

III.   ÖSSZEGZÉS

| 30. | Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi az ESS és a KBER közötti statisztikaiadat-cserének, valamint a kutatási célból történő betekintésnek a javítására irányuló szándékot. Üdvözli az ilyen jellegű csere és betekintés engedélyezését, amennyiben az adatok szigorúan bizalmas kezelését biztosítják, az alkalmazott terminológiával és a csere és a betekintés koncepciójával kapcsolatban azonban pontosításra van szükség. |
| --- | --- |

30.

Az adatvédelmi biztos tudomásul veszi az ESS és a KBER közötti statisztikaiadat-cserének, valamint a kutatási célból történő betekintésnek a javítására irányuló szándékot. Üdvözli az ilyen jellegű csere és betekintés engedélyezését, amennyiben az adatok szigorúan bizalmas kezelését biztosítják, az alkalmazott terminológiával és a csere és a betekintés koncepciójával kapcsolatban azonban pontosításra van szükség.

| 31. | Az adatvédelmi biztos az alábbi észrevételeket teszi a benyújtott ajánlással és a 2533/98/EK rendelet tervezett változtatásával kapcsolatban:






  — | A rendelet preambulumában pontosítani kell a „statisztikai adat” kifejezést, mivel a 2533/98/EK rendelet összefüggésében a statisztikai adat fogalmát a természetes és jogi személyekre vonatkozó, az EKB hatáskörén belül feldolgozott adatokra célszerű korlátozni, |
| --- | --- | --- |

31.

Az adatvédelmi biztos az alábbi észrevételeket teszi a benyújtott ajánlással és a 2533/98/EK rendelet tervezett változtatásával kapcsolatban:

—

A rendelet preambulumában pontosítani kell a „statisztikai adat” kifejezést, mivel a 2533/98/EK rendelet összefüggésében a statisztikai adat fogalmát a természetes és jogi személyekre vonatkozó, az EKB hatáskörén belül feldolgozott adatokra célszerű korlátozni,

| — | Az adatvédelmi biztos nem ellenzi a célok körének kiszélesítését, de nem ért egyet egy indikatív, tehát nem kellően pontos lista összeállításával, |
| --- | --- |

—

Az adatvédelmi biztos nem ellenzi a célok körének kiszélesítését, de nem ért egyet egy indikatív, tehát nem kellően pontos lista összeállításával,

| — | A fizetési statisztikák összegyűjtésekor biztosítani kell az adatvédelmi keret teljes mértékű alkalmazását. A (közvetlenül vagy közvetve) azonosítható természetes személyekre vonatkozó pénzügyi adatok összegyűjtése általában nem engedhető meg, kivéve, ha a feldolgozás egyértelműen indokolt, és meghozták a megfelelő biztonsági intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

A fizetési statisztikák összegyűjtésekor biztosítani kell az adatvédelmi keret teljes mértékű alkalmazását. A (közvetlenül vagy közvetve) azonosítható természetes személyekre vonatkozó pénzügyi adatok összegyűjtése általában nem engedhető meg, kivéve, ha a feldolgozás egyértelműen indokolt, és meghozták a megfelelő biztonsági intézkedéseket,

| — | Az adatok minőségére és mennyiségük minimalizálására vonatkozó elv betartatása érdekében fokozni kell az ESS és az EKB közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

Az adatok minőségére és mennyiségük minimalizálására vonatkozó elv betartatása érdekében fokozni kell az ESS és az EKB közötti együttműködést,

| — | A kutatási célból történő betekintés esetén a statisztikai adatokat olyan módon kell megadni, hogy az adatszolgáltató – a harmadik fél által ésszerűen felhasználható valamennyi eszköz figyelembevételével – sem közvetlenül, sem közvetetten ne legyen azonosítható. |
| --- | --- |

—

A kutatási célból történő betekintés esetén a statisztikai adatokat olyan módon kell megadni, hogy az adatszolgáltató – a harmadik fél által ésszerűen felhasználható valamennyi eszköz figyelembevételével – sem közvetlenül, sem közvetetten ne legyen azonosítható.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 8-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL C 251., 2008.10.3., 1. o.

2

(3)  Az ilyen módosítások elfogadásának eljárása az Európai Közösséget létrehozó szerződés 107. cikkének (6) bekezdésén, következésképpen a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 5. cikkének (4) bekezdésén és 41. cikkén alapul.

3

(4)  A Tanács 2008. október 13-án az Európai Bizottsággal is konzultált, amely 2009. január 13-án nyújtotta be a bizottsági véleményt, COM(2008) 898 végleges.

4

(5)  COM(2007) 625 végleges, 2007.10.16.

5

(6)  HL C 308., 2008.12.3., 1. o.

6

(7)  A Bizottság 2009. január 13-i véleménye, COM(2008) 898 végleges.

7

(8)  Lásd az európai adatvédelmi biztos által az európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal (COM(2007) 625 végleges) kapcsolatban adott vélemény 27. pontját.

8

(9)  HL C 295., 2007.12.7., 1. o. Lásd a 14–18. pontot.

9

---

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/6

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatra vonatkozóan

2009/C 192/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően az európai adatvédelmi biztoshoz 2008. december 8-án eljutatott véleménykérelemre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

Az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló irányelvjavaslat

| 1. | A Bizottság 2008. december 8-án elfogadta az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot (a továbbiakban: a javaslat) (1) A Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2008. december 8-án elfogadta az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot (a továbbiakban: a javaslat) (1) A Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően konzultáció céljából megküldte a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak.

| 2. | A javaslat célja az, hogy az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozóan magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat garantáljon annak érdekében, hogy az emberi egészség magas szintű védelme biztosítható legyen. A javaslat különösen:






  — | azokat az alapvető minőségi és biztonsági előírásokat állapítja meg, amelyekre a tagállamok transzplantációs rendszereiben szükség van, valamint úgy rendelkezik, hogy létre kell hozni vagy ki kell jelölni az illetékes nemzeti hatóságot ezeknek az előírásoknak a betartatása érdekében. Ebből a célból minden országban nemzeti minőségbiztosítási programokat indítanak el az emberi szervek gyűjtésére és szállítására vonatkozóan, beleértve – többek között – a súlyos nemkívánatos események és mellékhatások bejelentési rendszerét, valamint egy nyomon követhetőségi mechanizmust, amely biztosítja, hogy minden szerv útja követhető legyen az adományozástól a fogadásig és fordítva, |
| --- | --- | --- |

2.

A javaslat célja az, hogy az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozóan magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat garantáljon annak érdekében, hogy az emberi egészség magas szintű védelme biztosítható legyen. A javaslat különösen:

—

azokat az alapvető minőségi és biztonsági előírásokat állapítja meg, amelyekre a tagállamok transzplantációs rendszereiben szükség van, valamint úgy rendelkezik, hogy létre kell hozni vagy ki kell jelölni az illetékes nemzeti hatóságot ezeknek az előírásoknak a betartatása érdekében. Ebből a célból minden országban nemzeti minőségbiztosítási programokat indítanak el az emberi szervek gyűjtésére és szállítására vonatkozóan, beleértve – többek között – a súlyos nemkívánatos események és mellékhatások bejelentési rendszerét, valamint egy nyomon követhetőségi mechanizmust, amely biztosítja, hogy minden szerv útja követhető legyen az adományozástól a fogadásig és fordítva,

| — | előírja a donorok és recipiensek védelmét. Különösen az élő donorokra való tekintettel, a javaslat előírja a donor egészségi állapotának értékelését és átfogó tájékoztatást az adományozás kockázatairól, nyilvántartások kialakítását az élő donorokról, valamint az élő donorok általi önzetlen és önkéntes szervadományozást biztosító intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

előírja a donorok és recipiensek védelmét. Különösen az élő donorokra való tekintettel, a javaslat előírja a donor egészségi állapotának értékelését és átfogó tájékoztatást az adományozás kockázatairól, nyilvántartások kialakítását az élő donorokról, valamint az élő donorok általi önzetlen és önkéntes szervadományozást biztosító intézkedéseket,

| — | elősegíti a tagállamok közötti együttműködést és a szervek határokon átnyúló cseréjét (tagállamok és harmadik országok között is) a szerv jellemzőire vonatkozó releváns információk gyűjtésének egységesítésével, valamint az információk továbbítására vonatkozó mechanizmus kialakításával. |
| --- | --- |

—

elősegíti a tagállamok közötti együttműködést és a szervek határokon átnyúló cseréjét (tagállamok és harmadik országok között is) a szerv jellemzőire vonatkozó releváns információk gyűjtésének egységesítésével, valamint az információk továbbítására vonatkozó mechanizmus kialakításával.

| 3. | A tervezett szervadományozási és szervátültetési rendszer végrehajtása szükségessé teszi, hogy a különböző tagállamok engedéllyel rendelkező szervezetei és egészségügyi szakemberei feldolgozzák a szervek adományozói és recipiensei egészségére vonatkozó adatokat (egészségügyi adatok). Ezen adatok érzékeny adatoknak minősülnek, és a 95/46/EK irányelvnek a különleges adatok feldolgozásáról szóló 8. cikkében megállapított szigorúbb szabályok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

3.

A tervezett szervadományozási és szervátültetési rendszer végrehajtása szükségessé teszi, hogy a különböző tagállamok engedéllyel rendelkező szervezetei és egészségügyi szakemberei feldolgozzák a szervek adományozói és recipiensei egészségére vonatkozó adatokat (egészségügyi adatok). Ezen adatok érzékeny adatoknak minősülnek, és a 95/46/EK irányelvnek a különleges adatok feldolgozásáról szóló 8. cikkében megállapított szigorúbb szabályok hatálya alá tartoznak.

| 4. | Pontosabban fogalmazva, a donorok adatait dolgozzák fel a gyűjtő szervezeteknél, amelyek a szerv- és donortipizálást végzik, és ezáltal meghatározzák, hogy a kérdéses szerv megfelelő-e az átültetéshez (ezen adatok jegyzéke a javaslat mellékletében szerepel). A recipiensek (betegek) adatait azokban a transzplantációs központokban dolgozzák fel, ahol a műtétre sor kerül. Jóllehet a donor adatait nem közlik a recipienssel (és fordítva), az illetékes nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kell a szerv nyomon követhetőségét a donortól a recipiensig (és fordítva), amit a határokon átnyúló szervcserék esetén is lehetővé kell tenni. |
| --- | --- |

4.

Pontosabban fogalmazva, a donorok adatait dolgozzák fel a gyűjtő szervezeteknél, amelyek a szerv- és donortipizálást végzik, és ezáltal meghatározzák, hogy a kérdéses szerv megfelelő-e az átültetéshez (ezen adatok jegyzéke a javaslat mellékletében szerepel). A recipiensek (betegek) adatait azokban a transzplantációs központokban dolgozzák fel, ahol a műtétre sor kerül. Jóllehet a donor adatait nem közlik a recipienssel (és fordítva), az illetékes nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kell a szerv nyomon követhetőségét a donortól a recipiensig (és fordítva), amit a határokon átnyúló szervcserék esetén is lehetővé kell tenni.

Az európai adatvédelmi biztossal való konzultáció

| 5. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének megfelelően – konzultációra kérték fel és a konzultációra a javaslat preambulumában hivatkoztak. |
| --- | --- |

5.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy – a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének megfelelően – konzultációra kérték fel és a konzultációra a javaslat preambulumában hivatkoztak.

| 6. | A javaslat elősegíti a szervadományozási és szervátültetési folyamatokat, végső célja pedig a szervek elérhetőségének javítása, valamint a szervek várólistáján szereplők halálozási arányának csökkentése. Az emberi eredetű biológiai anyagok használata tekintetében kiegészíti a meglévő jogalkotási keretet (2). Ezenfelül a jogalkotási keret az Európai Közösség általános megközelítésének tekinthető a tagállami egészségügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozó közös előírások különböző típusainak kialakítása tekintetében, melynek alapvető célja e szolgáltatások határokon átnyúló biztosítása Európában (3). Amint azt a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogokról kialakított véleményében kifejtette, az európai adatvédelmi biztos támogatja a megközelítést. Ismét hangsúlyozza azonban, hogy az egészségügyi ellátással kapcsolatos különböző kezdeményezések terén kellően összehangolt és egységes adatvédelmi megközelítésre van szükség (4). |
| --- | --- |

6.

A javaslat elősegíti a szervadományozási és szervátültetési folyamatokat, végső célja pedig a szervek elérhetőségének javítása, valamint a szervek várólistáján szereplők halálozási arányának csökkentése. Az emberi eredetű biológiai anyagok használata tekintetében kiegészíti a meglévő jogalkotási keretet (2). Ezenfelül a jogalkotási keret az Európai Közösség általános megközelítésének tekinthető a tagállami egészségügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozó közös előírások különböző típusainak kialakítása tekintetében, melynek alapvető célja e szolgáltatások határokon átnyúló biztosítása Európában (3). Amint azt a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogokról kialakított véleményében kifejtette, az európai adatvédelmi biztos támogatja a megközelítést. Ismét hangsúlyozza azonban, hogy az egészségügyi ellátással kapcsolatos különböző kezdeményezések terén kellően összehangolt és egységes adatvédelmi megközelítésre van szükség (4).

| 7. | A javaslat figyelembe vette a donorokkal és a szervek recipienseivel kapcsolatban felmerülő adatvédelmi igényeket. A legfontosabb tényező a donorok és recipiensek személyazonosságának bizalmas kezelésére vonatkozó követelmény ((11) és (16) preambulumbekezdés, 10. és 17. cikk). A javaslat bizonyos részeiben ((17) preambulumbekezdés, 16.cikk, 4. cikk (3) bekezdésének a) pontja, 15. cikk (3) bekezdése, 19. cikk (1) bekezdésének a) pontja, melléklet) további általános hivatkozások találhatók az adatvédelemre vonatkozóan, valamint konkrét utalások a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal történő együttműködés szükségességére vonatkozóan (18. cikk f) pontja és 20. cikk (2) bekezdése). |
| --- | --- |

7.

