# Euroopa Liidu C 229/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.229.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 229 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide23. september 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.229.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 229

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide23. september 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2009/C 229/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (KOM(2008) 820 lõplik) | 1 |
| 2009/C 229/02 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil (KOM(2008) 825) | 6 |
| 2009/C 229/03 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Prantsuse Vabariigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (5903/2/09 REV 2) | 12 |
| 2009/C 229/04 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2009/C 229/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (KOM(2008) 820 lõplik)

1

2009/C 229/02

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil (KOM(2008) 825)

6

2009/C 229/03

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Prantsuse Vabariigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (5903/2/09 REV 2)

12

2009/C 229/04

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

19

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 229/05 | Euro vahetuskurss | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 229/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7) | 28 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 229/05

Euro vahetuskurss

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 229/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7)

28

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 229/07 | Teatis, milles käsitletakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid | 30 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 229/07

Teatis, milles käsitletakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid

30

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (KOM(2008) 820 lõplik)

2009/C 229/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse komisjoni 3. detsember 2008. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon saatis ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (edaspidi „ettepanek” või „komisjoni ettepanek”), 3. detsembril 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Seda konsulteerimist tuleks määruse preambulis selgelt mainida. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (edaspidi „ettepanek” või „komisjoni ettepanek”), 3. detsembril 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Seda konsulteerimist tuleks määruse preambulis selgelt mainida.

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektor andis ettepanekusse oma panuse juba varem ning komisjon on mitmeid küsimusi, mille andmekaitseinspektor ettevalmistusprotsessi käigus tõstatas, ettepaneku lõplikus tekstis arvesse võtnud. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektor andis ettepanekusse oma panuse juba varem ning komisjon on mitmeid küsimusi, mille andmekaitseinspektor ettevalmistusprotsessi käigus tõstatas, ettepaneku lõplikus tekstis arvesse võtnud.

Ettepaneku kontekst

| 3. | Ettepanekuga sõnastatakse uuesti nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (3) (edaspidi „Dublini määrus”). Komisjon on seda tutvustanud kui osa esimesest ettepanekute paketist, mille eesmärk on tagada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puhul suurem ühtlustatus ja paremad kaitsenõuded, mida nõuti 4.–5. novembri 2004. aasta Haagi programmis ja millest teatati komisjoni 17. juuni 2008. aasta varjupaigapoliitika kavas. Haagi programmis kutsuti komisjoni üles viima lõpule esimese etapi õigusaktide hindamine ja esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile teise etapi õigusaktid ja meetmed, eesmärgiga need enne 2010. aastat vastu võtta. |
| --- | --- |

3.

Ettepanekuga sõnastatakse uuesti nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (3) (edaspidi „Dublini määrus”). Komisjon on seda tutvustanud kui osa esimesest ettepanekute paketist, mille eesmärk on tagada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puhul suurem ühtlustatus ja paremad kaitsenõuded, mida nõuti 4.–5. novembri 2004. aasta Haagi programmis ja millest teatati komisjoni 17. juuni 2008. aasta varjupaigapoliitika kavas. Haagi programmis kutsuti komisjoni üles viima lõpule esimese etapi õigusaktide hindamine ja esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile teise etapi õigusaktid ja meetmed, eesmärgiga need enne 2010. aastat vastu võtta.

| 4. | Ettepaneku suhtes on läbi viidud põhjalik hindamis- ja konsulteerimisprotsess. Ettepanekus võetakse arvesse eelkõige tulemusi, mida omas komisjoni koostatud ja 6. juunil 2007 avaldatud Dublini süsteemi hindamisaruanne, (4) milles määrati kindlaks mitmed praeguse süsteemi õiguslikud ja praktilised puudujäägid, ning samuti panuseid, mille komisjon on saanud erinevatelt sidusrühmadelt vastusena rohelisele raamatule Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (5). |
| --- | --- |

4.

Ettepaneku suhtes on läbi viidud põhjalik hindamis- ja konsulteerimisprotsess. Ettepanekus võetakse arvesse eelkõige tulemusi, mida omas komisjoni koostatud ja 6. juunil 2007 avaldatud Dublini süsteemi hindamisaruanne, (4) milles määrati kindlaks mitmed praeguse süsteemi õiguslikud ja praktilised puudujäägid, ning samuti panuseid, mille komisjon on saanud erinevatelt sidusrühmadelt vastusena rohelisele raamatule Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (5).

| 5. | Ettepaneku põhieesmärk on suurendada Dublini süsteemi tõhusust ja tagada Dublini menetluse kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse kõrgemad standardid. Lisaks püütakse sellega suurendada solidaarsust nende liikmesriikidega, kellele langeb eriti suur rändesurve (6). |
| --- | --- |

5.

Ettepaneku põhieesmärk on suurendada Dublini süsteemi tõhusust ja tagada Dublini menetluse kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse kõrgemad standardid. Lisaks püütakse sellega suurendada solidaarsust nende liikmesriikidega, kellele langeb eriti suur rändesurve (6).

| 6. | Ettepanekuga laiendatakse Dublini määruse kohaldamisala, eesmärgiga kaasata sellesse täiendava kaitse taotlejad (ja sellise kaitse alla võetud isikud). See muudatus on vajalik, et tagada kooskõla ELi õigustikuga, täpsemalt nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (7) (edaspidi „miinimumnõuete direktiiv”), milles võeti kasutusele täiendava kaitse mõiste. Lisaks ühtlustatakse ettepanekuga Dublini määruses kasutatavaid mõisteid ja terminoloogiat teistes varjupaigaalastes õigusaktides sätestatutega. |
| --- | --- |

6.

Ettepanekuga laiendatakse Dublini määruse kohaldamisala, eesmärgiga kaasata sellesse täiendava kaitse taotlejad (ja sellise kaitse alla võetud isikud). See muudatus on vajalik, et tagada kooskõla ELi õigustikuga, täpsemalt nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (7) (edaspidi „miinimumnõuete direktiiv”), milles võeti kasutusele täiendava kaitse mõiste. Lisaks ühtlustatakse ettepanekuga Dublini määruses kasutatavaid mõisteid ja terminoloogiat teistes varjupaigaalastes õigusaktides sätestatutega.

| 7. | Süsteemi tõhususe suurendamiseks määratakse ettepanekus kindlaks eelkõige tagasivõtmispalve esitamise tähtaeg ja lühendatakse teabe saamiseks esitatud palvetele vastamise tähtaega. Peale selle täpsustatakse selles kohustuste äralangemist käsitlevaid sätteid ning samuti kaalutlusõigust käsitlevate sätete (humanitaar- ja suveräänsusklausel) kohaldamise tingimusi ja korda. Lisatakse üleandmist käsitlevaid eeskirju ning laiendatakse kehtivat vaidluste lahendamise korda. Ettepanek sisaldab ka sätet, millega nähakse ette kohustusliku vestluse korraldamine. |
| --- | --- |

7.

Süsteemi tõhususe suurendamiseks määratakse ettepanekus kindlaks eelkõige tagasivõtmispalve esitamise tähtaeg ja lühendatakse teabe saamiseks esitatud palvetele vastamise tähtaega. Peale selle täpsustatakse selles kohustuste äralangemist käsitlevaid sätteid ning samuti kaalutlusõigust käsitlevate sätete (humanitaar- ja suveräänsusklausel) kohaldamise tingimusi ja korda. Lisatakse üleandmist käsitlevaid eeskirju ning laiendatakse kehtivat vaidluste lahendamise korda. Ettepanek sisaldab ka sätet, millega nähakse ette kohustusliku vestluse korraldamine.

| 8. | Lisaks sellele nähakse komisjoni ettepanekus taotlejatele tagatava kaitse taseme tõstmiseks ette õigus vaidlustada üleandmisotsus ning pädevate asutuste kohustus otsustada sellise otsuse täitmise peatamise üle. Samuti käsitletakse selles õigust saada õigusabi ja/või seadusliku esindaja teenuseid ning õigust saada keelelist abi. Ettepanekus viidatakse ka põhimõttele, et isikut ei tohiks kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset. Lisaks laiendatakse selles perekonna taasühinemise õigust ning käsitletakse saatjata alaealiste ja muude kaitsetus olukorras olevate rühmade vajadusi. |
| --- | --- |

8.

Lisaks sellele nähakse komisjoni ettepanekus taotlejatele tagatava kaitse taseme tõstmiseks ette õigus vaidlustada üleandmisotsus ning pädevate asutuste kohustus otsustada sellise otsuse täitmise peatamise üle. Samuti käsitletakse selles õigust saada õigusabi ja/või seadusliku esindaja teenuseid ning õigust saada keelelist abi. Ettepanekus viidatakse ka põhimõttele, et isikut ei tohiks kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset. Lisaks laiendatakse selles perekonna taasühinemise õigust ning käsitletakse saatjata alaealiste ja muude kaitsetus olukorras olevate rühmade vajadusi.

Arvamuse põhielemendid

| 9. | Käesolevas arvamuses käsitletakse peamiselt selliseid tekstimuudatusi, mis on isikuandmete kaitse seisukohast kõige olulisemad, s.t:






  — | sätteid, mille eesmärk on paremini rakendada teabe saamise õigust (täpsustati teabe sisu, vormi ja selle esitamise ajastust ning tehti ettepanek koostada ühine teabeleht); |
| --- | --- | --- |

9.

Käesolevas arvamuses käsitletakse peamiselt selliseid tekstimuudatusi, mis on isikuandmete kaitse seisukohast kõige olulisemad, s.t:

—

sätteid, mille eesmärk on paremini rakendada teabe saamise õigust (täpsustati teabe sisu, vormi ja selle esitamise ajastust ning tehti ettepanek koostada ühine teabeleht);

| — | menetlust asjakohase teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel enne üleandmist; |
| --- | --- |

—

menetlust asjakohase teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel enne üleandmist;

| — | teabe vahetamisel turvalise andmeedastuskanali „DubliNet” kasutamist. |
| --- | --- |

—

teabe vahetamisel turvalise andmeedastuskanali „DubliNet” kasutamist.

II.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 10. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab komisjoni ettepaneku eesmärke, eriti eesmärki suurendada Dublini süsteemi tõhusust ja tagada Dublini menetluse kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse kõrgemad standardid. Samuti mõistab ta põhjusi, mille tõttu komisjon otsustas Dublini süsteemi läbi vaadata. |
| --- | --- |

10.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab komisjoni ettepaneku eesmärke, eriti eesmärki suurendada Dublini süsteemi tõhusust ja tagada Dublini menetluse kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse kõrgemad standardid. Samuti mõistab ta põhjusi, mille tõttu komisjon otsustas Dublini süsteemi läbi vaadata.

| 11. | Isikuandmete piisava kaitse tagamine on vältimatu eeltingimus ka muude põhiõiguste tõhusa rakendamise ja kõrgetasemelise kaitse tagamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor on sellest teadlik, et ettepanek omab põhiõiguste seisukohast suurt tähtsust, sest selles ei käsitleta mitte ainult isikuandmete töötlemist, vaid ka paljusid muid kolmandate riikide kodanike ja/või kodakondsuseta isikute õigusi, eelkõige varjupaigaõigust, teabe saamise õigust laiemas tähenduses, perekonna taasühinemise õigust, õiguskaitsevahendite kasutamise õigust, õigust vabadusele ja vaba liikumise õigust, lapse õigusi ja saatjata alaealiste õigusi. |
| --- | --- |

11.

Isikuandmete piisava kaitse tagamine on vältimatu eeltingimus ka muude põhiõiguste tõhusa rakendamise ja kõrgetasemelise kaitse tagamiseks. Euroopa andmekaitseinspektor on sellest teadlik, et ettepanek omab põhiõiguste seisukohast suurt tähtsust, sest selles ei käsitleta mitte ainult isikuandmete töötlemist, vaid ka paljusid muid kolmandate riikide kodanike ja/või kodakondsuseta isikute õigusi, eelkõige varjupaigaõigust, teabe saamise õigust laiemas tähenduses, perekonna taasühinemise õigust, õiguskaitsevahendite kasutamise õigust, õigust vabadusele ja vaba liikumise õigust, lapse õigusi ja saatjata alaealiste õigusi.

| 12. | Nii ettepaneku põhjenduses 34 kui seletuskirjas rõhutatakse jõupingutusi, mida seadusandja on teinud, et tagada ettepaneku kooskõla põhiõiguste hartaga. Sellega seoses viidatakse seletuskirjas selgelt isikuandmete kaitsele ja varjupaigaõigusele. Seletuskirjas rõhutatakse samuti asjaolu, et ettepanek on esitatud pärast põhjalikku kontrolli, et oleks tagatud ettepaneku sätete täielik kooskõla põhiõiguste kui ühenduse ning rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtetega. Arvestades aga Euroopa andmekaitseinspektori volitusi, keskendub käesolev arvamus peamiselt ettepaneku andmekaitseaspektidele. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor märkimisväärset tähelepanu, mida kõnealuses ettepanekus on sellele põhiõigusele pööratud, ning peab seda ülioluliseks, et tagada Dublini menetluse tõhusus täies kooskõlas põhiõigustest tulenevate nõuetega. |
| --- | --- |

12.

Nii ettepaneku põhjenduses 34 kui seletuskirjas rõhutatakse jõupingutusi, mida seadusandja on teinud, et tagada ettepaneku kooskõla põhiõiguste hartaga. Sellega seoses viidatakse seletuskirjas selgelt isikuandmete kaitsele ja varjupaigaõigusele. Seletuskirjas rõhutatakse samuti asjaolu, et ettepanek on esitatud pärast põhjalikku kontrolli, et oleks tagatud ettepaneku sätete täielik kooskõla põhiõiguste kui ühenduse ning rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtetega. Arvestades aga Euroopa andmekaitseinspektori volitusi, keskendub käesolev arvamus peamiselt ettepaneku andmekaitseaspektidele. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor märkimisväärset tähelepanu, mida kõnealuses ettepanekus on sellele põhiõigusele pööratud, ning peab seda ülioluliseks, et tagada Dublini menetluse tõhusus täies kooskõlas põhiõigustest tulenevate nõuetega.

| 13. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib ka, et komisjoni ettepanekus püütakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. Eelkõige soovib ta rõhutada, et nii andmebaasiga seotud kohustuste jaotamine kui ka viis, kuidas järelevalvekord on ettepanekus formuleeritud, on kooskõlas teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemiga. |
| --- | --- |

13.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib ka, et komisjoni ettepanekus püütakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. Eelkõige soovib ta rõhutada, et nii andmebaasiga seotud kohustuste jaotamine kui ka viis, kuidas järelevalvekord on ettepanekus formuleeritud, on kooskõlas teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemiga.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et tema järelevalveroll on ettepanekus selgelt sätestatud, mida ei saanud ilmsetel põhjustel öelda eelmise teksti kohta. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et tema järelevalveroll on ettepanekus selgelt sätestatud, mida ei saanud ilmsetel põhjustel öelda eelmise teksti kohta.

III.   ÕIGUS SAADA TEAVET

| 15. | Ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktides f ja g sätestatakse järgmist:
  „Rahvusvahelise kaitse taotluse saamise korral teavitavad liikmesriigi pädevad asutused varjupaigataotlejat käesoleva määruse kohaldamisest ning eelkõige järgmisest:






  f) | asjaolu, et pädevad asutused võivad vahetada isikuga seotud andmeid üksnes selleks, et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- | --- |

15.

Ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktides f ja g sätestatakse järgmist:

„Rahvusvahelise kaitse taotluse saamise korral teavitavad liikmesriigi pädevad asutused varjupaigataotlejat käesoleva määruse kohaldamisest ning eelkõige järgmisest:

f)

asjaolu, et pädevad asutused võivad vahetada isikuga seotud andmeid üksnes selleks, et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi;

| g) | õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ja saada nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi.” |
| --- | --- |

g)

õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ja saada nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi.”

Artikli 4 lõikes 2 kirjeldatakse viisi, kuidas sätte lõikes 1 osutatud teave tuleks taotlejale esitada.

| 16. | Teabe saamise õiguse tõhus rakendamine on Dublini menetluse nõuetekohase toimimise seisukohast ülioluline. Eelkõige on tähtis tagada, et teave esitataks viisil, mis võimaldab varjupaigataotlejal täielikult mõista oma olukorda ning samuti oma õiguste ulatust, sealhulgas menetlustoiminguid, mille abil ta võib tema suhtes langetatud haldusotsustele reageerida. |
| --- | --- |

16.

Teabe saamise õiguse tõhus rakendamine on Dublini menetluse nõuetekohase toimimise seisukohast ülioluline. Eelkõige on tähtis tagada, et teave esitataks viisil, mis võimaldab varjupaigataotlejal täielikult mõista oma olukorda ning samuti oma õiguste ulatust, sealhulgas menetlustoiminguid, mille abil ta võib tema suhtes langetatud haldusotsustele reageerida.

| 17. | Seoses õiguse rakendamise praktiliste aspektidega soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada asjaolule, et vastavalt ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktile g ja sama artikli lõikele 2 peaksid liikmesriigid kasutama taotlejatele mõeldud ühist teabelehte, millel on muu teabe hulgas „nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi”. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et ehkki ettepaneku artikli 4 lõikes 2 osutatud riiklikud andmekaitseasutused on tõepoolest pädevad vaatama läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi, ei tohiks ettepaneku sõnastus takistada taotlejat (andmesubjekt) suunamast kaebust esmalt vastutavale andmetöötlejale (antud juhul Dublini süsteemi raames tehtava koostöö eest vastutavad pädevad riiklikud asutused). Artikli 4 lõike 2 praegusest versioonist järeldub, et taotleja peaks esitama oma kaebuse – otse ja igal juhul – riiklikule andmekaitseasutusele, ehkki standardmenetluse ja liikmesriikide praktika kohaselt esitab taotleja oma kaebuse esmalt vastutavale andmetöötlejale. |
| --- | --- |

17.

Seoses õiguse rakendamise praktiliste aspektidega soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada asjaolule, et vastavalt ettepaneku artikli 4 lõike 1 punktile g ja sama artikli lõikele 2 peaksid liikmesriigid kasutama taotlejatele mõeldud ühist teabelehte, millel on muu teabe hulgas „nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi”. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et ehkki ettepaneku artikli 4 lõikes 2 osutatud riiklikud andmekaitseasutused on tõepoolest pädevad vaatama läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi, ei tohiks ettepaneku sõnastus takistada taotlejat (andmesubjekt) suunamast kaebust esmalt vastutavale andmetöötlejale (antud juhul Dublini süsteemi raames tehtava koostöö eest vastutavad pädevad riiklikud asutused). Artikli 4 lõike 2 praegusest versioonist järeldub, et taotleja peaks esitama oma kaebuse – otse ja igal juhul – riiklikule andmekaitseasutusele, ehkki standardmenetluse ja liikmesriikide praktika kohaselt esitab taotleja oma kaebuse esmalt vastutavale andmetöötlejale.

| 18. | Samuti teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku artikli 4 lõike 1 punkt g ümber sõnastada, et taotleja õigused selgemalt esitada. Ettepanekus esitatud tekst on ebaselge, kuna seda võib tõlgendada, nagu oleks „õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta (...)” osa õigusest tutvuda andmetega ja/või õigusest taotleda ebakorrektsete andmete parandamist (...). Lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt eespool nimetatud sätte praegusele sõnastusele teavitama taotlejat mitte nimetatud õiguste sisust, vaid nende olemasolust. Kuna viimati nimetatu tundub olevat stilistiline küsimus, teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku sõnastada artikli 4 lõike 1 punkt g järgmiselt:
  „Rahvusvahelise kaitse taotluse saamise korral teavitavad liikmesriigi pädevad asutused varjupaigataotlejat (...) järgmisest:






  g) | õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist ning samuti õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta, sealhulgas saada käesoleva määruse artiklis 33 nimetatud asutuste ja riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed.” |
| --- | --- | --- |

18.

Samuti teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku artikli 4 lõike 1 punkt g ümber sõnastada, et taotleja õigused selgemalt esitada. Ettepanekus esitatud tekst on ebaselge, kuna seda võib tõlgendada, nagu oleks „õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta (...)” osa õigusest tutvuda andmetega ja/või õigusest taotleda ebakorrektsete andmete parandamist (...). Lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt eespool nimetatud sätte praegusele sõnastusele teavitama taotlejat mitte nimetatud õiguste sisust, vaid nende olemasolust. Kuna viimati nimetatu tundub olevat stilistiline küsimus, teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku sõnastada artikli 4 lõike 1 punkt g järgmiselt:

„Rahvusvahelise kaitse taotluse saamise korral teavitavad liikmesriigi pädevad asutused varjupaigataotlejat (...) järgmisest:

g)

õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist ning samuti õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta, sealhulgas saada käesoleva määruse artiklis 33 nimetatud asutuste ja riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed.”

| 19. | Mis puudutab taotlejatele teabe esitamise meetodeid, viitab Euroopa andmekaitseinspektor Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühmas (8) (koosneb iga osaleva riigi andmekaitseasutuse esindajatest ja Euroopa andmekaitseinspektorist) tehtud tööle. Nimetatud rühm analüüsib praegu nimetatud küsimust EURODACi raames, et teha ettepanek asjaomaste suuniste kohta niipea, kui on olemas riiklike uurimuste tulemused ning nendest on tehtud kokkuvõte. Kuigi selline kooskõlastatud uurimine puudutab eelkõige EURODACi, on selle tulemused tõenäoliselt huvipakkuvad ka Dublini süsteemi kontekstis, kuna neis käsitletakse selliseid küsimusi nagu keeled/tõlge, hinnang sellele, mil määral varjupaigataotleja teavet tegelikult mõistab, jne. |
| --- | --- |

19.

Mis puudutab taotlejatele teabe esitamise meetodeid, viitab Euroopa andmekaitseinspektor Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühmas (8) (koosneb iga osaleva riigi andmekaitseasutuse esindajatest ja Euroopa andmekaitseinspektorist) tehtud tööle. Nimetatud rühm analüüsib praegu nimetatud küsimust EURODACi raames, et teha ettepanek asjaomaste suuniste kohta niipea, kui on olemas riiklike uurimuste tulemused ning nendest on tehtud kokkuvõte. Kuigi selline kooskõlastatud uurimine puudutab eelkõige EURODACi, on selle tulemused tõenäoliselt huvipakkuvad ka Dublini süsteemi kontekstis, kuna neis käsitletakse selliseid küsimusi nagu keeled/tõlge, hinnang sellele, mil määral varjupaigataotleja teavet tegelikult mõistab, jne.

IV.   LÄBIPAISTVUSE SUUNAS

| 20. | Mis puudutab ettepaneku artiklis 33 nimetatud asutusi, tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas eespool nimetatud sätte lõikes 1 osutatud asutuste koondnimekirja. Nimekirja muutumise korral avaldab komisjon üks kord aastas ajakohastatud koondnimekirja. Koondnimekirja avaldamine aitab tagada läbipaistvuse ja hõlbustada andmekaitseasutuste teostatavat järelevalvet. |
| --- | --- |

20.

Mis puudutab ettepaneku artiklis 33 nimetatud asutusi, tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas eespool nimetatud sätte lõikes 1 osutatud asutuste koondnimekirja. Nimekirja muutumise korral avaldab komisjon üks kord aastas ajakohastatud koondnimekirja. Koondnimekirja avaldamine aitab tagada läbipaistvuse ja hõlbustada andmekaitseasutuste teostatavat järelevalvet.

V.   UUS TEABEVAHETUSMEHHANISM

| 21. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks, et kehtestatakse uus mehhanism liikmesriikide vaheliseks asjakohase teabe vahetamiseks enne üleandmist (sätestatud ettepaneku artiklis 30). Andmekaitseinspektor peab selle teabevahetuse eesmärki seaduspäraseks. |
| --- | --- |

21.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab teadmiseks, et kehtestatakse uus mehhanism liikmesriikide vaheliseks asjakohase teabe vahetamiseks enne üleandmist (sätestatud ettepaneku artiklis 30). Andmekaitseinspektor peab selle teabevahetuse eesmärki seaduspäraseks.

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab lisaks sellele teadmiseks, et kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 8 lõigetega 1–3 sisaldab ettepanek spetsiifilisi andmekaitsetagatisi, nagu näiteks: a) taotleja ja/või tema esindaja ühemõtteline nõusolek, b) teabe viivitamatu kustutamine üleandva liikmesriigi poolt, kui üleandmine on lõpule viidud, ja c) „isiku tervisega seotud andmete töötlemine ainult tervishoiutöötaja poolt, kellel on riiklike õigusaktide või pädevate asutuste kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või muu isiku poolt, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus” (ning kes on saanud asjakohase meditsiinialase koolituse). Peale selle toetab andmekaitseinspektor seda, et teabevahetus toimub üksnes turvatud „DubliNet” süsteemi kaudu ja asutuste poolt, kellest on eelnevalt teavitatud. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab lisaks sellele teadmiseks, et kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) artikli 8 lõigetega 1–3 sisaldab ettepanek spetsiifilisi andmekaitsetagatisi, nagu näiteks: a) taotleja ja/või tema esindaja ühemõtteline nõusolek, b) teabe viivitamatu kustutamine üleandva liikmesriigi poolt, kui üleandmine on lõpule viidud, ja c) „isiku tervisega seotud andmete töötlemine ainult tervishoiutöötaja poolt, kellel on riiklike õigusaktide või pädevate asutuste kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või muu isiku poolt, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus” (ning kes on saanud asjakohase meditsiinialase koolituse). Peale selle toetab andmekaitseinspektor seda, et teabevahetus toimub üksnes turvatud „DubliNet” süsteemi kaudu ja asutuste poolt, kellest on eelnevalt teavitatud.

| 23. | Kõnealuse mehhanismi ülesehitus on ülioluline selle andmekaitsekorrale vastavuse seisukohast, eelkõige seetõttu, et teabevahetus hõlmab ka väga delikaatseid isikuandmeid, nagu näiteks teave „üleantava taotleja erivajaduste kohta, mis võib erijuhtudel sisaldada teavet üleantava taotleja füüsilise ja vaimse tervise kohta”. Sellega seoses toetab Euroopa andmekaitseinspektor täielikult ettepaneku artikli 36 lisamist, mis kohustab liikmesriike võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et (...) andmete väärkasutamise suhtes kohaldatakse (...) karistusi, sealhulgas haldus- ja/või kriminaalkaristusi. |
| --- | --- |

23.

Kõnealuse mehhanismi ülesehitus on ülioluline selle andmekaitsekorrale vastavuse seisukohast, eelkõige seetõttu, et teabevahetus hõlmab ka väga delikaatseid isikuandmeid, nagu näiteks teave „üleantava taotleja erivajaduste kohta, mis võib erijuhtudel sisaldada teavet üleantava taotleja füüsilise ja vaimse tervise kohta”. Sellega seoses toetab Euroopa andmekaitseinspektor täielikult ettepaneku artikli 36 lisamist, mis kohustab liikmesriike võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et (...) andmete väärkasutamise suhtes kohaldatakse (...) karistusi, sealhulgas haldus- ja/või kriminaalkaristusi.

VI.   TEABEVAHETUSE REGULEERIMINE DUBLINI SÜSTEEMI RAAMES

| 24. | Komisjoni ettepaneku artikkel 32 reguleerib teabe jagamist. Euroopa andmekaitseinspektor andis juba varasemas etapis nimetatud sätte väljatöötamisse oma panuse ning toetab komisjoni ettepanekus esitatud sõnastust. |
| --- | --- |

24.

Komisjoni ettepaneku artikkel 32 reguleerib teabe jagamist. Euroopa andmekaitseinspektor andis juba varasemas etapis nimetatud sätte väljatöötamisse oma panuse ning toetab komisjoni ettepanekus esitatud sõnastust.

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, kui oluline on, et liikmesriikide asutused vahetaksid teavet „DubliNet” võrku kasutavate isikute kohta. See võimaldab suurema turvalisuse kõrval tagada ka toimingute parema jälgitavuse. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni 6. juuni 2007. aasta töödokumendile, mis on lisatud komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandele Dublini süsteemi hindamise kohta, (9) milles komisjon tuletab meelde, et „DubliNet” võrgu kasutamine on alati kohustuslik, välja arvatud erandjuhtudel, mis on nimetatud komisjoni 2. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1560/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) (10) (edaspidi „Dublini rakendusmäärus”) artikli 15 lõike 1 teises lõigus. Euroopa andmekaitseinspektor nõuab kindlalt, et eespool nimetatud artikli 15 lõikes 1 osutatud võimalust „DubliNet” võrku erandina mitte kasutada, tuleks tõlgendada piiravalt. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, kui oluline on, et liikmesriikide asutused vahetaksid teavet „DubliNet” võrku kasutavate isikute kohta. See võimaldab suurema turvalisuse kõrval tagada ka toimingute parema jälgitavuse. Sellega seoses osutab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni 6. juuni 2007. aasta töödokumendile, mis on lisatud komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud aruandele Dublini süsteemi hindamise kohta, (9) milles komisjon tuletab meelde, et „DubliNet” võrgu kasutamine on alati kohustuslik, välja arvatud erandjuhtudel, mis on nimetatud komisjoni 2. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1560/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) (10) (edaspidi „Dublini rakendusmäärus”) artikli 15 lõike 1 teises lõigus. Euroopa andmekaitseinspektor nõuab kindlalt, et eespool nimetatud artikli 15 lõikes 1 osutatud võimalust „DubliNet” võrku erandina mitte kasutada, tuleks tõlgendada piiravalt.

| 26. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et selle tagamiseks on ettepanekusse mõned sätted lisatud või mõned sealsed sätted uuesti sõnastatud. Näiteks on ettepaneku artikli 33 lõige 4 uuesti sõnastatud, selgitamaks, et turvaliste elektrooniliste teabeedastuskanalite loomist käsitlevaid eeskirju kohaldatakse mitte ainult palvete, vaid ka vastuste ja muu kirjavahetuse suhtes (nagu sätestatud Dublini rakendusmääruse artikli 15 lõikes 1). Uue artikli 38 lõige 2, milles eelmises tekstiversioonis (artikkel 25) kohustati liikmesriike saatma palved ja vastused „mis tahes viisil, mille puhul on võimalik saada kättesaamisteatis”, jäeti välja, selgitamaks, et liikmesriigid peaksid ka sel puhul kasutama „DubliNet” võrku. |
| --- | --- |

26.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et selle tagamiseks on ettepanekusse mõned sätted lisatud või mõned sealsed sätted uuesti sõnastatud. Näiteks on ettepaneku artikli 33 lõige 4 uuesti sõnastatud, selgitamaks, et turvaliste elektrooniliste teabeedastuskanalite loomist käsitlevaid eeskirju kohaldatakse mitte ainult palvete, vaid ka vastuste ja muu kirjavahetuse suhtes (nagu sätestatud Dublini rakendusmääruse artikli 15 lõikes 1). Uue artikli 38 lõige 2, milles eelmises tekstiversioonis (artikkel 25) kohustati liikmesriike saatma palved ja vastused „mis tahes viisil, mille puhul on võimalik saada kättesaamisteatis”, jäeti välja, selgitamaks, et liikmesriigid peaksid ka sel puhul kasutama „DubliNet” võrku.

| 27. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et Dublini süsteemi raames on isikuandmete vahetamisega seonduvat suhteliselt vähe reguleeritud. Ehkki mõningaid teabevahetuse aspekte on juba käsitletud Dublini rakendusmääruses, näib, et kahetsusväärsel kombel ei hõlma määrus praegusel kujul kõiki isikuandmete vahetamise aspekte (11). |
| --- | --- |

27.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et Dublini süsteemi raames on isikuandmete vahetamisega seonduvat suhteliselt vähe reguleeritud. Ehkki mõningaid teabevahetuse aspekte on juba käsitletud Dublini rakendusmääruses, näib, et kahetsusväärsel kombel ei hõlma määrus praegusel kujul kõiki isikuandmete vahetamise aspekte (11).

| 28. | Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune varjupaigataotlejat käsitleva teabe vahetamise küsimus on leidnud käsitlemist ka Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühmas. Ennustamata rühma töö tulemusi, soovib Euroopa andmekaitseinspektor juba praegu märkida, et üks võimalikest soovitustest võiks olla Schengeni SIRENE käsiraamatus sisalduvate eeskirjadega sarnase reeglistiku vastuvõtmine. |
| --- | --- |

28.

Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune varjupaigataotlejat käsitleva teabe vahetamise küsimus on leidnud käsitlemist ka Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühmas. Ennustamata rühma töö tulemusi, soovib Euroopa andmekaitseinspektor juba praegu märkida, et üks võimalikest soovitustest võiks olla Schengeni SIRENE käsiraamatus sisalduvate eeskirjadega sarnase reeglistiku vastuvõtmine.

VII.   JÄRELDUSED

| 29. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab komisjoni ettepanekut määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest. Ta mõistab olemasoleva süsteemi läbivaatamise põhjusi. |
| --- | --- |

29.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab komisjoni ettepanekut määruse kohta, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest. Ta mõistab olemasoleva süsteemi läbivaatamise põhjusi.

| 30. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjoni ettepanek on kooskõlas muude õigusaktidega, mis reguleerivad kõnealuse valdkonna keerukat õigusraamistikku. |
| --- | --- |

30.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjoni ettepanek on kooskõlas muude õigusaktidega, mis reguleerivad kõnealuse valdkonna keerukat õigusraamistikku.

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab märkimisväärset tähelepanu, mida ettepanekus on pööratud põhiõiguste austamisele, eelkõige isikuandmete kaitsele. Ta peab seda lähenemisviisi oluliseks eeltingimuseks Dublini menetluse parandamisele. Andmekaitseinspektor juhib õigusloojate erilist tähelepanu uutele mehhanismidele, vahetamaks andmeid, mis hõlmavad muu hulgas varjupaigataotlejate äärmiselt delikaatseid isikuandmeid. |
| --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab märkimisväärset tähelepanu, mida ettepanekus on pööratud põhiõiguste austamisele, eelkõige isikuandmete kaitsele. Ta peab seda lähenemisviisi oluliseks eeltingimuseks Dublini menetluse parandamisele. Andmekaitseinspektor juhib õigusloojate erilist tähelepanu uutele mehhanismidele, vahetamaks andmeid, mis hõlmavad muu hulgas varjupaigataotlejate äärmiselt delikaatseid isikuandmeid.

| 32. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib samuti viidata olulisele tööle, mille on kõnealuses valdkonnas ära teinud Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühm, ning usub, et rühma töö tulemused võivad aidata kaasa süsteemi elementide paremale formuleerimisele. |
| --- | --- |

32.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib samuti viidata olulisele tööle, mille on kõnealuses valdkonnas ära teinud Eurodaci järelevalve kooskõlastusrühm, ning usub, et rühma töö tulemused võivad aidata kaasa süsteemi elementide paremale formuleerimisele.

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et mõningaid käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekuid võib edasi arendada, jälgides läbivaadatud süsteemi praktilist rakendamist. Eelkõige kavatseb ta aidata kaasa käesoleva arvamuse punktides 24–27 mainitud „DubliNet” võrgu kaudu toimuva teabevahetuse rakendusmeetmete kindlaksmääramisele. |
| --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et mõningaid käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekuid võib edasi arendada, jälgides läbivaadatud süsteemi praktilist rakendamist. Eelkõige kavatseb ta aidata kaasa käesoleva arvamuse punktides 24–27 mainitud „DubliNet” võrgu kaudu toimuva teabevahetuse rakendusmeetmete kindlaksmääramisele.

Brüssel, 18. veebruar 2009

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 50, 25.2.2003, lk 1.

3

(4)  KOM(2007) 299.

4

(5)  KOM(2007) 301.

5

(6)  Vaata: ettepanekule lisatav seletuskiri.

6

(7)  EÜT L 304, 30.9.2004, lk 12.

7

(8)  Nimetatud töörühma ülesannete ja staatuse kohta vaata: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/site/mySite/pid/79. Nimetatud rühm teostab kooskõlastatud järelevalvet Eurodaci süsteemi üle. Andmekaitse seisukohast avaldab aga rühma töö mõju ka Dublini määruse raames toimuva teabevahetuse üldisele raamistikule. Asjaomane teave seondub sama andmesubjektiga ja seda vahetatakse samas, teda käsitlevas korras.

8

(9)  SEK(2007) 742.

9

(10)  ELT L 222, 5.9.2003, lk 3–23.

10

(11)  See ilmneb veel selgemalt, kui võrrelda seda määraga, mil täiendava teabe vahetamine on reguleeritud Schengeni infosüsteemi raames (SIRENE).

11

---

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/6

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil (KOM(2008) 825)

2009/C 229/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse talle 3. detsembril 2008 komisjonilt laekunud taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon saatis ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „ettepanek” või „komisjoni ettepanek”), 3. detsembril 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Seda konsulteerimist tuleks otsuse preambulis selgelt mainida. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „ettepanek” või „komisjoni ettepanek”), 3. detsembril 2008 vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. Seda konsulteerimist tuleks otsuse preambulis selgelt mainida.

| 2. | Nagu seletuskirjas mainitud, andis Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekusse oma panuse juba varem ning mitmeid küsimusi, mille andmekaitseinspektor mitteametlikult tõstatas, on ettepaneku lõplikus tekstis arvesse võetud. |
| --- | --- |

2.

Nagu seletuskirjas mainitud, andis Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekusse oma panuse juba varem ning mitmeid küsimusi, mille andmekaitseinspektor mitteametlikult tõstatas, on ettepaneku lõplikus tekstis arvesse võetud.

Ettepaneku kontekst

| 3. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, (3) mis käsitleb EURODAC-süsteemi kehtestamist (edaspidi „EURODAC-määrus”), jõustus 15. detsembril 2000. aastal EURODAC-süsteem on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogia süsteem, mis loodi selleks, et lihtsustada Dublini konventsiooni kohaldamist. Kõnealuse konventsiooni eesmärk oli kehtestada selge ja toimiv mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivaatamise eest. Dublini konventsioon asendati hiljem nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (4) (edaspidi „Dublini määrus”) (5). EURODAC-süsteem alustas tööd 15. jaanuaril 2003. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000, (3) mis käsitleb EURODAC-süsteemi kehtestamist (edaspidi „EURODAC-määrus”), jõustus 15. detsembril 2000. aastal EURODAC-süsteem on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogia süsteem, mis loodi selleks, et lihtsustada Dublini konventsiooni kohaldamist. Kõnealuse konventsiooni eesmärk oli kehtestada selge ja toimiv mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivaatamise eest. Dublini konventsioon asendati hiljem nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (4) (edaspidi „Dublini määrus”) (5). EURODAC-süsteem alustas tööd 15. jaanuaril 2003.

| 4. | Ettepanekuga vaadatakse läbi EURODAC-määrus ja selle rakendusmäärus, milleks on nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, ning sellega tahetakse muu hulgas:






  — | parandada EURODAC-määruse rakendamise tõhusust; |
| --- | --- | --- |

4.

Ettepanekuga vaadatakse läbi EURODAC-määrus ja selle rakendusmäärus, milleks on nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002, ning sellega tahetakse muu hulgas:

—

parandada EURODAC-määruse rakendamise tõhusust;

| — | tagada kooskõla pärast eespool nimetatud määruse vastuvõtmist varjupaigaküsimusi käsitlevas ühenduse õigustikus aset leidnud arenguga; |
| --- | --- |

—

tagada kooskõla pärast eespool nimetatud määruse vastuvõtmist varjupaigaküsimusi käsitlevas ühenduse õigustikus aset leidnud arenguga;

| — | ajakohastada teatavaid sätteid, võttes arvesse määruse vastuvõtmise järel toimunud tegelikku arengut; |
| --- | --- |

—

ajakohastada teatavaid sätteid, võttes arvesse määruse vastuvõtmise järel toimunud tegelikku arengut;

| — | kehtestada uus juhtimisraamistik. |
| --- | --- |

—

kehtestada uus juhtimisraamistik.

| 5. | Rõhutada tuleks samuti, et üks ettepaneku põhieesmärke on tagada kindlamalt põhiõiguste austamine, eriti isikuandmete kaitse. Käesolevas arvamuses analüüsitakse, kas kõnealuse ettepaneku sätted on asjakohased nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

5.

Rõhutada tuleks samuti, et üks ettepaneku põhieesmärke on tagada kindlamalt põhiõiguste austamine, eriti isikuandmete kaitse. Käesolevas arvamuses analüüsitakse, kas kõnealuse ettepaneku sätted on asjakohased nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| 6. | Ettepanekus võetakse arvesse tulemusi, mida omas 2007. aasta juunis avaldatud Dublini süsteemi hindamisaruanne (edaspidi „hindamisaruanne”), mis hõlmas EURODAC-süsteemi kolme esimest tegevusaastat (2003–2005). |
| --- | --- |

6.

Ettepanekus võetakse arvesse tulemusi, mida omas 2007. aasta juunis avaldatud Dublini süsteemi hindamisaruanne (edaspidi „hindamisaruanne”), mis hõlmas EURODAC-süsteemi kolme esimest tegevusaastat (2003–2005).

| 7. | Komisjoni hindamisaruandes tunnustatakse, et määrusega loodud süsteemi on liikmesriikides üldiselt rahuldavalt rakendatud, kuid osutatakse samas teatavatele kehtivate sätete tõhususega seotud probleemidele ja küsimustele, millega tuleb tegeleda EURODAC-süsteemi parandamiseks ja Dublini määruse kohaldamise hõlbustamiseks. Eelkõige täheldati hindamisaruandes, et mõned liikmesriigid edastavad sõrmejäljed endiselt hilinenult. EURODAC-määruses on sõrmejälgede edastamiseks praegu ettenähtud väga ebamäärane tähtaeg, mis võib praktikas põhjustada märkimisväärseid hilinemisi. Tegemist on süsteemi tõhususe seisukohast keskse küsimusega, kuna viivitused sõrmejälgede edastamisel võivad viia tulemusteni, mis ei vasta Dublini määruses sätestatud vastutuse põhimõtetele. |
| --- | --- |

7.

Komisjoni hindamisaruandes tunnustatakse, et määrusega loodud süsteemi on liikmesriikides üldiselt rahuldavalt rakendatud, kuid osutatakse samas teatavatele kehtivate sätete tõhususega seotud probleemidele ja küsimustele, millega tuleb tegeleda EURODAC-süsteemi parandamiseks ja Dublini määruse kohaldamise hõlbustamiseks. Eelkõige täheldati hindamisaruandes, et mõned liikmesriigid edastavad sõrmejäljed endiselt hilinenult. EURODAC-määruses on sõrmejälgede edastamiseks praegu ettenähtud väga ebamäärane tähtaeg, mis võib praktikas põhjustada märkimisväärseid hilinemisi. Tegemist on süsteemi tõhususe seisukohast keskse küsimusega, kuna viivitused sõrmejälgede edastamisel võivad viia tulemusteni, mis ei vasta Dublini määruses sätestatud vastutuse põhimõtetele.

| 8. | Hindamisaruandes rõhutati samuti, et kuna liikmesriikidel puudub tõhus meetod, millega üksteist varjupaigataotlejate staatusest teavitada, on selle tulemuseks paljudel juhtudel andmete kustutamise ebatõhus haldamine. Liikmesriigid, kes sisestavad süsteemi konkreetse isiku kohta andmed, ei ole sageli teadlikud, et mõni teine päritoluliikmesriik on andmed kustutanud ning et seega peaksid nad ka nende käsutuses olevad, sama isikut käsitlevad andmed kustutama. Seetõttu ei ole võimalik piisavalt tagada, et täidetakse põhimõtet, mille kohaselt „ei tohiks andmeid säilitada andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti”. |
| --- | --- |

8.

Hindamisaruandes rõhutati samuti, et kuna liikmesriikidel puudub tõhus meetod, millega üksteist varjupaigataotlejate staatusest teavitada, on selle tulemuseks paljudel juhtudel andmete kustutamise ebatõhus haldamine. Liikmesriigid, kes sisestavad süsteemi konkreetse isiku kohta andmed, ei ole sageli teadlikud, et mõni teine päritoluliikmesriik on andmed kustutanud ning et seega peaksid nad ka nende käsutuses olevad, sama isikut käsitlevad andmed kustutama. Seetõttu ei ole võimalik piisavalt tagada, et täidetakse põhimõtet, mille kohaselt „ei tohiks andmeid säilitada andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti”.

| 9. | Peale selle takistab hindamisaruandes esitatud analüüsi kohaselt EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavate riiklike ametiasutuste ebaselge määratlus komisjoni ja Euroopa andmekaitseinspektorit järelevalveülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

9.

Peale selle takistab hindamisaruandes esitatud analüüsi kohaselt EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavate riiklike ametiasutuste ebaselge määratlus komisjoni ja Euroopa andmekaitseinspektorit järelevalveülesannete täitmisel.

Arvamuse põhielemendid

| 10. | Võttes arvesse andmekaitseinspektori praegust rolli EURODACi järelevalveasutusena, on Euroopa andmekaitseinspektor eriti huvitatud komisjoni ettepanekust ja EURODAC-süsteemi kui terviku läbivaatamise positiivsest tulemusest. |
| --- | --- |

10.

Võttes arvesse andmekaitseinspektori praegust rolli EURODACi järelevalveasutusena, on Euroopa andmekaitseinspektor eriti huvitatud komisjoni ettepanekust ja EURODAC-süsteemi kui terviku läbivaatamise positiivsest tulemusest.

| 11. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanek hõlmab mitmeid varjupaigataotlejate põhiõigustega seonduvaid aspekte, nagu näiteks varjupaigaõigus, teabe saamise õigus laiemas tähenduses ja õigus isikuandmete kaitsele. Arvestades Euroopa andmekaitseinspektori ülesannet, keskendub aga käesolev arvamus peamiselt läbivaadatud määruses käsitletavatele andmekaitseküsimustele. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et ettepanekus on isikuandmete austamisele ja kaitsele pööratud märkimisväärset tähelepanu. Ta kasutab võimalust ja rõhutab, et isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamist ja kaitse tõhusamat praktilist rakendamist tuleks pidada EURODACi toimimise parandamise oluliseks eeltingimuseks. |
| --- | --- |

11.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanek hõlmab mitmeid varjupaigataotlejate põhiõigustega seonduvaid aspekte, nagu näiteks varjupaigaõigus, teabe saamise õigus laiemas tähenduses ja õigus isikuandmete kaitsele. Arvestades Euroopa andmekaitseinspektori ülesannet, keskendub aga käesolev arvamus peamiselt läbivaadatud määruses käsitletavatele andmekaitseküsimustele. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et ettepanekus on isikuandmete austamisele ja kaitsele pööratud märkimisväärset tähelepanu. Ta kasutab võimalust ja rõhutab, et isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamist ja kaitse tõhusamat praktilist rakendamist tuleks pidada EURODACi toimimise parandamise oluliseks eeltingimuseks.

| 12. | Käesolevas arvamuses käsitletakse peamiselt järgmisi, isikuandmete kaitse seisukohast kõige olulisemaid tekstimuudatusi:






  — | Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve, sealhulgas juhtudel, mille puhul osa süsteemi juhtimisest on usaldatud muule üksusele (näiteks eraettevõttele); |
| --- | --- | --- |

12.

Käesolevas arvamuses käsitletakse peamiselt järgmisi, isikuandmete kaitse seisukohast kõige olulisemaid tekstimuudatusi:

—

Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve, sealhulgas juhtudel, mille puhul osa süsteemi juhtimisest on usaldatud muule üksusele (näiteks eraettevõttele);

| — | sõrmejälgede võtmise menetlus, sealhulgas vanuseliste piirangute kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

—

sõrmejälgede võtmise menetlus, sealhulgas vanuseliste piirangute kindlaksmääramine;

| — | andmesubjekti õigused. |
| --- | --- |

—

andmesubjekti õigused.

II.   ÜLDISED MÄRKUSED

| 13. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanekuga püütakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. Eelkõige on andmebaasiga seotud kohustuste jagamine ning samuti viis, kuidas järelevalvekord on ettepanekus formuleeritud, kooskõlas teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) loomist käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

13.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanekuga püütakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. Eelkõige on andmebaasiga seotud kohustuste jagamine ning samuti viis, kuidas järelevalvekord on ettepanekus formuleeritud, kooskõlas teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) loomist käsitlevate õigusaktidega.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor täheldab, et ettepanek on kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 45/2001. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor eelkõige uusi põhjendusi 17, 18 ja 19, milles sätestatakse, et direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse vastavalt liikmesriikide ning asjaomaste ühenduse institutsioonide ja organite poolt kavandatava määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor täheldab, et ettepanek on kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja määrusega (EÜ) nr 45/2001. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor eelkõige uusi põhjendusi 17, 18 ja 19, milles sätestatakse, et direktiivi 95/46/EÜ ja määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse vastavalt liikmesriikide ning asjaomaste ühenduse institutsioonide ja organite poolt kavandatava määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes.

| 15. | Lõpetuseks juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu vajadusele tagada samuti EURODAC-määruse ja Dublini määruse täielik kooskõla ning kasutades võimalust toob ta käesolevas arvamuses ära nimetatud kooskõla käsitlevad täpsemad tähelepanekud. Samas märgib ta, et mõnes osas on nimetatud küsimust juba käsitletud ettepanekus, nt seletuskirjas, milles mainitakse, et „kooskõla Dublini määrusega (ning andmekaitseprobleemide ja eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega arvestamine) tagatakse, muutes neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaja, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, sama pikaks kui aja, mille jooksul Dublini määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus (st üks aasta).” |
| --- | --- |

15.

Lõpetuseks juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu vajadusele tagada samuti EURODAC-määruse ja Dublini määruse täielik kooskõla ning kasutades võimalust toob ta käesolevas arvamuses ära nimetatud kooskõla käsitlevad täpsemad tähelepanekud. Samas märgib ta, et mõnes osas on nimetatud küsimust juba käsitletud ettepanekus, nt seletuskirjas, milles mainitakse, et „kooskõla Dublini määrusega (ning andmekaitseprobleemide ja eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega arvestamine) tagatakse, muutes neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaja, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, sama pikaks kui aja, mille jooksul Dublini määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus (st üks aasta).”

III.   KONKREETSED MÄRKUSED

III.1.   Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve

| 16. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus sätestatud järelevalvekorda ning samuti eriülesandeid, mis on talle usaldatud ettepaneku artiklitega 25 ja 26. Artikliga 25 usaldatakse Euroopa andmekaitseinspektorile kaks järelevalveülesannet:






  — | järelevalve teostamine „selle üle, et korraldusasutuse tehtav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva määrusega” (artikli 25 lõige 1) ja |
| --- | --- | --- |

16.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus sätestatud järelevalvekorda ning samuti eriülesandeid, mis on talle usaldatud ettepaneku artiklitega 25 ja 26. Artikliga 25 usaldatakse Euroopa andmekaitseinspektorile kaks järelevalveülesannet:

—

järelevalve teostamine „selle üle, et korraldusasutuse tehtav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva määrusega” (artikli 25 lõige 1) ja

| — | selle tagamine, „et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi korraldusasutuse teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit”. |
| --- | --- |

—

selle tagamine, „et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi korraldusasutuse teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit”.

Artiklis 26 käsitletakse riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vahelist koostööd.

| 17. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekuga nähakse ette SIS II ja VISi puhul kasutatuga sarnane lähenemisviis: astmeline järelevalvesüsteem, mille puhul riiklikud andmekaitseasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor teostavad järelevalvet vastavalt riikliku ja ELi tasandi üle, kusjuures loodud on nende kahe tasandi vaheline koostöösüsteem. Ettepanekus ette nähtud koostöömudel kajastab ka praegust praktikat, mis on osutunud tõhusaks ning on soodustanud Euroopa andmekaitseinspektori ja riiklike andmekaitseasutuste vahelist tihedat koostööd. Seetõttu tervitab Euroopa andmekaitseinspektor, et nimetatud koostöömudel on ettepanekus vormistatud ning et seadusandja on seega taganud kooskõla muude suuremahuliste IT-süsteemide järelevalvesüsteemidega. |
| --- | --- |

17.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekuga nähakse ette SIS II ja VISi puhul kasutatuga sarnane lähenemisviis: astmeline järelevalvesüsteem, mille puhul riiklikud andmekaitseasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor teostavad järelevalvet vastavalt riikliku ja ELi tasandi üle, kusjuures loodud on nende kahe tasandi vaheline koostöösüsteem. Ettepanekus ette nähtud koostöömudel kajastab ka praegust praktikat, mis on osutunud tõhusaks ning on soodustanud Euroopa andmekaitseinspektori ja riiklike andmekaitseasutuste vahelist tihedat koostööd. Seetõttu tervitab Euroopa andmekaitseinspektor, et nimetatud koostöömudel on ettepanekus vormistatud ning et seadusandja on seega taganud kooskõla muude suuremahuliste IT-süsteemide järelevalvesüsteemidega.

III.2.   Allhanked

| 18. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei käsitleta osa komisjoni ülesannete delegeerimist allhankena mõnele teisele organisatsioonile või üksusele (nt eraettevõttele). Samas kasutab komisjon allhankeid sageli nii süsteemi kui sideinfrastruktuuri haldamisel ja arendamisel. Ehkki allhanked ei ole iseenesest vastuolus andmekaitsenõuetega, tuleks sätestada olulised kaitsemeetmed, tagamaks et tegevuste sooritamine allhankena ei mõjutaks mingil viisil määruse 45/2001 kohaldatavust, sealhulgas Euroopa andmekaitseinspektori teostatavat järelevalvet andmekaitse üle. Peale selle tuleks samuti ette näha tehnilisemat laadi täiendavad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

18.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ei käsitleta osa komisjoni ülesannete delegeerimist allhankena mõnele teisele organisatsioonile või üksusele (nt eraettevõttele). Samas kasutab komisjon allhankeid sageli nii süsteemi kui sideinfrastruktuuri haldamisel ja arendamisel. Ehkki allhanked ei ole iseenesest vastuolus andmekaitsenõuetega, tuleks sätestada olulised kaitsemeetmed, tagamaks et tegevuste sooritamine allhankena ei mõjutaks mingil viisil määruse 45/2001 kohaldatavust, sealhulgas Euroopa andmekaitseinspektori teostatavat järelevalvet andmekaitse üle. Peale selle tuleks samuti ette näha tehnilisemat laadi täiendavad kaitsemeetmed.

| 19. | Sellega seoses teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku näha EURODAC-määruse läbivaatamise käigus ette SIS II-ga seotud õigusaktides ettenähtutega sarnased õiguslikud tagatised, täpsustades, et isegi kui komisjon delegeerib süsteemi haldamise mõnele teisele asutusele, ei tohi see avaldada „ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor” (SIS II käsitleva otsuse ja määruse artikli 15 lõige 7). |
| --- | --- |

19.

Sellega seoses teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku näha EURODAC-määruse läbivaatamise käigus ette SIS II-ga seotud õigusaktides ettenähtutega sarnased õiguslikud tagatised, täpsustades, et isegi kui komisjon delegeerib süsteemi haldamise mõnele teisele asutusele, ei tohi see avaldada „ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor” (SIS II käsitleva otsuse ja määruse artikli 15 lõige 7).

| 20. | Veel konkreetsem on SIS II käsitleva määruse artikkel 47, milles sätestatakse järgmist: „Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodil (...) oma kohustused (...) mõnele teisele asutusele või teistele asutustele, tagab ta, et Euroopa andmekaitseinspektoril oleks õigus ja võimalus täita täiel määral oma ülesandeid, sealhulgas võimalus viia läbi kohapealseid kontrolle või kasutada mis tahes teisi volitusi, mis on talle antud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 47.” |
| --- | --- |

20.

Veel konkreetsem on SIS II käsitleva määruse artikkel 47, milles sätestatakse järgmist: „Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodil (...) oma kohustused (...) mõnele teisele asutusele või teistele asutustele, tagab ta, et Euroopa andmekaitseinspektoril oleks õigus ja võimalus täita täiel määral oma ülesandeid, sealhulgas võimalus viia läbi kohapealseid kontrolle või kasutada mis tahes teisi volitusi, mis on talle antud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 47.”

| 21. | Eespool nimetatud sätted annavad vajaliku selguse selles osas, millised tagajärjed on osa komisjoni ülesannete allhankena teistele asutustele delegeerimisel. Seetõttu teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku lisada komisjoni ettepanekusse samasuguse mõjuga sätted. |
| --- | --- |

21.

Eespool nimetatud sätted annavad vajaliku selguse selles osas, millised tagajärjed on osa komisjoni ülesannete allhankena teistele asutustele delegeerimisel. Seetõttu teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku lisada komisjoni ettepanekusse samasuguse mõjuga sätted.

III.3.   Sõrmejälgede võtmise menetlus (artikli 3 lõige 5 ja artikkel 6)

| 22. | Ettepaneku artikli 3 lõikes 5 käsitletakse sõrmejälgede võtmise menetlust. Nimetatud lõikes sätestatakse, et vastav menetlus „määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele.” Ettepaneku artikli 6 kohaselt on varjupaigataotlejalt sõrmejälgede võtmisel vanuse alampiir 14 aastat ning sõrmejäljed võetakse hiljemalt 48 tunni jooksul pärast kõnealuse taotluse esitamist. |
| --- | --- |

22.

Ettepaneku artikli 3 lõikes 5 käsitletakse sõrmejälgede võtmise menetlust. Nimetatud lõikes sätestatakse, et vastav menetlus „määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele.” Ettepaneku artikli 6 kohaselt on varjupaigataotlejalt sõrmejälgede võtmisel vanuse alampiir 14 aastat ning sõrmejäljed võetakse hiljemalt 48 tunni jooksul pärast kõnealuse taotluse esitamist.

| 23. | Esiteks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor seoses vanusepiiriga, et vaja on tagada ettepaneku kooskõla Dublini määrusega. EURODAC-süsteem kehtestati Dublini määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks. See tähendab, et kui Dublini määruse käimasoleva läbivaatamise tulemus mõjutab määruse kohaldamist alaealiste varjupaigataotlejate suhtes, tuleks seda arvesse võtta ka EURODAC-määruses (6). |
| --- | --- |

23.

Esiteks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor seoses vanusepiiriga, et vaja on tagada ettepaneku kooskõla Dublini määrusega. EURODAC-süsteem kehtestati Dublini määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks. See tähendab, et kui Dublini määruse käimasoleva läbivaatamise tulemus mõjutab määruse kohaldamist alaealiste varjupaigataotlejate suhtes, tuleks seda arvesse võtta ka EURODAC-määruses (6).

| 24. | Teiseks soovib Euroopa andmekaitseinspektor sõrmejälgede võtmisel kohaldatavate vanusepiiride kindlaksmääramisel üldiselt juhtida tähelepanu sellele, et enamikust praegu kättesaadavast uurimusmaterjalist järeldub, et sõrmejälgede põhjal tuvastamise täpsus väheneb vanuse suurenedes. Sellega seoses on soovitatav tähelepanelikult jälgida viisainfosüsteemi (VIS) rakendamise raames tehtavat sõrmejälgede võtmist käsitlevat uurimust. Uurimuse tulemusi ette ennustamata soovib Euroopa andmekaitseinspektor juba praeguses etapis rõhutada, et kõigil juhtudel, mil sõrmejälgede võtmine osutub võimatuks või viiks ebausaldusväärsete tulemusteni, on oluline kasutada varumenetlusi, mis peaks täielikult austama isiku väärikust. |
| --- | --- |

24.