A javaslat figyelembe vette a donorokkal és a szervek recipienseivel kapcsolatban felmerülő adatvédelmi igényeket. A legfontosabb tényező a donorok és recipiensek személyazonosságának bizalmas kezelésére vonatkozó követelmény ((11) és (16) preambulumbekezdés, 10. és 17. cikk). A javaslat bizonyos részeiben ((17) preambulumbekezdés, 16.cikk, 4. cikk (3) bekezdésének a) pontja, 15. cikk (3) bekezdése, 19. cikk (1) bekezdésének a) pontja, melléklet) további általános hivatkozások találhatók az adatvédelemre vonatkozóan, valamint konkrét utalások a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal történő együttműködés szükségességére vonatkozóan (18. cikk f) pontja és 20. cikk (2) bekezdése).

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat fent említett tartalmát. Azonban aggodalmának ad hangot bizonyos rendelkezésekkel kapcsolatban, amelyeket nem határoztak meg vagy dolgoztak ki világosan, és ezért félreértésre adnak okot, mely esetlegesen befolyásolhatja a javaslatnak a tagállamok által történő egységes végrehajtását. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat fent említett tartalmát. Azonban aggodalmának ad hangot bizonyos rendelkezésekkel kapcsolatban, amelyeket nem határoztak meg vagy dolgoztak ki világosan, és ezért félreértésre adnak okot, mely esetlegesen befolyásolhatja a javaslatnak a tagállamok által történő egységes végrehajtását.

| 9. | Különösen a szervek nyomon követhetősége, valamint a donorok és recipiensek anonimitása fogalmainak ellentmondásos használatára vonatkozó kérdést szükséges világosabbá tenni és tovább pontosítani. Ezzel összefüggésben továbbra is hangsúlyozni kell, hogy tagállami szinten fokozott biztonsági intézkedések meghozatalára van szükség a donorok és recipiensek adatvédelmére vonatkozóan annak érdekében, hogy fokozott adatvédelmet lehessen garantálni a különböző európai országokban, valamint a szervek határokon átnyúló cseréje kapcsán (Európán belül és kívül) is biztosítani lehessen az adatvédelmet. |
| --- | --- |

9.

Különösen a szervek nyomon követhetősége, valamint a donorok és recipiensek anonimitása fogalmainak ellentmondásos használatára vonatkozó kérdést szükséges világosabbá tenni és tovább pontosítani. Ezzel összefüggésben továbbra is hangsúlyozni kell, hogy tagállami szinten fokozott biztonsági intézkedések meghozatalára van szükség a donorok és recipiensek adatvédelmére vonatkozóan annak érdekében, hogy fokozott adatvédelmet lehessen garantálni a különböző európai országokban, valamint a szervek határokon átnyúló cseréje kapcsán (Európán belül és kívül) is biztosítani lehessen az adatvédelmet.

| 10. | E vélemény a fenti kérdéseket további vizsgálat alá vonja abból a célból, hogy mind pontosság, mind következetesség szempontjából javítson a javaslat jelenlegi adatvédelmi rendelkezésein. |
| --- | --- |

10.

E vélemény a fenti kérdéseket további vizsgálat alá vonja abból a célból, hogy mind pontosság, mind következetesség szempontjából javítson a javaslat jelenlegi adatvédelmi rendelkezésein.

II.   A NYOMON KÖVETHETŐSÉG ÉS AZ ANONIMITÁS FOGALMAINAK TISZTÁZÁSA

A 95/46/EK irányelv alkalmazhatósága

| 11. | A személyes adatok védelméről szóló 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében a személyes adat a következőt jelenti: „az azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén”. |
| --- | --- |

11.

A személyes adatok védelméről szóló 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében a személyes adat a következőt jelenti: „az azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén”.

| 12. | Az emberi eredetű biológiai anyagok, mint például a szervek, szövetek, sejtek vagy a vér, emberi testből származó anyagként határozhatók meg. Kérdéses, hogy ezek az anyagok személyes adatoknak tekinthetők-e. Az nem kétséges azonban, hogy az ilyen anyagok tulajdonosukkal kapcsolatos személyes adatok forrásául szolgálhatnak. A biológiai anyagok feldolgozásának gyakran a célja, hogy ilyen jellegű információkhoz lehessen hozzájutni. Hasonló célkitűzés hiányában is gyakran kísérik ily módon nyert információk a biológiai anyagokat. Ezekben az esetekben a 95/46/EK irányelv szabályai érvényesek (5). Azaz, amennyiben a biológiai anyag tulajdonosa azonosított vagy azonosítható (természetes) személy. |
| --- | --- |

12.

Az emberi eredetű biológiai anyagok, mint például a szervek, szövetek, sejtek vagy a vér, emberi testből származó anyagként határozhatók meg. Kérdéses, hogy ezek az anyagok személyes adatoknak tekinthetők-e. Az nem kétséges azonban, hogy az ilyen anyagok tulajdonosukkal kapcsolatos személyes adatok forrásául szolgálhatnak. A biológiai anyagok feldolgozásának gyakran a célja, hogy ilyen jellegű információkhoz lehessen hozzájutni. Hasonló célkitűzés hiányában is gyakran kísérik ily módon nyert információk a biológiai anyagokat. Ezekben az esetekben a 95/46/EK irányelv szabályai érvényesek (5). Azaz, amennyiben a biológiai anyag tulajdonosa azonosított vagy azonosítható (természetes) személy.

| 13. | A 95/46/EK irányelv (26) preambulumbekezdése magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy miképpen határozható meg egy személy azonosíthatósága: „minden olyan módszert figyelembe kell venni, amit az adatkezelő, vagy más személy valószínűleg felhasználna az említett személy azonosítására”. Ugyanez a preambulumbekezdés további magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy a 95/46/EK irányelv szabályai nem alkalmazandók, amennyiben az információ olyan személyre vonatkozik, aki nem vagy már nem azonosítható: az ilyen adatok anonimnek tekintendők. |
| --- | --- |

13.

A 95/46/EK irányelv (26) preambulumbekezdése magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy miképpen határozható meg egy személy azonosíthatósága: „minden olyan módszert figyelembe kell venni, amit az adatkezelő, vagy más személy valószínűleg felhasználna az említett személy azonosítására”. Ugyanez a preambulumbekezdés további magyarázatot ad arra vonatkozóan, hogy a 95/46/EK irányelv szabályai nem alkalmazandók, amennyiben az információ olyan személyre vonatkozik, aki nem vagy már nem azonosítható: az ilyen adatok anonimnek tekintendők.

| 14. | Az Európa Tanács (2006) 4 ajánlása a biológiai anyagok azonosíthatóságának kérdésével foglalkozik, és különbséget tesz azonosítható és nem azonosítható biológiai anyagok között (6). |
| --- | --- |

14.

Az Európa Tanács (2006) 4 ajánlása a biológiai anyagok azonosíthatóságának kérdésével foglalkozik, és különbséget tesz azonosítható és nem azonosítható biológiai anyagok között (6).

| 15. | Az ajánlás értelmében azonosítható biológiai anyagnak nevezzük „azokat a biológiai anyagokat, amelyek önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal együtt lehetővé teszik a szóban forgó személy azonosítását, akár közvetlenül, akár kód használatával” (7). Az utóbbi esetben a biológiai anyagok felhasználója vagy hozzáfér a kódhoz (kódolt anyagok), vagy nincs hozzáférése a kódhoz, amelyet harmadik fél ellenőriz (név nélkül kezelt, kapcsolt anyagok). A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport (a továbbiakban: WP29) a személyes adatok fogalmáról kialakított 4/2007 véleményében az álnéven kezelt visszakereshető adat fogalmát használta az egyénekre vonatkozó közvetetten azonosítható információkra, amelyeket előre meghatározott feltételek mellett jelenleg is lehet egyének visszakeresésére és azonosítására használni (8). A kulcskódolt adatokat említik példaként, ahol a személyes adatokat egy kóddal jelölik meg, míg a kód és az egyének közös azonosítói közötti kapcsolatot létrehozó kulcsot külön kezelik. Amennyiben a használt kódok minden egyes személy esetében egyediek, az azonosítást a kódolásra használt kulcs segítségével lehet elvégezni. |
| --- | --- |

15.

Az ajánlás értelmében azonosítható biológiai anyagnak nevezzük „azokat a biológiai anyagokat, amelyek önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal együtt lehetővé teszik a szóban forgó személy azonosítását, akár közvetlenül, akár kód használatával” (7). Az utóbbi esetben a biológiai anyagok felhasználója vagy hozzáfér a kódhoz (kódolt anyagok), vagy nincs hozzáférése a kódhoz, amelyet harmadik fél ellenőriz (név nélkül kezelt, kapcsolt anyagok). A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport (a továbbiakban: WP29) a személyes adatok fogalmáról kialakított 4/2007 véleményében az álnéven kezelt visszakereshető adat fogalmát használta az egyénekre vonatkozó közvetetten azonosítható információkra, amelyeket előre meghatározott feltételek mellett jelenleg is lehet egyének visszakeresésére és azonosítására használni (8). A kulcskódolt adatokat említik példaként, ahol a személyes adatokat egy kóddal jelölik meg, míg a kód és az egyének közös azonosítói közötti kapcsolatot létrehozó kulcsot külön kezelik. Amennyiben a használt kódok minden egyes személy esetében egyediek, az azonosítást a kódolásra használt kulcs segítségével lehet elvégezni.

| 16. | Az ajánlás utal a nem azonosítható biológiai anyagokra is (vagy név nélkül kezelt, nem kapcsolt anyagokra): „azok a biológiai anyagok, amelyek önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal együtt sem teszik lehetővé – ésszerű erőfeszítések mellett – a szóban forgó személy azonosítását” (9). A 95/46/EK irányelvben meghatározottak szerint ezeket anonim adatoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

16.

Az ajánlás utal a nem azonosítható biológiai anyagokra is (vagy név nélkül kezelt, nem kapcsolt anyagokra): „azok a biológiai anyagok, amelyek önmagukban vagy kapcsolódó adatokkal együtt sem teszik lehetővé – ésszerű erőfeszítések mellett – a szóban forgó személy azonosítását” (9). A 95/46/EK irányelvben meghatározottak szerint ezeket anonim adatoknak kell tekinteni.

| 17. | A fentiekből következik, hogy a 95/46/EK irányelv vonatkozik az azonosítható szervek gyűjtésére, tárolására és feldolgozására, valamint az e szervek alapján nyert információra – amennyiben lehetséges, tekintetbe véve minden olyan eszközt, amely használata valószínű és ésszerű –, amelynek célja az érintett személy azonosítása. Amint az bemutatásra kerül, a szerveknek a javasolt irányelvben vázolt állandó nyomon követhetősége lehetővé teszi, hogy a személyek a folyamat során végig azonosíthatók legyenek. |
| --- | --- |

17.

A fentiekből következik, hogy a 95/46/EK irányelv vonatkozik az azonosítható szervek gyűjtésére, tárolására és feldolgozására, valamint az e szervek alapján nyert információra – amennyiben lehetséges, tekintetbe véve minden olyan eszközt, amely használata valószínű és ésszerű –, amelynek célja az érintett személy azonosítása. Amint az bemutatásra kerül, a szerveknek a javasolt irányelvben vázolt állandó nyomon követhetősége lehetővé teszi, hogy a személyek a folyamat során végig azonosíthatók legyenek.

Az emberi szervek nyomon követhetősége, illetve anonimitása

| 18. | A biológiai anyagok nyomon követhetősége arra ad lehetőséget, hogy el lehessen jutni az anyag tulajdonosáig, és így azonosítani lehessen őt. Más szóval, amikor a biológiai anyagok tulajdonosait nyomon lehet követni – akár közvetlen, akár közvetett módon –, az anyagok azonosíthatónak tekintendők, és fordítva. A nyomon követhetőség és az azonosíthatóság fogalmai ezért elvben szorosan kapcsolódnak egymáshoz. Ezzel szemben az adatok nyomon követhetősége és anonimitása nem jelenhet meg egyszerre. Ezek egymással ellentétesek. Amennyiben bizonyos információ valóban anonim, akkor nem lehet az egyént azonosítani és visszakeresni. |
| --- | --- |

18.