Teiseks soovib Euroopa andmekaitseinspektor sõrmejälgede võtmisel kohaldatavate vanusepiiride kindlaksmääramisel üldiselt juhtida tähelepanu sellele, et enamikust praegu kättesaadavast uurimusmaterjalist järeldub, et sõrmejälgede põhjal tuvastamise täpsus väheneb vanuse suurenedes. Sellega seoses on soovitatav tähelepanelikult jälgida viisainfosüsteemi (VIS) rakendamise raames tehtavat sõrmejälgede võtmist käsitlevat uurimust. Uurimuse tulemusi ette ennustamata soovib Euroopa andmekaitseinspektor juba praeguses etapis rõhutada, et kõigil juhtudel, mil sõrmejälgede võtmine osutub võimatuks või viiks ebausaldusväärsete tulemusteni, on oluline kasutada varumenetlusi, mis peaks täielikult austama isiku väärikust.

| 25. | Kolmandaks võtab Euroopa andmekaitseinspektor teadmiseks jõupingutused, mida seadusandja on teinud, et tagada sõrmejälgede võtmist käsitlevate sätete kooskõla rahvusvaheliste ja Euroopa inimõigustealaste nõuetega. Siiski juhib ta tähelepanu mitmes liikmesriigis noorte varjupaigataotlejate vanuse kindlaksmääramisega kaasnevatele raskustele. Väga sageli ei ole varjupaigataotlejatel või ebaseaduslikel sisserändajatel isikut tõendavat dokumenti ning selleks, et kindlaks teha, kas neilt tuleks võtta sõrmejäljed, tuleb esmalt kindlaks teha nende vanus. Selleks kasutatavad meetodid põhjustavad erinevates liikmesriikides ohtralt arutelusid. |
| --- | --- |

25.

Kolmandaks võtab Euroopa andmekaitseinspektor teadmiseks jõupingutused, mida seadusandja on teinud, et tagada sõrmejälgede võtmist käsitlevate sätete kooskõla rahvusvaheliste ja Euroopa inimõigustealaste nõuetega. Siiski juhib ta tähelepanu mitmes liikmesriigis noorte varjupaigataotlejate vanuse kindlaksmääramisega kaasnevatele raskustele. Väga sageli ei ole varjupaigataotlejatel või ebaseaduslikel sisserändajatel isikut tõendavat dokumenti ning selleks, et kindlaks teha, kas neilt tuleks võtta sõrmejäljed, tuleb esmalt kindlaks teha nende vanus. Selleks kasutatavad meetodid põhjustavad erinevates liikmesriikides ohtralt arutelusid.

| 26. | Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et EURODACi järelevalve kooskõlastusrühm (7) algatas antud teemal koordineeritud kontrolli, mille 2009. aasta esimeseks pooleks oodatavad tulemused peaksid hõlbustama ühiste menetluste kindlaksmääramist kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

26.

Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu sellele, et EURODACi järelevalve kooskõlastusrühm (7) algatas antud teemal koordineeritud kontrolli, mille 2009. aasta esimeseks pooleks oodatavad tulemused peaksid hõlbustama ühiste menetluste kindlaksmääramist kõnealuses valdkonnas.

| 27. | Antud teemat käsitleva lõppmärkusena soovib Euroopa andmekaitseinspektor märkida, et sõrmejälgede võtmise menetlusi on vaja ELi tasandil paremini kooskõlastada ja võimalikult suurel määral ühtlustada. |
| --- | --- |

27.

Antud teemat käsitleva lõppmärkusena soovib Euroopa andmekaitseinspektor märkida, et sõrmejälgede võtmise menetlusi on vaja ELi tasandil paremini kooskõlastada ja võimalikult suurel määral ühtlustada.

III.4.   Parimad kättesaadavad tehnikad (artikkel 4)

| 28. | Ettepaneku artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et „pärast üleminekuperioodi lõppu vastutab EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatav korraldusasutus. Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.” Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõuet, soovib ta täheldada, et eespool nimetatud sättes kasutatav väljend „parim kättesaadav tehnoloogia” tuleks asendada sõnastusega „parimad olemasolevad tehnikad”, mis hõlmab nii kasutatavaid tehnoloogiaid kui ka süsteemi kavandamise, ülesehitamise, hooldamise ja käitamise viisi. |
| --- | --- |

28.

Ettepaneku artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et „pärast üleminekuperioodi lõppu vastutab EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatav korraldusasutus. Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.” Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõuet, soovib ta täheldada, et eespool nimetatud sättes kasutatav väljend „parim kättesaadav tehnoloogia” tuleks asendada sõnastusega „parimad olemasolevad tehnikad”, mis hõlmab nii kasutatavaid tehnoloogiaid kui ka süsteemi kavandamise, ülesehitamise, hooldamise ja käitamise viisi.

III.5.   Andmete varasem kustutamine (Artikkel 9)

| 29. | Ettepaneku artikli 9 lõikes 1 käsitletakse „andmete varasema” kustutamise küsimust. Kõnealuse sättega kohustatakse päritoluliikmesriiki kustutama keskandmebaasist „andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse enne artiklis 8 nimetatud tähtaja lõppu” niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab andmete kustutamise kohustust, sest see on kooskõlas andmete kvaliteedi põhimõttega. Peale selle usub andmekaitseinspektor, et kõnealuse sätte läbivaatamine annab võimaluse innustada liikmesriike kehtestama korda, mis tagaks kodakondsuse omandamisel isiku andmete usaldusväärse ja õigeaegse (võimaluse korral automaatse) kustutamise. |
| --- | --- |

29.

Ettepaneku artikli 9 lõikes 1 käsitletakse „andmete varasema” kustutamise küsimust. Kõnealuse sättega kohustatakse päritoluliikmesriiki kustutama keskandmebaasist „andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse enne artiklis 8 nimetatud tähtaja lõppu” niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab andmete kustutamise kohustust, sest see on kooskõlas andmete kvaliteedi põhimõttega. Peale selle usub andmekaitseinspektor, et kõnealuse sätte läbivaatamine annab võimaluse innustada liikmesriike kehtestama korda, mis tagaks kodakondsuse omandamisel isiku andmete usaldusväärse ja õigeaegse (võimaluse korral automaatse) kustutamise.

| 30. | Lisaks soovib andmekaitseinspektor märkida, et artikli 9 lõige 2, mis käsitleb andmete varasemat kustutamist, tuleks uuesti sõnastada, kuna ettepanekus kasutatud sõnastus on ebaselge. Stiilimärkusena soovitab andmekaitseinspektor asendada kõnealuses sättes sõna „tema” sõnaga „nende”. |
| --- | --- |

30.

Lisaks soovib andmekaitseinspektor märkida, et artikli 9 lõige 2, mis käsitleb andmete varasemat kustutamist, tuleks uuesti sõnastada, kuna ettepanekus kasutatud sõnastus on ebaselge. Stiilimärkusena soovitab andmekaitseinspektor asendada kõnealuses sättes sõna „tema” sõnaga „nende”.

III.6.   Piiri ebaseaduslikul ületamisel tabatud kolmandate riikide kodanike andmete säilitamisaeg (artikkel 12)

| 31. | Ettepaneku artiklis 12 käsitletakse andmete säilitamist. Andmekaitseinspektor soovib märkida, kehtestades andmete üheaastase säilitamisaja (määruse praeguses tekstis ette nähtud kahe aasta asemel), järgitakse nõuetekohaselt andmete kvaliteedi põhimõtet, mille kohaselt andmeid ei tohiks säilitada kauem kui vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid töödeldi. See on teksti tervitatav parandus. |
| --- | --- |

31.

Ettepaneku artiklis 12 käsitletakse andmete säilitamist. Andmekaitseinspektor soovib märkida, kehtestades andmete üheaastase säilitamisaja (määruse praeguses tekstis ette nähtud kahe aasta asemel), järgitakse nõuetekohaselt andmete kvaliteedi põhimõtet, mille kohaselt andmeid ei tohiks säilitada kauem kui vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid töödeldi. See on teksti tervitatav parandus.

III.7.   EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavate asutuste loend (artikkel 20)

| 32. | Tervitatav on säte, mille kohaselt korraldusasutus avaldab nende asutuste loendi, kellel on juurdepääs EURODAC-süsteemile. See aitab suurendada läbipaistvust ja luua praktilise töövahendi süsteemi paremaks järelevalveks, nt andmekaitseasutuste poolt. |
| --- | --- |

32.

Tervitatav on säte, mille kohaselt korraldusasutus avaldab nende asutuste loendi, kellel on juurdepääs EURODAC-süsteemile. See aitab suurendada läbipaistvust ja luua praktilise töövahendi süsteemi paremaks järelevalveks, nt andmekaitseasutuste poolt.

III.8.   Registrid (artikkel 21)

| 33. | Ettepaneku artiklis 21 käsitletakse kõigi kesksüsteemi andmetöötlustoimingute registreerimist. Artikli 21 lõikes 2 sätestatakse, et selliselt registreeritud andmeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil (...). Seoses sellega tuleks selgitada, et see hõlmab ka siseauditiga seotud tegevusi. |
| --- | --- |

33.

Ettepaneku artiklis 21 käsitletakse kõigi kesksüsteemi andmetöötlustoimingute registreerimist. Artikli 21 lõikes 2 sätestatakse, et selliselt registreeritud andmeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil (...). Seoses sellega tuleks selgitada, et see hõlmab ka siseauditiga seotud tegevusi.

III.9.   Andmete subjekti õigused (artikkel 23)

| 34. | Artikli 23 lõike 1 punkt e on sõnastatud järgmiselt:
  „Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule (...) järgmised andmed:






  e) | tema õigus tutvuda neid käsitlevate andmetega ning õigus taotleda neid käsitlevate ebakorrektsete andmete parandamist või neid käsitlevate ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ning saada nende artikli 25 lõikes 1 osutatud riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed, kes tegelevad isikuandmete kaitset käsitlevate kaebuste läbivaatamisega.” |
| --- | --- | --- |

34.

Artikli 23 lõike 1 punkt e on sõnastatud järgmiselt:

„Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule (...) järgmised andmed:

e)

tema õigus tutvuda neid käsitlevate andmetega ning õigus taotleda neid käsitlevate ebakorrektsete andmete parandamist või neid käsitlevate ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ning saada nende artikli 25 lõikes 1 osutatud riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed, kes tegelevad isikuandmete kaitset käsitlevate kaebuste läbivaatamisega.”

| 35. | Andmekaitseinspektor märgib, et teabe saamise õiguse tõhus rakendamine on EURODAC-süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks ülimalt tähtis. Eelkõige on tähtis tagada, et teave esitataks viisil, mis võimaldab varjupaigataotlejal täielikult mõista oma olukorda ning samuti oma õiguste ulatust, sealhulgas menetlustoiminguid, mille abil ta võib tema suhtes langetatud haldusotsustele reageerida. |
| --- | --- |

35.

Andmekaitseinspektor märgib, et teabe saamise õiguse tõhus rakendamine on EURODAC-süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks ülimalt tähtis. Eelkõige on tähtis tagada, et teave esitataks viisil, mis võimaldab varjupaigataotlejal täielikult mõista oma olukorda ning samuti oma õiguste ulatust, sealhulgas menetlustoiminguid, mille abil ta võib tema suhtes langetatud haldusotsustele reageerida.

| 36. | Seoses kõnealuse õiguse rakendamise praktiliste aspektidega soovib andmekaitseinspektor rõhutada, et kuigi andmekaitseasutused on tõepoolest pädevad vaatama läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi, ei tohiks ettepaneku sõnastus takistada taotlejat (andmete subjekti) esitamast kaebust esmalt vastutavale andmetöötlejale. Artikli 23 lõike 1 punkti e praegune sõnastus näib viitavat sellele, et taotleja peaks esitama oma kaebuse – otse ja igal juhul – andmekaitseasutusele, ehkki tavamenetluse ja liikmesriikide praktika kohaselt esitab taotleja oma kaebuse kõigepealt vastutavale andmetöötlejale. |
| --- | --- |

36.

Seoses kõnealuse õiguse rakendamise praktiliste aspektidega soovib andmekaitseinspektor rõhutada, et kuigi andmekaitseasutused on tõepoolest pädevad vaatama läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi, ei tohiks ettepaneku sõnastus takistada taotlejat (andmete subjekti) esitamast kaebust esmalt vastutavale andmetöötlejale. Artikli 23 lõike 1 punkti e praegune sõnastus näib viitavat sellele, et taotleja peaks esitama oma kaebuse – otse ja igal juhul – andmekaitseasutusele, ehkki tavamenetluse ja liikmesriikide praktika kohaselt esitab taotleja oma kaebuse kõigepealt vastutavale andmetöötlejale.

| 37. | Samuti teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku muuta artikli 23 lõike 1 punkti e sõnastust, et taotleja õigused selgemalt esitada. Ettepaneku sõnastus on ebaselge, kuna seda võib tõlgendada, nagu oleks „õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta (...)” osa õigusest tutvuda andmetega ja/või õigusest taotleda ebakorrektsete andmete parandamist (...). Lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt eespool nimetatud sätte praegusele sõnastusele teavitama määruse reguleerimisalasse kuuluvat isikut mitte nimetatud õiguste sisust, vaid nende olemasolust. Kuna siinkohal tundub olevat tegemist stiiliküsimusega, soovitab andmekaitseinspektor muuta artikli 23 lõike 1 punkti e sõnastust järgmiselt:
  „Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule (...) järgmised andmed:






  g) | õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist ning samuti õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta, sealhulgas saada käesoleva määruse artikli 25 lõikes 1 nimetatud riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed.” |
| --- | --- | --- |

37.

Samuti teeb Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku muuta artikli 23 lõike 1 punkti e sõnastust, et taotleja õigused selgemalt esitada. Ettepaneku sõnastus on ebaselge, kuna seda võib tõlgendada, nagu oleks „õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta (...)” osa õigusest tutvuda andmetega ja/või õigusest taotleda ebakorrektsete andmete parandamist (...). Lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt eespool nimetatud sätte praegusele sõnastusele teavitama määruse reguleerimisalasse kuuluvat isikut mitte nimetatud õiguste sisust, vaid nende olemasolust. Kuna siinkohal tundub olevat tegemist stiiliküsimusega, soovitab andmekaitseinspektor muuta artikli 23 lõike 1 punkti e sõnastust järgmiselt:

„Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule (...) järgmised andmed:

g)

õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist ning samuti õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta, sealhulgas saada käesoleva määruse artikli 25 lõikes 1 nimetatud riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed.”

| 38. | Sama loogikat järgides tuleks artikli 23 lõiget 10 muuta järgmiselt: „Iga liikmesriigi riiklik järelevalveasutus peab andmete subjekti tema õiguste kasutamisel vajaduse korral (või: andmete subjekti taotlusel) abistama vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4.” Andmekaitseinspektor soovib taas rõhutada, et andmekaitseasutuse sekkumine ei peaks põhimõtteliselt olema vajalik. Vastutavat andmetöötlejat tuleks hoopis innustada vastama nõuetekohaselt andmete subjektide kaebustele. Sama kehtib siis, kui vajalik on erinevate liikmesriikide asutuste vaheline koostöö. Vastutavad andmetöötlejad peaksid eelkõige vastutama taotluste läbivaatamise ja sel eesmärgil koostöö tegemise eest. |
| --- | --- |

38.

Sama loogikat järgides tuleks artikli 23 lõiget 10 muuta järgmiselt: „Iga liikmesriigi riiklik järelevalveasutus peab andmete subjekti tema õiguste kasutamisel vajaduse korral (või: andmete subjekti taotlusel) abistama vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4.” Andmekaitseinspektor soovib taas rõhutada, et andmekaitseasutuse sekkumine ei peaks põhimõtteliselt olema vajalik. Vastutavat andmetöötlejat tuleks hoopis innustada vastama nõuetekohaselt andmete subjektide kaebustele. Sama kehtib siis, kui vajalik on erinevate liikmesriikide asutuste vaheline koostöö. Vastutavad andmetöötlejad peaksid eelkõige vastutama taotluste läbivaatamise ja sel eesmärgil koostöö tegemise eest.

| 39. | Artikli 23 lõike 9 puhul tervitab andmekaitseinspektor mitte ainult nimetatud sätte eesmärki (mis näeb ette eriotsingute kasutamise kontrolli, nagu andmekaitseasutused soovitasid oma esimeses aruandes kooskõlastatud kontrolli kohta), vaid väljendab heameelt ka selle saavutamiseks kavandatava korra üle. |
| --- | --- |

39.

Artikli 23 lõike 9 puhul tervitab andmekaitseinspektor mitte ainult nimetatud sätte eesmärki (mis näeb ette eriotsingute kasutamise kontrolli, nagu andmekaitseasutused soovitasid oma esimeses aruandes kooskõlastatud kontrolli kohta), vaid väljendab heameelt ka selle saavutamiseks kavandatava korra üle.

| 40. | Seoses taotlejatele teabe andmise meetoditega viitab andmekaitseinspektor EURODACi järelevalve kooskõlastusrühma tööle. Kõnealune töörühm tegeleb praegu nimetatud küsimusega EURODACi raames, et teha ettepanek asjaomaste suuniste kohta, niipea kui on selgunud riiklike uurimuste tulemused ning nendest on tehtud kokkuvõte. |
| --- | --- |

40.

Seoses taotlejatele teabe andmise meetoditega viitab andmekaitseinspektor EURODACi järelevalve kooskõlastusrühma tööle. Kõnealune töörühm tegeleb praegu nimetatud küsimusega EURODACi raames, et teha ettepanek asjaomaste suuniste kohta, niipea kui on selgunud riiklike uurimuste tulemused ning nendest on tehtud kokkuvõte.

IV.   JÄRELDUSED

| 41. | Andmekaitseinspektor toetab ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil. |
| --- | --- |

41.

Andmekaitseinspektor toetab ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...], millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil.

| 42. | Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus esitatud järelevalvemudelit ning uue süsteemiga talle usaldatud rolli ja ülesandeid. Kavandatud mudel peegeldab kasutusel olevat praktikat, mis on osutunud tõhusaks. |
| --- | --- |

42.

Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus esitatud järelevalvemudelit ning uue süsteemiga talle usaldatud rolli ja ülesandeid. Kavandatud mudel peegeldab kasutusel olevat praktikat, mis on osutunud tõhusaks.

| 43. | Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekuga soovitakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. |
| --- | --- |

43.

Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekuga soovitakse saavutada kooskõla muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist.

| 44. | Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus pööratud märkimisväärset tähelepanu põhiõiguste austamisele ning eelkõige isikuandmete kaitsele. Sarnaselt Dublini määruse läbivaatamist käsitlevas arvamuses väljendatule, leiab andmekaitseinspektor, et kõnealune lähenemisviis on oluline eeltingimus Euroopa Liidu varjupaigamenetluste parandamiseks. |
| --- | --- |

44.

Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekus pööratud märkimisväärset tähelepanu põhiõiguste austamisele ning eelkõige isikuandmete kaitsele. Sarnaselt Dublini määruse läbivaatamist käsitlevas arvamuses väljendatule, leiab andmekaitseinspektor, et kõnealune lähenemisviis on oluline eeltingimus Euroopa Liidu varjupaigamenetluste parandamiseks.

| 45. | Andmekaitseinspektor juhib tähelepanu vajadusele tagada EURODAC-määruse ja Dublini määruste vaheline täielik kooskõla. |
| --- | --- |

45.

Andmekaitseinspektor juhib tähelepanu vajadusele tagada EURODAC-määruse ja Dublini määruste vaheline täielik kooskõla.

| 46. | Ta leiab, et tuleks paremini koordineerida ja ühtlustada ELi tasandil sõrmejälgede võtmise menetlusi nii varjupaigataotlejate kui kõigi muude EURODACi menetlusega seotud isikute suhtes. Ta juhib erilist tähelepanu vanusepiirangu küsimusele sõrmejälgede võtmisel, ning eelkõige mitmes liikmesriigis noorte varjupaigataotlejate vanuse kindlaksmääramisega kaasnevatele raskustele. |
| --- | --- |

46.

Ta leiab, et tuleks paremini koordineerida ja ühtlustada ELi tasandil sõrmejälgede võtmise menetlusi nii varjupaigataotlejate kui kõigi muude EURODACi menetlusega seotud isikute suhtes. Ta juhib erilist tähelepanu vanusepiirangu küsimusele sõrmejälgede võtmisel, ning eelkõige mitmes liikmesriigis noorte varjupaigataotlejate vanuse kindlaksmääramisega kaasnevatele raskustele.

| 47. | Andmekaitseinspektor rõhutab vajadust muuta andmete subjektide õigusi käsitlevad sätted selgemaks ning märgib, et nimetatud õiguste tagamise eest vastutavad eelkõige riiklikud vastutavad andmetöötlejad. |
| --- | --- |

47.

Andmekaitseinspektor rõhutab vajadust muuta andmete subjektide õigusi käsitlevad sätted selgemaks ning märgib, et nimetatud õiguste tagamise eest vastutavad eelkõige riiklikud vastutavad andmetöötlejad.

Brüssel, 18. veebruar 2009

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.

3

(4)  ELT L 50, 25.2.2003. lk 1.

4

(5)  Dublini määrus on praegu läbivaatamisel (KOM(2008) 820 lõplik), 3.12.2008 (uuestisõnastatud versioon). Euroopa andmekaitseinspektor on avaldanud ka Dublini määruse muutmise ettepanekut käsitleva arvamuse.

5

(6)  Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu asjaolule, et 3. detsembril 2008 esitatud komisjoni ettepanekus, milles käsitletakse Dublini määruse läbivaatamist (KOM(2008) 820 lõplik), sätestatakse, et „alaealine” on „alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik”.

6

(7)  Nimetatud töörühma ülesannete ja staatuse kohta vaata: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/site/mySite/pid/79. Nimetatud rühm teostab kooskõlastatud järelevalvet Eurodaci süsteemi üle.

7

---

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/12

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise dokumendi kohta: Prantsuse Vabariigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta (5903/2/09 REV 2)

2009/C 229/03

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, (2) (edaspidi „raamotsus 2008/977/JSK”)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga

| 1. | Prantsuse Vabariigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb infotehnoloogia tollialast kasutamist, avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. veebruaril 2009 (4). Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust kõnealuse algatuse kohta ei küsinud ei algatuse teinud liikmesriik ega nõukogu. Prantsusmaa algatuse kohta arvamuse saamiseks pöördus Euroopa Andmekaitseinspektori poole aga Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 41 seoses Euroopa Parlamendi arvamuse esitamisega. Kui sarnastel juhtudel (5) esitas Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse omal algatusel, tuleb käesolevat arvamust käsitada ühtlasi vastusena Euroopa Parlamendi taotlusele. |
| --- | --- |

1.

Prantsuse Vabariigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb infotehnoloogia tollialast kasutamist, avaldati Euroopa Liidu Teatajas5. veebruaril 2009 (4). Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust kõnealuse algatuse kohta ei küsinud ei algatuse teinud liikmesriik ega nõukogu. Prantsusmaa algatuse kohta arvamuse saamiseks pöördus Euroopa Andmekaitseinspektori poole aga Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 41 seoses Euroopa Parlamendi arvamuse esitamisega. Kui sarnastel juhtudel (5) esitas Euroopa Andmekaitseinspektor arvamuse omal algatusel, tuleb käesolevat arvamust käsitada ühtlasi vastusena Euroopa Parlamendi taotlusele.

| 2. | Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et käesolev arvamus tuleks nõukogu otsuse preambulis ära märkida samal viisil, nagu tema arvamus on ära märgitud mitmetes komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetud õigusaktides. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et käesolev arvamus tuleks nõukogu otsuse preambulis ära märkida samal viisil, nagu tema arvamus on ära märgitud mitmetes komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetud õigusaktides.

| 3. | Kuigi liikmesriik, kes esitab Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohase õigusakti algatuse, ei ole juriidiliselt kohustatud küsima Euroopa Andmekaitseinspektorilt nõu, ei välista kohaldatavad eeskirjad siiski sellise nõu taotlemist. Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ei Prantsuse Vabariik ega nõukogu ei taotlenud antud juhul andmekaitseinspektorilt nõu. |
| --- | --- |

3.

Kuigi liikmesriik, kes esitab Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohase õigusakti algatuse, ei ole juriidiliselt kohustatud küsima Euroopa Andmekaitseinspektorilt nõu, ei välista kohaldatavad eeskirjad siiski sellise nõu taotlemist. Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ei Prantsuse Vabariik ega nõukogu ei taotlenud antud juhul andmekaitseinspektorilt nõu.

| 4. | Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et ettepanekuga seoses nõukogus toimuvate arengute tõttu põhinevad käesolevas arvamuses esitatud märkused ettepaneku 24. veebruari 2009 seisuga koostatud tekstil (5903/2/09 REV 2), nagu see on avaldatud Euroopa Parlamendi veebisaidil (6). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et ettepanekuga seoses nõukogus toimuvate arengute tõttu põhinevad käesolevas arvamuses esitatud märkused ettepaneku 24. veebruari 2009 seisuga koostatud tekstil (5903/2/09 REV 2), nagu see on avaldatud Euroopa Parlamendi veebisaidil (6).

| 5. | Euroopa Andmekaitseinspektori arvates on vaja algatust ennast, samuti selle mõningaid konkreetseid artikleid ja mehhanisme rohkem põhjendada. Ta avaldab kahetsust, et algatusele ei ole lisatud mõjuhinnangut ega seletuskirja. See on vajalik element, mis suurendab läbipaistvust ning parandab üldisemalt õigusloomeprotsessi kvaliteeti. Seletuskiri aitaks samuti hõlbustada mitmete ettepanekus esitatud ettepanekute hindamist, nt Europolile ja Eurojustile tolliinfosüsteemile juurdepääsu andmise vajadus ja selle põhjendamine. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Andmekaitseinspektori arvates on vaja algatust ennast, samuti selle mõningaid konkreetseid artikleid ja mehhanisme rohkem põhjendada. Ta avaldab kahetsust, et algatusele ei ole lisatud mõjuhinnangut ega seletuskirja. See on vajalik element, mis suurendab läbipaistvust ning parandab üldisemalt õigusloomeprotsessi kvaliteeti. Seletuskiri aitaks samuti hõlbustada mitmete ettepanekus esitatud ettepanekute hindamist, nt Europolile ja Eurojustile tolliinfosüsteemile juurdepääsu andmise vajadus ja selle põhjendamine.

| 6. | Euroopa Andmekaitseinspektor võttis arvesse tolli ühise järelevalveasutuse 24. märtsi 2009 arvamust 09/03, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Andmekaitseinspektor võttis arvesse tolli ühise järelevalveasutuse 24. märtsi 2009 arvamust 09/03, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu infotehnoloogia tollialase kasutamise kohta.

Ettepaneku kontekst

| 7. | Tolliinfosüsteemi (edaspidi „TIS”) õiguslikku raamistikku reguleeritakse praegu nii esimese kui kolmanda samba alla kuuluvate õigusaktidega. Kolmanda samba kohane õiguslik raamistik, millega süsteemi reguleeritakse, koosneb peamiselt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud 26. juuli 1995. aasta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonist (edaspidi „TIS konventsioon”) (7) ning 12. märtsi 1999. aasta ja 8. märtsi 2003. aasta protokollidest. |
| --- | --- |

7.

Tolliinfosüsteemi (edaspidi „TIS”) õiguslikku raamistikku reguleeritakse praegu nii esimese kui kolmanda samba alla kuuluvate õigusaktidega. Kolmanda samba kohane õiguslik raamistik, millega süsteemi reguleeritakse, koosneb peamiselt Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud 26. juuli 1995. aasta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonist (edaspidi „TIS konventsioon”) (7) ning 12. märtsi 1999. aasta ja 8. märtsi 2003. aasta protokollidest.

| 8. | Andmekaitse praegune korraldus hõlmab Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel) kohaldamist (edaspidi „Euroopa Nõukogu konventsioon 108”). Lisaks kohaldatakse ettepanekust tulenevalt TISi suhtes nõukogu aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. |
| --- | --- |

8.

Andmekaitse praegune korraldus hõlmab Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel) kohaldamist (edaspidi „Euroopa Nõukogu konventsioon 108”). Lisaks kohaldatakse ettepanekust tulenevalt TISi suhtes nõukogu aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.

| 9. | Süsteemi osa, mis kuulub esimese samba alla, reguleeritakse nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (8). |
| --- | --- |

9.

Süsteemi osa, mis kuulub esimese samba alla, reguleeritakse nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (8).

| 10. | TIS konventsiooni eesmärk kõnealuse konventsiooni artikli 2 lõike 2 kohaselt on „abiks olla siseriiklike õigusaktide rikkumise ärahoidmisel, uurimisel ja karistamisel, suurendades kiirema teabelevi abil liikmesriikide tolliametite koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust”. |
| --- | --- |

10.

TIS konventsiooni eesmärk kõnealuse konventsiooni artikli 2 lõike 2 kohaselt on „abiks olla siseriiklike õigusaktide rikkumise ärahoidmisel, uurimisel ja karistamisel, suurendades kiirema teabelevi abil liikmesriikide tolliametite koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust”.

| 11. | TIS konventsiooni kohaselt koosneb tolliinfosüsteem keskandmebaasist, millele on võimalik igas liikmesriigis juurde pääseda terminalide kaudu. Muud põhijooned on järgmised:






  — | TIS konventsiooni kohaselt saab TIS sisaldada üksnes süsteemi eesmärgi täitmiseks vajalikke andmeid, sealhulgas isikuandmeid, mis liigitatakse järgmiselt: a) kaubad; b) transpordivahendid; c) ettevõtted; d) isikud; e) pettusetendentsid; f) kasutatavad erialateadmised (9). |
| --- | --- | --- |

11.