A biológiai anyagok nyomon követhetősége arra ad lehetőséget, hogy el lehessen jutni az anyag tulajdonosáig, és így azonosítani lehessen őt. Más szóval, amikor a biológiai anyagok tulajdonosait nyomon lehet követni – akár közvetlen, akár közvetett módon –, az anyagok azonosíthatónak tekintendők, és fordítva. A nyomon követhetőség és az azonosíthatóság fogalmai ezért elvben szorosan kapcsolódnak egymáshoz. Ezzel szemben az adatok nyomon követhetősége és anonimitása nem jelenhet meg egyszerre. Ezek egymással ellentétesek. Amennyiben bizonyos információ valóban anonim, akkor nem lehet az egyént azonosítani és visszakeresni.

| 19. | E javaslat esetében a nyomon követhetőség kötelező előírás, amelyet a tagállamok nemzeti minőségbiztosítási programjai keretében kell kettős módon megvalósítani, azaz mind a donorok, mind a recipiensek irányában. Ez azt jelenti, hogy míg a donorokra és recipiensekre vonatkozó információkat titkosan kezelik, a szervekkel kapcsolatos információk azonosíthatók. Mindez szerepel a nyomon követhetőség meghatározásában, amelyet a javaslat 3. cikke tartalmaz: „az irányelvben meghatározott körülmények között az alábbiakra felhatalmazott illetékes hatóság képessége arra, hogy az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszában azonosítsa és felderítse a szervet: azonosítani a donort és a gyűjtő szervezetet, a transzplantációs központban azonosítani a recipienseket, felderíteni és azonosítani valamennyi releváns, az említett szervvel kapcsolatba kerülő termékekre és anyagokra vonatkozó nem személyes információt”. |
| --- | --- |

19.

E javaslat esetében a nyomon követhetőség kötelező előírás, amelyet a tagállamok nemzeti minőségbiztosítási programjai keretében kell kettős módon megvalósítani, azaz mind a donorok, mind a recipiensek irányában. Ez azt jelenti, hogy míg a donorokra és recipiensekre vonatkozó információkat titkosan kezelik, a szervekkel kapcsolatos információk azonosíthatók. Mindez szerepel a nyomon követhetőség meghatározásában, amelyet a javaslat 3. cikke tartalmaz: „az irányelvben meghatározott körülmények között az alábbiakra felhatalmazott illetékes hatóság képessége arra, hogy az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszában azonosítsa és felderítse a szervet: azonosítani a donort és a gyűjtő szervezetet, a transzplantációs központban azonosítani a recipienseket, felderíteni és azonosítani valamennyi releváns, az említett szervvel kapcsolatba kerülő termékekre és anyagokra vonatkozó nem személyes információt”.

| 20. | Ezenfelül a javaslat nyomon követhetőségről szóló 10. cikke (1) bekezdésében a következő szerepel: „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a donorok és a recipiensek egészségének védelme érdekében a területükön gyűjtött és elosztott valamennyi szerv nyomon követhető legyen a donortól a recipiensig és fordítva”. Ugyanezen cikk (3) bekezdése szerint „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a) az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő láncban részt vevő illetékes hatóság és más testületek a nemzeti minőségügyi programokkal összhangban tárolják az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszában biztosított nyomon követhetőséghez szükséges adatokat; b) a teljes nyomon követhetőséghez szükséges adatokat az adományozástól számítva legalább 30 évig megőrzik. Az említett adattárolás történhet elektronikus formában.” |
| --- | --- |

20.

Ezenfelül a javaslat nyomon követhetőségről szóló 10. cikke (1) bekezdésében a következő szerepel: „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a donorok és a recipiensek egészségének védelme érdekében a területükön gyűjtött és elosztott valamennyi szerv nyomon követhető legyen a donortól a recipiensig és fordítva”. Ugyanezen cikk (3) bekezdése szerint „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a) az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő láncban részt vevő illetékes hatóság és más testületek a nemzeti minőségügyi programokkal összhangban tárolják az adományozástól az átültetésig vagy az ártalmatlanításig terjedő lánc minden szakaszában biztosított nyomon követhetőséghez szükséges adatokat; b) a teljes nyomon követhetőséghez szükséges adatokat az adományozástól számítva legalább 30 évig megőrzik. Az említett adattárolás történhet elektronikus formában.”

| 21. | Bár a nyomon követhetőség folyamata függ a végrehajtási intézkedésektől (lásd a javaslat 25. cikkét), a legvalószínűbb megoldásnak a donorok és recipiensek közvetett azonosítási rendszere tűnik, amely követi vagy részben interoperábilis a szövetekről és sejtekről szóló 2004/23/EK irányelvvel (10) és az abban meghatározott európai azonosító kóddal (11). Ebben az esetben, a javaslattal összefüggésben a donorokra és recipiensekre vonatkozó feldolgozás név nélkül kezelt, kapcsolt biológiai anyagokra vagy az adatvédelmi terminológiában álnéven kezelt, visszakereshető adatokra (lásd fent a 15. pontot) vonatkozik, melyre a 95/46/EK irányelv rendelkezései érvényesek. |
| --- | --- |

21.

Bár a nyomon követhetőség folyamata függ a végrehajtási intézkedésektől (lásd a javaslat 25. cikkét), a legvalószínűbb megoldásnak a donorok és recipiensek közvetett azonosítási rendszere tűnik, amely követi vagy részben interoperábilis a szövetekről és sejtekről szóló 2004/23/EK irányelvvel (10) és az abban meghatározott európai azonosító kóddal (11). Ebben az esetben, a javaslattal összefüggésben a donorokra és recipiensekre vonatkozó feldolgozás név nélkül kezelt, kapcsolt biológiai anyagokra vagy az adatvédelmi terminológiában álnéven kezelt, visszakereshető adatokra (lásd fent a 15. pontot) vonatkozik, melyre a 95/46/EK irányelv rendelkezései érvényesek.

| 22. | Meg kell azonban jegyezni, hogy a világos nyomon követhetőségi és azonosíthatósági követelmények ellenére, a javaslat egyes részeiben az anonimitás vagy az anonim adat kifejezés szerepel a donorok és recipiensek adataira történő hivatkozáskor. A fentiekből következik, hogy ez ellentmondásos és nagyon megtévesztő (12). |
| --- | --- |

22.

Meg kell azonban jegyezni, hogy a világos nyomon követhetőségi és azonosíthatósági követelmények ellenére, a javaslat egyes részeiben az anonimitás vagy az anonim adat kifejezés szerepel a donorok és recipiensek adataira történő hivatkozáskor. A fentiekből következik, hogy ez ellentmondásos és nagyon megtévesztő (12).

| 23. | Pontosabban fogalmazva, a javaslat 10. cikkének (2) bekezdése, amely előírja a donorazonosítási rendszer szükségességét, kifejti, hogy „a tagállamok olyan donorazonosító rendszer megvalósításáról gondoskodnak, amely minden egyes adományozást és valamennyi hozzá kapcsolódó szervet képes azonosítani. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az említett donorazonosító rendszereket azzal a céllal összhangban alakítsák ki, hogy semmilyen vagy a lehető legkevesebb személyes adatot gyűjtsenek, dolgozzanak fel vagy használjanak fel. Különösen az álnevek használatának vagy az érintett személyek anonim kezelésének lehetőségeit kell alkalmazni.” (13) Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ebben a bekezdésben szereplő aláhúzott kifejezések ellentétesek a nyomon követhetőség fogalmával, mivel nincs lehetőség arra, hogy nyomon követhető és azonosítható adatok álljanak rendelkezésre, ha a donorok és a recipiensek név nélkül szerepelnek. Ezenfelül figyelemre méltó, hogy ez a bekezdés hivatkozik a donor azonosítására, míg a recipiens azonosítása (amely szintén a folyamat része) említésre sem kerül. |
| --- | --- |

23.

Pontosabban fogalmazva, a javaslat 10. cikkének (2) bekezdése, amely előírja a donorazonosítási rendszer szükségességét, kifejti, hogy „a tagállamok olyan donorazonosító rendszer megvalósításáról gondoskodnak, amely minden egyes adományozást és valamennyi hozzá kapcsolódó szervet képes azonosítani. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az említett donorazonosító rendszereket azzal a céllal összhangban alakítsák ki, hogy semmilyen vagy a lehető legkevesebb személyes adatot gyűjtsenek, dolgozzanak fel vagy használjanak fel. Különösen az álnevek használatának vagy az érintett személyek anonim kezelésének lehetőségeit kell alkalmazni.” (13) Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ebben a bekezdésben szereplő aláhúzott kifejezések ellentétesek a nyomon követhetőség fogalmával, mivel nincs lehetőség arra, hogy nyomon követhető és azonosítható adatok álljanak rendelkezésre, ha a donorok és a recipiensek név nélkül szerepelnek. Ezenfelül figyelemre méltó, hogy ez a bekezdés hivatkozik a donor azonosítására, míg a recipiens azonosítása (amely szintén a folyamat része) említésre sem kerül.

| 24. | A fenti ellentmondás még szembetűnőbb a donorok és a recipiensek anonimitásának biztosításáról szóló 17. cikkben, amely szerint: „A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a donorok és a recipiensek ezen irányelv hatálya alatt feldolgozott valamennyi személyes adata névtelen legyen, hogy se a donorok, se a recipiensek ne legyenek azonosíthatók.” Ez a cikk teljes egészében ellentmond a javaslat nyomon követhetőségről szóló cikkeinek. |
| --- | --- |

24.

A fenti ellentmondás még szembetűnőbb a donorok és a recipiensek anonimitásának biztosításáról szóló 17. cikkben, amely szerint: „A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a donorok és a recipiensek ezen irányelv hatálya alatt feldolgozott valamennyi személyes adata névtelen legyen, hogy se a donorok, se a recipiensek ne legyenek azonosíthatók.” Ez a cikk teljes egészében ellentmond a javaslat nyomon követhetőségről szóló cikkeinek.

Titkosság az anonimitás helyett

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy az anonimitás kifejezést annak hangsúlyozására használják, hogy a donorok és recipiensek adatainak fokozott titkosságára
   (14) van szükség, azaz az információ csak a hozzáférési jogosultsággal rendelkezők számára elérhető. Az európai adatvédelmi biztos feltételezi, hogy az anonimitás biztosítása leginkább a donorok és recipiensek közvetett azonosítási rendszerére utal (15), amelyre abból is lehet következtetni, ahogyan a kifejezést a szövetekről és sejtekről szóló 2004/23/EK irányelv használja. A korábbiakban kifejtettek szerint azonban az anonimitás nem megfelelő kifejezés. |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos megérti, hogy az anonimitás kifejezést annak hangsúlyozására használják, hogy a donorok és recipiensek adatainak fokozott titkosságára
   (14) van szükség, azaz az információ csak a hozzáférési jogosultsággal rendelkezők számára elérhető. Az európai adatvédelmi biztos feltételezi, hogy az anonimitás biztosítása leginkább a donorok és recipiensek közvetett azonosítási rendszerére utal (15), amelyre abból is lehet következtetni, ahogyan a kifejezést a szövetekről és sejtekről szóló 2004/23/EK irányelv használja. A korábbiakban kifejtettek szerint azonban az anonimitás nem megfelelő kifejezés.

| 26. | Az Európa Tanácsnak az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvében (16) találunk példát arra, hogy milyen módon lehet az adatvédelem és a nyomon követhetőség kérdését együtt kezelni az átültetési eljárással kapcsolatban. A jegyzőkönyvben az anonimitás helyett a titkosság fogalmát használják. A jegyzőkönyv 23. cikkének (1) bekezdése szerint: „annak a személynek, akinek a szervét vagy szövetét eltávolították és a recipiensnek minden személyes adatát titkosnak kell tekinteni. Ilyen adatot csak a szakmai titoktartásra és a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak megfelelően lehet gyűjteni, feldolgozni és továbbítani.” Ugyanezen cikk (2) bekezdése a következőképp folytatódik: „az (1) bekezdés rendelkezései azon rendelkezések sérelme nélkül értelmezendők, amelyek megfelelő biztosítékok mellett lehetővé teszik a szükséges információk gyűjtését, feldolgozását és továbbítását – ideértve a nyomon követhetőséget is – arra a személyre vonatkozóan, akitől a szerv vagy szövet származik, illetve a szerv vagy szövet recipiensére vonatkozóan, amennyiben ez orvosi célból szükséges, e jegyzőkönyv 3. cikkének értelmében”. |
| --- | --- |

26.

Az Európa Tanácsnak az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvében (16) találunk példát arra, hogy milyen módon lehet az adatvédelem és a nyomon követhetőség kérdését együtt kezelni az átültetési eljárással kapcsolatban. A jegyzőkönyvben az anonimitás helyett a titkosság fogalmát használják. A jegyzőkönyv 23. cikkének (1) bekezdése szerint: „annak a személynek, akinek a szervét vagy szövetét eltávolították és a recipiensnek minden személyes adatát titkosnak kell tekinteni. Ilyen adatot csak a szakmai titoktartásra és a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályoknak megfelelően lehet gyűjteni, feldolgozni és továbbítani.” Ugyanezen cikk (2) bekezdése a következőképp folytatódik: „az (1) bekezdés rendelkezései azon rendelkezések sérelme nélkül értelmezendők, amelyek megfelelő biztosítékok mellett lehetővé teszik a szükséges információk gyűjtését, feldolgozását és továbbítását – ideértve a nyomon követhetőséget is – arra a személyre vonatkozóan, akitől a szerv vagy szövet származik, illetve a szerv vagy szövet recipiensére vonatkozóan, amennyiben ez orvosi célból szükséges, e jegyzőkönyv 3. cikkének értelmében”.

| 27. | A fentiek alapján, az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a javaslat bizonyos részeinek nyelvezetét változtassák meg a félreérthetőség elkerülése és annak érdekében, hogy pontosan kerüljön kifejezésre a tény, hogy az adatok nem anonimek, azonban szigorú titoktartás és biztonsági szabályok betartása mellett kell azokat feldolgozni. Az európai adatvédelmi biztos különösen a következő változtatásokat javasolja:






  — | A (16) preambulumbekezdés utolsó mondatában: „Az említett chartával összhangban, továbbá az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezmény ésszerű mértékben történő figyelembevétele érdekében a szervátültetési programoknak az önkéntes és térítésmentes adományozás, a donor önzetlensége, valamint a donor és a recipiens közötti szolidaritás elvén kell alapulniuk, ugyanakkor biztosítaniuk kell, hogy szigorú titoktartási szabályok és biztonsági intézkedések érvényesüljenek a donorok és recipiensek személyes adatainak védelme érdekében.” |
| --- | --- | --- |

27.