TIS konventsiooni kohaselt koosneb tolliinfosüsteem keskandmebaasist, millele on võimalik igas liikmesriigis juurde pääseda terminalide kaudu. Muud põhijooned on järgmised:

—

TIS konventsiooni kohaselt saab TIS sisaldada üksnes süsteemi eesmärgi täitmiseks vajalikke andmeid, sealhulgas isikuandmeid, mis liigitatakse järgmiselt: a) kaubad; b) transpordivahendid; c) ettevõtted; d) isikud; e) pettusetendentsid; f) kasutatavad erialateadmised (9).

| — | Liikmesriigid määravad kindlaks viimase kolme kategooriaga seoses TISi kantavad andmed sellisel määral, mis on vajalik süsteemi eesmärgi saavutamiseks. Viimase kahe kategooria puhul isikuandmeid ei sisestata. Praegu on vahetu juurdepääs tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele üksnes iga liikmesriigi määratud siseriiklikel asutustel. Kõnealusteks siseriiklikeks asutusteks on tolliametid, kuid nendeks võivad olla ka muud asutused, kes on asjaomase liikmesriigi õigusnormide ning menetluste kohaselt pädevad tegutsema konventsiooni eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid määravad kindlaks viimase kolme kategooriaga seoses TISi kantavad andmed sellisel määral, mis on vajalik süsteemi eesmärgi saavutamiseks. Viimase kahe kategooria puhul isikuandmeid ei sisestata. Praegu on vahetu juurdepääs tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele üksnes iga liikmesriigi määratud siseriiklikel asutustel. Kõnealusteks siseriiklikeks asutusteks on tolliametid, kuid nendeks võivad olla ka muud asutused, kes on asjaomase liikmesriigi õigusnormide ning menetluste kohaselt pädevad tegutsema konventsiooni eesmärgi saavutamiseks.

| — | Liikmesriigid võivad TISi andmeid kasutada üksnes konventsiooni eesmärgi saavutamiseks; teabe tolliinfosüsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal võivad nad kõnealust teavet kasutada ka halduslikel või muudel eesmärkidel, kui andmed sisestanud liikmesriigi kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti. TISi kolmanda samba alla kuuluva osa üle järelevalve teostamiseks loodi ühine järelevalveasutus. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad TISi andmeid kasutada üksnes konventsiooni eesmärgi saavutamiseks; teabe tolliinfosüsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal võivad nad kõnealust teavet kasutada ka halduslikel või muudel eesmärkidel, kui andmed sisestanud liikmesriigi kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti. TISi kolmanda samba alla kuuluva osa üle järelevalve teostamiseks loodi ühine järelevalveasutus.

| 12. | Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktil a ja artikli 34 lõikel 2 põhineva Prantsusmaa algatusega on kavas TIS konventsioon ning 12. märtsi 1999. aasta ja 8. märtsi 2003. aasta protokollid asendada, et viia süsteemi kolmanda samba alla kuuluv osa kooskõlla esimese samba kohaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punktil a ja artikli 34 lõikel 2 põhineva Prantsusmaa algatusega on kavas TIS konventsioon ning 12. märtsi 1999. aasta ja 8. märtsi 2003. aasta protokollid asendada, et viia süsteemi kolmanda samba alla kuuluv osa kooskõlla esimese samba kohaste õigusaktidega.

| 13. | Ettepanekus ei piirduta siiski üksnes TIS konventsiooni teksti asendamisega nõukogu otsusega. Sellega muudetakse suurt osa konventsiooni sätteid ja laiendatakse praegu kehtivat TISile juurdepääsu omavate asutuste ringi Europoli ja Eurojusti kaasamiseks. Lisaks sisaldab ettepanek TISi toimimist käsitlevaid sätteid, mis on sarnased eespool nimetatud määruses (EÜ) nr 766/2008 sisalduvate sätetega, nt tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomise osas (VI peatükk). |
| --- | --- |

13.

Ettepanekus ei piirduta siiski üksnes TIS konventsiooni teksti asendamisega nõukogu otsusega. Sellega muudetakse suurt osa konventsiooni sätteid ja laiendatakse praegu kehtivat TISile juurdepääsu omavate asutuste ringi Europoli ja Eurojusti kaasamiseks. Lisaks sisaldab ettepanek TISi toimimist käsitlevaid sätteid, mis on sarnased eespool nimetatud määruses (EÜ) nr 766/2008 sisalduvate sätetega, nt tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomise osas (VI peatükk).

| 14. | Ettepanekus võetakse samuti arvesse uusi õigusakte, nt raamotsust 2008/977/JSK ja 13. detsembri 2006. aasta raamotsust 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (10). |
| --- | --- |

14.

Ettepanekus võetakse samuti arvesse uusi õigusakte, nt raamotsust 2008/977/JSK ja 13. detsembri 2006. aasta raamotsust 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (10).

| 15. | Ettepaneku eesmärk on muu hulgas:






  — | tugevdada tolliametitevahelist koostööd, kehtestades menetlused, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikuandmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid. Nende töötlemistoimingute suhtes kohaldatakse Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 sätteid, raamotsust 2008/977/JSK ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris; |
| --- | --- | --- |

15.

Ettepaneku eesmärk on muu hulgas:

—

tugevdada tolliametitevahelist koostööd, kehtestades menetlused, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikuandmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid. Nende töötlemistoimingute suhtes kohaldatakse Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 sätteid, raamotsust 2008/977/JSK ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris;

| — | suurendada täiendavust Europoli ja Eurojustiga tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, tagades neile asutustele juurdepääsu tolliinfosüsteemi andmetele. |
| --- | --- |

—

suurendada täiendavust Europoli ja Eurojustiga tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, tagades neile asutustele juurdepääsu tolliinfosüsteemi andmetele.

| 16. | Sellega seoses on TISi eesmärk ettepaneku artikli 1 kohaselt „aidata kaasa siseriiklike õigusaktide tõsiste rikkumiste ennetamisele, uurimisele ja kohtulikule menetlemisele, kiirendades andmete kättesaadavust ning suurendades seega liikmesriikide tolliametite koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust”. See säte kajastab üldjoontes TIS konventsiooni artikli 2 lõiget 2. |
| --- | --- |

16.

Sellega seoses on TISi eesmärk ettepaneku artikli 1 kohaselt „aidata kaasa siseriiklike õigusaktide tõsiste rikkumiste ennetamisele, uurimisele ja kohtulikule menetlemisele, kiirendades andmete kättesaadavust ning suurendades seega liikmesriikide tolliametite koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust”. See säte kajastab üldjoontes TIS konventsiooni artikli 2 lõiget 2.

| 17. | Ettepaneku eesmärkide saavutamiseks laiendatakse ettepanekuga TISi andmete kasutamist ja hõlmatakse süsteemides tehtavad otsingud ja strateegilise või tegevusanalüüsi tegemise võimalus. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib eesmärgi ning kogutavate ja töödeldavate isikuandmete kategooriate loetelu laiendamist ning nende andmesubjektide loetelu laiendamist, kellel on TISile otsene juurdepääs. |
| --- | --- |

17.

Ettepaneku eesmärkide saavutamiseks laiendatakse ettepanekuga TISi andmete kasutamist ja hõlmatakse süsteemides tehtavad otsingud ja strateegilise või tegevusanalüüsi tegemise võimalus. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib eesmärgi ning kogutavate ja töödeldavate isikuandmete kategooriate loetelu laiendamist ning nende andmesubjektide loetelu laiendamist, kellel on TISile otsene juurdepääs.

Arvamuse põhielemendid

| 18. | Võttes arvesse andmekaitseinspektori praegust rolli TISi esimese samba alla kuuluva osa järelevalveasutusena, on andmekaitseinspektor algatusest ja nõukogus selle sisu osas toimuvatest arengutest eriti huvitatud. Andmekaitseinspektor rõhutab vajadust tagada süsteemi esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate osade kooskõla tagamiseks sidus ja kõikehõlmav lähenemisviis. |
| --- | --- |

18.

Võttes arvesse andmekaitseinspektori praegust rolli TISi esimese samba alla kuuluva osa järelevalveasutusena, on andmekaitseinspektor algatusest ja nõukogus selle sisu osas toimuvatest arengutest eriti huvitatud. Andmekaitseinspektor rõhutab vajadust tagada süsteemi esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate osade kooskõla tagamiseks sidus ja kõikehõlmav lähenemisviis.

| 19. | Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanek hõlmab mitmeid põhiõigustega seonduvaid aspekte, eelkõige isikuandmete kaitset ning õigust saada teavet ja muid andmesubjekti õigusi. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanek hõlmab mitmeid põhiõigustega seonduvaid aspekte, eelkõige isikuandmete kaitset ning õigust saada teavet ja muid andmesubjekti õigusi.

| 20. | Seoses TIS konventsioonis praegu sisalduva andmekaitsekorraga peab andmekaitseinspektor vajalikuks märkida, et mitmed konventsiooni praegused sätted vajavad muutmist ja ajakohastamist, võttes arvesse asjaolu, et need ei vasta enam praegustele andmekaitsenõuetele ja -standarditele. Andmekaitseinspektor kasutab võimalust ja rõhutab, et isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamine ja kaitse tõhusam praktiline rakendamine peaks olema TISi toimimise parandamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

20.

Seoses TIS konventsioonis praegu sisalduva andmekaitsekorraga peab andmekaitseinspektor vajalikuks märkida, et mitmed konventsiooni praegused sätted vajavad muutmist ja ajakohastamist, võttes arvesse asjaolu, et need ei vasta enam praegustele andmekaitsenõuetele ja -standarditele. Andmekaitseinspektor kasutab võimalust ja rõhutab, et isikuandmete kaitse kõrge taseme tagamine ja kaitse tõhusam praktiline rakendamine peaks olema TISi toimimise parandamise oluline eeltingimus.

| 21. | Pärast mõningaid üldiseid märkuseid käsitletakse käesolevas arvamuses peamiselt järgmisi küsimusi, mis on asjakohased isikuandmete kaitse aspektist:






  — | süsteemi andmekaitsealased kaitsemeetmed; |
| --- | --- | --- |

21.

Pärast mõningaid üldiseid märkuseid käsitletakse käesolevas arvamuses peamiselt järgmisi küsimusi, mis on asjakohased isikuandmete kaitse aspektist:

—

süsteemi andmekaitsealased kaitsemeetmed;

| — | tolli uurimisjuhtumite andmebaas; |
| --- | --- |

—

tolli uurimisjuhtumite andmebaas;

| — | Eurojusti ja Europoli juurdepääs süsteemile (kõnealustele asutustele juurdepääsu andmise proportsionaalsus ja vajalikkus); |
| --- | --- |

—

Eurojusti ja Europoli juurdepääs süsteemile (kõnealustele asutustele juurdepääsu andmise proportsionaalsus ja vajalikkus);

| — | TISi kui terviku jaoks ette nähtud järelevalvemudel; |
| --- | --- |

—

TISi kui terviku jaoks ette nähtud järelevalvemudel;

| — | TISile juurdepääsu omavate asutuste loetelu. |
| --- | --- |

—

TISile juurdepääsu omavate asutuste loetelu.

II.   ÜLDISED MÄRKUSED

Esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate süsteemi osade ühtsus

| 22. | Nagu sissejuhatuses mainitud, tunneb andmekaitseinspektor erilist huvi kolmanda samba alla kuuluvat TISi osa puudutavate arengute vastu, arvestades, et talle on juba antud volitused teostada järelevalvet esimese samba alla kuuluva osa keskse osa üle kooskõlas uue määrusega (EÜ) nr 766/2008, (11) koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

22.

Nagu sissejuhatuses mainitud, tunneb andmekaitseinspektor erilist huvi kolmanda samba alla kuuluvat TISi osa puudutavate arengute vastu, arvestades, et talle on juba antud volitused teostada järelevalvet esimese samba alla kuuluva osa keskse osa üle kooskõlas uue määrusega (EÜ) nr 766/2008, (11) koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks.

| 23. | Sellega seoses soovib andmekaitseinspektor juhtida seadusandja tähelepanu sellele, et ta on mitmes arvamuses, eelkõige 22. veebruari 2007. aasta arvamus, (12) juba esitanud märkuseid, mis puudutavad järelevalvet TISi selle osa üle, mis kuulub esimese samba alla. |
| --- | --- |

23.

Sellega seoses soovib andmekaitseinspektor juhtida seadusandja tähelepanu sellele, et ta on mitmes arvamuses, eelkõige 22. veebruari 2007. aasta arvamus, (12) juba esitanud märkuseid, mis puudutavad järelevalvet TISi selle osa üle, mis kuulub esimese samba alla.

| 24. | Kõnealuses arvamuses rõhutas andmekaitseinspektor, et „ühenduse koostöö tugevdamiseks mõeldud erinevate vahendite, st TISi, FIDESi ja Euroopa andmehoidla loomine ja täiendamine toob endaga kaasa liikmesriikide haldusasutuste ning mõningatel juhtudel ka kolmandate riikide poolt algselt kogutud ja nendega vahetatud isikuandmete osakaalu tõusu. Töödeldud ja jagatud isikuandmed võivad sisaldada teavet üksikisikute väidetava või tõestatud osaluse kohta tolli- või põllumajandusvaldkonna väärtegudes. (...) Selle tähtsus suureneb veelgi, kui arvestada kogutud ja jagatud andmete laadi, iseäranis üksikisikute kahtlustamist seotuses väärtegudega ning töötlemise üldist lõplikkust ja tulemust.” |
| --- | --- |

24.

Kõnealuses arvamuses rõhutas andmekaitseinspektor, et „ühenduse koostöö tugevdamiseks mõeldud erinevate vahendite, st TISi, FIDESi ja Euroopa andmehoidla loomine ja täiendamine toob endaga kaasa liikmesriikide haldusasutuste ning mõningatel juhtudel ka kolmandate riikide poolt algselt kogutud ja nendega vahetatud isikuandmete osakaalu tõusu. Töödeldud ja jagatud isikuandmed võivad sisaldada teavet üksikisikute väidetava või tõestatud osaluse kohta tolli- või põllumajandusvaldkonna väärtegudes. (...) Selle tähtsus suureneb veelgi, kui arvestada kogutud ja jagatud andmete laadi, iseäranis üksikisikute kahtlustamist seotuses väärtegudega ning töötlemise üldist lõplikkust ja tulemust.”

Vajadus kehtestada strateegiline lähenemine TISile tervikuna

| 25. | Euroopa Andmekaitseinspektor toonitab, et erinevalt määrusega (EÜ) nr 766/2008 TISi reguleerivas esimese samba õigusaktis tehtud muudatustest nähakse ettepanekuga ette TIS konventsiooni täielik uuendamine, mis annab seadusandjale võimaluse vaadata süsteemi üldisemast vaatenurgast, tuginedes sidusale ja kõikehõlmavale lähenemisviisile. |
| --- | --- |

25.

Euroopa Andmekaitseinspektor toonitab, et erinevalt määrusega (EÜ) nr 766/2008 TISi reguleerivas esimese samba õigusaktis tehtud muudatustest nähakse ettepanekuga ette TIS konventsiooni täielik uuendamine, mis annab seadusandjale võimaluse vaadata süsteemi üldisemast vaatenurgast, tuginedes sidusale ja kõikehõlmavale lähenemisviisile.

| 26. | Andmekaitseinspektori arvates peab see lähenemisviis olema tulevikku suunatud. Selliseid uusi arenguid nagu raamotsuse 2008/977/JSK vastuvõtmine ja Lissaboni lepingu (võimalik) jõustumine tulevikus tuleks nõuetekohaselt kaaluda ja ettepaneku sisu üle otsustamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

26.

Andmekaitseinspektori arvates peab see lähenemisviis olema tulevikku suunatud. Selliseid uusi arenguid nagu raamotsuse 2008/977/JSK vastuvõtmine ja Lissaboni lepingu (võimalik) jõustumine tulevikus tuleks nõuetekohaselt kaaluda ja ettepaneku sisu üle otsustamisel arvesse võtta.

| 27. | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega juhib andmekaitseinspektor seadusandja tähelepanu vajadusele analüüsida põhjalikult Lissaboni lepingu jõustumisest tuleneva ELi nn sammaste struktuuri kaotamise võimalikku mõju TISile, võttes arvesse, et süsteem põhineb praegu esimese ja kolmanda samba õigusaktide kombinatsioonil. Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ei ole esitatud selgitavat teavet sellise olulise tulevase arengu kohta, mis mõjutab tulevikus märkimisväärselt TISi reguleerivat õigusraamistikku. Lisaks küsib andmekaitseinspektor, kas poleks asjakohasem, kui seadusandja ootaks läbivaatamisega kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni, et vältida võimalikku õiguskindlusetust. |
| --- | --- |

27.

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega juhib andmekaitseinspektor seadusandja tähelepanu vajadusele analüüsida põhjalikult Lissaboni lepingu jõustumisest tuleneva ELi nn sammaste struktuuri kaotamise võimalikku mõju TISile, võttes arvesse, et süsteem põhineb praegu esimese ja kolmanda samba õigusaktide kombinatsioonil. Euroopa Andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et ei ole esitatud selgitavat teavet sellise olulise tulevase arengu kohta, mis mõjutab tulevikus märkimisväärselt TISi reguleerivat õigusraamistikku. Lisaks küsib andmekaitseinspektor, kas poleks asjakohasem, kui seadusandja ootaks läbivaatamisega kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni, et vältida võimalikku õiguskindlusetust.

Euroopa Andmekaitseinspektor kutsub tagama sidusust muude suuremahuliste süsteemidega

| 28. | Andmekaitseinspektori arvates pakub TIS konventsiooni tervikuna asendamine lisaks hea võimaluse tagada TISi sidusus muude pärast konventsiooni vastuvõtmist välja töötatud süsteemide ja mehhanismidega. Sellega seoses kutsub andmekaitseinspektor üles tagama sidususe (ka järelevalvemudeli osas) muude õigusaktidega, eelkõige Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi ja viisainfosüsteemi loomist käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

28.

Andmekaitseinspektori arvates pakub TIS konventsiooni tervikuna asendamine lisaks hea võimaluse tagada TISi sidusus muude pärast konventsiooni vastuvõtmist välja töötatud süsteemide ja mehhanismidega. Sellega seoses kutsub andmekaitseinspektor üles tagama sidususe (ka järelevalvemudeli osas) muude õigusaktidega, eelkõige Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi ja viisainfosüsteemi loomist käsitlevate õigusaktidega.

Seos raamotsusega 2008/977/JSK

| 29. | Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanekus võetakse arvesse isikuandmete kaitset käsitlevat raamotsust, arvestades TISi raames liikmesriikide vahel toimuvat andmevahetust. Ettepaneku artiklis 20 sätestatakse selgelt, et raamotsust 2008/977/JSK kohaldatakse andmevahetuse kaitse suhtes kooskõlas käesoleva otsusega, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib samuti, et ettepanekus osutatakse raamotsusele ka muudes sätetes, nt artikli 4 lõikes 5, mille kohaselt raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 6 loetletud andmeid süsteemi ei sisestata, artiklis 8 seoses TISist saadud andmete kasutamisega otsuse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks, artiklis 22, mis käsitleb isikute õigusi seoses TISis sisalduvate isikuandmetega, ja artiklis 29 seoses vastutuse ja kohustustega. |
| --- | --- |

29.

Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et ettepanekus võetakse arvesse isikuandmete kaitset käsitlevat raamotsust, arvestades TISi raames liikmesriikide vahel toimuvat andmevahetust. Ettepaneku artiklis 20 sätestatakse selgelt, et raamotsust 2008/977/JSK kohaldatakse andmevahetuse kaitse suhtes kooskõlas käesoleva otsusega, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti. Euroopa Andmekaitseinspektor märgib samuti, et ettepanekus osutatakse raamotsusele ka muudes sätetes, nt artikli 4 lõikes 5, mille kohaselt raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 6 loetletud andmeid süsteemi ei sisestata, artiklis 8 seoses TISist saadud andmete kasutamisega otsuse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks, artiklis 22, mis käsitleb isikute õigusi seoses TISis sisalduvate isikuandmetega, ja artiklis 29 seoses vastutuse ja kohustustega.

| 30. | Andmekaitseinspektor usub, et raamotsuses sätestatud kontseptsioonid ja põhimõtted on TISi jaoks asjakohased ning neid tuleks seetõttu kohaldada nii õiguskindluse kui õiguskordade vahelise sidususe tagamiseks. |
| --- | --- |

30.

Andmekaitseinspektor usub, et raamotsuses sätestatud kontseptsioonid ja põhimõtted on TISi jaoks asjakohased ning neid tuleks seetõttu kohaldada nii õiguskindluse kui õiguskordade vahelise sidususe tagamiseks.

| 31. | Sellele vaatamata rõhutab andmekaitseinspektor siiski, et seadusandja peaks ette nägema vajalikud tagatised, et raamotsuse 2008/977/JSK täieliku rakendamiseni kooskõlas selle lõppsätetega ei oleks andmekaitsesüsteemis ühtegi lünka. Teisisõnu, andmekaitseinspektor soovib toonitada, et ta pooldab lähenemisviisi, mille kohaselt on vajalikud ja piisavad kaitsemeetmed olemas enne andmete uue korra kohast vahetamist. |
| --- | --- |

31.

Sellele vaatamata rõhutab andmekaitseinspektor siiski, et seadusandja peaks ette nägema vajalikud tagatised, et raamotsuse 2008/977/JSK täieliku rakendamiseni kooskõlas selle lõppsätetega ei oleks andmekaitsesüsteemis ühtegi lünka. Teisisõnu, andmekaitseinspektor soovib toonitada, et ta pooldab lähenemisviisi, mille kohaselt on vajalikud ja piisavad kaitsemeetmed olemas enne andmete uue korra kohast vahetamist.

III.   KONKREETSED MÄRKUSED

Andmekaitsealased kaitsemeetmed

| 32. | Andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tagab tolliinfosüsteemi nõuetekohase toimimise paljuski see, kui on rakendatud tõhusalt isikute õigus andmekaitsele ja õigus saada teavet. Andmekaitsealased kaitsemeetmed ei ole vajalikud mitte üksnes selleks, et tagada nende üksikisikute tõhus kaitse, kelle andmed kantakse TISi, vaid kaitsemeetmed peaksid samuti hõlbustama süsteemi nõuetekohast ja tõhusamat toimimist. |
| --- | --- |

32.

Andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt tagab tolliinfosüsteemi nõuetekohase toimimise paljuski see, kui on rakendatud tõhusalt isikute õigus andmekaitsele ja õigus saada teavet. Andmekaitsealased kaitsemeetmed ei ole vajalikud mitte üksnes selleks, et tagada nende üksikisikute tõhus kaitse, kelle andmed kantakse TISi, vaid kaitsemeetmed peaksid samuti hõlbustama süsteemi nõuetekohast ja tõhusamat toimimist.

| 33. | Andmekaitseinspektor juhib seadusandja tähelepanu asjaolule, et vajadus kindlamate ja tõhusamate andmekaitsealaste kaitsemeetmete järele saab veelgi selgemaks, kui võtta arvesse, et TIS on andmebaas, mis põhineb pigem nö kahtlustustel kui süüdimõistvatel või muudel kohtu- või haldusotsustel. Seda kajastatakse ettepaneku artiklis 5, milles on sätestatud, et „artiklis 3 nimetatud kategooriatesse kuuluvad andmed sisestatakse tollinfosüsteemi üksnes vaatluste, aruannete, varjatud jälgimise, erikontrolli ja strateegilise või tegevusanalüüsi jaoks. (...) soovitatavate meetmete (...) jaoks võib (...) isikuandmeid sisestada tolliinfosüsteemi üksnes juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse põhjal on alust eeldada, et asjaomane isik on toime pannud, parajasti paneb toime või kavatseb toime panna siseriiklike õigusaktide tõsiseid rikkumisi”. TISi sellist omadust arvesse võttes peab ettepanek hõlmama tasakaalustatud, tõhusaid ja ajakohaseid kaitsemeetmeid seoses isikuandmete kaitsmisega ja kontrollimehhanisme. |
| --- | --- |

33.

Andmekaitseinspektor juhib seadusandja tähelepanu asjaolule, et vajadus kindlamate ja tõhusamate andmekaitsealaste kaitsemeetmete järele saab veelgi selgemaks, kui võtta arvesse, et TIS on andmebaas, mis põhineb pigem nö kahtlustustel kui süüdimõistvatel või muudel kohtu- või haldusotsustel. Seda kajastatakse ettepaneku artiklis 5, milles on sätestatud, et „artiklis 3 nimetatud kategooriatesse kuuluvad andmed sisestatakse tollinfosüsteemi üksnes vaatluste, aruannete, varjatud jälgimise, erikontrolli ja strateegilise või tegevusanalüüsi jaoks. (...) soovitatavate meetmete (...) jaoks võib (...) isikuandmeid sisestada tolliinfosüsteemi üksnes juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse põhjal on alust eeldada, et asjaomane isik on toime pannud, parajasti paneb toime või kavatseb toime panna siseriiklike õigusaktide tõsiseid rikkumisi”. TISi sellist omadust arvesse võttes peab ettepanek hõlmama tasakaalustatud, tõhusaid ja ajakohaseid kaitsemeetmeid seoses isikuandmete kaitsmisega ja kontrollimehhanisme.

| 34. | Ettepaneku isikuandmete kaitset käsitlevate erisätete osas märgib andmekaitseinspektor seadusandja jõupingutusi kehtestada rohkem kaitsemeetmeid kui on ette nähtud TIS konventsiooniga. Andmekaitseinspektor peab siiski vajalikuks tõstatada mitmeid tõsiseid küsimusi seoses andmekaitset käsitlevate sätetega, eelkõige seoses eesmärgi piiramise põhimõtte kohaldamisega. |
| --- | --- |

34.

Ettepaneku isikuandmete kaitset käsitlevate erisätete osas märgib andmekaitseinspektor seadusandja jõupingutusi kehtestada rohkem kaitsemeetmeid kui on ette nähtud TIS konventsiooniga. Andmekaitseinspektor peab siiski vajalikuks tõstatada mitmeid tõsiseid küsimusi seoses andmekaitset käsitlevate sätetega, eelkõige seoses eesmärgi piiramise põhimõtte kohaldamisega.

| 35. | Selles kontekstis tuleks samuti nimetada, et käesolevas arvamuses esitatud märkused andmekaitsealaste kaitsemeetmete kohta ei piirdu üksnes sätetega, millega muudetakse TIS konventsiooni või laiendatakse selle reguleerimisala, vaid need märkused puudutavad ka konventsioonist üle võetud sõnastust sisaldavaid osi. Nagu üldistes märkustes mainitud, on selle põhjuseks asjaolu, et andmekaitseinspektori arvates ei näi mõned konventsiooni sätted enam vastavat andmekaitsenõuetele ning Prantsusmaa algatus pakub hea võimaluse heita värske pilk kogu süsteemile ja tagada piisav andmekaitse tase, mis on võrdväärne süsteemi selles osas pakutavaga, mis kuulub esimese samba alla. |
| --- | --- |

35.

Selles kontekstis tuleks samuti nimetada, et käesolevas arvamuses esitatud märkused andmekaitsealaste kaitsemeetmete kohta ei piirdu üksnes sätetega, millega muudetakse TIS konventsiooni või laiendatakse selle reguleerimisala, vaid need märkused puudutavad ka konventsioonist üle võetud sõnastust sisaldavaid osi. Nagu üldistes märkustes mainitud, on selle põhjuseks asjaolu, et andmekaitseinspektori arvates ei näi mõned konventsiooni sätted enam vastavat andmekaitsenõuetele ning Prantsusmaa algatus pakub hea võimaluse heita värske pilk kogu süsteemile ja tagada piisav andmekaitse tase, mis on võrdväärne süsteemi selles osas pakutavaga, mis kuulub esimese samba alla.

| 36. | Andmekaitseinspektor märgib rahuloluga, et nimekiri isikuandmetest, mida tohib TISi kanda, on suletud ja lõplik. Ta tervitab samuti seda, et ettepanekuga nähakse TIS konventsiooniga võrreldes ette mõiste „isikuandmed” laiem määratlus. Ettepaneku artikli 2 lõige 2: „isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekt) kohta. Tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal. |
| --- | --- |

36.

Andmekaitseinspektor märgib rahuloluga, et nimekiri isikuandmetest, mida tohib TISi kanda, on suletud ja lõplik. Ta tervitab samuti seda, et ettepanekuga nähakse TIS konventsiooniga võrreldes ette mõiste „isikuandmed” laiem määratlus. Ettepaneku artikli 2 lõige 2: „isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekt) kohta. Tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal.

Eesmärgi piiramine

| 37. | Andmekaitseaspektist tekitavad tõsiseid mureküsimusi sellised sätted nagu ettepaneku artikkel 8, mille kohaselt „liikmesriigid võivad kasutada tolliinfosüsteemist saadud teavet üksnes artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks. Nad võivad kõnealust teavet siiski kasutada ka halduslikel või muudel eesmärkidel selle liikmesriigi, kes on andmed tolliinfosüsteemi sisestanud, eelneval loal ja tema poolt kehtestatud tingimustel. Nimetatud muudel eesmärkidel kasutamine peab olema kooskõlas selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kes soovib teavet kasutada raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõike 2 kohaselt”. Kõnealune säte, mis käsitleb TISist saadud andmete kasutamist, on oluline süsteemi ülesehituse aspektist ja nõuab seega eritähelepanu. |
| --- | --- |

37.

Andmekaitseaspektist tekitavad tõsiseid mureküsimusi sellised sätted nagu ettepaneku artikkel 8, mille kohaselt „liikmesriigid võivad kasutada tolliinfosüsteemist saadud teavet üksnes artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks. Nad võivad kõnealust teavet siiski kasutada ka halduslikel või muudel eesmärkidel selle liikmesriigi, kes on andmed tolliinfosüsteemi sisestanud, eelneval loal ja tema poolt kehtestatud tingimustel. Nimetatud muudel eesmärkidel kasutamine peab olema kooskõlas selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kes soovib teavet kasutada raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõike 2 kohaselt”. Kõnealune säte, mis käsitleb TISist saadud andmete kasutamist, on oluline süsteemi ülesehituse aspektist ja nõuab seega eritähelepanu.

| 38. | Ettepaneku artiklis 8 osutatakse raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõikele 2, milles käsitletakse „seaduslikkuse, proportsionaalsuse ja eesmärgipärasuse põhimõtteid”. Raamotsuse artiklis 3 on sätestatud järgmine:
  „1.   Pädevad asutused võivad isikuandmeid koguda oma ülesannete raames üksnes konkreetsetel, selgelt kindlaksmääratud ja õiguspärastel eesmärkidel ning neid võib töödelda üksnes samal eesmärgil, milleks andmeid koguti. Andmete töötlemine on seaduslik ja piisav, asjakohane ning ei tohi ületada kogumise eesmärgi piire.
  2.   Teisel eesmärgil asetleidev täiendav töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui






  a) | see ei ole vastuolus andmete kogumise eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

38.

Ettepaneku artiklis 8 osutatakse raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõikele 2, milles käsitletakse „seaduslikkuse, proportsionaalsuse ja eesmärgipärasuse põhimõtteid”. Raamotsuse artiklis 3 on sätestatud järgmine:

„1.   Pädevad asutused võivad isikuandmeid koguda oma ülesannete raames üksnes konkreetsetel, selgelt kindlaksmääratud ja õiguspärastel eesmärkidel ning neid võib töödelda üksnes samal eesmärgil, milleks andmeid koguti. Andmete töötlemine on seaduslik ja piisav, asjakohane ning ei tohi ületada kogumise eesmärgi piire.