A fentiek alapján, az európai adatvédelmi biztos azt tanácsolja, hogy a javaslat bizonyos részeinek nyelvezetét változtassák meg a félreérthetőség elkerülése és annak érdekében, hogy pontosan kerüljön kifejezésre a tény, hogy az adatok nem anonimek, azonban szigorú titoktartás és biztonsági szabályok betartása mellett kell azokat feldolgozni. Az európai adatvédelmi biztos különösen a következő változtatásokat javasolja:

—

A (16) preambulumbekezdés utolsó mondatában: „Az említett chartával összhangban, továbbá az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezmény ésszerű mértékben történő figyelembevétele érdekében a szervátültetési programoknak az önkéntes és térítésmentes adományozás, a donor önzetlensége, valamint a donor és a recipiens közötti szolidaritás elvén kell alapulniuk, ugyanakkor biztosítaniuk kell, hogy szigorú titoktartási szabályok és biztonsági intézkedések érvényesüljenek a donorok és recipiensek személyes adatainak védelme érdekében.”

| — | A 10. cikk (2) bekezdésében: „A tagállamok olyan donor- és recipiensazonosító rendszer megvalósításáról gondoskodnak, amely minden egyes adományozást és valamennyi hozzá kapcsolódó szervet képes azonosítani. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az említett donor- és recipiensazonosító rendszereket azzal a céllal összhangban alakítsák ki, illetve válasszák ki, hogy a lehető legkevesebb személyes adatot gyűjtsenek, dolgozzanak fel vagy használjanak fel, különösen az álnévhasználat módszerének segítségével, valamint arról, hogy ezen adatok biztonságának érdekében a szükséges technikai és szervezési intézkedések érvényesüljenek.” |
| --- | --- |

—

A 10. cikk (2) bekezdésében: „A tagállamok olyan donor- és recipiensazonosító rendszer megvalósításáról gondoskodnak, amely minden egyes adományozást és valamennyi hozzá kapcsolódó szervet képes azonosítani. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az említett donor- és recipiensazonosító rendszereket azzal a céllal összhangban alakítsák ki, illetve válasszák ki, hogy a lehető legkevesebb személyes adatot gyűjtsenek, dolgozzanak fel vagy használjanak fel, különösen az álnévhasználat módszerének segítségével, valamint arról, hogy ezen adatok biztonságának érdekében a szükséges technikai és szervezési intézkedések érvényesüljenek.”

| — | A 17. cikket teljes egészében törölni lehet, annak tartalma (a titkosság szükségességével kapcsolatban) a személyes adatok védelméről, a titoktartásról és a biztonságos feldolgozásról szóló 16. cikk egy új bekezdésében szerepelhet (lásd az alábbi 36. pontot). |
| --- | --- |

—

A 17. cikket teljes egészében törölni lehet, annak tartalma (a titkosság szükségességével kapcsolatban) a személyes adatok védelméről, a titoktartásról és a biztonságos feldolgozásról szóló 16. cikk egy új bekezdésében szerepelhet (lásd az alábbi 36. pontot).

| 28. | Ezenfelül, mint ahogyan e vélemény további részeiben tárgyalásra kerül, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy jobban ki kell fejteni a donorok és recipiensek adataira vonatkozó fokozott védelem szükségességét, amely mind nemzeti, mind határokon átnyúló szinten a szigorú biztonsági intézkedések alkalmazása révén valósul meg. |
| --- | --- |

28.

Ezenfelül, mint ahogyan e vélemény további részeiben tárgyalásra kerül, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy jobban ki kell fejteni a donorok és recipiensek adataira vonatkozó fokozott védelem szükségességét, amely mind nemzeti, mind határokon átnyúló szinten a szigorú biztonsági intézkedések alkalmazása révén valósul meg.

III.   AZ ADATBIZTONSÁGOT SZOLGÁLÓ NEMZETI SZINTŰ INTÉZKEDÉSEK HANGSÚLYOZÁSA

Alapvető biztonsági szükségletek és követelmények

| 29. | A javaslatból következik, hogy a donorok és recipiensek személyes adatainak feldolgozása leginkább nemzeti szinten történik, azaz a tagállamok gyűjtő és transzplantációs központjaiban. Az élő donorok nyilvántartása is ezen a szinten történik. Bár a nyomon követhetőségi mechanizmust még nem határozták meg, várható, hogy nemzeti szinten is megjelenik a kodifikáció, még abban az esetben is, amikor az európai kódrendszert használják, mivel a donorok és recipiensek azonosítására csak az illetékes nemzeti hatóságokon keresztül van mód. |
| --- | --- |

29.

A javaslatból következik, hogy a donorok és recipiensek személyes adatainak feldolgozása leginkább nemzeti szinten történik, azaz a tagállamok gyűjtő és transzplantációs központjaiban. Az élő donorok nyilvántartása is ezen a szinten történik. Bár a nyomon követhetőségi mechanizmust még nem határozták meg, várható, hogy nemzeti szinten is megjelenik a kodifikáció, még abban az esetben is, amikor az európai kódrendszert használják, mivel a donorok és recipiensek azonosítására csak az illetékes nemzeti hatóságokon keresztül van mód.

| 30. | Ezért rendkívül fontos, hogy az érintett nemzeti szolgálatoknál megvalósuljon az információ biztonságára vonatkozó politika, amely szigorú és átfogó biztonsági intézkedéseken alapul, különösen annak érdekében, hogy a donorokra és recipiensekre vonatkozó, a javaslatban szereplő titoktartási követelmények teljesíthetők legyenek, valamint azért, hogy ezen adatok sértetlenségét
   (17), az azokkal kapcsolatos elszámoltathatóságot
   (18) és azok elérhetőségét
   (19) biztosítani lehessen. Ezzel kapcsolatban az információ biztonságára vonatkozó politikának olyan fizikai és logikai biztonsági elemeket kell magában foglalnia, amelyek többek között az adatbevitel, -hozzáférés, -nyilvántartás, -továbbítás és -közlés ellenőrzésére, valamint az adathordozóra és a tárolás ellenőrzésére összpontosulnak. |
| --- | --- |

30.

Ezért rendkívül fontos, hogy az érintett nemzeti szolgálatoknál megvalósuljon az információ biztonságára vonatkozó politika, amely szigorú és átfogó biztonsági intézkedéseken alapul, különösen annak érdekében, hogy a donorokra és recipiensekre vonatkozó, a javaslatban szereplő titoktartási követelmények teljesíthetők legyenek, valamint azért, hogy ezen adatok sértetlenségét
   (17), az azokkal kapcsolatos elszámoltathatóságot
   (18) és azok elérhetőségét
   (19) biztosítani lehessen. Ezzel kapcsolatban az információ biztonságára vonatkozó politikának olyan fizikai és logikai biztonsági elemeket kell magában foglalnia, amelyek többek között az adatbevitel, -hozzáférés, -nyilvántartás, -továbbítás és -közlés ellenőrzésére, valamint az adathordozóra és a tárolás ellenőrzésére összpontosulnak.

| 31. | A titoktartással kapcsolatban, a recipiensek egészségügyi adatai (20), valamint a donorok tipizálására és nyomon követésére (a tágabb értelemben vett donorokkal kapcsolatban is (21)), használt adatok érzékeny személyes információkat tárhatnak fel róluk, amelyek hatással lehetnek a társadalmi, szakmai és/vagy magánéletükre is. A donorok azonosító adatainak védelme különösen fontos ott, ahol az élő donorok vagy azon személyek, akik hozzájárultak egy vagy több szervük haláluk utáni adományozásához, emberi eredetű szervvel és szövetekkel való kereskedelem áldozatává válhatnak, amennyiben ez az információ napvilágra kerül. A szervvel kapcsolatos adatok sértetlensége is kulcsfontosságú, mivel a továbbított információban bekövetkező egyetlen hiba is életveszélyt jelenthet a recipiens számára. Ugyanez érvényes a donor transzplantáció előtti egészségügyi állapotára vonatkozó adatok pontosságára, mert ezeket az adatokat használják annak azonosítására, hogy a szerv megfelelő-e vagy sem. Az elszámoltathatóságot illetően, mivel sok különböző szervezet vesz részt az adományozás és a szervátültetés átfogó rendszerében, meg kell találni annak a módját, hogy minden részt vevő szervezet tudatában legyen és vállalja a felelősséget cselekedeteiért, például abban az esetben, amikor a donorok azonosító adatai illetéktelen személyekhez kerülnek vagy a szervre vonatkozó egészségügyi adatok nem pontosak. Végül, mivel a rendszer egésze a szervekkel kapcsolatos adatok továbbításán és a donortól a recipiensig tartó nyomon követhetőségi mechanizmuson alapul, ezeket az adatokat szükség esetén haladéktalanul a jogosultsággal rendelkező személyek rendelkezésére kell bocsátani (máskülönben az adatok rendelkezésre nem állása veszélyeztetné az átfogó rendszer teljesítményét). |
| --- | --- |

31.

A titoktartással kapcsolatban, a recipiensek egészségügyi adatai (20), valamint a donorok tipizálására és nyomon követésére (a tágabb értelemben vett donorokkal kapcsolatban is (21)), használt adatok érzékeny személyes információkat tárhatnak fel róluk, amelyek hatással lehetnek a társadalmi, szakmai és/vagy magánéletükre is. A donorok azonosító adatainak védelme különösen fontos ott, ahol az élő donorok vagy azon személyek, akik hozzájárultak egy vagy több szervük haláluk utáni adományozásához, emberi eredetű szervvel és szövetekkel való kereskedelem áldozatává válhatnak, amennyiben ez az információ napvilágra kerül. A szervvel kapcsolatos adatok sértetlensége is kulcsfontosságú, mivel a továbbított információban bekövetkező egyetlen hiba is életveszélyt jelenthet a recipiens számára. Ugyanez érvényes a donor transzplantáció előtti egészségügyi állapotára vonatkozó adatok pontosságára, mert ezeket az adatokat használják annak azonosítására, hogy a szerv megfelelő-e vagy sem. Az elszámoltathatóságot illetően, mivel sok különböző szervezet vesz részt az adományozás és a szervátültetés átfogó rendszerében, meg kell találni annak a módját, hogy minden részt vevő szervezet tudatában legyen és vállalja a felelősséget cselekedeteiért, például abban az esetben, amikor a donorok azonosító adatai illetéktelen személyekhez kerülnek vagy a szervre vonatkozó egészségügyi adatok nem pontosak. Végül, mivel a rendszer egésze a szervekkel kapcsolatos adatok továbbításán és a donortól a recipiensig tartó nyomon követhetőségi mechanizmuson alapul, ezeket az adatokat szükség esetén haladéktalanul a jogosultsággal rendelkező személyek rendelkezésére kell bocsátani (máskülönben az adatok rendelkezésre nem állása veszélyeztetné az átfogó rendszer teljesítményét).

| 32. | Ezzel összefüggésben a konkrét hozzáférés-ellenőrzési politikákat követően a megfelelő engedélyezési mechanizmusoknak elérhetőnek kell lenniük mind a nemzeti adatbázisok, mind pedig a határokon átnyúló szervcserék tekintetében. Ezeket a politikákat először szervezeti szinten kell meghatározni, különös tekintettel a donorokra és recipiensekre vonatkozó azonosítási folyamatokra (például ki milyen információhoz fér hozzá és milyen feltételek mellett). Ily módon a hozzáférési jogok meghatározásra kerülnek, csakúgy mint a hozzáférési forgatókönyvek, ahol ezeket a jogokat gyakorolják (például azok a körülmények és folyamatok, amikor a gyűjtő szervezet az illetékes hatóságnak adatokat szolgáltat, olyan esetekben – ha van ilyen –, ahol a donor azonosságát fel kell fedni a recipiens előtt, csakúgy mint az eljárás indokát stb.). Annak érdekében, hogy a politikák hatékonyak legyenek, az érintett személyeknek különleges titoktartási szabályokat kell betartaniuk. |
| --- | --- |

32.

Ezzel összefüggésben a konkrét hozzáférés-ellenőrzési politikákat követően a megfelelő engedélyezési mechanizmusoknak elérhetőnek kell lenniük mind a nemzeti adatbázisok, mind pedig a határokon átnyúló szervcserék tekintetében. Ezeket a politikákat először szervezeti szinten kell meghatározni, különös tekintettel a donorokra és recipiensekre vonatkozó azonosítási folyamatokra (például ki milyen információhoz fér hozzá és milyen feltételek mellett). Ily módon a hozzáférési jogok meghatározásra kerülnek, csakúgy mint a hozzáférési forgatókönyvek, ahol ezeket a jogokat gyakorolják (például azok a körülmények és folyamatok, amikor a gyűjtő szervezet az illetékes hatóságnak adatokat szolgáltat, olyan esetekben – ha van ilyen –, ahol a donor azonosságát fel kell fedni a recipiens előtt, csakúgy mint az eljárás indokát stb.). Annak érdekében, hogy a politikák hatékonyak legyenek, az érintett személyeknek különleges titoktartási szabályokat kell betartaniuk.

| 33. | Miután ezek a politikák meghatározásra kerültek, technikai szinten is végre lehet azokat hajtani, azaz az előre meghatározott hozzáférési jogok alapján történő rendszerekhez és alkalmazásokhoz való felhasználói hozzáférés ellenőrzése szempontjából. Erre kipróbált technológiákat, mint például az adatvédelmi kódolást és a digitális igazolásokat
   (22) (például amelyek a nyilvános kulcsú infrastruktúra rendszereken
   (23) alapulnak) lehet alkalmazni. A szakmai alapú hitelesítési mechanizmusok is alkalmazhatók a felhasználó hozzáférési jogok korlátozására, amelyek a betöltött szakmai szerepen alapulnak (például csak orvosok módosíthatják a recipiensek és donorok egészségügyi adatait a nemzeti adatbázisokban). |
| --- | --- |

33.

Miután ezek a politikák meghatározásra kerültek, technikai szinten is végre lehet azokat hajtani, azaz az előre meghatározott hozzáférési jogok alapján történő rendszerekhez és alkalmazásokhoz való felhasználói hozzáférés ellenőrzése szempontjából. Erre kipróbált technológiákat, mint például az adatvédelmi kódolást és a digitális igazolásokat
   (22) (például amelyek a nyilvános kulcsú infrastruktúra rendszereken
   (23) alapulnak) lehet alkalmazni. A szakmai alapú hitelesítési mechanizmusok is alkalmazhatók a felhasználó hozzáférési jogok korlátozására, amelyek a betöltött szakmai szerepen alapulnak (például csak orvosok módosíthatják a recipiensek és donorok egészségügyi adatait a nemzeti adatbázisokban).

| 34. | A hozzáférés ellenőrzését ki kell egészíteni annak lehetőségével, hogy a felhasználók tevékenységeit (például az egészségügyi adatok olvasásához és írásához való hozzáférést) rögzítik, különösen elektronikus rendszerek használatakor. A fizikai és logikai biztonságra vonatkozó intézkedéséket is végre kell hajtani, hogy a javasolt szervadományozási és szervátültetési rendszer központi elemeként a donorokra és szervekre vonatkozó adatbázisok teljes működőképessége biztosított legyen. Az adatok elérhetőségét a rendszer alapkövének kell tekinteni. E tekintetben az információ biztonságára vonatkozó politikának egy átfogó kockázatelemzésen és -értékelésen kell alapulnia, továbbá olyan elemeket kell tartalmaznia, mint a váratlan események és az üzletmenet-folytonossági irányítás. Ezeket az elemeket meg kell tartani, és rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat révén javítani kell. A rendszer hatékonyságát és fejlesztését a független ellenőrzések is elősegíthetik, különös tekintettel az álnévhasználatra, a nyomon követhetőségre és az adattovábbítási módszerekre. |
| --- | --- |

34.

A hozzáférés ellenőrzését ki kell egészíteni annak lehetőségével, hogy a felhasználók tevékenységeit (például az egészségügyi adatok olvasásához és írásához való hozzáférést) rögzítik, különösen elektronikus rendszerek használatakor. A fizikai és logikai biztonságra vonatkozó intézkedéséket is végre kell hajtani, hogy a javasolt szervadományozási és szervátültetési rendszer központi elemeként a donorokra és szervekre vonatkozó adatbázisok teljes működőképessége biztosított legyen. Az adatok elérhetőségét a rendszer alapkövének kell tekinteni. E tekintetben az információ biztonságára vonatkozó politikának egy átfogó kockázatelemzésen és -értékelésen kell alapulnia, továbbá olyan elemeket kell tartalmaznia, mint a váratlan események és az üzletmenet-folytonossági irányítás. Ezeket az elemeket meg kell tartani, és rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat révén javítani kell. A rendszer hatékonyságát és fejlesztését a független ellenőrzések is elősegíthetik, különös tekintettel az álnévhasználatra, a nyomon követhetőségre és az adattovábbítási módszerekre.

| 35. | Az európai adatvédelmi biztos szeretné, ha nagyobb hangsúlyt fektetnének arra, hogy a javasolt irányelvvel összefüggésben szükség van ilyen jellegű intézkedésekre. |
| --- | --- |

35.

Az európai adatvédelmi biztos szeretné, ha nagyobb hangsúlyt fektetnének arra, hogy a javasolt irányelvvel összefüggésben szükség van ilyen jellegű intézkedésekre.

A javaslat biztonsági rendelkezéseinek elősegítése

| 36. | A javaslatnak a személyes adatok védelméről, a titoktartásról és a biztonságos feldolgozásról szóló 16. cikke szerint „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok védelmének alapvető joga – a személyes adatok védelméről szóló közösségi rendelkezésekkel, például a 95/46/EK irányelvvel és különösen az említett irányelv 8. cikkének (3) bekezdésével, 16. és 17. cikkével, valamint 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban – valamennyi szervátültetéssel összefüggő tevékenység során teljes mértékben és hatékonyan megvalósuljon”. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy egy második bekezdéssel egészítsék ki ezt a cikket, amelyben a tagállamok szintjén megvalósuló biztonság alapelveit fejtik ki, amelyben minimumként a következőkre történő hivatkozás szerepel:






  — | Az információ biztonságára vonatkozó politikának érvényben kell lennie a technikai és szervezési intézkedések végrehajtásához annak érdekében, hogy a donorok és recipiensek személyes adatainak titkossága, sértetlensége, elszámoltathatósága és elérhetősége biztosítható legyen. |
| --- | --- | --- |

36.

A javaslatnak a személyes adatok védelméről, a titoktartásról és a biztonságos feldolgozásról szóló 16. cikke szerint „a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok védelmének alapvető joga – a személyes adatok védelméről szóló közösségi rendelkezésekkel, például a 95/46/EK irányelvvel és különösen az említett irányelv 8. cikkének (3) bekezdésével, 16. és 17. cikkével, valamint 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban – valamennyi szervátültetéssel összefüggő tevékenység során teljes mértékben és hatékonyan megvalósuljon”. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy egy második bekezdéssel egészítsék ki ezt a cikket, amelyben a tagállamok szintjén megvalósuló biztonság alapelveit fejtik ki, amelyben minimumként a következőkre történő hivatkozás szerepel:

—

Az információ biztonságára vonatkozó politikának érvényben kell lennie a technikai és szervezési intézkedések végrehajtásához annak érdekében, hogy a donorok és recipiensek személyes adatainak titkossága, sértetlensége, elszámoltathatósága és elérhetősége biztosítható legyen.

| — | Egy speciális titoktartási és hozzáférés-ellenőrzési politikát kell meghatározni, hogy azt minden tagállamban használni lehessen, amely a nyomon követhetőségi láncban végig előírja minden érintett félre vonatkozóan (donor, gyűjtő szervezet, transzplantációs központ, recipiens, illetékes nemzeti hatóság, határokon átnyúló illetékes hatóság) a hozzáférési jogokat, a szerepköröket és a felelősségeket. Az adatok titkosságára vonatkozó garanciákat kell érvényesíteni a feldolgozásban részt vevő személyekkel kapcsolatban, különösen akkor, ha ezeket a személyeket nem köti az orvosi titoktartás (például a titoktartásra vonatkozó magatartási kódexek és a tudatosságra összpontosító intézkedések). |
| --- | --- |

—

Egy speciális titoktartási és hozzáférés-ellenőrzési politikát kell meghatározni, hogy azt minden tagállamban használni lehessen, amely a nyomon követhetőségi láncban végig előírja minden érintett félre vonatkozóan (donor, gyűjtő szervezet, transzplantációs központ, recipiens, illetékes nemzeti hatóság, határokon átnyúló illetékes hatóság) a hozzáférési jogokat, a szerepköröket és a felelősségeket. Az adatok titkosságára vonatkozó garanciákat kell érvényesíteni a feldolgozásban részt vevő személyekkel kapcsolatban, különösen akkor, ha ezeket a személyeket nem köti az orvosi titoktartás (például a titoktartásra vonatkozó magatartási kódexek és a tudatosságra összpontosító intézkedések).

| — | Le kell fektetni, hogy szükség van a biztonsági mechanizmusoknak (mint az adatvédelmi kódolás és a digitális igazolások) a nemzeti adatbázisokban történő kezelésére. Különösen a donorok nyilvántartása esetében a beépített adatvédelem elvét kell alkalmazni annak érdekében, hogy minden szükséges biztonsági követelmény szerepeljen az ilyen jellegű fejlesztések kezdeti végrehajtási szakaszaiban. |
| --- | --- |

—

Le kell fektetni, hogy szükség van a biztonsági mechanizmusoknak (mint az adatvédelmi kódolás és a digitális igazolások) a nemzeti adatbázisokban történő kezelésére. Különösen a donorok nyilvántartása esetében a beépített adatvédelem elvét kell alkalmazni annak érdekében, hogy minden szükséges biztonsági követelmény szerepeljen az ilyen jellegű fejlesztések kezdeti végrehajtási szakaszaiban.

| — | Eljárásokat kell létrehozni a donorok és recipiensek adatvédelmi jogainak biztosítása érdekében, különösen a hozzáféréshez és a helyreigazításhoz való jogok, valamint az információhoz való jog tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani azokra a donorokra, akik vissza kívánják vonni beleegyezésüket, vagy akiket nem fogadtak el (a donor és a szerv tipizálását követően) donorként. Ebben az esetben konkrét eljárást és határidőt kell meghatározni az adataik visszatartására. |
| --- | --- |

—

Eljárásokat kell létrehozni a donorok és recipiensek adatvédelmi jogainak biztosítása érdekében, különösen a hozzáféréshez és a helyreigazításhoz való jogok, valamint az információhoz való jog tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani azokra a donorokra, akik vissza kívánják vonni beleegyezésüket, vagy akiket nem fogadtak el (a donor és a szerv tipizálását követően) donorként. Ebben az esetben konkrét eljárást és határidőt kell meghatározni az adataik visszatartására.

| — | Az információ biztonságára vonatkozó politikának elő kell írnia olyan intézkedéseket is, amelyek célja az adatok sértetlenségének és folyamatos elérhetőségének garantálása. Az információ biztonságára vonatkozó kockázatértékelés szerepét a váratlan eseményekre és az üzletmenet-folytonossági irányításra vonatkozó tényezők feltételezésével kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

—

Az információ biztonságára vonatkozó politikának elő kell írnia olyan intézkedéseket is, amelyek célja az adatok sértetlenségének és folyamatos elérhetőségének garantálása. Az információ biztonságára vonatkozó kockázatértékelés szerepét a váratlan eseményekre és az üzletmenet-folytonossági irányításra vonatkozó tényezők feltételezésével kell kiegészíteni.

| — | Az információ biztonságára vonatkozó politikákat rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat, többek között független ellenőrzés alá kell vetni. |
| --- | --- |

—

Az információ biztonságára vonatkozó politikákat rendszeres ellenőrzés és felülvizsgálat, többek között független ellenőrzés alá kell vetni.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a fenti tényezőket be kell építeni a 16. cikkbe, azután pedig a 25. cikk, különösen az (1) bekezdés a), b) és c) pontjaiban a végrehajtási intézkedések részeként tovább kell pontosítani. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a fenti tényezőket be kell építeni a 16. cikkbe, azután pedig a 25. cikk, különösen az (1) bekezdés a), b) és c) pontjaiban a végrehajtási intézkedések részeként tovább kell pontosítani.

IV.   A SZERVEK HATÁROKON ÁTNYÚLÓ CSERÉJÉRE VONATKOZÓ BIZTOSÍTÉKOK

A biztonsági intézkedések tagállamok közötti harmonizációja

| 38. | A szervek határokon átnyúló cseréje a gyakorlatban mindig személyes adatok feldolgozásával jár együtt, mivel az illetékes nemzeti hatóságok révén a szervek még kódolás esetén is (közvetetten) azonosíthatók maradnak. |
| --- | --- |

38.

A szervek határokon átnyúló cseréje a gyakorlatban mindig személyes adatok feldolgozásával jár együtt, mivel az illetékes nemzeti hatóságok révén a szervek még kódolás esetén is (közvetetten) azonosíthatók maradnak.

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos már kifejtette véleményét az Európán belüli, határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó személyes adatok védelmét illető biztonsági szükségletekről, amelyben többek között azt hangsúlyozta, hogy szükség van az információ biztonságára vonatkozó politikáknak a tagállamok közötti harmonizációjára annak érdekében, hogy egy átfogó adatvédelmi szintet (24) lehessen elérni. Azt javasolja, hogy ezt a tényezőt is említsék meg ebben a javaslatban, különösen a (17) preambulumbekezdésben, ahol a 95/46/EK irányelvnek a feldolgozás biztonságáról szóló rendelkezését említik. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos már kifejtette véleményét az Európán belüli, határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó személyes adatok védelmét illető biztonsági szükségletekről, amelyben többek között azt hangsúlyozta, hogy szükség van az információ biztonságára vonatkozó politikáknak a tagállamok közötti harmonizációjára annak érdekében, hogy egy átfogó adatvédelmi szintet (24) lehessen elérni. Azt javasolja, hogy ezt a tényezőt is említsék meg ebben a javaslatban, különösen a (17) preambulumbekezdésben, ahol a 95/46/EK irányelvnek a feldolgozás biztonságáról szóló rendelkezését említik.