2.   Teisel eesmärgil asetleidev täiendav töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui

a)

see ei ole vastuolus andmete kogumise eesmärkidega;

| b) | pädevad asutused on volitatud töötlema selliseid andmeid sellisel teisel eesmärgil kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega ning |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused on volitatud töötlema selliseid andmeid sellisel teisel eesmärgil kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega ning

| c) | töötlemine on teise eesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne.” |
| --- | --- |

c)

töötlemine on teise eesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne.”

| 39. | Olenemata raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõike 2 kohaldamisest (millega nähakse ette, millistel üldistel tingimustel võib lubada töötlemist teisel eesmärgil), juhib andmekaitseinspektor tähelepanu asjaolule, et ettepaneku artikkel 8, millega tehakse võimalikuks TISi andmete kasutamine mis tahes halduslikel või muudel eesmärkidel, mida ettepanekuga ei määratleta, tekitab küsimusi andmekaitsenõuete, eelkõige eesmärgi piiramise põhimõtte järgimise kohta. Lisaks ei võimalda esimese samba kohane õigusakt sellist üldist kasutamist. Seetõttu kutsub andmekaitseinspektor täpsustama, millistel eesmärkidel võib andmeid kasutada. Sellel on suur tähtsus andmekaitse aspektist, sest see puudutab andmete suuremahulistes süsteemides kasutamise keskseid põhimõtteid: „andmeid tuleks kasutada üksnes hästi kindlaksmääratud ja selgelt piiritletud eesmärkidel, mis on sätestatud õiguslikus raamistikus”. |
| --- | --- |

39.

Olenemata raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3 lõike 2 kohaldamisest (millega nähakse ette, millistel üldistel tingimustel võib lubada töötlemist teisel eesmärgil), juhib andmekaitseinspektor tähelepanu asjaolule, et ettepaneku artikkel 8, millega tehakse võimalikuks TISi andmete kasutamine mis tahes halduslikel või muudel eesmärkidel, mida ettepanekuga ei määratleta, tekitab küsimusi andmekaitsenõuete, eelkõige eesmärgi piiramise põhimõtte järgimise kohta. Lisaks ei võimalda esimese samba kohane õigusakt sellist üldist kasutamist. Seetõttu kutsub andmekaitseinspektor täpsustama, millistel eesmärkidel võib andmeid kasutada. Sellel on suur tähtsus andmekaitse aspektist, sest see puudutab andmete suuremahulistes süsteemides kasutamise keskseid põhimõtteid: „andmeid tuleks kasutada üksnes hästi kindlaksmääratud ja selgelt piiritletud eesmärkidel, mis on sätestatud õiguslikus raamistikus”.

Andmete edastamine kolmandatele riikidele

| 40. | Ettepaneku artikli 8 lõikes 4 käsitletakse andmete edastamist kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selles sätestatakse, et „andmed süsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja tema poolt kehtestatud tingimustel võib tolliinfosüsteemist saadud andmeid edastada (...) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või piirkondlikele organisatsioonidele, kes soovivad neid andmeid kasutada. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed, et tagada nende andmete turvalisus väljaspool tema territooriumi asuvatele asutustele andmete edastamise ajal. Andmed selliste meetmete kohta tuleb edastada artiklis 25 osutatud ühisele järelevalveasutusele.” |
| --- | --- |

40.

Ettepaneku artikli 8 lõikes 4 käsitletakse andmete edastamist kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selles sätestatakse, et „andmed süsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja tema poolt kehtestatud tingimustel võib tolliinfosüsteemist saadud andmeid edastada (...) kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või piirkondlikele organisatsioonidele, kes soovivad neid andmeid kasutada. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed, et tagada nende andmete turvalisus väljaspool tema territooriumi asuvatele asutustele andmete edastamise ajal. Andmed selliste meetmete kohta tuleb edastada artiklis 25 osutatud ühisele järelevalveasutusele.”

| 41. | Andmekaitseinspektor märgib, et siin kehtib isikuandmete kaitset käsitleva raamotsuse artikkel 11. Tuleks siiski rõhutada, et arvestades ettepaneku artikli 8 lõike 4 kohaldamise üldisust, mis põhimõtteliselt võimaldab liikmesriikidel edastada TISist saadud andmeid kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või piirkondlikele organisatsioonidele, kes soovivad neid andmeid kasutada, ei ole selle sättega ette nähtud kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks kaugeltki piisavad. Andmekaitseinspektor kutsub artikli 8 lõiget 4 uuesti kaaluma, et tagada ühtne süsteem piisavuse hindamiseks asjakohase mehhanismi kaudu, nt võiks sellisesse hindamisse kaasata ettepaneku artiklis 26 osutatud komitee. |
| --- | --- |

41.

Andmekaitseinspektor märgib, et siin kehtib isikuandmete kaitset käsitleva raamotsuse artikkel 11. Tuleks siiski rõhutada, et arvestades ettepaneku artikli 8 lõike 4 kohaldamise üldisust, mis põhimõtteliselt võimaldab liikmesriikidel edastada TISist saadud andmeid kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või piirkondlikele organisatsioonidele, kes soovivad neid andmeid kasutada, ei ole selle sättega ette nähtud kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks kaugeltki piisavad. Andmekaitseinspektor kutsub artikli 8 lõiget 4 uuesti kaaluma, et tagada ühtne süsteem piisavuse hindamiseks asjakohase mehhanismi kaudu, nt võiks sellisesse hindamisse kaasata ettepaneku artiklis 26 osutatud komitee.

Muud andmekaitsealased kaitsemeetmed

| 42. | Andmekaitseinspektor märgib rahuloluga andmete muutmist käsitlevaid sätteid (IV peatükk, artikkel 13), mis moodustavad andmete kvaliteedi põhimõtte olulise elemendi. Andmekaitseinspektor tervitab eelkõige asjaolu, et TIS konventsiooniga võrreldes on laiendatud ja muudetud kõnealuse sätte ulatust, mis hõlmab nüüd ka andmete parandamist ja kustutamist. Näiteks on artikli 13 lõikes 2 sätestatud, et kui andmed edastanud liikmesriik või Europol märkab või tema tähelepanu juhitakse asjaolule, et tema sisestatud andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva otsuse vastaselt, muudab, täiendab, parandab või kustutab see liikmesriik nõuetekohaselt andmed ning teavitab sellest vastavalt teisi liikmesriike ja Europoli. |
| --- | --- |

42.

Andmekaitseinspektor märgib rahuloluga andmete muutmist käsitlevaid sätteid (IV peatükk, artikkel 13), mis moodustavad andmete kvaliteedi põhimõtte olulise elemendi. Andmekaitseinspektor tervitab eelkõige asjaolu, et TIS konventsiooniga võrreldes on laiendatud ja muudetud kõnealuse sätte ulatust, mis hõlmab nüüd ka andmete parandamist ja kustutamist. Näiteks on artikli 13 lõikes 2 sätestatud, et kui andmed edastanud liikmesriik või Europol märkab või tema tähelepanu juhitakse asjaolule, et tema sisestatud andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva otsuse vastaselt, muudab, täiendab, parandab või kustutab see liikmesriik nõuetekohaselt andmed ning teavitab sellest vastavalt teisi liikmesriike ja Europoli.

| 43. | Andmekaitseinspektor märgib V peatüki sätteid andmete säilitamise kohta, mis põhineb peamiselt TIS konventsioonil ning millega muu hulgas sätestatakse TISist kopeeritud andmete säilitamise aeg. |
| --- | --- |

43.

Andmekaitseinspektor märgib V peatüki sätteid andmete säilitamise kohta, mis põhineb peamiselt TIS konventsioonil ning millega muu hulgas sätestatakse TISist kopeeritud andmete säilitamise aeg.

| 44. | IX peatükk (isikuandmete kaitse) kajastab paljusid TIS konventsiooni sätteid. Siiski sisaldab see olulist muudatust, milleks on isikuandmete kaitset käsitleva raamotsuse kohaldamine TISi suhtes, ning ettepaneku artiklis 22 sätestatakse, et „isikute õigusi seoses tolliinfosüsteemis sisalduvate isikuandmetega, eelkõige õigust andmetele juurde pääseda, parandada, kustutada või blokeerida rakendatakse selle raamotsust 2008/977/JSK rakendava liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt, kus isikud oma õigusi teostavad”. Sellega seoses soovib andmekaitseinspektor rõhutada eelkõige, kui oluline on säilitada menetlus, mille kohaselt andmesubjektid saavad oma õigusi kasutada ja taotleda andmetele juurdepääsu igas liikmesriigis. Andmekaitseinspektor analüüsib lähemalt andmesubjektide selle olulise õiguse praktilist rakendamist. |
| --- | --- |

44.

IX peatükk (isikuandmete kaitse) kajastab paljusid TIS konventsiooni sätteid. Siiski sisaldab see olulist muudatust, milleks on isikuandmete kaitset käsitleva raamotsuse kohaldamine TISi suhtes, ning ettepaneku artiklis 22 sätestatakse, et „isikute õigusi seoses tolliinfosüsteemis sisalduvate isikuandmetega, eelkõige õigust andmetele juurde pääseda, parandada, kustutada või blokeerida rakendatakse selle raamotsust 2008/977/JSK rakendava liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt, kus isikud oma õigusi teostavad”. Sellega seoses soovib andmekaitseinspektor rõhutada eelkõige, kui oluline on säilitada menetlus, mille kohaselt andmesubjektid saavad oma õigusi kasutada ja taotleda andmetele juurdepääsu igas liikmesriigis. Andmekaitseinspektor analüüsib lähemalt andmesubjektide selle olulise õiguse praktilist rakendamist.

| 45. | Ettepanekuga laiendatakse samuti TIS konventsiooni ulatust seoses andmete kopeerimisega TISist muudesse siseriiklikesse andmefailidesse. TIS konventsiooni artikli 14 lõikes 2 on selgesõnaliselt öeldud, et „teiste liikmesriikide poolt tolliinfosüsteemi sisestatud isikuandmeid ei või kopeerida muudesse siseriiklikesse andmefailidesse”. Ettepaneku artikli 21 lõike 3 kohaselt on selline kopeerimine lubatud „juhul, kui kopeerimine on seotud riskijuhtimissüsteemidega, mida kasutatakse tollikontrolli suunamiseks siseriiklikul tasandil, või kui kopeerimine on seotud tegevusanalüüsisüsteemiga, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks”. Sellega seoses jagab andmekaitseinspektor tolli ühise järelevalveasutuse arvamuses 09/03 esitatud seisukohta, eelkõige mõiste „riskijuhtimissüsteemid” osas, samuti vajaduse osas sätestada täiendavalt, millal ja millistel tingimustel oleks artikli 21 lõikega 3 lubatud kopeerimine võimalik. |
| --- | --- |

45.

Ettepanekuga laiendatakse samuti TIS konventsiooni ulatust seoses andmete kopeerimisega TISist muudesse siseriiklikesse andmefailidesse. TIS konventsiooni artikli 14 lõikes 2 on selgesõnaliselt öeldud, et „teiste liikmesriikide poolt tolliinfosüsteemi sisestatud isikuandmeid ei või kopeerida muudesse siseriiklikesse andmefailidesse”. Ettepaneku artikli 21 lõike 3 kohaselt on selline kopeerimine lubatud „juhul, kui kopeerimine on seotud riskijuhtimissüsteemidega, mida kasutatakse tollikontrolli suunamiseks siseriiklikul tasandil, või kui kopeerimine on seotud tegevusanalüüsisüsteemiga, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks”. Sellega seoses jagab andmekaitseinspektor tolli ühise järelevalveasutuse arvamuses 09/03 esitatud seisukohta, eelkõige mõiste „riskijuhtimissüsteemid” osas, samuti vajaduse osas sätestada täiendavalt, millal ja millistel tingimustel oleks artikli 21 lõikega 3 lubatud kopeerimine võimalik.

| 46. | Andmekaitseinspektor tervitab turvalisust käsitlevaid sätteid, mis on TISi tõhusa toimimise seisukohast äärmiselt olulised (XII peatükk). |
| --- | --- |

46.

Andmekaitseinspektor tervitab turvalisust käsitlevaid sätteid, mis on TISi tõhusa toimimise seisukohast äärmiselt olulised (XII peatükk).

Tolli uurimisjuhtumite andmebaas

| 47. | Ettepanekuga lisatakse tolli uurimisjuhtumite andmebaasi käsitlevad sätted (artiklid 16–19). See kajastab tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomist esimese samba instrumendiga. Kuigi andmekaitseinspektor ei sea kahtluse alla vajadust sellise uue andmebaasi järele TISi raames, juhib ta tähelepanu vajadusele tagada nõuetekohased andmekaitsealased kaitsemeetmed. Sellega seoses tervitab andmekaitseinspektor asjaolu, et artikli 21 lõikes 3 sätestatud erandit ei kohaldata tolli uurimisjuhtumite andmebaasi suhtes. |
| --- | --- |

47.

Ettepanekuga lisatakse tolli uurimisjuhtumite andmebaasi käsitlevad sätted (artiklid 16–19). See kajastab tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomist esimese samba instrumendiga. Kuigi andmekaitseinspektor ei sea kahtluse alla vajadust sellise uue andmebaasi järele TISi raames, juhib ta tähelepanu vajadusele tagada nõuetekohased andmekaitsealased kaitsemeetmed. Sellega seoses tervitab andmekaitseinspektor asjaolu, et artikli 21 lõikes 3 sätestatud erandit ei kohaldata tolli uurimisjuhtumite andmebaasi suhtes.

Europoli ja Eurojusti juurdepääs TISile

| 48. | Ettepanekuga antakse Euroopa Politseiametile (Europol) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusele (Eurojust) juurdepääs TISile. |
| --- | --- |

48.

Ettepanekuga antakse Euroopa Politseiametile (Europol) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusele (Eurojust) juurdepääs TISile.

| 49. | Esiteks rõhutab andmekaitseinspektor vajadust määratleda selgelt juurdepääsuõiguse eesmärk ja hinnata juurdepääsu laiendamise proportsionaalsust ja vajadust. Ei ole antud teavet selle kohta, miks on vaja laiendada juurdepääsuõigust Europolile ja Eurojustile. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab samuti, et kui küsimuse all on juurdepääs andmebaasidele, funktsioonidele ja isikuandmete töötlemisele, on olemas selge vajadus hinnata eelnevalt mitte üksnes sellise juurdepääsu andmise kasulikkust, vaid samuti sellise ettepaneku tegelikku ja dokumenteeritud vajadust. Andmekaitseinspektor toonitab, et antud juhul ei ole selliseid põhjendusi esitatud. |
| --- | --- |

49.

Esiteks rõhutab andmekaitseinspektor vajadust määratleda selgelt juurdepääsuõiguse eesmärk ja hinnata juurdepääsu laiendamise proportsionaalsust ja vajadust. Ei ole antud teavet selle kohta, miks on vaja laiendada juurdepääsuõigust Europolile ja Eurojustile. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab samuti, et kui küsimuse all on juurdepääs andmebaasidele, funktsioonidele ja isikuandmete töötlemisele, on olemas selge vajadus hinnata eelnevalt mitte üksnes sellise juurdepääsu andmise kasulikkust, vaid samuti sellise ettepaneku tegelikku ja dokumenteeritud vajadust. Andmekaitseinspektor toonitab, et antud juhul ei ole selliseid põhjendusi esitatud.

| 50. | Samuti kutsub andmekaitseinspektor tekstis selgelt määratlema konkreetsed ülesanded, mille jaoks võib Europolile ja Eurojustile anda juurdepääsu andmetele. |
| --- | --- |

50.

Samuti kutsub andmekaitseinspektor tekstis selgelt määratlema konkreetsed ülesanded, mille jaoks võib Europolile ja Eurojustile anda juurdepääsu andmetele.

| 51. | Kooskõlas artikliga 11 on „Europolil oma volituste piires ja oma ülesannete täitmisel õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele, vahetult neid andmeid otsida ja sisestada andmeid kõnealusesse süsteemi”. |
| --- | --- |

51.

Kooskõlas artikliga 11 on „Europolil oma volituste piires ja oma ülesannete täitmisel õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele, vahetult neid andmeid otsida ja sisestada andmeid kõnealusesse süsteemi”.

| 52. | Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekuga kehtestatud piiranguid, eelkõige järgmist:






  — | TISist pärit andmete kasutamine on võimalik selle liikmesriigi loal, kes andmed süsteemi sisestas; |
| --- | --- | --- |

52.

Andmekaitseinspektor tervitab ettepanekuga kehtestatud piiranguid, eelkõige järgmist:

—

TISist pärit andmete kasutamine on võimalik selle liikmesriigi loal, kes andmed süsteemi sisestas;

| — | Europoli õigus andmeid kolmandatele riikidele edastada on piiratud (samuti võimalik üksnes selle liikmesriigi loal, kes andmed süsteemi sisestas); |
| --- | --- |

—

Europoli õigus andmeid kolmandatele riikidele edastada on piiratud (samuti võimalik üksnes selle liikmesriigi loal, kes andmed süsteemi sisestas);

| — | piiratud juurdepääs TISile (volitatud töötajad); |
| --- | --- |

—

piiratud juurdepääs TISile (volitatud töötajad);

| — | Europoli ühine järelevalveasutus kontrollib Europoli tegevust. |
| --- | --- |

—

Europoli ühine järelevalveasutus kontrollib Europoli tegevust.

| 53. | Andmekaitseinspektor soovib samuti märkida, et kui ettepanekus osutatakse Europoli konventsioonile, tuleb võtta arvesse nõukogu otsust, mille kohaselt saab Europolist alates 1. jaanuarist 2010 ELi asutus. |
| --- | --- |

53.

Andmekaitseinspektor soovib samuti märkida, et kui ettepanekus osutatakse Europoli konventsioonile, tuleb võtta arvesse nõukogu otsust, mille kohaselt saab Europolist alates 1. jaanuarist 2010 ELi asutus.

| 54. | Ettepaneku artiklis 12 käsitletakse Eurojusti juurdepääsu TISile. Selles sätestatakse, et kui „IX peatükist ei tulene teisiti, on Eurojusti liikmesriikide liikmetel ja nende assistentidel oma volituste piires ja oma ülesannete täitmisel vastavalt artiklitele 1, 3, 4, 5 ja 6 õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele ja nende andmete kohta päringuid teha”. Ettepanekuga nähakse ette sarnane põhimõte nagu Europoli puhul, et on vaja selle liikmesriigi nõusolekut, kes andmed süsteemi sisestas. Eespool nimetatud märkused, mis puudutavad vajadust põhjendada juurdepääsu andmise vajalikkust, samuti vajadust kehtestada piisavad ja vajalikud piirangud sellise juurdepääsu kasutamise suhtes, kehtivad ka Eurojusti puhul. |
| --- | --- |

54.

Ettepaneku artiklis 12 käsitletakse Eurojusti juurdepääsu TISile. Selles sätestatakse, et kui „IX peatükist ei tulene teisiti, on Eurojusti liikmesriikide liikmetel ja nende assistentidel oma volituste piires ja oma ülesannete täitmisel vastavalt artiklitele 1, 3, 4, 5 ja 6 õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele ja nende andmete kohta päringuid teha”. Ettepanekuga nähakse ette sarnane põhimõte nagu Europoli puhul, et on vaja selle liikmesriigi nõusolekut, kes andmed süsteemi sisestas. Eespool nimetatud märkused, mis puudutavad vajadust põhjendada juurdepääsu andmise vajalikkust, samuti vajadust kehtestada piisavad ja vajalikud piirangud sellise juurdepääsu kasutamise suhtes, kehtivad ka Eurojusti puhul.

| 55. | Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et TISile on juurdepääs üksnes Eurojusti liikmesriikide liikmetel, nende asetäitjatel ja assistentidel. Andmekaitseinspektor märgib siiski, et artikli 12 lõikes 1 räägitakse üksnes liikmesriigi liikmetest ja nende assistentidest, samas kui ülejäänud artikli 12 lõigetes on nimetatud ka asetäitjad. Seadusandja peaks tagama teksti selguse ja järjepidevuse. |
| --- | --- |

55.

Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et TISile on juurdepääs üksnes Eurojusti liikmesriikide liikmetel, nende asetäitjatel ja assistentidel. Andmekaitseinspektor märgib siiski, et artikli 12 lõikes 1 räägitakse üksnes liikmesriigi liikmetest ja nende assistentidest, samas kui ülejäänud artikli 12 lõigetes on nimetatud ka asetäitjad. Seadusandja peaks tagama teksti selguse ja järjepidevuse.

Järelevalve – sidusa, ühtse ja kõikehõlmava mudeli suunas

| 56. | Seoses kolmanda samba alla kuuluva TISi osa kavandatava järelevalvega juhib andmekaitseinspektor seadusandja tähelepanu vajadusele tagada ühtne ja kõikehõlmav järelevalve kogu süsteemi üle. Arvesse tuleks võtta TISi reguleerivat keerukat õiguslikku raamistikku, mis põhineb kahel õiguslikul alusel, ning õigusliku selguse huvides ja praktilistel kaalutlustel tuleks vältida kahe eraldi järelevalvemudeli loomist. |
| --- | --- |

56.

Seoses kolmanda samba alla kuuluva TISi osa kavandatava järelevalvega juhib andmekaitseinspektor seadusandja tähelepanu vajadusele tagada ühtne ja kõikehõlmav järelevalve kogu süsteemi üle. Arvesse tuleks võtta TISi reguleerivat keerukat õiguslikku raamistikku, mis põhineb kahel õiguslikul alusel, ning õigusliku selguse huvides ja praktilistel kaalutlustel tuleks vältida kahe eraldi järelevalvemudeli loomist.

| 57. | Nagu eespool mainitud, teostab andmekaitseinspektor praegu järelevalvet süsteemi esimese samba alla kuuluva osa keskse osa üle. See on vastavuses nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 artikliga 37, mille kohaselt „Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet TISi vastavuse üle määrusele (EÜ) nr 45/2001”. Andmekaitseinspektor märgib, et Prantsusmaa ettepanekus pakutud järelevalvemudelis ei ole seda rolli arvesse võetud. Järelevalvemudel põhineb TISi ühise järelevalveasutuse rollil. |
| --- | --- |

57.

Nagu eespool mainitud, teostab andmekaitseinspektor praegu järelevalvet süsteemi esimese samba alla kuuluva osa keskse osa üle. See on vastavuses nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 artikliga 37, mille kohaselt „Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet TISi vastavuse üle määrusele (EÜ) nr 45/2001”. Andmekaitseinspektor märgib, et Prantsusmaa ettepanekus pakutud järelevalvemudelis ei ole seda rolli arvesse võetud. Järelevalvemudel põhineb TISi ühise järelevalveasutuse rollil.

| 58. | Andmekaitseinspektor hindab kõrgelt TISi ühise järelevalveasutuse tehtud tööd, kuid rõhutab kaht põhjust, miks tuleks kohaldada koordineeritud järelevalvemudelit, mis on kooskõlas andmekaitseinspektori praeguste järelevalveülesannetega muudes suuremahulistes süsteemides. Esiteks, selline mudel tagaks sisemise ühtsuse süsteemi esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate osade vahel. Teiseks tagaks see ühtsuse ka muudes suuremahulistes süsteemides kehtestatud mudelitega. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kohaldada ka TISi puhul tervikuna mudelit, mis on sarnane SIS II puhul kasutatavaga („koordineeritud järelevalve” või „mitmetasandiline mudel”). Nagu mainitud andmekaitseinspektori arvamuses esimese samba alla kuuluva TISi osa kohta, „SIS II kontekstis on Euroopa seadusandja valinud järelevalvemudeli ratsionaliseerimise, kasutades kirjeldatud sama mitmetasandilist mudelit nii süsteemi esimese kui ka kolmanda samba keskkondades”. |
| --- | --- |

58.

Andmekaitseinspektor hindab kõrgelt TISi ühise järelevalveasutuse tehtud tööd, kuid rõhutab kaht põhjust, miks tuleks kohaldada koordineeritud järelevalvemudelit, mis on kooskõlas andmekaitseinspektori praeguste järelevalveülesannetega muudes suuremahulistes süsteemides. Esiteks, selline mudel tagaks sisemise ühtsuse süsteemi esimese ja kolmanda samba alla kuuluvate osade vahel. Teiseks tagaks see ühtsuse ka muudes suuremahulistes süsteemides kehtestatud mudelitega. Seetõttu soovitab andmekaitseinspektor kohaldada ka TISi puhul tervikuna mudelit, mis on sarnane SIS II puhul kasutatavaga („koordineeritud järelevalve” või „mitmetasandiline mudel”). Nagu mainitud andmekaitseinspektori arvamuses esimese samba alla kuuluva TISi osa kohta, „SIS II kontekstis on Euroopa seadusandja valinud järelevalvemudeli ratsionaliseerimise, kasutades kirjeldatud sama mitmetasandilist mudelit nii süsteemi esimese kui ka kolmanda samba keskkondades”.

| 59. | Andmekaitseinspektor usub, et sobivaim lahendus selleks on võtta kasutusele ühtsem järelevalvesüsteem juba katsetatud mudeli näol, mis tugineb kolmetasandilisele struktuurile: andmekaitseasutused siseriiklikul tasandil, Euroopa Andmekaitseinspektor kesktasandil ning nendevaheline koordineerimine. Andmekaitseinspektor on veendunud, et TIS konventsiooni asendamine annab ainulaadse võimaluse järelevalve lihtsustamiseks ja selle ühtsuse suurendamiseks täielikus kooskõlas muude suuremahuliste süsteemidega (VIS, SIS II, Eurodac). |
| --- | --- |

59.

Andmekaitseinspektor usub, et sobivaim lahendus selleks on võtta kasutusele ühtsem järelevalvesüsteem juba katsetatud mudeli näol, mis tugineb kolmetasandilisele struktuurile: andmekaitseasutused siseriiklikul tasandil, Euroopa Andmekaitseinspektor kesktasandil ning nendevaheline koordineerimine. Andmekaitseinspektor on veendunud, et TIS konventsiooni asendamine annab ainulaadse võimaluse järelevalve lihtsustamiseks ja selle ühtsuse suurendamiseks täielikus kooskõlas muude suuremahuliste süsteemidega (VIS, SIS II, Eurodac).

| 60. | Lõpetuseks – koordineeritud järelevalvemudeliga võetakse paremini arvesse ka muudatusi, mille toob kaasa Lissaboni lepingu jõustumine ja ELi sammastel põhineva struktuuri kaotamine. |
| --- | --- |

60.

Lõpetuseks – koordineeritud järelevalvemudeliga võetakse paremini arvesse ka muudatusi, mille toob kaasa Lissaboni lepingu jõustumine ja ELi sammastel põhineva struktuuri kaotamine.

| 61. | Andmekaitseinspektor ei võta mingit seisukohta selle suhtes, kas koordineeritud järelevalvemudeli kasutuselevõtt nõuaks muudatuste tegemist TISi käsitlevas esimese samba alla kuuluvas õigusaktis (määrus (EÜ) nr 766/2008), kuid ta juhib seadusandja tähelepanu vajadusele analüüsida seda aspekti ka õigusliku järjepidevuse seisukohast. |
| --- | --- |

61.

Andmekaitseinspektor ei võta mingit seisukohta selle suhtes, kas koordineeritud järelevalvemudeli kasutuselevõtt nõuaks muudatuste tegemist TISi käsitlevas esimese samba alla kuuluvas õigusaktis (määrus (EÜ) nr 766/2008), kuid ta juhib seadusandja tähelepanu vajadusele analüüsida seda aspekti ka õigusliku järjepidevuse seisukohast.

TISile juurdepääsu omavate asutuste loetelu

| 62. | Artikli 7 lõikes 2 sätestatakse iga liikmesriigi kohustus saata ülejäänud liikmesriikidele ja artiklis 26 osutatud komiteele loetelu pädevatest asutustest, kellele on antud juurdepääs TISile, täpsustades iga asutuse puhul, millistele andmetele juurdepääs on antud ja millisel eesmärgil. |
| --- | --- |

62.

Artikli 7 lõikes 2 sätestatakse iga liikmesriigi kohustus saata ülejäänud liikmesriikidele ja artiklis 26 osutatud komiteele loetelu pädevatest asutustest, kellele on antud juurdepääs TISile, täpsustades iga asutuse puhul, millistele andmetele juurdepääs on antud ja millisel eesmärgil.

| 63. | Andmekaitseinspektor juhib tähelepanu asjaolule, et ettepaneku kohaselt tuleb teavet TISile juurdepääsu omavate asutuste kohta vahetada vaid liikmesriikide vahel ning et nad peaksid teavitama artiklis 26 osutatud komiteed, kuid ette ei ole nähtud sellise loetelu avaldamist. See on kahetsusväärne, sest loetelu avaldamine aitaks suurendada läbipaistvust ja luua praktilise vahendi süsteemi tõhusaks järelevalveks näiteks pädevate andmekaitseasutuste poolt. |
| --- | --- |

63.

Andmekaitseinspektor juhib tähelepanu asjaolule, et ettepaneku kohaselt tuleb teavet TISile juurdepääsu omavate asutuste kohta vahetada vaid liikmesriikide vahel ning et nad peaksid teavitama artiklis 26 osutatud komiteed, kuid ette ei ole nähtud sellise loetelu avaldamist. See on kahetsusväärne, sest loetelu avaldamine aitaks suurendada läbipaistvust ja luua praktilise vahendi süsteemi tõhusaks järelevalveks näiteks pädevate andmekaitseasutuste poolt.

IV.   JÄRELDUSED

| 64. | Andmekaitseinspektor toetab infotehnoloogia tollialast kasutamist käsitleva nõukogu otsuse ettepanekut. Andmekaitseinspektor rõhutab, et nõukogus jätkuva õigusloomelise töö tõttu ei põhine tema märkused ettepaneku lõplikul tekstil. |
| --- | --- |

64.