A nyomon követhetőségi rendszer létrehozása

| 40. | Ebben a konkrét esetben a határokon átnyúló adatbiztonság egyik lényeges paramétere a létrehozandó nyomon követhetőségi mechanizmus. Ebből a célból, a tagállamok szintjén alkalmazott biztonsági intézkedések mellett, különös figyelmet kell fordítani a donorok és recipiensek azonosítására szolgáló álnév használatának lehetőségére (például a kodifikáció típusa, a kettős kodifikáció lehetősége, stb.), valamint a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitás megőrzésére. |
| --- | --- |

40.

Ebben a konkrét esetben a határokon átnyúló adatbiztonság egyik lényeges paramétere a létrehozandó nyomon követhetőségi mechanizmus. Ebből a célból, a tagállamok szintjén alkalmazott biztonsági intézkedések mellett, különös figyelmet kell fordítani a donorok és recipiensek azonosítására szolgáló álnév használatának lehetőségére (például a kodifikáció típusa, a kettős kodifikáció lehetősége, stb.), valamint a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitás megőrzésére.

| 41. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a kérdésre a javasolt irányelvnek a végrehajtási intézkedésekről szóló 25. cikkében hivatkozzanak, és az (1) bekezdés b) pontját a következőképp módosítsák: „a szervek teljes mértékű nyomon követhetőségét biztosító eljárások, beleértve a címkézési követelményeket is, míg a donorokra és recipiensekre vonatkozó titkosságot a nyomon követhetőségi folyamat egészén át meg kell őrizni, a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitást pedig fent kell tartani ” |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a kérdésre a javasolt irányelvnek a végrehajtási intézkedésekről szóló 25. cikkében hivatkozzanak, és az (1) bekezdés b) pontját a következőképp módosítsák: „a szervek teljes mértékű nyomon követhetőségét biztosító eljárások, beleértve a címkézési követelményeket is, míg a donorokra és recipiensekre vonatkozó titkosságot a nyomon követhetőségi folyamat egészén át meg kell őrizni, a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitást pedig fent kell tartani ”

Szervcsere harmadik országokkal

| 42. | A biztonsági szükségletek még fontosabbak, amikor harmadik országokkal kerül sor a szervcserére, ahol nem mindig lehet megfelelő szintű adatvédelmet biztosítani. A személyes adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó konkrét eljárást a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikke tartalmazza. Az európai adatvédelmi biztos tisztában van vele, hogy az adatvédelmi előírások nem gátolhatják a szervek gyors és hatékony továbbítását, amely a szervadományozás rendszerének alapvető része és gyakran lehet élet-halál kérdése. Ezért fel kell tárni annak lehetőségét, hogy a megfelelő szintű adatvédelem hiánya ellenére hogyan lehet a harmadik országokba történő továbbítást általában engedélyezni. Figyelembe kell tehát venni, hogy határokon átnyúló szinten a személyek azonosításának közvetett természetéből, valamint abból a tényből adódóan, hogy az illetékes nemzeti hatóságok a rendszer egészét felügyelik, a felmerülő kockázat valószínűleg kisebb mint nemzeti szinten (25). |
| --- | --- |

42.

A biztonsági szükségletek még fontosabbak, amikor harmadik országokkal kerül sor a szervcserére, ahol nem mindig lehet megfelelő szintű adatvédelmet biztosítani. A személyes adatok harmadik országokba történő továbbítására vonatkozó konkrét eljárást a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikke tartalmazza. Az európai adatvédelmi biztos tisztában van vele, hogy az adatvédelmi előírások nem gátolhatják a szervek gyors és hatékony továbbítását, amely a szervadományozás rendszerének alapvető része és gyakran lehet élet-halál kérdése. Ezért fel kell tárni annak lehetőségét, hogy a megfelelő szintű adatvédelem hiánya ellenére hogyan lehet a harmadik országokba történő továbbítást általában engedélyezni. Figyelembe kell tehát venni, hogy határokon átnyúló szinten a személyek azonosításának közvetett természetéből, valamint abból a tényből adódóan, hogy az illetékes nemzeti hatóságok a rendszer egészét felügyelik, a felmerülő kockázat valószínűleg kisebb mint nemzeti szinten (25).

| 43. | Ezért az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ilyen jellegű továbbítás engedélyezéséért felelős illetékes hatóság konzultáljon a nemzeti adatvédelmi hatósággal annak érdekében, hogy – a 95/46/EK irányelv 26. cikkében jelzett lehetséges eltéréseknek megfelelően – a szervekre vonatkozó adatok harmadik országokba és harmadik országokból történő biztonságos, ugyanakkor gyors és hatékony továbbításához szükséges keretet ki lehessen fejleszteni. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a harmadik országokkal történő szervcseréről szóló 21. cikkben vagy az erre vonatkozó (15) preambulumbekezdésben hivatkozzanak erre a kérdésre. |
| --- | --- |

43.

Ezért az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy az ilyen jellegű továbbítás engedélyezéséért felelős illetékes hatóság konzultáljon a nemzeti adatvédelmi hatósággal annak érdekében, hogy – a 95/46/EK irányelv 26. cikkében jelzett lehetséges eltéréseknek megfelelően – a szervekre vonatkozó adatok harmadik országokba és harmadik országokból történő biztonságos, ugyanakkor gyors és hatékony továbbításához szükséges keretet ki lehessen fejleszteni. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a harmadik országokkal történő szervcseréről szóló 21. cikkben vagy az erre vonatkozó (15) preambulumbekezdésben hivatkozzanak erre a kérdésre.

Végrehajtási intézkedések

| 44. | Utolsó megjegyzésként az európai adatvédelmi biztos arra ösztönzi a jogalkotót, hogy a 25. cikkel kapcsolatban minden olyan esetben, amikor az adatvédelmet és adatok biztonságát befolyásoló végrehajtási intézkedésről van szó, biztosítsa, hogy minden érintett szereplővel konzultáljanak, ideértve az európai adatvédelmi biztost és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is. |
| --- | --- |

44.

Utolsó megjegyzésként az európai adatvédelmi biztos arra ösztönzi a jogalkotót, hogy a 25. cikkel kapcsolatban minden olyan esetben, amikor az adatvédelmet és adatok biztonságát befolyásoló végrehajtási intézkedésről van szó, biztosítsa, hogy minden érintett szereplővel konzultáljanak, ideértve az európai adatvédelmi biztost és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is.

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 45. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul vette az arra irányuló kezdeményezést, hogy az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozóan magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat garantáljanak, amit az Európai Közösség átfogó megközelítésének lehet tekinteni az egészségügyi szolgáltatások Európán belüli, határokon átnyúló biztosítását elősegítő közös előírások megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

45.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul vette az arra irányuló kezdeményezést, hogy az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozóan magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat garantáljanak, amit az Európai Közösség átfogó megközelítésének lehet tekinteni az egészségügyi szolgáltatások Európán belüli, határokon átnyúló biztosítását elősegítő közös előírások megteremtése érdekében.

| 46. | A javaslatban már tekintetbe vették a szervek donorai és recipiensei részéről felmerülő adatvédelmi igényeket, különösen azzal a követelménnyel kapcsolatban, hogy személyazonosságukat titkosan kell kezelni. Azonban az európai adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a rendelkezések némelyike pontatlan, félreérthető vagy túl általános, ezért a javaslat adatvédelemre vonatkozó tartalmának javítása érdekében több módosítást javasol. |
| --- | --- |

46.

A javaslatban már tekintetbe vették a szervek donorai és recipiensei részéről felmerülő adatvédelmi igényeket, különösen azzal a követelménnyel kapcsolatban, hogy személyazonosságukat titkosan kell kezelni. Azonban az európai adatvédelmi biztos sajnálja, hogy a rendelkezések némelyike pontatlan, félreérthető vagy túl általános, ezért a javaslat adatvédelemre vonatkozó tartalmának javítása érdekében több módosítást javasol.

| 47. | Először is az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy ellentmondás van a javaslatban szereplő nyomon követhetőség és anonimitás fogalmai között. Erre vonatkozóan a javaslat bizonyos részeinek átfogalmazását javasolja (nevezetesen a (16) preambulumbekezdésben, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 17. cikkben) annak érdekében, hogy a félreérthetőség elkerülhető legyen és pontosan kifejezésre kerüljön a tény, hogy az adatok nem anonimek, hanem szigorú titoktartási és biztonsági szabályok tiszteletben tartása mellett kell azokat feldolgozni. |
| --- | --- |

47.

Először is az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy ellentmondás van a javaslatban szereplő nyomon követhetőség és anonimitás fogalmai között. Erre vonatkozóan a javaslat bizonyos részeinek átfogalmazását javasolja (nevezetesen a (16) preambulumbekezdésben, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 17. cikkben) annak érdekében, hogy a félreérthetőség elkerülhető legyen és pontosan kifejezésre kerüljön a tény, hogy az adatok nem anonimek, hanem szigorú titoktartási és biztonsági szabályok tiszteletben tartása mellett kell azokat feldolgozni.

| 48. | Ezenfelül nagyobb hangsúlyt javasol arra fektetni, hogy nemzeti szinten szigorú biztonsági intézkedéseket kell elfogadni. Ennek érdekében a 16. cikket egy második bekezdéssel kell kiegészíteni, amely leírja a tagállami szintű biztonság garantálásának alapvető elveit, és a 25. cikk (1) bekezdésében a végrehajtási intézkedések részeként ezeket az elveket tovább kell pontosítani. A javasolt biztonsági elvek a következőket tartalmazzák:






  a) | az információ biztonságára vonatkozó politika elfogadása a donorok és recipiensek személyes adatainak titkossága, sértetlensége, elszámoltathatósága és elérhetősége biztosítása céljából; |
| --- | --- | --- |

48.

Ezenfelül nagyobb hangsúlyt javasol arra fektetni, hogy nemzeti szinten szigorú biztonsági intézkedéseket kell elfogadni. Ennek érdekében a 16. cikket egy második bekezdéssel kell kiegészíteni, amely leírja a tagállami szintű biztonság garantálásának alapvető elveit, és a 25. cikk (1) bekezdésében a végrehajtási intézkedések részeként ezeket az elveket tovább kell pontosítani. A javasolt biztonsági elvek a következőket tartalmazzák:

a)

az információ biztonságára vonatkozó politika elfogadása a donorok és recipiensek személyes adatainak titkossága, sértetlensége, elszámoltathatósága és elérhetősége biztosítása céljából;

| b) | egy különleges titoktartási és hozzáférés-ellenőrzési politika, valamint az adatok titkosságára vonatkozó garanciák meghatározása a feldolgozásban részt vevő személyek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

egy különleges titoktartási és hozzáférés-ellenőrzési politika, valamint az adatok titkosságára vonatkozó garanciák meghatározása a feldolgozásban részt vevő személyek tekintetében;

| c) | a beépített adatvédelem elve alapján, a biztonsági mechanizmusoknak a nemzeti adatbázisokban történő kezelése; |
| --- | --- |

c)

a beépített adatvédelem elve alapján, a biztonsági mechanizmusoknak a nemzeti adatbázisokban történő kezelése;

| d) | eljárások kialakítása a donorok és recipiensek adatvédelemre vonatkozó jogainak, legfőképp a hozzáféréshez és a helyreigazításhoz, valamint az információhoz való jognak a biztosítására, különös tekintettel azokra a donorokra, akik vissza kívánják vonni beleegyezésüket vagy akiket nem fogadtak el donorként; |
| --- | --- |

d)

eljárások kialakítása a donorok és recipiensek adatvédelemre vonatkozó jogainak, legfőképp a hozzáféréshez és a helyreigazításhoz, valamint az információhoz való jognak a biztosítására, különös tekintettel azokra a donorokra, akik vissza kívánják vonni beleegyezésüket vagy akiket nem fogadtak el donorként;

| e) | intézkedések meghozatala az adatok sértetlenségének és folyamatos elérhetőségének garantálása érdekében; |
| --- | --- |

e)

intézkedések meghozatala az adatok sértetlenségének és folyamatos elérhetőségének garantálása érdekében;

| f) | az érvényben lévő biztonsági politikák rendszeres és független ellenőrzésének biztosítása. |
| --- | --- |

f)

az érvényben lévő biztonsági politikák rendszeres és független ellenőrzésének biztosítása.

| 49. | A szervek határokon átnyúló cseréjével kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az információ biztonságára vonatkozó politikák tagállamok közötti harmonizációjának szükségességét a javaslat (17) preambulumbekezdésében említsék meg. Ezenfelül különös figyelmet kell fordítani a donorok és recipiensek azonosítására szolgáló álnevek használatának lehetőségére, valamint a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitás megőrzésére. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy erre a kérdésre a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontjában tegyenek külön utalást. |
| --- | --- |

49.

A szervek határokon átnyúló cseréjével kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy az információ biztonságára vonatkozó politikák tagállamok közötti harmonizációjának szükségességét a javaslat (17) preambulumbekezdésében említsék meg. Ezenfelül különös figyelmet kell fordítani a donorok és recipiensek azonosítására szolgáló álnevek használatának lehetőségére, valamint a szövet- és sejtazonosító rendszerrel való interoperabilitás megőrzésére. Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy erre a kérdésre a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontjában tegyenek külön utalást.

| 50. | A harmadik országokkal történő szervcserére vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslat 21. cikkében vagy az erre vonatkozó (15) preambulumbekezdésben említsék meg, hogy az illetékes hatóság konzultál a nemzeti adatvédelmi hatósággal annak érdekében, hogy a szervekre vonatkozó adatok harmadik országokba és harmadik országokból történő biztonságos, ugyanakkor gyors és hatékony továbbításához szükséges keretet ki lehessen fejleszteni. |
| --- | --- |

50.

A harmadik országokkal történő szervcserére vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a javaslat 21. cikkében vagy az erre vonatkozó (15) preambulumbekezdésben említsék meg, hogy az illetékes hatóság konzultál a nemzeti adatvédelmi hatósággal annak érdekében, hogy a szervekre vonatkozó adatok harmadik országokba és harmadik országokból történő biztonságos, ugyanakkor gyors és hatékony továbbításához szükséges keretet ki lehessen fejleszteni.

| 51. | Végül az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy minden olyan esetben, amikor az adatvédelmet és az adatok biztonságát befolyásoló végrehajtási intézkedésről van szó, minden érintett szereplővel konzultáljanak, ideértve az európai adatvédelmi biztost és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is. |
| --- | --- |

51.

Végül az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy minden olyan esetben, amikor az adatvédelmet és az adatok biztonságát befolyásoló végrehajtási intézkedésről van szó, minden érintett szereplővel konzultáljanak, ideértve az európai adatvédelmi biztost és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportot is.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 5-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  COM(2008) 818 végleges.

1

(2)  E keret magában foglalja a vérre és vérkészítményekre vonatkozó 2002/98/EK, 2004/33/EK, 2005/61/EK és 2005/62/EK irányelveket, valamint az emberi szövetekre és sejtekre vonatkozó 2004/23/EK, 2006/17/EK és 2006/86/EK irányelveket.

2

(3)  Lásd még a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot, COM(2008) 414 végleges.

3

(4)  Az európai adatvédelmi biztos 2008. december 2-án kiadott véleménye a határokon átnyúló ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvjavaslatról.

4

(5)  A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 4/2007 véleménye a személyes adat fogalmáról, 9. o.

5

(6)  A Miniszteri Bizottságnak a Rec(2006) 4 ajánlása a tagállamok részére az emberi eredetű biológiai anyagok kutatásáról.

6

(7)  A Rec(2006) 4 ajánlás 3. cikkének i. pontja.

7

(8)  A 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 4/2007 véleménye, 18. o.

8

(9)  A Rec(2006) 4 ajánlás 3. cikkének ii. pontja.

9

(10)  Mivel a szervdonorok gyakran szövetdonorok is, minden váratlan mellékhatást a szövetvigilancia-rendszeren keresztül is nyomon kell követni, valamint jelenteni kell, és ezért követelmény az ebben a rendszerben használt közvetett azonosítási módszerrel való interoperabilitás. Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/23/EK irányelve az emberi szövetek és sejtek adományozására, gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, megőrzésére, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírások megállapításáról, HL L. 102., 2004.4.7., 48. o., és a Bizottság 2006. október 24-i 2006/86/EK irányelve a 2004/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a nyomon követhetőségi követelmények, a súlyos szövődmények és káros események bejelentése, valamint az emberi szövetek és sejtek kódolására, feldolgozására, konzerválására, tárolására és elosztására vonatkozó egyes technikai követelmények tekintetében történő végrehajtásáról, HL L 294., 2006.10.25., 32. o.

10

(11)  Ez a kód minden adományozásra vonatkozóan egy egyedi azonosító számot tartalmaz, amely a szövetfeldolgozó és -tároló egységgel és a termék azonosítójával együtt visszakereshetőséget biztosít a donorig és a recipiensig. Pontosabban a 2006/86/EK irányelv 10. cikke értelmében „a szövetfeldolgozó és -tároló egységeknél valamennyi adományozott anyaghoz egységes európai azonosító kódot kell hozzárendelni a donor megfelelő azonosítása, az adományozott anyagok nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a szövetek és a sejtek főbb jellemzőiről és tulajdonságairól szóló információk nyújtása érdekében”. Az ezen irányelv VII. mellékletében leírtak szerint a kód két részből áll: a) az adományozás azonosításából, amely az adományozásra vonatkozó egyedi azonosító számot és a szövetfeldolgozó és -tároló egység azonosítását foglalja magában, valamint b) a termék azonosításából, amely a termékkódot, a tételcsoportok számát és a lejárat napját tartalmazza.

11

(12)  Ez a megjegyzés szerepel az európai adatvédelmi biztos 2006. szeptember 19-i, a szervadományozás és szervátültetés területén az Európai Unió jövőbeli fellépéséről szóló nyilvános konzultációval kapcsolatban kifejtett észrevételei között.

12

(13)  Saját kiemelés.

13

(14)  Annak biztosítása, hogy az információ csak a hozzáférési jogosultsággal rendelkezők számára elérhető (ISO meghatározás, forrás: http://www.wikipedia.org/).

14

(15)  Az anonimitás biztosítása kifejezés, az adott szövegkörnyezettől függően, bizonyos esetekben a közvetetten azonosítható adatokra utal, mint a statisztikában. Ez azonban adatvédelmi szempontból nem helyes, mint ahogyan azt az európai adatvédelmi biztos a közegészségre és a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról (COM(2007) 46 végleges), illetve az európai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról (COM(2007) 625 végleges) szóló véleményében kifejtette.

15

(16)  Európa Tanács, Kiegészítő jegyzőkönyv az emberi eredetű szervek és szövetek átültetésével kapcsolatos emberi jogokról és biogyógyászatról szóló egyezményhez, Strasbourg, 2002.1.24., a megerősítési táblázatot lásd: http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=186&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG. Lásd még: Európa Tanács, Egyezmény az emberi lény emberi jogainak és méltóságának a biológia és az orvostudomány alkalmazására tekintettel történő védelméről: Egyezmény az emberi eredetű szervek és szövetek átültetésével kapcsolatos emberi jogokról és biogyógyászatról, Oviedo, 1997.4.4., a megerősítési táblázatot lásd: http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp?NT=164&CM=8&DF=2/13/2009&CL=ENG.

16

(17)  Annak biztosítása, hogy az adat „egész” vagy teljes; az a feltétel, hogy az adatok bármely művelet (továbbítás, tárolás, illetve visszakeresés) során azonosak maradnak; az adatok megőrzése tervezett használatuk céljából vagy meghatározott műveletek függvényében; az adatminőségre vonatkozó a priori elvárások. Egyszerűbben fogalmazva, az adat sértetlensége annak biztosítása, hogy az adat ellentmondásmentes és helyes (forrás: http://www.wikipedia.org); valamint annak, hogy az információhoz csak az arra jogosultak férhetnek hozzá, illetve csak ők módosíthatják (forrás: http://searchdatacenter.techtarget.com).

17

a priori

(18)  A cselekedetekért való elszámolás felelőssége; letagadhatatlanság: annak biztosítása, hogy az adatokat azok a felek küldték el és fogadták, akik kijelentik, hogy elküldték, illetve fogadták azokat: az a fogalom, amely szerint biztosításra kerül, hogy a vitában részt vevő fél nem tagadhatja le, illetve nem cáfolhatja az állítás érvényességét (forrás: http://www.wikipedia.org).

18

(19)  Az adat azonnali elérhetőségének mértéke (forrás: http://www.pcmag.com).

19

(20)  Meg kell jegyezni, hogy már maga az a tény, hogy szervet ültettek át a recipiens testébe, az illető egészségére vonatkozó érzékeny személyes információnak számít.

20

(21)  Potenciális donorok azok, akik nem az ideális donorjelöltek, de bizonyos körülmények között tekintetbe vehetők, például idősebb recipiensek esetén. Lásd: Az átültetésre szánt emberi szervekre vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslathoz és a Bizottság szervadományozásra és szervátültetésre vonatkozó cselekvési tervéhez (2009–2015) csatolt bizottsági belső munkadokumentum: A tagállamok közötti együttműködés megerősítése, hatásvizsgálat, 2008.12.8.

21

(22)  A személyazonosító igazolvány elektronikus megfelelője, amely hitelesíti a digitális aláírás szerzőjét (forrás: http://www.ffiec.gov/ffiecinfobase/booklets/e_banking/ebanking_04_appx_b_glossary.html).

22

(23)  A nyilvános kulcsú infrastruktúra (PKI) olyan hardver, szoftver, személyek, politikák és folyamatok gyűjtőfogalma, akik és amelyek ahhoz szükségesek, hogy digitális igazolásokat hozzanak létre, kezeljenek, tároljanak, kiadjanak és érvénytelenítsenek (forrás: http://www.wikipedia.org).

23

(24)  Az európai adatvédelmi biztos 2008. december 2-án kiadott véleménye a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvjavaslatról.

24

(25)  Lásd: a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 4/2007 véleménye, 18. o., az álnéven kezelt és a kulcskódolt adatokról.

25

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/14

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. augusztus 14.

2009/C 192/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4294 |
| JPY | Japán yen | 135,61 |
| DKK | Dán korona | 7,4444 |
| GBP | Angol font | 0,86160 |
| SEK | Svéd korona | 10,1835 |
| CHF | Svájci frank | 1,5267 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,6165 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,733 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 269,20 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7000 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1240 |
| RON | Román lej | 4,2130 |
| TRY | Török líra | 2,1160 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6939 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5509 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,0784 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0785 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0628 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 769,06 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,5152 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,7688 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3120 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 246,96 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0279 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 68,695 |
| RUB | Orosz rubel | 45,1200 |
| THB | Thaiföldi baht | 48,635 |
| BRL | Brazil real | 2,6020 |
| MXN | Mexikói peso | 18,3544 |
| INR | Indiai rúpia | 68,9610 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4294

JPY

Japán yen

135,61

DKK

Dán korona

7,4444

GBP

Angol font

0,86160

SEK

Svéd korona

10,1835

CHF

Svájci frank

1,5267

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,6165

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,733

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

269,20

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7000

PLN

Lengyel zloty

4,1240

RON

Román lej

4,2130

TRY

Török líra

2,1160

AUD

Ausztrál dollár

1,6939

CAD

Kanadai dollár

1,5509

HKD

Hongkongi dollár

11,0784

NZD

Új-zélandi dollár

2,0785

SGD

Szingapúri dollár

2,0628

KRW

Dél-Koreai won

1 769,06

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,5152

CNY

Kínai renminbi

9,7688

HRK

Horvát kuna

7,3120

IDR

Indonéz rúpia

14 246,96

MYR

Maláj ringgit

5,0279

PHP

Fülöp-szigeteki peso

68,695

RUB

Orosz rubel

45,1200

THB

Thaiföldi baht

48,635

BRL

Brazil real

2,6020

MXN

Mexikói peso

18,3544

INR

Indiai rúpia

68,9610

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/15

---

Kivonat a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2001/24/EK irányelv) 3. cikke alapján a Banco Privado Português, S.A.-ra vonatkozó reorganizációs intézkedésekkel kapcsolatban elfogadott határozatból

2009/C 192/04

Közlemény az említett irányelv 6. cikke és a 2006. október 25-i 199/2006. sz. törvényerejű rendelet 18. cikke alapján

A Banco de Portugal, mint a 2001/24/EK irányelv 2. cikkének hatodik francia bekezdése értelmében a hitelintézetek reorganizációja tárgyában hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóság, miután a Banco Privado Português, S.A.-t az általa benyújtott reorganizációs terv felülvizsgálatára és átdolgozására kötelezte, és figyelemmel arra, hogy erre az átdolgozásra a bank számára további időt kell biztosítani, az említett irányelv 3. cikke, valamint a hitelintézetekre és a pénzügyi intézményekre vonatkozó, az 1992. december 31-i 298/92. sz. törvényerejű rendelettel jóváhagyott, többször módosított keretszabályozás (Regime Geral das Instituições de Crédito e Sociedades Financeiras) 145. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése alapján 2009. május 26-án úgy határozott, hogy 2009. szeptember 1-jéig meghosszabbítja azt az időszakot, amelynek során a Banco Privado Português, S.A. mentesül az általa korábban vállalt kötelezettségek azonnali teljesítése alól, azzal, hogy a mentességet a bank köteles elengedhetetlen napi szintű ügyviteli célú kiadásainak sérelme nélkül saját szerkezetátalakítására és reorganizációjára felhasználni.

A fenti határozattal szemben a kézbesítéstől vagy a jelen közlemény közzétételétől számítva kilencven napon belül a Lisszaboni Kerületi Közigazgatási Bíróság (Tribunal Administrativo do Círculo de Lisboa, Rua Filipe Folque, n.o 12-A, 1.o, Lisszabon) előtt közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata címén indított kereset útján fellebbezésnek van helye.

A Tanácsok titkára:

Paulo Ernesto CARVALHO AMORIM

---

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/16

---

A hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti kivonat a Kaupthing Bank hf. ügyében hozott határozatról

2009/C 192/05

Felhívás követelés benyújtására – Betartandó határidők

A reykjavíki körzeti bíróság 2008. november 24-én hozott végzésével a Kaupthing Bank hf. számára (nyilvt. szám: 560882-0419, Borgartun 19, 105 Reykjavík, ICELAND,)2009. február 13-ig fizetési haladékot engedélyezett. Február 19-én a fizetési haladékot 2009. november 13-ig meghosszabbították. A 161/2002 törvény módosításáról szóló 44/2009 törvény II. átmeneti rendelkezésének megfelelően a reykjavíki körzeti bíróság 2009. május 25-én felszámoló bizottságot nevezett ki a bank mellé, amely többek között a bankkal szemben felmerült követeléseket kezeli a fizetési haladék időtartama alatt, majd a fizetési haladék lezárultával a felszámolási eljárás során.