Andmekaitseinspektor toetab infotehnoloogia tollialast kasutamist käsitleva nõukogu otsuse ettepanekut. Andmekaitseinspektor rõhutab, et nõukogus jätkuva õigusloomelise töö tõttu ei põhine tema märkused ettepaneku lõplikul tekstil.

| 65. | Andmekaitseinspektor väljendab kahetsust, et ei ole esitatud selgitavaid dokumente, mis sisaldaksid mõningaid vajalikke selgitusi ja teavet ettepaneku eesmärkide kohta ning täpsustusi mõningate sätete kohta. |
| --- | --- |

65.

Andmekaitseinspektor väljendab kahetsust, et ei ole esitatud selgitavaid dokumente, mis sisaldaksid mõningaid vajalikke selgitusi ja teavet ettepaneku eesmärkide kohta ning täpsustusi mõningate sätete kohta.

| 66. | Andmekaitseinspektor kutsub üles pöörama ettepanekus suuremat tähelepanu spetsiifilistele andmekaitsealastele kaitsemeetmetele. Ta näeb mitmeid probleeme, mille puhul tuleks paremini tagada andmekaitsealaste kaitsemeetmete praktiline rakendamine, eelkõige seoses eesmärgi piiramise põhimõtte kohaldamisega TISi sisestatud andmete kasutamisel. Andmekaitseinspektor peab seda oluliseks eelduseks tolliinfosüsteemi toimimise parandamisel. |
| --- | --- |

66.

Andmekaitseinspektor kutsub üles pöörama ettepanekus suuremat tähelepanu spetsiifilistele andmekaitsealastele kaitsemeetmetele. Ta näeb mitmeid probleeme, mille puhul tuleks paremini tagada andmekaitsealaste kaitsemeetmete praktiline rakendamine, eelkõige seoses eesmärgi piiramise põhimõtte kohaldamisega TISi sisestatud andmete kasutamisel. Andmekaitseinspektor peab seda oluliseks eelduseks tolliinfosüsteemi toimimise parandamisel.

| 67. | Andmekaitseinspektor kutsub üles lisama ettepanekusse koordineeritud järelevalvemudeli. Tuleks märkida, et andmekaitseinspektor teostab praegu järelevalvet süsteemi esimese samba alla kuuluva osa üle. Ta rõhutab, et sidususe ja ühtsuse huvides oleks parim lähenemisviis kohaldada koordineeritud järelevalvemudelit ka süsteemi kolmanda samba alla kuuluva osa suhtes. Sellise mudeliga oleks vajaduse ja asjakohasuse korral tagatud ka ühtsus muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist. |
| --- | --- |

67.

Andmekaitseinspektor kutsub üles lisama ettepanekusse koordineeritud järelevalvemudeli. Tuleks märkida, et andmekaitseinspektor teostab praegu järelevalvet süsteemi esimese samba alla kuuluva osa üle. Ta rõhutab, et sidususe ja ühtsuse huvides oleks parim lähenemisviis kohaldada koordineeritud järelevalvemudelit ka süsteemi kolmanda samba alla kuuluva osa suhtes. Sellise mudeliga oleks vajaduse ja asjakohasuse korral tagatud ka ühtsus muude õigusaktidega, millega reguleeritakse muude suuremahuliste IT-süsteemide loomist ja/või kasutamist.

| 68. | Andmekaitseinspektor kutsub üles põhjalikumalt selgitama vajadust anda Eurojustile ja Europolile juurdepääs süsteemile ning sellise juurdepääsu andmise proportsionaalsust. Ta rõhutab sellekohase selgitava teabe puudumist ettepanekus. |
| --- | --- |

68.

Andmekaitseinspektor kutsub üles põhjalikumalt selgitama vajadust anda Eurojustile ja Europolile juurdepääs süsteemile ning sellise juurdepääsu andmise proportsionaalsust. Ta rõhutab sellekohase selgitava teabe puudumist ettepanekus.

| 69. | Samuti nõuab andmekaitseinspektor ettepaneku artikli 8 lõikes 4 sisalduva sätte tugevdamist andmete edastamise osas ELi mittekuuluvatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. See hõlmab vajadust tagada ühtne süsteem piisavuse hindamiseks. |
| --- | --- |

69.

Samuti nõuab andmekaitseinspektor ettepaneku artikli 8 lõikes 4 sisalduva sätte tugevdamist andmete edastamise osas ELi mittekuuluvatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. See hõlmab vajadust tagada ühtne süsteem piisavuse hindamiseks.

| 70. | Andmekaitseinspektor kutsub üles lisama sätet TISile juurdepääsu omavate asutuste loetelu avaldamise kohta, et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada järelevalvet süsteemi üle. |
| --- | --- |

70.

Andmekaitseinspektor kutsub üles lisama sätet TISile juurdepääsu omavate asutuste loetelu avaldamise kohta, et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada järelevalvet süsteemi üle.

Brüssel, 20. aprill 2009

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  ELT C 29, 5.2.2009, lk 6.

4

(5)  Vt hiljutist Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust, mis käsitleb 15 liikmesriigi algatust eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK (ELT C 310, 5.12.2008, lk 1).

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2004_2009/organes/libe/libe_20090330_1500.htm

6

(7)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 33.

7

(8)  EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1.

8

(9)  Ettepanekuga lisatakse uus kategooria: g) kaupade kinnipidamine, arestimine või konfiskeerimine.

9

(10)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

10

(11)  EÜT L 218, 13.8.2008, lk 48.

11

(12)  Andmekaitseinspektori 22. veebruari 2007. aasta arvamus järgmise ettepaneku kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (KOM(2006) 866 lõplik), ELT C 94, 28.4.2007, lk 3.

12

---

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/19

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalve osas määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta

2009/C 229/04

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Ettepanekud praeguse ravimiohutuse järelevalvesüsteemi muutmiseks

| 1. | Komisjon võttis 10. detsembril 2008 vastu kaks ettepanekut vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ muutmiseks (3). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004 (4) sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning asutatakse Euroopa Ravimiamet (edaspidi „EMEA”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ (5) sisaldab ühenduse eeskirju inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta seoses konkreetsete protsessidega liikmesriikides. Kavandatud muudatused on seotud mõlema õigusakti inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalvet puudutava osaga. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võttis 10. detsembril 2008 vastu kaks ettepanekut vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ muutmiseks (3). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004 (4) sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning asutatakse Euroopa Ravimiamet (edaspidi „EMEA”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83/EÜ (5) sisaldab ühenduse eeskirju inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta seoses konkreetsete protsessidega liikmesriikides. Kavandatud muudatused on seotud mõlema õigusakti inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalvet puudutava osaga.

| 2. | Ravimiohutuse järelevalvet võib määratleda kui teadus- ja muud tegevust, mis on seotud ravimite kahjuliku mõju avastamise, hindamise, mõistmise ja ennetamisega (6). Praegu Euroopas kasutatava ravimiohutuse järelevalve süsteem võimaldab patsientidel ja tervishoiutöötajatel teatada ravimite kõrvaltoimest asjakohastele riiklikul ja Euroopa tasandil tegutsevatele avalikele ja eraõiguslikele asutustele. EMEA haldab üleeuroopalist andmebaasi (andmebaas EudraVigilance), mis on tsentraliseeritud punkt ravimite arvatava kõrvaltoime kohta teatamiseks ja selle teabe juhtimiseks. |
| --- | --- |

2.

Ravimiohutuse järelevalvet võib määratleda kui teadus- ja muud tegevust, mis on seotud ravimite kahjuliku mõju avastamise, hindamise, mõistmise ja ennetamisega (6). Praegu Euroopas kasutatava ravimiohutuse järelevalve süsteem võimaldab patsientidel ja tervishoiutöötajatel teatada ravimite kõrvaltoimest asjakohastele riiklikul ja Euroopa tasandil tegutsevatele avalikele ja eraõiguslikele asutustele. EMEA haldab üleeuroopalist andmebaasi (andmebaas EudraVigilance), mis on tsentraliseeritud punkt ravimite arvatava kõrvaltoime kohta teatamiseks ja selle teabe juhtimiseks.

| 3. | Ravimiohutuse järelevalve on oluline täiendus ühenduse ravimilubade väljaandmise süsteemile, mis pärineb aastast 1965, kui võeti vastu nõukogu direktiiv 65/65/EMÜ (7). |
| --- | --- |

3.

Ravimiohutuse järelevalve on oluline täiendus ühenduse ravimilubade väljaandmise süsteemile, mis pärineb aastast 1965, kui võeti vastu nõukogu direktiiv 65/65/EMÜ (7).

| 4. | Ettepanekutele lisatud seletuskirjast ja mõjuhinnangust tuleneb, et praegusel ravimiohutuse järelevalve süsteemil on mitmeid vajakajäämisi, sealhulgas selgusetus eri osalejate rolli ja ülesannete osas, ravimite kõrvalmõjudest teatamise protsessi keerulisus, vajadus parema ravimiohutuse alase läbipaistvuse ja teabevahetuse järele ning vajadus ratsionaliseerida ravimite riskijuhtimise planeerimist. |
| --- | --- |

4.

Ettepanekutele lisatud seletuskirjast ja mõjuhinnangust tuleneb, et praegusel ravimiohutuse järelevalve süsteemil on mitmeid vajakajäämisi, sealhulgas selgusetus eri osalejate rolli ja ülesannete osas, ravimite kõrvalmõjudest teatamise protsessi keerulisus, vajadus parema ravimiohutuse alase läbipaistvuse ja teabevahetuse järele ning vajadus ratsionaliseerida ravimite riskijuhtimise planeerimist.

| 5. | Kahe ettepaneku üldeesmärk on need puudused kõrvaldada ning parandada ja tugevdada ühenduse ravimiohutuse järelevalve süsteemi, mille üldeesmärk on kaitsta paremini rahva tervist, tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning lihtsustada praegusi eeskirju ja menetlusi (8). |
| --- | --- |

5.

Kahe ettepaneku üldeesmärk on need puudused kõrvaldada ning parandada ja tugevdada ühenduse ravimiohutuse järelevalve süsteemi, mille üldeesmärk on kaitsta paremini rahva tervist, tagada siseturu nõuetekohane toimimine ning lihtsustada praegusi eeskirju ja menetlusi (8).

Isikuandmed ravimiohutuse järelevalve süsteemis ja konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 6. | Praeguse ravimiohutuse järelevalve süsteemi üldine toimimine rajaneb isikuandmete töötlemisele. Need andmed on lisatud ravimite kõrvaltoimest teatamisel ning neid võib käsitleda asjaomaste isikute tervisega seotud andmetena („tervist käsitlevad andmed”), kuna need annavad teavet ravimite tarvitamise ja seonduvate terviseprobleemide kohta. Selliste andmete töötlemisel kohaldatakse rangeid andmekaitse eeskirju, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8 (9). Euroopa Inimõiguste Kohus on hiljuti selliste andmete kaitsmise olulisust korduvalt rõhutanud inimõiguste Euroopa konventsiooni artikli 8 kontekstis: „isikuandmete kaitse ning eelkõige meditsiiniliste andmete kaitse on äärmiselt oluline selleks, et inimene saaks segamatult kasutada oma õigust era- ja pereelu puutumatusele, nagu on tagatud konventsiooni artikliga 8” (10). |
| --- | --- |

6.

Praeguse ravimiohutuse järelevalve süsteemi üldine toimimine rajaneb isikuandmete töötlemisele. Need andmed on lisatud ravimite kõrvaltoimest teatamisel ning neid võib käsitleda asjaomaste isikute tervisega seotud andmetena („tervist käsitlevad andmed”), kuna need annavad teavet ravimite tarvitamise ja seonduvate terviseprobleemide kohta. Selliste andmete töötlemisel kohaldatakse rangeid andmekaitse eeskirju, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8 (9). Euroopa Inimõiguste Kohus on hiljuti selliste andmete kaitsmise olulisust korduvalt rõhutanud inimõiguste Euroopa konventsiooni artikli 8 kontekstis: „isikuandmete kaitse ning eelkõige meditsiiniliste andmete kaitse on äärmiselt oluline selleks, et inimene saaks segamatult kasutada oma õigust era- ja pereelu puutumatusele, nagu on tagatud konventsiooni artikliga 8” (10).

| 7. | Vaatamata sellele ei ole määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ teksti lisatud viidet andmekaitsele, välja arvatud üks konkreetne viide määruses, mida käsitletakse allpool punktis 21 ja pärast seda. |
| --- | --- |

7.

Vaatamata sellele ei ole määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ teksti lisatud viidet andmekaitsele, välja arvatud üks konkreetne viide määruses, mida käsitletakse allpool punktis 21 ja pärast seda.

| 8. | Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et kavandatud muudatuste puhul ei ole võetud arvesse andmekaitse aspekte ning et temaga ei konsulteeritud ametlikult kummagi muutmisettepaneku osas, nagu see on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikes 2. Käesolev arvamus rajaneb seetõttu nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et mõlema ettepaneku preambulisse lisataks viide käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

8.

Euroopa andmekaitseinspektor kahetseb, et kavandatud muudatuste puhul ei ole võetud arvesse andmekaitse aspekte ning et temaga ei konsulteeritud ametlikult kummagi muutmisettepaneku osas, nagu see on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikes 2. Käesolev arvamus rajaneb seetõttu nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab, et mõlema ettepaneku preambulisse lisataks viide käesolevale arvamusele.

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kuigi andmekaitset ei ole piisavalt arvesse võetud ei praeguses ravimiohutuse järelevalve alases õigusraamistikus ega ka kõnealustes ettepanekutes, tõstatab ühendus kesksüsteemi EudraVigilance praktiline kasutamine selgelt andmekaitsega seotud küsimusi. Sel eesmärgil teatas Euroopa Ravimiamet praegusest süsteemist EudraVigilance Euroopa andmekaitseinspektorile 2008. aasta juunis eelkontrolli tegemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 27. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et kuigi andmekaitset ei ole piisavalt arvesse võetud ei praeguses ravimiohutuse järelevalve alases õigusraamistikus ega ka kõnealustes ettepanekutes, tõstatab ühendus kesksüsteemi EudraVigilance praktiline kasutamine selgelt andmekaitsega seotud küsimusi. Sel eesmärgil teatas Euroopa Ravimiamet praegusest süsteemist EudraVigilance Euroopa andmekaitseinspektorile 2008. aasta juunis eelkontrolli tegemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 27.

| 10. | Käesolev arvamus ja Euroopa andmekaitseinspektori järeldused eelkontrolli kohta (mis eeldatavasti avaldatakse aasta lõpu poole) kindlasti kattuvad osaliselt. Kuid mõlemad dokumendid keskenduvad eri aspektidele: käesolevas arvamuses keskendutakse süsteemi toetavale üldisele õigusraamistikule, mis tuleneb määrusest (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivist 2001/83/EÜ ning kavandatud muudatustest, eelkontroll kujutab endast aga üksikasjalikku andmekaitse analüüsi, keskendudes sellele, kuidas praegusi eeskirju on edasi arendatud järgnevates Euroopa Ravimiasutuse või komisjoni ja Euroopa Ravimiasutuse ühistes õigusaktides (nt otsused ja suunised) ning kuidas süsteem EudraVigilance tegelikult toimib. |
| --- | --- |

10.

Käesolev arvamus ja Euroopa andmekaitseinspektori järeldused eelkontrolli kohta (mis eeldatavasti avaldatakse aasta lõpu poole) kindlasti kattuvad osaliselt. Kuid mõlemad dokumendid keskenduvad eri aspektidele: käesolevas arvamuses keskendutakse süsteemi toetavale üldisele õigusraamistikule, mis tuleneb määrusest (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivist 2001/83/EÜ ning kavandatud muudatustest, eelkontroll kujutab endast aga üksikasjalikku andmekaitse analüüsi, keskendudes sellele, kuidas praegusi eeskirju on edasi arendatud järgnevates Euroopa Ravimiasutuse või komisjoni ja Euroopa Ravimiasutuse ühistes õigusaktides (nt otsused ja suunised) ning kuidas süsteem EudraVigilance tegelikult toimib.

| 11. | Käesolevas arvamuses esitatakse lihtsustatud selgitus ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemist, nagu see tuleneb määrusest (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivist 2001/83/EÜ nende praegusel kujul. Seejärel analüüsitakse ravimiohutuse järelevalve raames isikuandmete töötlemise vajadust. Pärast seda on vaatluse all komisjoni ettepanekud kehtiva ja kavandatud õigusraamistiku parandamiseks ning esitatakse soovitused selle kohta, kuidas tagada andmekaitse nõuete täitmine ja kuidas neid parandada. |
| --- | --- |

11.

Käesolevas arvamuses esitatakse lihtsustatud selgitus ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemist, nagu see tuleneb määrusest (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivist 2001/83/EÜ nende praegusel kujul. Seejärel analüüsitakse ravimiohutuse järelevalve raames isikuandmete töötlemise vajadust. Pärast seda on vaatluse all komisjoni ettepanekud kehtiva ja kavandatud õigusraamistiku parandamiseks ning esitatakse soovitused selle kohta, kuidas tagada andmekaitse nõuete täitmine ja kuidas neid parandada.

II.   ELI RAVIMIOHUTUSE JÄRELEVALVE SÜSTEEM: ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE JA ANDMEKAITSEGA ARVESTAMINE

Teabe kogumise ja levitamisega seotud osalejad

| 12. | Ravimite kahjulikku mõju käsitleva teabe kogumise ja levitamisega on Euroopa Liidus seotud mitmed osalejad. Riiklikul tasandil on kaheks peamiseks osalejaks müügilubade omanikud (ettevõtjad, kellel on lubatud ravimeid turule viia) ja riiklikud pädevad asutused (müügilubade andmise eest vastutavad asutused). Riiklikud pädevad asutused annavad toodetele lube siseriiklike menetluste kohaselt, mis hõlmavad vastastikuse tunnustamise menetlust ja detsentraliseeritud menetlust (11). Nn tsentraliseeritud menetluse korras toodetele lubade andmise puhul võib pädevaks asutuseks olla ka Euroopa Komisjon. Euroopa tasandil on lisaks oluline osaleja ka Euroopa Ravimiamet. Selle ameti üks ülesanne on tagada ühenduses loa saanud ravimite kõrvaltoimeid käsitleva teabe levitamine eespool nimetatud andmebaasi EudraVigilance kaudu. |
| --- | --- |

12.

Ravimite kahjulikku mõju käsitleva teabe kogumise ja levitamisega on Euroopa Liidus seotud mitmed osalejad. Riiklikul tasandil on kaheks peamiseks osalejaks müügilubade omanikud (ettevõtjad, kellel on lubatud ravimeid turule viia) ja riiklikud pädevad asutused (müügilubade andmise eest vastutavad asutused). Riiklikud pädevad asutused annavad toodetele lube siseriiklike menetluste kohaselt, mis hõlmavad vastastikuse tunnustamise menetlust ja detsentraliseeritud menetlust (11). Nn tsentraliseeritud menetluse korras toodetele lubade andmise puhul võib pädevaks asutuseks olla ka Euroopa Komisjon. Euroopa tasandil on lisaks oluline osaleja ka Euroopa Ravimiamet. Selle ameti üks ülesanne on tagada ühenduses loa saanud ravimite kõrvaltoimeid käsitleva teabe levitamine eespool nimetatud andmebaasi EudraVigilance kaudu.

Isikuandmete kogumine ja säilitamine riiklikul tasandil

| 13. | Direktiivis 2001/83/EÜ käsitletakse üldiselt liikmesriikide kohustust kasutada ravimiohutuse järelevalve süsteemi, millesse kogutakse „ravimite järelevalveks vajalikku” teavet (artikkel 102). Direktiivi 2001/83/EÜ artiklite 103 ja 104 kohaselt (vt ka määruse (EÜ) nr 726/2004 artikleid 23 ja 24) peab müügilubade omanikel olema oma ravimiohutuse järelevalve süsteem, et võtta vastutus turul olevate oma toodete eest ning tagada vajaduse korral asjakohaste meetmete võtmine. Teavet kogutakse otse tervishoiutöötajatelt või patsientidelt. Müügiloa omanik peab pädevale asutusele edastama elektrooniliselt kogu asjakohase teabe ravimi ohu ja kasulikkuse suhte kohta. |
| --- | --- |

13.

Direktiivis 2001/83/EÜ käsitletakse üldiselt liikmesriikide kohustust kasutada ravimiohutuse järelevalve süsteemi, millesse kogutakse „ravimite järelevalveks vajalikku” teavet (artikkel 102). Direktiivi 2001/83/EÜ artiklite 103 ja 104 kohaselt (vt ka määruse (EÜ) nr 726/2004 artikleid 23 ja 24) peab müügilubade omanikel olema oma ravimiohutuse järelevalve süsteem, et võtta vastutus turul olevate oma toodete eest ning tagada vajaduse korral asjakohaste meetmete võtmine. Teavet kogutakse otse tervishoiutöötajatelt või patsientidelt. Müügiloa omanik peab pädevale asutusele edastama elektrooniliselt kogu asjakohase teabe ravimi ohu ja kasulikkuse suhte kohta.

| 14. | Direktiiv 2001/83/EÜ ise ei ole väga täpne selles, millist teavet kõrvalmõjude kohta tuleks riigi tasandil koguda, kuidas seda tuleks talletada või kuidas sellest teada anda. Artiklites 104 ja 106 osutatakse ainult, et tuleb koostada „aruanded”. Üksikasjalikumad eeskirjad selliste aruannete kohta leiduvad suunistes, mis komisjon koostas pärast EMEA, liikmesriikide ja huvitatud pooltega konsulteerimist vastavalt artiklile 106. Inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalvet käsitlevates suunistes (edaspidi „suunised”) osutatakse nn individuaalsetele ohutuse juhtumiaruannetele (edaspidi „juhtumiaruanded”), mis on aruanded konkreetse isikuga seotud ravimite kahjuliku mõju kohta (12). Suunistest tuleneb, et juhtumiaruandes nõutav miinimumteabe üks element on „tuvastatav patsient” (13). On märgitud, et patsiendi võib tuvastada initsiaalide, patsiendi numbri, sünnikuupäeva, kaalu, pikkuse, soo, haigla registreerimisnumbri ning patsiendi haiguslugu ja patsiendi vanemaid puudutavate andmete järgi (14). |
| --- | --- |

14.

Direktiiv 2001/83/EÜ ise ei ole väga täpne selles, millist teavet kõrvalmõjude kohta tuleks riigi tasandil koguda, kuidas seda tuleks talletada või kuidas sellest teada anda. Artiklites 104 ja 106 osutatakse ainult, et tuleb koostada „aruanded”. Üksikasjalikumad eeskirjad selliste aruannete kohta leiduvad suunistes, mis komisjon koostas pärast EMEA, liikmesriikide ja huvitatud pooltega konsulteerimist vastavalt artiklile 106. Inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalvet käsitlevates suunistes (edaspidi „suunised”) osutatakse nn individuaalsetele ohutuse juhtumiaruannetele (edaspidi „juhtumiaruanded”), mis on aruanded konkreetse isikuga seotud ravimite kahjuliku mõju kohta (12). Suunistest tuleneb, et juhtumiaruandes nõutav miinimumteabe üks element on „tuvastatav patsient” (13). On märgitud, et patsiendi võib tuvastada initsiaalide, patsiendi numbri, sünnikuupäeva, kaalu, pikkuse, soo, haigla registreerimisnumbri ning patsiendi haiguslugu ja patsiendi vanemaid puudutavate andmete järgi (14).

| 15. | Patsiendi tuvastamist rõhutades kohaldatakse sellise teabe töötlemise suhtes selgelt direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse eeskirju. Kuigi patsiendi nime ei nimetata, on erinevaid andmeid (nt haigla, sünnikuupäev, initsiaalid) ühendades ja teatud olukordades (nt suletud kogukonnad või väikesed kohad) teda võimalik tuvastada. Seetõttu peaks ravimiohutuse järelevalve raames töödeldavat teavet põhimõtteliselt käsitlema kui teavet tuvastatava füüsilise isiku kohta direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses (15). Kuigi seda ei ole selgitatud ei määruses ega direktiivis, on seda tunnistatud suunistes: „teave peaks olema võimalikult täielik, võttes arvesse andmekaitsealaseid ELi õigusakte” (16). |
| --- | --- |

15.

Patsiendi tuvastamist rõhutades kohaldatakse sellise teabe töötlemise suhtes selgelt direktiivis 95/46/EÜ sätestatud andmekaitse eeskirju. Kuigi patsiendi nime ei nimetata, on erinevaid andmeid (nt haigla, sünnikuupäev, initsiaalid) ühendades ja teatud olukordades (nt suletud kogukonnad või väikesed kohad) teda võimalik tuvastada. Seetõttu peaks ravimiohutuse järelevalve raames töödeldavat teavet põhimõtteliselt käsitlema kui teavet tuvastatava füüsilise isiku kohta direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses (15). Kuigi seda ei ole selgitatud ei määruses ega direktiivis, on seda tunnistatud suunistes: „teave peaks olema võimalikult täielik, võttes arvesse andmekaitsealaseid ELi õigusakte” (16).

| 16. | Tuleb rõhutada, et vaatamata suunistele ei ole kahjulikust mõjust teatamine riikide tasandil sugugi mitte ühtlane. Seda arutatakse täiendavalt punktides 24 ja 25. |
| --- | --- |

16.

Tuleb rõhutada, et vaatamata suunistele ei ole kahjulikust mõjust teatamine riikide tasandil sugugi mitte ühtlane. Seda arutatakse täiendavalt punktides 24 ja 25.

Andmebaas EudraVigilance

| 17. | EMEA hallataval andmebaasil EudraVigilance on ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemis äärmiselt oluline roll. Nagu juba nimetatud on EudraVigilance keskne andmetöötlusvõrk ja haldusvõrk ravimite arvatavatest kõrvaltoimetest teadaandmise ja nende hindamise jaoks Euroopa Ühenduses ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides ravimite väljatöötamise ajal ja pärast ravimitele müügiloa andmist. Andmebaasi EudraVigilance õiguslik alus tuleneb määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktist d. |
| --- | --- |

17.

EMEA hallataval andmebaasil EudraVigilance on ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemis äärmiselt oluline roll. Nagu juba nimetatud on EudraVigilance keskne andmetöötlusvõrk ja haldusvõrk ravimite arvatavatest kõrvaltoimetest teadaandmise ja nende hindamise jaoks Euroopa Ühenduses ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides ravimite väljatöötamise ajal ja pärast ravimitele müügiloa andmist. Andmebaasi EudraVigilance õiguslik alus tuleneb määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktist d.

| 18. | Praegune andmebaas EudraVigilance koosneb kahest komponendist: kliiniliste uuringute tulemusel saadud teave (mis toimub enne ravimi turule viimist, seetõttu nimetatakse seda loasaamiseelseks perioodiks) ning kahjulikku mõju käsitlevatest aruannetest tulenev teave (kogutud tagantjärele, seetõttu nimetatakse seda loasaamisjärgseks perioodiks). Käesoleva arvamuse rõhuasetus on loasaamisjärgsel perioodil, kuna kavandatavates muudatustes keskendutakse sellele. |
| --- | --- |

18.

Praegune andmebaas EudraVigilance koosneb kahest komponendist: kliiniliste uuringute tulemusel saadud teave (mis toimub enne ravimi turule viimist, seetõttu nimetatakse seda loasaamiseelseks perioodiks) ning kahjulikku mõju käsitlevatest aruannetest tulenev teave (kogutud tagantjärele, seetõttu nimetatakse seda loasaamisjärgseks perioodiks). Käesoleva arvamuse rõhuasetus on loasaamisjärgsel perioodil, kuna kavandatavates muudatustes keskendutakse sellele.

| 19. | Andmebaas EudraVigilance sisaldab andmeid juhtumiaruannetes käsitletud patsientide kohta. EMEAle esitavad juhtumiaruandeid riiklikud pädevad asutused (vt direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 102 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklit 22) ning mõnel juhul otse müügiloa omanikud (vt direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 104 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklit 24). |
| --- | --- |

19.

Andmebaas EudraVigilance sisaldab andmeid juhtumiaruannetes käsitletud patsientide kohta. EMEAle esitavad juhtumiaruandeid riiklikud pädevad asutused (vt direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 102 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklit 22) ning mõnel juhul otse müügiloa omanikud (vt direktiivi 2001/83/EÜ artiklit 104 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklit 24).

| 20. | Käesolevas arvamuses keskendutakse patsiente puudutavate isikuandmete töötlemisele. Tuleks siiski märkida, et andmebaas EudraVigilance sisaldab isikuandmeid ka riiklikes pädevates asutustes või müügiloa omanike juures töötavate isikute kohta, kui nad esitavad andmebaasile andmeid. Süsteemis talletatakse selliste isikute täisnimi, aadress, kontaktandmed, isikut tõendava dokumendi andmed. Teist liiki isikuandmeteks on andmed nn ravimiohutuse järelevalve eest vastutavate kvalifitseeritud isikute kohta, kelle määravad direktiivi 2001/83/EÜ artikli 103 kohaselt müügiloa omanikud. Ilmselgelt kehtivad sellise teabe töötlemise suhtes täielikult määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevad õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

20.

Käesolevas arvamuses keskendutakse patsiente puudutavate isikuandmete töötlemisele. Tuleks siiski märkida, et andmebaas EudraVigilance sisaldab isikuandmeid ka riiklikes pädevates asutustes või müügiloa omanike juures töötavate isikute kohta, kui nad esitavad andmebaasile andmeid. Süsteemis talletatakse selliste isikute täisnimi, aadress, kontaktandmed, isikut tõendava dokumendi andmed. Teist liiki isikuandmeteks on andmed nn ravimiohutuse järelevalve eest vastutavate kvalifitseeritud isikute kohta, kelle määravad direktiivi 2001/83/EÜ artikli 103 kohaselt müügiloa omanikud. Ilmselgelt kehtivad sellise teabe töötlemise suhtes täielikult määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevad õigused ja kohustused.

Juurdepääs andmebaasile EudraVigilance

| 21. | Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktis d sätestatakse, et andmebaas peaks olema kõikidele liikmesriikidele alaliselt kättesaadav. Tervishoiutöötajatel, müügilubade omanikel ja avalikkusel peab olema juurdepääs andmebaasile asjakohasel tasandil tingimusel, et tagatakse isikuandmete kaitse. Nagu öeldud eespool punktis 7, on see nii määruse kui ka direktiivi 2001/83/EÜ ainuke säte, kus osutatakse andmekaitsele. |
| --- | --- |

21.

Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktis d sätestatakse, et andmebaas peaks olema kõikidele liikmesriikidele alaliselt kättesaadav. Tervishoiutöötajatel, müügilubade omanikel ja avalikkusel peab olema juurdepääs andmebaasile asjakohasel tasandil tingimusel, et tagatakse isikuandmete kaitse. Nagu öeldud eespool punktis 7, on see nii määruse kui ka direktiivi 2001/83/EÜ ainuke säte, kus osutatakse andmekaitsele.

| 22. | Artikli 57 lõike 1 punkti d alusel on kehtestatud järgmine juurdepääsu režiim. Kui EMEA saab juhtumiaruande, sisestatakse see otse EudraVigilance võrguväravasse (Gateway), mis on EMEAle, riiklikele pädevatele asutustele ja komisjonile täielikult juurdepääsetav. Pärast seda, kui EMEA on juhtumiaruande valideerinud (autentsuse ja ainulaadsuse kontrollimine), viiakse juhtumiaruande andmed üle tegelikku andmebaasi. EMEAl, riiklikel pädevatel asutustel ja komisjonil on täielik juurdepääs andmebaasile, müügiloa omanikel on aga juurdepääs teatud piirangutega, nimelt on neil juurdepääs ainult andmetele, mis nad on ise EMEAle esitanud. Juhtumiaruande kokkuvõtlikud andmed pannakse lõpuks EudraVigilance veebisaidile, mis on kättesaadav üldsusele ja sealhulgas tervishoiutöötajatele. |
| --- | --- |

22.

Artikli 57 lõike 1 punkti d alusel on kehtestatud järgmine juurdepääsu režiim. Kui EMEA saab juhtumiaruande, sisestatakse see otse EudraVigilance võrguväravasse (Gateway), mis on EMEAle, riiklikele pädevatele asutustele ja komisjonile täielikult juurdepääsetav. Pärast seda, kui EMEA on juhtumiaruande valideerinud (autentsuse ja ainulaadsuse kontrollimine), viiakse juhtumiaruande andmed üle tegelikku andmebaasi. EMEAl, riiklikel pädevatel asutustel ja komisjonil on täielik juurdepääs andmebaasile, müügiloa omanikel on aga juurdepääs teatud piirangutega, nimelt on neil juurdepääs ainult andmetele, mis nad on ise EMEAle esitanud. Juhtumiaruande kokkuvõtlikud andmed pannakse lõpuks EudraVigilance veebisaidile, mis on kättesaadav üldsusele ja sealhulgas tervishoiutöötajatele.

| 23. | EMEA avaldas 19. detsembril 2008 oma veebisaidil avalikuks aruteluks juurdepääsupoliitika kavandi (17). Selles kirjeldatakse, kuidas EMEA kavatseb rakendada määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punkti d. Euroopa andmekaitseinspektor pöördub selle küsimuse juurde lühidalt tagasi punktis 48 ja pärast seda. |
| --- | --- |

23.

EMEA avaldas 19. detsembril 2008 oma veebisaidil avalikuks aruteluks juurdepääsupoliitika kavandi (17). Selles kirjeldatakse, kuidas EMEA kavatseb rakendada määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punkti d. Euroopa andmekaitseinspektor pöördub selle küsimuse juurde lühidalt tagasi punktis 48 ja pärast seda.

Praeguse süsteemi nõrgad küljed ja andmekaitse tagatiste puudumine

| 24. | Komisjoni mõjuhinnangust ilmneb mitu puudust ELi praeguses ravimiohutuse järelevalve süsteemis, mida peetakse keeruliseks ja segaseks. Üks peamine puudus on riiklikul ja Euroopa tasandil erinevate osalejate poolt andmete kogumise, säilitamise ja jagamise keeruline süsteem. Olukorra teeb veelgi keerulisemaks asjaolu, et esineb erinevusi selles, kuidas direktiivi 2001/83/EÜ liikmesriikides rakendatakse (18). Selle tulemusel tuleb riiklikel pädevatel asutustel ja EMEAl sageli teha tegemist puudulike või korduvate aruannetega ravimite kõrvalmõju kohta (19). |
| --- | --- |

24.

Komisjoni mõjuhinnangust ilmneb mitu puudust ELi praeguses ravimiohutuse järelevalve süsteemis, mida peetakse keeruliseks ja segaseks. Üks peamine puudus on riiklikul ja Euroopa tasandil erinevate osalejate poolt andmete kogumise, säilitamise ja jagamise keeruline süsteem. Olukorra teeb veelgi keerulisemaks asjaolu, et esineb erinevusi selles, kuidas direktiivi 2001/83/EÜ liikmesriikides rakendatakse (18). Selle tulemusel tuleb riiklikel pädevatel asutustel ja EMEAl sageli teha tegemist puudulike või korduvate aruannetega ravimite kõrvalmõju kohta (19).

| 25. | Selle põhjustab asjaolu, et kuigi eespool nimetatud suunistes on esitatud juhtumiaruande sisu kirjeldus, on liikmesriikide otsustada, kuidas selliseid aruandeid riigis koostatakse. See hõlmab nii teavitamisvahendeid, mida kasutavad müügiloa omanikud aru andmisel pädevatele riiklikele asutustele, kui aruannetes sisalduvat tegelikku teavet (Euroopas ei kasutata aruandluseks standardset vormi). Lisaks võivad mõned riiklikud pädevad asutused kohaldada kvaliteedi erikriteeriume aruannete vastuvõetavuse kohta (sõltuvalt nende sisust, täielikkuse astmest jne), samas kui teistes riikides neid ei kohaldata. On selge, et riiklikul tasandil aruandluseks ja juhtumiaruande hindamiseks kasutataval lähenemisviisil on otsene mõju sellele, kuidas sellist aruandlust edastatakse EMEAle ning esitatakse andmebaasis EudraVigilance. |
| --- | --- |

25.

Selle põhjustab asjaolu, et kuigi eespool nimetatud suunistes on esitatud juhtumiaruande sisu kirjeldus, on liikmesriikide otsustada, kuidas selliseid aruandeid riigis koostatakse. See hõlmab nii teavitamisvahendeid, mida kasutavad müügiloa omanikud aru andmisel pädevatele riiklikele asutustele, kui aruannetes sisalduvat tegelikku teavet (Euroopas ei kasutata aruandluseks standardset vormi). Lisaks võivad mõned riiklikud pädevad asutused kohaldada kvaliteedi erikriteeriume aruannete vastuvõetavuse kohta (sõltuvalt nende sisust, täielikkuse astmest jne), samas kui teistes riikides neid ei kohaldata. On selge, et riiklikul tasandil aruandluseks ja juhtumiaruande hindamiseks kasutataval lähenemisviisil on otsene mõju sellele, kuidas sellist aruandlust edastatakse EMEAle ning esitatakse andmebaasis EudraVigilance.

| 26. | Euroopa andmekaitseinspektor sooviks rõhutada, et eespool nimetatud puudused ei põhjusta üksnes praktilist ebamugavust, vaid on ka märkimisväärseks ohuks kodanike tervist käsitlevate andmete kaitsele. Kuigi tervist käsitlevate andmete töötlemine toimub ravimiohutuse järelevalve protsessi eri etappidel, nagu eespool kirjeldatud, ei ole praegu olemas sätteid selliste andmete kaitseks. Ainsaks erandiks on üldine viide andmekaitsele määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktis d, mis on seotud üksnes andmetöötluse viimase etapiga, nimelt seoses juurdepääsuga andmebaasis EudraVigilance leiduvatele andmetele. Lisaks ohustab töödeldavate isikuandmete konfidentsiaalsust ning samuti terviklikkust ja usaldusväärsust selgusetus erinevate töötlemises osalejate rollide ja vastutuse osas ning samuti konkreetsete töötlemisstandardite puudumine. |
| --- | --- |

26.

Euroopa andmekaitseinspektor sooviks rõhutada, et eespool nimetatud puudused ei põhjusta üksnes praktilist ebamugavust, vaid on ka märkimisväärseks ohuks kodanike tervist käsitlevate andmete kaitsele. Kuigi tervist käsitlevate andmete töötlemine toimub ravimiohutuse järelevalve protsessi eri etappidel, nagu eespool kirjeldatud, ei ole praegu olemas sätteid selliste andmete kaitseks. Ainsaks erandiks on üldine viide andmekaitsele määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktis d, mis on seotud üksnes andmetöötluse viimase etapiga, nimelt seoses juurdepääsuga andmebaasis EudraVigilance leiduvatele andmetele. Lisaks ohustab töödeldavate isikuandmete konfidentsiaalsust ning samuti terviklikkust ja usaldusväärsust selgusetus erinevate töötlemises osalejate rollide ja vastutuse osas ning samuti konkreetsete töötlemisstandardite puudumine.

| 27. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib seetõttu rõhutada, et praeguse süsteemi üheks nõrgaks küljeks tuleb pidada ka seda, et puudub põhjalik andmekaitse analüüs, mis peab olema kajastatud ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemi aluseks olevas õigusraamistikus. See puudus tuleks kõrvaldada kehtivate õigusaktide muutmisega. |
| --- | --- |

27.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib seetõttu rõhutada, et praeguse süsteemi üheks nõrgaks küljeks tuleb pidada ka seda, et puudub põhjalik andmekaitse analüüs, mis peab olema kajastatud ELi ravimiohutuse järelevalve süsteemi aluseks olevas õigusraamistikus. See puudus tuleks kõrvaldada kehtivate õigusaktide muutmisega.

III.   RAVIMIOHUTUSE JÄRELEVALVE JA ISIKUANDMETE VAJADUS

| 28. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib tõstatada esialgse ja üldist mure tekitava küsimuse, kas tuvastatavate füüsiliste isikute tervist käsitlevate andmete töötlemine on tegelikult vajalik ravimiohutuse järelevalve süsteemi kõikidel etappidel (riiklikul ja Euroopa tasandil). |
| --- | --- |

28.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib tõstatada esialgse ja üldist mure tekitava küsimuse, kas tuvastatavate füüsiliste isikute tervist käsitlevate andmete töötlemine on tegelikult vajalik ravimiohutuse järelevalve süsteemi kõikidel etappidel (riiklikul ja Euroopa tasandil).

| 29. | Nagu eespool selgitatud, ei ole patsiendid juhtumiaruannetes nimepidi nimetatud ja seega ei ole neid tuvastatud. Patsiendi võib siiski teatud juhtudel tuvastada erinevaid juhtumiaruandes esitatud andmeid kombineerides. Nagu suunistest teatud juhtudel lähtub, antakse patsiendile number, mille alusel võimaldab süsteem tervikuna jälgida asjaomase isikuga seotut. Kuid ei direktiivis ega määruses osutata, et isikute jälgitavus oleks osa ravimiohutuse järelevalve süsteemi otstarbest. |
| --- | --- |

29.

Nagu eespool selgitatud, ei ole patsiendid juhtumiaruannetes nimepidi nimetatud ja seega ei ole neid tuvastatud. Patsiendi võib siiski teatud juhtudel tuvastada erinevaid juhtumiaruandes esitatud andmeid kombineerides. Nagu suunistest teatud juhtudel lähtub, antakse patsiendile number, mille alusel võimaldab süsteem tervikuna jälgida asjaomase isikuga seotut. Kuid ei direktiivis ega määruses osutata, et isikute jälgitavus oleks osa ravimiohutuse järelevalve süsteemi otstarbest.

| 30. | Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles selgitama, kas jälgitavus on tõepoolest ravimiohutuse järelevalve eesmärk andmetöötluse eri etappidel ja täpsemalt andmebaasi EudraVigilance raames. |
| --- | --- |

30.

Seetõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles selgitama, kas jälgitavus on tõepoolest ravimiohutuse järelevalve eesmärk andmetöötluse eri etappidel ja täpsemalt andmebaasi EudraVigilance raames.

| 31. | Sellega seoses on soovitav võrrelda kavandatud elundidoonorluse ja elundite siirdamise režiimiga (20). Elundite siirdamise kontekstis on elundi jälgitavus doonorile ja elundi saajale väga oluline, eelkõige tõsiste kõrvaltoimete või vastureaktsioonide puhul. |
| --- | --- |

31.

Sellega seoses on soovitav võrrelda kavandatud elundidoonorluse ja elundite siirdamise režiimiga (20). Elundite siirdamise kontekstis on elundi jälgitavus doonorile ja elundi saajale väga oluline, eelkõige tõsiste kõrvaltoimete või vastureaktsioonide puhul.

| 32. | Ravimiohutuse järelevalve kontekstis ei ole Euroopa andmekaitseinspektoril siiski piisavalt tõendeid järeldamaks, et jälgitavus on tegelikult alati vajalik. Ravimiohutuse järelevalve on selliste ravimite kahjulikust mõjust teatamine, mida kasutab (peamiselt) teadmata arv inimesi ja mida hakkab kasutama (peamiselt) teadmata arv inimesi. Seetõttu on kahjuliku mõju alase teabe ja asjaomase isiku vahel vähem automaatne ja isiklik seos (vähemalt loasaamisjärgsel perioodil) kui elundeid puudutava teabe ja konkreetse elundi siirdamisega seotud isikute vahel. On selge, et patsiendid, kes on kasutanud teatavat ravimit ja on andnud teada kahjulikust mõjust, on huvitatud iga järgneva hindamise tulemusest. See ei tähenda siiski, et nende poolt edastatud teave tuleks igal juhul siduda selle konkreetse isikuga kogu ravimiohutuse järelevalve protsessi jooksul. Sageli peaks piisama, kui siduda selline kahjulikku mõju puudutav teave ravimi endaga, mis võimaldab asjaosalistel (näiteks tervishoiutöötajate kaudu) teavitada patsiente üldiselt teatava ravimi tarvitamise tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

32.

Ravimiohutuse järelevalve kontekstis ei ole Euroopa andmekaitseinspektoril siiski piisavalt tõendeid järeldamaks, et jälgitavus on tegelikult alati vajalik. Ravimiohutuse järelevalve on selliste ravimite kahjulikust mõjust teatamine, mida kasutab (peamiselt) teadmata arv inimesi ja mida hakkab kasutama (peamiselt) teadmata arv inimesi. Seetõttu on kahjuliku mõju alase teabe ja asjaomase isiku vahel vähem automaatne ja isiklik seos (vähemalt loasaamisjärgsel perioodil) kui elundeid puudutava teabe ja konkreetse elundi siirdamisega seotud isikute vahel. On selge, et patsiendid, kes on kasutanud teatavat ravimit ja on andnud teada kahjulikust mõjust, on huvitatud iga järgneva hindamise tulemusest. See ei tähenda siiski, et nende poolt edastatud teave tuleks igal juhul siduda selle konkreetse isikuga kogu ravimiohutuse järelevalve protsessi jooksul. Sageli peaks piisama, kui siduda selline kahjulikku mõju puudutav teave ravimi endaga, mis võimaldab asjaosalistel (näiteks tervishoiutöötajate kaudu) teavitada patsiente üldiselt teatava ravimi tarvitamise tagajärgede kohta.

| 33. | Kui jälgitavus siiski ette nähakse, soovib Euroopa andmekaitseinspektor meelde tuletada tema tehtud analüüsi arvamuses, mis ta esitas komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb direktiivi siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. Oma arvamuses selgitas ta seost andmete jälgitavuse, tuvastatavuse, anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse vahel. Tuvastatavus on andmekaitse alastes õigusaktides olulise tähtsusega termin (21). Andmekaitse eeskirju kohaldatakse andmete suhtes, mis on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega (22). Andmete jälgimine kuni konkreetse isikuni võrdub tuvastatavusega. Andmekaitse alastes õigusaktides on tuvastatavuse ja seega ka jälgitavuse vastandiks anonüümsus. Andmed loetakse anonüümseks alles siis, kui on võimatu tuvastada (või jälgida) isikut, kellega need andmed on seotud. Anonüümsuse tähendus on seega erinev sellest, kuidas sellest tavapäraselt aru saadakse, st et isikut ei saa andmete põhjal tuvastada, sest näiteks tema nimi on eemaldatud. Sellistes olukordades osutatakse pigem andmete konfidentsiaalsusele, st et teave on (täielikult) kättesaadav ainult neile, kellele on antud juurdepääsuks luba. Kui jälgitavus ja anonüümsus ei saa koos esineda, siis jälgitavus ja konfidentsiaalsus saavad. |
| --- | --- |

33.

Kui jälgitavus siiski ette nähakse, soovib Euroopa andmekaitseinspektor meelde tuletada tema tehtud analüüsi arvamuses, mis ta esitas komisjoni ettepaneku kohta, mis käsitleb direktiivi siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta. Oma arvamuses selgitas ta seost andmete jälgitavuse, tuvastatavuse, anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse vahel. Tuvastatavus on andmekaitse alastes õigusaktides olulise tähtsusega termin (21). Andmekaitse eeskirju kohaldatakse andmete suhtes, mis on seotud tuvastatud või tuvastatavate isikutega (22). Andmete jälgimine kuni konkreetse isikuni võrdub tuvastatavusega. Andmekaitse alastes õigusaktides on tuvastatavuse ja seega ka jälgitavuse vastandiks anonüümsus. Andmed loetakse anonüümseks alles siis, kui on võimatu tuvastada (või jälgida) isikut, kellega need andmed on seotud. Anonüümsuse tähendus on seega erinev sellest, kuidas sellest tavapäraselt aru saadakse, st et isikut ei saa andmete põhjal tuvastada, sest näiteks tema nimi on eemaldatud. Sellistes olukordades osutatakse pigem andmete konfidentsiaalsusele, st et teave on (täielikult) kättesaadav ainult neile, kellele on antud juurdepääsuks luba. Kui jälgitavus ja anonüümsus ei saa koos esineda, siis jälgitavus ja konfidentsiaalsus saavad.

| 34. | Lisaks jälgitavusele võib teiseks õigustuseks, miks patsiente kogu ravimiohutuse järelevalve protsessi käigus tuvastatavatena hoida, olla süsteemi hästi toimimine. Euroopa andmekaitseinspektor on arusaamisel, et kui teave on seotud tuvastatava ja seetõttu unikaalse isikuga, on asjakohastel pädevatel asutustel (st riiklikel pädevatel asutustel ja EMEAl) lihtsam jälgida ja kontrollida juhtumiaruande sisu (nt kontrollida duplikaatide olemasolu). Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor näeb vajadust sellise kontrollmehhanismi järele, ei ole ta veendunud, et see üksinda oleks õigustuseks, et hoida andmeid tuvastatavatena ravimiohutuste järelevalve kõikidel etappidel ja eelkõige andmebaasis EudraVigilance. Dubleerimist saaks vältida juba riiklikul tasandil, kui aruandlussüsteemi paremini struktureerida ja koordineerida, näiteks kasutades allpool punktis 42 kirjeldatud detsentraliseeritud süsteemi. |
| --- | --- |

34.

Lisaks jälgitavusele võib teiseks õigustuseks, miks patsiente kogu ravimiohutuse järelevalve protsessi käigus tuvastatavatena hoida, olla süsteemi hästi toimimine. Euroopa andmekaitseinspektor on arusaamisel, et kui teave on seotud tuvastatava ja seetõttu unikaalse isikuga, on asjakohastel pädevatel asutustel (st riiklikel pädevatel asutustel ja EMEAl) lihtsam jälgida ja kontrollida juhtumiaruande sisu (nt kontrollida duplikaatide olemasolu). Kuigi Euroopa andmekaitseinspektor näeb vajadust sellise kontrollmehhanismi järele, ei ole ta veendunud, et see üksinda oleks õigustuseks, et hoida andmeid tuvastatavatena ravimiohutuste järelevalve kõikidel etappidel ja eelkõige andmebaasis EudraVigilance. Dubleerimist saaks vältida juba riiklikul tasandil, kui aruandlussüsteemi paremini struktureerida ja koordineerida, näiteks kasutades allpool punktis 42 kirjeldatud detsentraliseeritud süsteemi.

| 35. | Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et teatud olukordades on võimatu andmeid anonüümseks muuta. Seda näiteks juhul, kui teatavaid ravimeid kasutab väga piiratud isikute rühm. Sellisteks juhtudeks tuleks kehtestada erikaitsemeetmed, et täita andmekaitse alastest õigusaktidest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

35.

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et teatud olukordades on võimatu andmeid anonüümseks muuta. Seda näiteks juhul, kui teatavaid ravimeid kasutab väga piiratud isikute rühm. Sellisteks juhtudeks tuleks kehtestada erikaitsemeetmed, et täita andmekaitse alastest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

| 36. | Lõpetuseks kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor tõsiselt, et tuvastatavaid isikuid käsitleva teabe jälgitavus ja kasutamine on vajalik igas ravimiohutuse järelevalve etapis. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et tuvastatavate andmete töötlemise välistamine igal etapil ei pruugi võimalik olla, eelkõike siseriiklikul tasandil, kus kahjuliku mõju kohta teabe kogumine tegelikult toimub. Andmekaitse eeskirjadega siiski nõutakse, et tervist käsitlevaid andmeid töödeldakse ainult siis, kui see on tingimata vajalik. Tuvastatavate andmete kasutamist tuleks seetõttu võimalikult vähendada ja vältida või nende kasutamine tuleks peatada võimalikult varases etapis juhtudel, kui seda ei peeta vajalikuks. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat üles hindama taas selliste andmete Euroopa ja ka siseriiklikul tasandil kasutamise vajadust. |
| --- | --- |

36.

Lõpetuseks kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor tõsiselt, et tuvastatavaid isikuid käsitleva teabe jälgitavus ja kasutamine on vajalik igas ravimiohutuse järelevalve etapis. Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik asjaolust, et tuvastatavate andmete töötlemise välistamine igal etapil ei pruugi võimalik olla, eelkõike siseriiklikul tasandil, kus kahjuliku mõju kohta teabe kogumine tegelikult toimub. Andmekaitse eeskirjadega siiski nõutakse, et tervist käsitlevaid andmeid töödeldakse ainult siis, kui see on tingimata vajalik. Tuvastatavate andmete kasutamist tuleks seetõttu võimalikult vähendada ja vältida või nende kasutamine tuleks peatada võimalikult varases etapis juhtudel, kui seda ei peeta vajalikuks. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat üles hindama taas selliste andmete Euroopa ja ka siseriiklikul tasandil kasutamise vajadust.

| 37. | Märgitakse, et juhtudel, kui tuvastatavaid andmeid on tõepoolest vaja töödelda või kui neid andmeid ei saa muuta anonüümseks (vt eespool punkt 35), tuleks uurida tehnilisi võimalusi andmesubjektide kaudseks tuvastamiseks, nt kasutades pseudonüüme andvat mehhanismi (23). |
| --- | --- |

37.

Märgitakse, et juhtudel, kui tuvastatavaid andmeid on tõepoolest vaja töödelda või kui neid andmeid ei saa muuta anonüümseks (vt eespool punkt 35), tuleks uurida tehnilisi võimalusi andmesubjektide kaudseks tuvastamiseks, nt kasutades pseudonüüme andvat mehhanismi (23).

| 38. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määrusesse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ uue artikli, milles sätestatakse, et määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ sätted ei piira vastavalt määrusest (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivist 95/46/EÜ tulenevaid õigusi ja kohustusi, viidates eelkõige vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklile 8. Sellele tuleks lisada, et tervist käsitlevaid tuvastatavaid andmeid tohib töödelda ainult tungival vajadusel ning asjaomased osalised peaksid seda vajadust hindama igal ravimiohutuse järelevalveprotsessi etapil. |
| --- | --- |

38.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määrusesse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ uue artikli, milles sätestatakse, et määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ sätted ei piira vastavalt määrusest (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivist 95/46/EÜ tulenevaid õigusi ja kohustusi, viidates eelkõige vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklile 8. Sellele tuleks lisada, et tervist käsitlevaid tuvastatavaid andmeid tohib töödelda ainult tungival vajadusel ning asjaomased osalised peaksid seda vajadust hindama igal ravimiohutuse järelevalveprotsessi etapil.

IV.   ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK ANALÜÜS

| 39. | Kuigi andmekaitset ei võeta kavandatud muudatustes sageli arvesse, on ettepaneku üksikasjalikum analüüs siiski õpetlik, kuna see näitab, et mõned kavandatud muudatused suurendavad andmekaitsele avaldatavat mõju ja sellele järgnevat ohtu. |
| --- | --- |

39.

Kuigi andmekaitset ei võeta kavandatud muudatustes sageli arvesse, on ettepaneku üksikasjalikum analüüs siiski õpetlik, kuna see näitab, et mõned kavandatud muudatused suurendavad andmekaitsele avaldatavat mõju ja sellele järgnevat ohtu.

| 40. | Kahe ettepaneku üldine kavatsus on parandada eeskirjade järjekindlust, muuta selgemaks vastutust, lihtsustada aruandlussüsteemi ning tugevdada andmebaasi EudraVigilance
   (24). |
| --- | --- |

40.

Kahe ettepaneku üldine kavatsus on parandada eeskirjade järjekindlust, muuta selgemaks vastutust, lihtsustada aruandlussüsteemi ning tugevdada andmebaasi EudraVigilance
   (24).

Selgus vastutuse osas

| 41. | Komisjon on ilmselgelt püüdnud parandada selgust vastutuse osas, tehes ettepaneku muuta praegusi sätteid selliselt, et õigusaktis endas määratakse selgesõnalisemalt kindlaks, kes peab mida tegema. Loomulikult parandab selguse toomine osaliste ja nende vastavate kohustuse osas seoses kahjulikust mõjust teatamisega süsteemi läbipaistvust ning on seetõttu ka andmekaitse seisukohast positiivne areng. Patsiendid peaksid üldiselt olema võimelised õigusaktist aru saama kuidas, millal ja kelle poolt nende isikuandmeid töödeldakse. Kuid kavandatud selgus ülesannete ja vastutuse osas tuleks selgesõnaliselt esitada ka seoses andmekaitset käsitlevatest õigusaktidest tulenevate ülesannete ja vastutusega. |
| --- | --- |

41.

Komisjon on ilmselgelt püüdnud parandada selgust vastutuse osas, tehes ettepaneku muuta praegusi sätteid selliselt, et õigusaktis endas määratakse selgesõnalisemalt kindlaks, kes peab mida tegema. Loomulikult parandab selguse toomine osaliste ja nende vastavate kohustuse osas seoses kahjulikust mõjust teatamisega süsteemi läbipaistvust ning on seetõttu ka andmekaitse seisukohast positiivne areng. Patsiendid peaksid üldiselt olema võimelised õigusaktist aru saama kuidas, millal ja kelle poolt nende isikuandmeid töödeldakse. Kuid kavandatud selgus ülesannete ja vastutuse osas tuleks selgesõnaliselt esitada ka seoses andmekaitset käsitlevatest õigusaktidest tulenevate ülesannete ja vastutusega.

Teavitussüsteemi lihtsustamine

| 42. | Teavitussüsteemi lihtsustamiseks tuleks kasutada riiklikke ravimiohutuse veebiportaale, mis on ühendatud Euroopa ravimiohutuse veebiportaaliga (vt direktiivi 2001/83/EÜ uus ettepandud artikkel 106 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 26). Riiklikud veebiportaalid sisaldavad avalikkusele kättesaadavaid aruandevorme, millega meditsiinitöötajad ja patsiendid teatavad arvatavatest kõrvaltoimetest (vt direktiivi 2001/83/EÜ uus ettepandud artikli 106 lõige 3 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 25). Samuti sisaldab Euroopa veebiportaal teavet selle kohta, kuidas teavitada, sealhulgas veebipõhise teatamise standardvorme, mille abil tervishoiutöötajad ja patsiendid saavad teateid edastada. |
| --- | --- |

42.

Teavitussüsteemi lihtsustamiseks tuleks kasutada riiklikke ravimiohutuse veebiportaale, mis on ühendatud Euroopa ravimiohutuse veebiportaaliga (vt direktiivi 2001/83/EÜ uus ettepandud artikkel 106 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 26). Riiklikud veebiportaalid sisaldavad avalikkusele kättesaadavaid aruandevorme, millega meditsiinitöötajad ja patsiendid teatavad arvatavatest kõrvaltoimetest (vt direktiivi 2001/83/EÜ uus ettepandud artikli 106 lõige 3 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikkel 25). Samuti sisaldab Euroopa veebiportaal teavet selle kohta, kuidas teavitada, sealhulgas veebipõhise teatamise standardvorme, mille abil tervishoiutöötajad ja patsiendid saavad teateid edastada.

| 43. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et kuigi veebiportaalide ja standardvormide kasutamine muudab teavitamissüsteemi tõhusamaks, suurendab see samal ajal ohtu seoses süsteemi andmekaitsega. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat tungivalt üles kohaldama sellise teavitussüsteemi arendamise suhtes andmekaitseõiguse nõudeid. See tähendab, nagu osutatud, et tuleks nõuetekohaselt hinnata isikuandmete töötlemise vajadust protsessi igal etapil. See peaks kajastuma selles, kuidas teatamine on riiklikul tasandil korraldatud ja kuidas teavet edastatakse EMEAle ja andmebaasi EudraVigilance. Laiemalt võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor töötada riiklikul tasandil välja ühtsed vormid, mis takistaks erinevate tavade teket ja erineval tasemel andmekaitset. |
| --- | --- |

43.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada, et kuigi veebiportaalide ja standardvormide kasutamine muudab teavitamissüsteemi tõhusamaks, suurendab see samal ajal ohtu seoses süsteemi andmekaitsega. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub seadusandjat tungivalt üles kohaldama sellise teavitussüsteemi arendamise suhtes andmekaitseõiguse nõudeid. See tähendab, nagu osutatud, et tuleks nõuetekohaselt hinnata isikuandmete töötlemise vajadust protsessi igal etapil. See peaks kajastuma selles, kuidas teatamine on riiklikul tasandil korraldatud ja kuidas teavet edastatakse EMEAle ja andmebaasi EudraVigilance. Laiemalt võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor töötada riiklikul tasandil välja ühtsed vormid, mis takistaks erinevate tavade teket ja erineval tasemel andmekaitset.

| 44. | Kavandatud süsteem näib olevat selline, et patsiendid saavad esitada teated otse EMEAle või koguni otse andmebaasi EudraVigilance. See tähendaks, et andmebaasi EudraVigilance praeguse rakenduse puhul sisestatakse teave EMEA võrguväravasse, mis on täielikult juurdepääsetav ka komisjonile ja riiklikele pädevatele asutustele, nagu selgitatud eespool punktides 21–22. |
| --- | --- |

44.