A 161/2002 törvény módosításáról szóló 44/2009 törvény III. átmeneti rendelkezése értelmében a felszámolási eljárás során alkalmazandó referenciaidőpont 2008. november 15. A követelések feldolgozásának kezdő időpontja a 44/2009 törvény hatálybalépésének időpontját figyelembe véve, a törvény II. átmeneti rendelkezésének 2. albekezdése alapján, 2009. április 22.

A Kaupthing Bank hf.-fel szemben tartozást vagy más jogot érvényesíteni kívánó, vagy a bank által ellenőrzött vagyontárgyra igényt tartó felek követeléseiket e felhívásnak az izlandi jogi közlönyben való, 2009. június 30-i első közzététele után hat hónapon belül, írásban nyújthatják be a bank felszámoló bizottságának. Következésképpen a követelések benyújtásának határideje 2009. december 30. A követeléseket a csődeljárásról szóló 21/1991 törvény 117. cikkének (2) és (3) bekezdésében szereplő feltételek betartásával, a fent meghatározott határidőn belül kell benyújtani a felszámoló bizottságnak.

A követeléseket a következő címre kell küldeni:

| The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf. |
| --- |
| Borgartun 19 |
| 105 Reykjavík |
| ICELAND |

The Winding-up Committee of Kaupthing Bank hf.

Borgartun 19

105 Reykjavík

ICELAND

Az említett rendelkezések értelmében a hitelezőknek csatolniuk kell követeléseik tételesen felsorolt, 2009. április 22-i állás szerinti összegeit.

A külföldi pénznemben denominált követeléseket a vonatkozó pénznemben kell feltüntetni. Az Európai Gazdasági Térség vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagállamából származó hitelező a követelést államának hivatalos nyelvén is benyújthatja. Ezekhez a követelésekhez izlandi nyelvű fordítást kell csatolni; mindazonáltal az angol nyelvű követelések izlandi fordítás nélkül is benyújthatók. Az egyéb hitelezők izlandi vagy angol nyelven nyújthatják be követelésüket.

Amennyiben a Kaupthing Bank hf.-fel szembeni követelést nem nyújtják be az említett határidőn belül, úgy az a csődeljárásról szóló 21/1991 törvény 118. cikke értelmében semmisnek minősül, kivéve ha teljesülnek az említett cikk 1–6. albekezdésében említett feltételek.

Követelés benyújtásával a hitelező a szóban forgó követelés tekintetében lemond adatai bizalmas kezeléséről (a banki titoktartásról).

Ezúton közöljük, hogy a hitelezők gyűlésére 2010. január 29-én, pénteken, délelőtt 10.00-kor kerül sor, helyszíne a Hilton Hotel Nordica (Sudurlandsbraut 2, 108 Reykjavík, ICELAND). A gyűlésen való részvételre a bankkal szemben követelést benyújtó felek jogosultak. A gyűlésen megvitatják a benyújtott követelések listáját, és amennyiben már rendelkezésre áll, a felszámoló bizottságnak a követelések elismerésére vonatkozó álláspontját. A benyújtott követelések listáját minden olyan fél megkapja, aki követelését legalább egy héttel a gyűlés előtt benyújtotta.

A követelések benyújtásával és feldolgozásával kapcsolatban további információk a bank honlapján találhatók: http://www.kaupthing.com. A felszámoló bizottság a következő kéréssel fordul a hitelezőkhöz:

| a) | Kérjük, a követelés benyújtásakor adják meg saját, vagy képviselőjük e-mail címét. |
| --- | --- |

a)

Kérjük, a követelés benyújtásakor adják meg saját, vagy képviselőjük e-mail címét.

| b) | Kérjük, az esetleges kifizetések megkönnyítése érdekében adják meg bankszámlájuk adatait. |
| --- | --- |

b)

Kérjük, az esetleges kifizetések megkönnyítése érdekében adják meg bankszámlájuk adatait.

A hitelezőket ezúton is kérjük, hogy követeléseiket az említett határidőn belül a lehető leghamarabb nyújtsák be.

Reykjavík, 2009. július 6.

A Kaupthing Bank hf. felszámoló bizottsága

David B. GISLASON, ügyvéd a körzeti bíróságnál

Feldis L. OSKARSDOTTIR, ügyvéd a körzeti bíróságnál

Olafur GARDARSSON, ügyvéd a legfelsőbb bíróságnál

---

V Vélemények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/18

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5603 – ENI/TEC)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 192/06

| 1. | 2009. augusztus 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az ENI S.p.A. (a továbbiakban: ENI, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ENI és a Toscana Energia S.p.A. (a továbbiakban: Toscana Energia, Olaszország) közös irányítása alá tartozó Toscana Energia Clienti S.p.A. (a továbbiakban: TEC, Olaszország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. augusztus 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az ENI S.p.A. (a továbbiakban: ENI, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ENI és a Toscana Energia S.p.A. (a továbbiakban: Toscana Energia, Olaszország) közös irányítása alá tartozó Toscana Energia Clienti S.p.A. (a továbbiakban: TEC, Olaszország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az ENI esetében: a földgázfeltárás és kitermelés, a földgázellátás, a kőolajszállítás, -raktározás, -elosztás és -kereskedelem, -feltárás, valamint -kitermelés területén tevékenykedő olasz vállalkozás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az ENI esetében: a földgázfeltárás és kitermelés, a földgázellátás, a kőolajszállítás, -raktározás, -elosztás és -kereskedelem, -feltárás, valamint -kitermelés területén tevékenykedő olasz vállalkozás,

| — | a TEC esetében: a földgázellátás területén kizárólag Toszkánában tevékenykedő olasz vállalkozás. |
| --- | --- |

—

a TEC esetében: a földgázellátás területén kizárólag Toszkánában tevékenykedő olasz vállalkozás.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5603 – ENI/TEC hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5603 – ENI/TEC hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/19

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2009/C 192/07

| 1. | 2009. augusztus 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Intesa San Paolo S.p.A. (a továbbiakban: ISP, Olaszország) és a Reno de Medici (a továbbiakban: RDM, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Equinox Investment S.c.p.A (a továbbiakban: Equinox, Luxemburg) kizárólagos irányítás alatt álló Manucor S.p.A. (a továbbiakban: Manucor, Olaszország) felett. |
| --- | --- |

1.

2009. augusztus 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Intesa San Paolo S.p.A. (a továbbiakban: ISP, Olaszország) és a Reno de Medici (a továbbiakban: RDM, Olaszország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Equinox Investment S.c.p.A (a továbbiakban: Equinox, Luxemburg) kizárólagos irányítás alatt álló Manucor S.p.A. (a továbbiakban: Manucor, Olaszország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az ISP esetében: banki szolgáltatások nemzeti és nemzetközi szinten, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az ISP esetében: banki szolgáltatások nemzeti és nemzetközi szinten,

| — | az RDM esetében: újrahasznosított anyagokból gyártott kartonpapír előállítása és értékesítése, |
| --- | --- |

—

az RDM esetében: újrahasznosított anyagokból gyártott kartonpapír előállítása és értékesítése,

| — | a Manucor esetében: biaxiálisan orientált polipropilén (BOPP) fóliák gyártása és értékesítése. |
| --- | --- |

—

a Manucor esetében: biaxiálisan orientált polipropilén (BOPP) fóliák gyártása és értékesítése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5609 – ISP/RDM/Manucor hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301 vagy 22967244) vagy postai úton a következő címre:

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 15.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 192/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 192/20

---

Értesítés azon személyek és szervezetek számára, akikkel és amelyekkel a 747/2009/EK bizottsági rendelet kiegészítette a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és megerősítéséről szóló 194/2008/EK tanácsi rendelet 11. és 15. cikkében említett listákat

2009/C 192/08

A 2009/615/KKBP közös álláspontban az Európai Unió Tanácsa a 2006/318/KKBP közös álláspont (1) bizonyos mellékleteinek további módosításáról határozott a következők megállapítása után:

| 1. | A 194/2008/EK rendelet VI. mellékletében felsorolt személyek, szervezetek és testületek:






  a) | a burmai/mianmari kormány egyes tagjai, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 194/2008/EK rendelet VI. mellékletében felsorolt személyek, szervezetek és testületek:

a)

a burmai/mianmari kormány egyes tagjai, vagy

| b) | a 2006/318/KKBP közös álláspont 4. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében említett, velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek. |
| --- | --- |

b)

a 2006/318/KKBP közös álláspont 4. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében említett, velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy testületek.

| 2. | Az VII. mellékletben felsorolt jogi személyek, szervezetek és testületek:






  a) | a burmai/mianmari kormány tulajdonában lévő vagy irányítása alatt álló vállalkozások vagy olyan állami szervezet, vállalkozás – ideértve a magánjog szabályai szerint létrehozott azon vállalkozásokat is, amelyekben az állami hatóságok többségi tulajdonnal rendelkeznek – valamint az említett állam ügynökségei; |
| --- | --- | --- |

2.

Az VII. mellékletben felsorolt jogi személyek, szervezetek és testületek:

a)

a burmai/mianmari kormány tulajdonában lévő vagy irányítása alatt álló vállalkozások vagy olyan állami szervezet, vállalkozás – ideértve a magánjog szabályai szerint létrehozott azon vállalkozásokat is, amelyekben az állami hatóságok többségi tulajdonnal rendelkeznek – valamint az említett állam ügynökségei;

| b) | a burmai/mianmari kormány egyes tagjai vagy a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő, vagy ezek által közvetlenül vagy közvetve irányított valamennyi vállalkozás; vagy |
| --- | --- |

b)

a burmai/mianmari kormány egyes tagjai vagy a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, szervezet vagy testület tulajdonában lévő, vagy ezek által közvetlenül vagy közvetve irányított valamennyi vállalkozás; vagy

| c) | az a) és b) pontokban felsorolt vállalkozások tulajdonában lévő vagy helyett, illetve nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy testületek. |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontokban felsorolt vállalkozások tulajdonában lévő vagy helyett, illetve nevében eljáró jogi személyek, szervezetek vagy testületek.

A 194/2008/EK tanácsi rendelet (2) 18. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság ebből következően elfogadta a 194/2008/EK rendelet VI. és VII. mellékletét módosító 747/2009/EK bizottsági rendeletet (3).

A 194/2008/EK rendelet a következőket írja elő:

| 1. | a VI. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek vagy testületek tulajdonában lévő valamennyi pénzeszköz, pénzügyi eszköz és gazdasági erőforrás befagyasztását, valamint azt, hogy tilos számukra – közvetlenül vagy közvetve – pénzeszközöket, más pénzügyi eszközöket és gazdasági forrásokat rendelkezésre bocsátani; valamint |
| --- | --- |

1.

a VI. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek vagy testületek tulajdonában lévő valamennyi pénzeszköz, pénzügyi eszköz és gazdasági erőforrás befagyasztását, valamint azt, hogy tilos számukra – közvetlenül vagy közvetve – pénzeszközöket, más pénzügyi eszközöket és gazdasági forrásokat rendelkezésre bocsátani; valamint

| 2. | az új beruházások tilalmát a VII. mellékletben felsorolt vállalkozásoknál, jogi személyeknél vagy testületeknél. |
| --- | --- |

2.

az új beruházások tilalmát a VII. mellékletben felsorolt vállalkozásoknál, jogi személyeknél vagy testületeknél.

A VI. mellékletben felsorolt személyek, szervezetek és testületek figyelmét felhívják arra a lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok) a 194/2008/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt honlapokon szereplő illetékes hatóságaihoz kérelemmel fordulhatnak arra vonatkozóan, hogy befagyasztott pénzeszközöket használhassanak fel alapvető szükségletek kielégítése vagy különös kifizetések teljesítése érdekében, az említett rendelet 13. cikkével összhangban.

A 747/2009/EK bizottsági rendelettel tovább módosított 194/2008/EK tanácsi rendeletben felsorolt személyek, szervezetek vagy testületek bármikor kérelmet nyújtatnak be az Európai Unió Tanácsához – a kérelmüket alátámasztó dokumentáció megküldésével egyidőben – hogy vizsgálja felül a felsoroltaknak a fent említett jegyzékbe foglalására, illetve abban megtartására vonatkozó határozatát. E kérelmeket a következő címre kell elküldeni:

| Council of the European Union (az Európai Unió Tanácsa) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (az Európai Unió Tanácsa)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

A 2009/615/KKBP közös állásponttal és a 747/2009/EK bizottsági rendelettel a 194/2008/EK tanácsi rendelet VI. vagy VII. mellékletéhez hozzáadott személyek, szervezetek vagy testületek a Bizottság tudomására hozhatják véleményüket a jegyzékbe vétellel kapcsolatban. E a véleményt a következő címre kell elküldeni:

| European Commisson |
| --- |
| „Restrictive measures” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commisson

„Restrictive measures”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Az ilyen kérelmekkel kézhezvételük után foglalkoznak. E tekintetben az érintett személyek és szervezetek figyelmét felhívják arra a tényre, hogy a Tanács a 2006/318/KKBP közös álláspont 9. cikke értelmében e jegyzékeket rendszeresen felülvizsgálja.

Az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra is felhívják, hogy lehetőségük van a 747/2009/EK bizottsági rendeletet az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága előtt megtámadni, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban.

---

(1)  HL L 116., 2006.4.29., 77. o. A legutóbb a 2009/615/KKBP közös állásponttal (HL L 210., 2009.8.14., 38. o.) módosított közös álláspont.

(2)  HL L 66., 2008.3.10., 1. o.

(3)  HL L 212., 2009.8.15., 10. o.

---