Kavandatud süsteem näib olevat selline, et patsiendid saavad esitada teated otse EMEAle või koguni otse andmebaasi EudraVigilance. See tähendaks, et andmebaasi EudraVigilance praeguse rakenduse puhul sisestatakse teave EMEA võrguväravasse, mis on täielikult juurdepääsetav ka komisjonile ja riiklikele pädevatele asutustele, nagu selgitatud eespool punktides 21–22.

| 45. | Euroopa andmekaitseinspektori kindel soovitus on kasutada detsentraliseeritud teavitamissüsteemi. Teadete edastamist Euroopa veebiportaalile tuleks koordineerida riiklike veebiportaalide kaudu, mis on riiklike pädevate asutuste ülesandeks. Samuti tuleks pigem kasutada patsientide teadete edastamist kaudselt, st tervishoiutöötajate kaudu (kas veebiportaalide kaudu või mitte), mitte patsientidele antavat võimalust edastada teateid otse eelkõige andmebaasi EudraVigilance. |
| --- | --- |

45.

Euroopa andmekaitseinspektori kindel soovitus on kasutada detsentraliseeritud teavitamissüsteemi. Teadete edastamist Euroopa veebiportaalile tuleks koordineerida riiklike veebiportaalide kaudu, mis on riiklike pädevate asutuste ülesandeks. Samuti tuleks pigem kasutada patsientide teadete edastamist kaudselt, st tervishoiutöötajate kaudu (kas veebiportaalide kaudu või mitte), mitte patsientidele antavat võimalust edastada teateid otse eelkõige andmebaasi EudraVigilance.

| 46. | Veebiportaali kaudu teadete edastamise süsteemi jaoks on igal juhul vaja rangeid infoturbe eeskirju. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada oma varem nimetatud arvamusele seoses kavandaud direktiiviga, milles käsitletakse piiriülest tervishoidu, eelkõige arvamuse sellele osale, milles käsitletakse teabeturvet liikmesriikides ning eraelu puutumatust e-tervise rakendustes (25). Selles arvamuses Euroopa andmekaitseinspektor juba rõhutas, et eraelu puutumatus ja teabeturve peaksid olema osaks mis tahes e-tervise rakenduse kujundamisest ja rakendamisest (eraelu kavandatud puutumatus) (26). Sama kehtib kavandatud veebiportaalide puhul. |
| --- | --- |

46.

Veebiportaali kaudu teadete edastamise süsteemi jaoks on igal juhul vaja rangeid infoturbe eeskirju. Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor osutada oma varem nimetatud arvamusele seoses kavandaud direktiiviga, milles käsitletakse piiriülest tervishoidu, eelkõige arvamuse sellele osale, milles käsitletakse teabeturvet liikmesriikides ning eraelu puutumatust e-tervise rakendustes (25). Selles arvamuses Euroopa andmekaitseinspektor juba rõhutas, et eraelu puutumatus ja teabeturve peaksid olema osaks mis tahes e-tervise rakenduse kujundamisest ja rakendamisest (eraelu kavandatud puutumatus) (26). Sama kehtib kavandatud veebiportaalide puhul.

| 47. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 uutesse ettepandud artiklitesse 25 ja 26 ning direktiivi 2001/83/EÜ artiklisse 106, milles käsitletakse kahjulikust mõjust veebiportaali kaudu teavitamise süsteemi väljatöötamist, kohustuse inkorporeerida nõuetekohased eraelu puutumatuse ja teabeturbe meetmed. Samuti võiks peamiste teabeturbe eesmärkidena nimetada andmete konfidentsiaalsuse, terviklikkuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse põhimõtet, mis tuleks kõikides liikmesriikides ühtsel tasemel tagada. Samuti võiks lisada asjakohaste tehniliste standardite ja vahendite kasutamise, nagu krüpteerimine ja digitaalallkirja autentimine. |
| --- | --- |

47.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 uutesse ettepandud artiklitesse 25 ja 26 ning direktiivi 2001/83/EÜ artiklisse 106, milles käsitletakse kahjulikust mõjust veebiportaali kaudu teavitamise süsteemi väljatöötamist, kohustuse inkorporeerida nõuetekohased eraelu puutumatuse ja teabeturbe meetmed. Samuti võiks peamiste teabeturbe eesmärkidena nimetada andmete konfidentsiaalsuse, terviklikkuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse põhimõtet, mis tuleks kõikides liikmesriikides ühtsel tasemel tagada. Samuti võiks lisada asjakohaste tehniliste standardite ja vahendite kasutamise, nagu krüpteerimine ja digitaalallkirja autentimine.

Andmebaasi EudraVigilance tugevdamine: juurdepääsu parandamine

| 48. | Määruse (EÜ) nr 726/2004 uues kavandatud artiklis 24 käsitletakse andmebaasi EudraVigilance. Artiklis esitatakse selgelt, et andmebaasi tugevdamine toob kaasa andmebaasi sagedasema kasutamise erinevate osaliste poolt, kui nad esitavad teavet andmebaasi ja hangivad sealt teavet. Erilist huvi pakuvad artikli 24 kaks lõiget. |
| --- | --- |

48.

Määruse (EÜ) nr 726/2004 uues kavandatud artiklis 24 käsitletakse andmebaasi EudraVigilance. Artiklis esitatakse selgelt, et andmebaasi tugevdamine toob kaasa andmebaasi sagedasema kasutamise erinevate osaliste poolt, kui nad esitavad teavet andmebaasi ja hangivad sealt teavet. Erilist huvi pakuvad artikli 24 kaks lõiget.

| 49. | Artikli 24 lõikes 2 käsitletakse andmebaasile juurdepääsu. See asendab praeguse määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punkti d, mis oli vaatluse all eespool kui ainuke praegu andmekaitsele osutav säte. Viide andmekaitsele on jäetud alles, kuid vähendatud osaliste arvu, kelle suhtes seda kohaldatakse. Kui praeguses tekstis osutatakse, et andmebaasile asjakohasel tasemel juurdepääs (kusjuures isikuandmed on kaitstud) antakse tervishoiutöötajatele, müügiloa omanikele ja avalikkusele, siis komisjon teeb nüüd ettepaneku eemaldada müügiloa omanikud sellest nimekirjast ning anda neile juurdepääs „ulatuses, mis on neile vajalik ravimiohutuse järelevalve alaste kohustuste täitmiseks”, osutamata seejuures andmekaitsele. Selle põhjused ei ole selged. |
| --- | --- |

49.

Artikli 24 lõikes 2 käsitletakse andmebaasile juurdepääsu. See asendab praeguse määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punkti d, mis oli vaatluse all eespool kui ainuke praegu andmekaitsele osutav säte. Viide andmekaitsele on jäetud alles, kuid vähendatud osaliste arvu, kelle suhtes seda kohaldatakse. Kui praeguses tekstis osutatakse, et andmebaasile asjakohasel tasemel juurdepääs (kusjuures isikuandmed on kaitstud) antakse tervishoiutöötajatele, müügiloa omanikele ja avalikkusele, siis komisjon teeb nüüd ettepaneku eemaldada müügiloa omanikud sellest nimekirjast ning anda neile juurdepääs „ulatuses, mis on neile vajalik ravimiohutuse järelevalve alaste kohustuste täitmiseks”, osutamata seejuures andmekaitsele. Selle põhjused ei ole selged.

| 50. | Artikli 24 kolmandas lõigus sätestatakse lisaks eeskirjad juhtumiaruannetele juurdepääsu kohta. Üksikisikud võivad juurdepääsu taotleda ning see antakse 90 päeva jooksul, „välja arvatud juhul, kui avalikustamise tõttu kaoks aruandes kirjeldatud juhtumiga soetud isiku anonüümsus”. Euroopa andmekaitseinspektor toetab selle sätte ideed, nimelt et avalikustada tohib ainult anonüümseid andmeid. Siiski soovib ta rõhutada, nagu eespool kirjeldatud, et anonüümsuse all tuleb mõista seda, et kahjulikust mõjust teatanud isikut ei ole võimalik mitte kuidagi tuvastada (vt samuti punkti 33). |
| --- | --- |

50.

Artikli 24 kolmandas lõigus sätestatakse lisaks eeskirjad juhtumiaruannetele juurdepääsu kohta. Üksikisikud võivad juurdepääsu taotleda ning see antakse 90 päeva jooksul, „välja arvatud juhul, kui avalikustamise tõttu kaoks aruandes kirjeldatud juhtumiga soetud isiku anonüümsus”. Euroopa andmekaitseinspektor toetab selle sätte ideed, nimelt et avalikustada tohib ainult anonüümseid andmeid. Siiski soovib ta rõhutada, nagu eespool kirjeldatud, et anonüümsuse all tuleb mõista seda, et kahjulikust mõjust teatanud isikut ei ole võimalik mitte kuidagi tuvastada (vt samuti punkti 33).

| 51. | Juurdepääs süsteemile EudraVigilance tuleks andmekaitse eeskirjade valguses üldiselt läbi vaadata. Sellel on otsene tagajärg EMEA poolt 2008. aasta detsembris avaldatud juurdepääsupoliitika kavandile, mida on nimetatud punktis 23 (27). Juurdepääs andmebaasis EudraVigilance leiduvale teabele, mis on kindlasti seotud tuvastavate füüsiliste isikutega, peaks olema võimalikult piiratud. |
| --- | --- |

51.

Juurdepääs süsteemile EudraVigilance tuleks andmekaitse eeskirjade valguses üldiselt läbi vaadata. Sellel on otsene tagajärg EMEA poolt 2008. aasta detsembris avaldatud juurdepääsupoliitika kavandile, mida on nimetatud punktis 23 (27). Juurdepääs andmebaasis EudraVigilance leiduvale teabele, mis on kindlasti seotud tuvastavate füüsiliste isikutega, peaks olema võimalikult piiratud.

| 52. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 kavandatud artikli 24 lõikesse 2 lause selle kohta, et juurdepääsu andmebaasile EudraVigilance reguleeritakse kooskõlas andmekaitse alastest ühenduse õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustustega. |
| --- | --- |

52.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 kavandatud artikli 24 lõikesse 2 lause selle kohta, et juurdepääsu andmebaasile EudraVigilance reguleeritakse kooskõlas andmekaitse alastest ühenduse õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustustega.

Andmesubjekti õigused

| 53. | Euroopa andmekaitseinspektor soovib tähelepanu juhtida, et pärast tuvastatavate andmete töötlemist peaks sellise töötlemise eest vastutav osaline täitma kõiki ühenduse andmekaitse alaste õigusaktide nõudeid. See tähendab muu hulgas, et asjaomane isik on teadlik sellest, mida andmetega tehakse ja kes neid töötleb ning mis tahes muust määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 11 ja/või direktiivi 95/46/EÜ artikli 10 alusel nõutavast lisateabest. Asjaomasel isikul peaks lisaks olema võimalik kasutada oma õigusi nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, näiteks juurdepääsu õigust (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13), õigust esitada vastuväiteid (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 18 ja direktiivi 95/46/EÜ artikkel 14) jne. |
| --- | --- |

53.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib tähelepanu juhtida, et pärast tuvastatavate andmete töötlemist peaks sellise töötlemise eest vastutav osaline täitma kõiki ühenduse andmekaitse alaste õigusaktide nõudeid. See tähendab muu hulgas, et asjaomane isik on teadlik sellest, mida andmetega tehakse ja kes neid töötleb ning mis tahes muust määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 11 ja/või direktiivi 95/46/EÜ artikli 10 alusel nõutavast lisateabest. Asjaomasel isikul peaks lisaks olema võimalik kasutada oma õigusi nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, näiteks juurdepääsu õigust (direktiivi 95/46/EÜ artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 13), õigust esitada vastuväiteid (määruse (EÜ) nr 45/2001 artikkel 18 ja direktiivi 95/46/EÜ artikkel 14) jne.

| 54. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada direktiivi 2001/83/EÜ kavandatud artiklisse 101 lõike, mille sätestatakse, et isikuandmete töötlemisest teavitatakse asjaomast isikut nõuetekohaselt vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 10. |
| --- | --- |

54.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada direktiivi 2001/83/EÜ kavandatud artiklisse 101 lõike, mille sätestatakse, et isikuandmete töötlemisest teavitatakse asjaomast isikut nõuetekohaselt vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 10.

| 55. | Praegustes ja ettepandud õigusaktides ei käsitleta juurdepääsu andmebaasis EudraVigilance leiduvatele kõnealust isikut ennast puudutavatele andmetele. Tuleb rõhutada, et juhtudel, kui peetakse vajalikuks isikuandmeid andmebaasis säilitada, nagu just nimetatud, peaks asjaomane patsient saama kasutada õigust pääseda juurde teda ennast puudutavatele isikuandmetele kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada ettepandud artiklisse 24 lõike selle kohta, et võetakse meetmed, mis võimaldavad andmesubjektil kasutada õigust juurdepääsuks teda puudutavatele isikuandmetele, nagu see on ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13. |
| --- | --- |

55.

Praegustes ja ettepandud õigusaktides ei käsitleta juurdepääsu andmebaasis EudraVigilance leiduvatele kõnealust isikut ennast puudutavatele andmetele. Tuleb rõhutada, et juhtudel, kui peetakse vajalikuks isikuandmeid andmebaasis säilitada, nagu just nimetatud, peaks asjaomane patsient saama kasutada õigust pääseda juurde teda ennast puudutavatele isikuandmetele kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu lisada ettepandud artiklisse 24 lõike selle kohta, et võetakse meetmed, mis võimaldavad andmesubjektil kasutada õigust juurdepääsuks teda puudutavatele isikuandmetele, nagu see on ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13.

V.   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 56. | Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et see, et ravimiohutuse järelevalve mõju andmekaitsele on puudulikult hinnatud, kujutab endast ühte määrusega (EÜ) nr 726/2004 ja direktiiviga 2001/83/EÜ kehtestatud õigusraamistiku puudustest. Määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83 praegust muutmist tuleks näha kui võimalust, et viia ravimiohutuse järelevalve igakülgse ja olulise osana sisse andmekaitse. |
| --- | --- |

56.

Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et see, et ravimiohutuse järelevalve mõju andmekaitsele on puudulikult hinnatud, kujutab endast ühte määrusega (EÜ) nr 726/2004 ja direktiiviga 2001/83/EÜ kehtestatud õigusraamistiku puudustest. Määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83 praegust muutmist tuleks näha kui võimalust, et viia ravimiohutuse järelevalve igakülgse ja olulise osana sisse andmekaitse.

| 57. | Üldiseks küsimuseks, mida tuleb käsitleda, on tegelik vajadus isikuandmete töötlemiseks ravimiohutuse järelevalve kõikidel etappidel. Nagu käesolevas arvamuses selgitatud, kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor tõsiselt selles vajaduses ning kutsub seadusandjat üles seda protsessi eri tasanditel ümber hindama. On selge, et ravimiohutuse järelevalve eesmärki saab sageli siis saavutada, kui jagada kahjulikku mõju puudutavat teavet, mis on andmekaitset käsitlevate õigusaktide tähenduses anonüümne. Teatamise dubleerimist saab vältida, kui juba riiklikul tasandil kohaldatakse andmete edastamiseks hästi struktureeritud menetlust. |
| --- | --- |

57.

Üldiseks küsimuseks, mida tuleb käsitleda, on tegelik vajadus isikuandmete töötlemiseks ravimiohutuse järelevalve kõikidel etappidel. Nagu käesolevas arvamuses selgitatud, kahtleb Euroopa andmekaitseinspektor tõsiselt selles vajaduses ning kutsub seadusandjat üles seda protsessi eri tasanditel ümber hindama. On selge, et ravimiohutuse järelevalve eesmärki saab sageli siis saavutada, kui jagada kahjulikku mõju puudutavat teavet, mis on andmekaitset käsitlevate õigusaktide tähenduses anonüümne. Teatamise dubleerimist saab vältida, kui juba riiklikul tasandil kohaldatakse andmete edastamiseks hästi struktureeritud menetlust.

| 58. | Kavandatud muudatustega nähakse ette lihtsustatud teavitussüsteem ning andmebaasi EudraVigilance tugevdamine. Euroopa andmekaitseinspektor on selgitanud, et kõnealused muudatused tekitavad suurema andmekaitse alase riski, eelkõige siis, kui patsiendid edastavad otse teateid EMEAle või andmebaasi EudraVigilance. Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor tungivalt detsentraliseeritud ja kaudse teavitamissüsteemi kasutamist, mille kohaselt koordineeritakse Euroopa veebiportaalile teabe edastamist riiklike veebiportaalide kaudu. Lisaks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et eraelu puutumatus ja teabeturve peaksid olema osaks veebiportaale kasutava teavitamissüsteemi kujundamisest ja rakendamisest (eraelu kavandatud puutumatus). |
| --- | --- |

58.

Kavandatud muudatustega nähakse ette lihtsustatud teavitussüsteem ning andmebaasi EudraVigilance tugevdamine. Euroopa andmekaitseinspektor on selgitanud, et kõnealused muudatused tekitavad suurema andmekaitse alase riski, eelkõige siis, kui patsiendid edastavad otse teateid EMEAle või andmebaasi EudraVigilance. Sellega seoses soovitab Euroopa andmekaitseinspektor tungivalt detsentraliseeritud ja kaudse teavitamissüsteemi kasutamist, mille kohaselt koordineeritakse Euroopa veebiportaalile teabe edastamist riiklike veebiportaalide kaudu. Lisaks rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et eraelu puutumatus ja teabeturve peaksid olema osaks veebiportaale kasutava teavitamissüsteemi kujundamisest ja rakendamisest (eraelu kavandatud puutumatus).

| 59. | Veel rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et kui tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku tervist puudutavat teavet on töödeldud, peaks sellise töötlemise eest vastutav osaline täitma kõiki ühenduse andmekaitse alaste õigusaktide nõudeid. |
| --- | --- |

59.

Veel rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et kui tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku tervist puudutavat teavet on töödeldud, peaks sellise töötlemise eest vastutav osaline täitma kõiki ühenduse andmekaitse alaste õigusaktide nõudeid.

| 60. | Konkreetsemalt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:






  — | lisada mõlema ettepaneku preambulisse viide käesolevale arvamusele; |
| --- | --- | --- |

60.

Konkreetsemalt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:

—

lisada mõlema ettepaneku preambulisse viide käesolevale arvamusele;

| — | lisada nii määrusesse (EÜ) nr 726/2004 kui ka direktiivi 2001/83/EÜ põhjendus andmekaitse olulisuse kohta ravimiohutuse järelevalve raames ning viited asjakohastele ühenduse õigusaktidele; |
| --- | --- |

—

lisada nii määrusesse (EÜ) nr 726/2004 kui ka direktiivi 2001/83/EÜ põhjendus andmekaitse olulisuse kohta ravimiohutuse järelevalve raames ning viited asjakohastele ühenduse õigusaktidele;

| — | lisada määrusesse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ uus üldise iseloomuga artikkel, milles sätestatakse, et:






  — | määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ sätted ei piira määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi ja direktiivist 95/46/EÜ tulenevaid kohustusi, osutades konkreetselt vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklile 8; |
| --- | --- | --- |

—

lisada määrusesse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ uus üldise iseloomuga artikkel, milles sätestatakse, et:

—

määruse (EÜ) nr 726/2004 ja direktiivi 2001/83/EÜ sätted ei piira määrusest (EÜ) nr 45/2001 tulenevaid õigusi ja direktiivist 95/46/EÜ tulenevaid kohustusi, osutades konkreetselt vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 10 ja direktiivi 95/46/EÜ artiklile 8;

| — | tervist käsitlevaid tuvastatavaid andmeid tohib töödelda ainult tungival vajadusel ning asjaomased osalised peaksid seda vajadust hindama igal ravimiohutuse järelevalveprotsessi etapil; |
| --- | --- |

—

tervist käsitlevaid tuvastatavaid andmeid tohib töödelda ainult tungival vajadusel ning asjaomased osalised peaksid seda vajadust hindama igal ravimiohutuse järelevalveprotsessi etapil;

| — | lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 kavandatud artikli 24 lõikesse 2 lause selle kohta, et juurdepääsu andmebaasile EudraVigilance reguleeritakse kooskõlas andmekaitse alastest ühenduse õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustustega; |
| --- | --- |

—

lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 kavandatud artikli 24 lõikesse 2 lause selle kohta, et juurdepääsu andmebaasile EudraVigilance reguleeritakse kooskõlas andmekaitse alastest ühenduse õigusaktidest tulenevate õiguste ja kohustustega;

| — | lisada ettepandud artiklisse 24 lõige selle kohta, et võetakse meetmed, mis võimaldavad andmesubjektil kasutada õigust juurdepääsuks teda puudutavatele isikuandmetele, nagu see on ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13; |
| --- | --- |

—

lisada ettepandud artiklisse 24 lõige selle kohta, et võetakse meetmed, mis võimaldavad andmesubjektil kasutada õigust juurdepääsuks teda puudutavatele isikuandmetele, nagu see on ette nähtud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13;

| — | lisada direktiivi 2001/83/EÜ kavandatud artiklisse 101 lõige, milles sätestatakse, et isikuandmete töötlemisest teavitatakse asjaomast isikut nõuetekohaselt vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 10; |
| --- | --- |

—

lisada direktiivi 2001/83/EÜ kavandatud artiklisse 101 lõige, milles sätestatakse, et isikuandmete töötlemisest teavitatakse asjaomast isikut nõuetekohaselt vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 10;

| — | lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 uutesse ettepandud artiklitesse 25 ja 26 ning direktiivi 2001/83/EÜ artiklisse 106, milles käsitletakse kahjulikust mõjust veebiportaali kaudu teavitamise süsteemi väljatöötamist, kohustus inkorporeerida kõikides liikmesriikides ühtlasel tasemel nõuetekohased eraelu puutumatuse ja teabeturbe meetmed, võtte arvesse andmete konfidentsiaalsuse, terviklikkuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse aluspõhimõtteid. |
| --- | --- |

—

lisada määruse (EÜ) nr 726/2004 uutesse ettepandud artiklitesse 25 ja 26 ning direktiivi 2001/83/EÜ artiklisse 106, milles käsitletakse kahjulikust mõjust veebiportaali kaudu teavitamise süsteemi väljatöötamist, kohustus inkorporeerida kõikides liikmesriikides ühtlasel tasemel nõuetekohased eraelu puutumatuse ja teabeturbe meetmed, võtte arvesse andmete konfidentsiaalsuse, terviklikkuse, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse aluspõhimõtteid.

Brüssel, 22. aprill 2009

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  KOM(2008) 664 lõplik ja KOM(2008) 665 lõplik.

3

(4)  EÜT L 136, 30.04.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

5

(6)  Vt mõlema ettepaneku seletuskirja leheküljel 3.

6

(7)  EÜT 22, 9.2.1965, lk 369.

7

(8)  Vt seletuskiri lk 2.

8

(9)  Vt tervishoiuandmete määratlust Euroopa andmekaitseinspektori 2. detsembri 2008. aasta arvamuses kavandatud direktiivi kohta, mis käsitleb patsientide õiguste rakendamist piiriüleses tervishoius, punktid 15–17, kättesaadav http://www.edps.europa.eu

9

(10)  Vt Euroopa Inimõiguste Kohus 17. juuli 2008, I vs. Soome (taotlus nr 20511/03), punkt 38 ja Euroopa Inimõiguste Kohus 25. november 2008, Armonas vs. Leedu (taotlus nr 36919/02), punkt 40.

10

vs

vs

(11)  Vt mõjuhinnangu lk 10.

11

(12)  Vt Euroopa Liidu ravimieeskirjade 9A köide: inimtervishoius kasutatavate ravimite ohutuse järelevalvet käsitlevad suunised, http://ec.europa.eu/enterprise/pharmaceuticals/eudralex/vol-9/pdf/vol9a_09-2008.pdf

12

(13)  Vt suunised lk 57.

13

(14)  Vt joonealune märkus 13.

14

(15)  Direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis a on isikuandmed määratletud kui „igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku („andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige isikukoodi põhjal või ühe või mitme tema füüsilisele, füsioloogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identsusele omase joone põhjal.” Põhjenduses 26 selgitatakse: „... isiku tuvastatavuse kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta kõiki vahendeid, mida volitatud töötleja või keegi muu võib andmesubjekti tuvastamiseks tõenäoliselt kasutada.” Vt lisaks artikli 29 töörühma poolt 20. juunil 2007 vastu võetud arvamust 4/2007 isikuandmete olemuse kohta (dokument WP 136): http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/index_en.htm See kehtib ka määruse (EÜ) nr 45/2001 puhul.

15

(16)  Vt joonealune märkus 13.

16

(17)  Vt 19. detsembri 2008. aasta kavandit inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitleva andmebaasile EudraVigilance juurdepääsu poliitika kohta http://www.emea.europa.eu/pdfs/human/phv/18743906en.pdf

17

EudraVigilance

(18)  Vt mõjuhinnangu lk 17.

18

(19)  Vt joonealune märkus 18.

19

(20)  Vt komisjoni ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta, KOM(2008) 818 lõplik. Vt Euroopa andmekaitseinspektori 5. märtsi 2009. aasta arvamust, mis on kättesaadav http://www.edps.europa.eu

20

(21)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, punktid 11–28.

21

(22)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 3 punkti a ning täiendavat selgitust joonealuses märkuses 13.

22

(23)  Pseudonüümide andmine on protsess, mida võib kasutada andmesubjekti isiku varjamiseks, jättes andmed samal ajal jälgitavateks. On erinevaid tehnilisi võimalusi, nt tegelike isikute ja pseudonüümide nimekirjade turvaline säilitamine, kahepoolsete krüpteerimisalgoritmide kasutamine jne.

23

(24)  Vt seletuskiri lk 2–3.

24

(25)  Vt joonealuses märkuses 7 nimetatud Euroopa andmekaitseinspektori arvamust kavandatud direktiivi kohta, mis käsitleb patsientide õiguste rakendamist piiriüleses tervishoius, punktid 32–34.

25

(26)  Vt joonealuses märkuses 7 nimetatud arvamuse punkti 32.

26

(27)  Vt ka joonealust märkust 15.

27

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/27

---

Euro vahetuskurss (1)

22. september 2009

2009/C 229/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4780 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,09 |
| DKK | Taani kroon | 7,4422 |
| GBP | Inglise nael | 0,90470 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0940 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5149 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6280 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,131 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 271,42 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7055 |
| PLN | Poola zlott | 4,1613 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2475 |
| TRY | Türgi liir | 2,1882 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6922 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5787 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,4552 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0484 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0863 |
| KRW | Korea won | 1 779,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,9943 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0902 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2943 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 316,85 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1434 |
| PHP | Filipiini peeso | 70,238 |
| RUB | Vene rubla | 44,5532 |
| THB | Tai baht | 49,687 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,6726 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,6500 |
| INR | India ruupia | 70,8900 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4780

JPY

Jaapani jeen

135,09

DKK

Taani kroon

7,4422

GBP

Inglise nael

0,90470

SEK

Rootsi kroon

10,0940

CHF

Šveitsi frank

1,5149

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6280

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,131

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

271,42

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7055

PLN

Poola zlott

4,1613

RON

Rumeenia leu

4,2475

TRY

Türgi liir

2,1882

AUD

Austraalia dollar

1,6922

CAD

Kanada dollar

1,5787

HKD

Hong Kongi dollar

11,4552

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0484

SGD

Singapuri dollar

2,0863

KRW

Korea won

1 779,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,9943

CNY

Hiina jüaan

10,0902

HRK

Horvaatia kuna

7,2943

IDR

Indoneesia ruupia

14 316,85

MYR

Malaisia ringit

5,1434

PHP

Filipiini peeso

70,238

RUB

Vene rubla

44,5532

THB

Tai baht

49,687

BRL

Brasiilia reaal

2,6726

MXN

Mehhiko peeso

19,6500

INR

India ruupia

70,8900

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/28

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7)

2009/C 229/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on igakuiselt ajakohastatud teave õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi veebilehel.

UNGARI

Euroopa Liidu Teatajas C 316, 28.12.2007, lk 1 avaldatud loetelu asendamine.

UNGARI–HORVAATIA

Maismaapiir

| 1. | Barcs–Terezino Polje |
| --- | --- |

1.

Barcs–Terezino Polje

| 2. | Beremend–Baranjsko Petrovo Selo |
| --- | --- |

2.

Beremend–Baranjsko Petrovo Selo

| 3. | Berzence–Gola |
| --- | --- |

3.

Berzence–Gola

| 4. | Drávaszabolcs–Donji Miholjac |
| --- | --- |

4.

Drávaszabolcs–Donji Miholjac

| 5. | Drávaszabolcs (jõgi, taotluse korral) (1) |
| --- | --- |

5.

Drávaszabolcs (jõgi, taotluse korral) (1)

| 6. | Gyékényes–Koprivnica (raudtee) |
| --- | --- |

6.

Gyékényes–Koprivnica (raudtee)

| 7. | Letenye–Goričan I |
| --- | --- |

7.

Letenye–Goričan I

| 8. | Letenye–Goričan II (maantee) |
| --- | --- |

8.

Letenye–Goričan II (maantee)

| 9. | Magyarboly–Beli Manastir (raudtee) |
| --- | --- |

9.

Magyarboly–Beli Manastir (raudtee)

| 10. | Mohács (jõgi) |
| --- | --- |

10.

Mohács (jõgi)

| 11. | Murakeresztúr–Kotoriba (raudtee) |
| --- | --- |

11.

Murakeresztúr–Kotoriba (raudtee)

| 12. | Udvar–Dubosevica |
| --- | --- |

12.

Udvar–Dubosevica

UNGARI–SERBIA

Maismaapiir

| 1. | Bácsalmás–Bajmok (2) |
| --- | --- |

1.

Bácsalmás–Bajmok (2)

| 2. | Hercegszántó–Bački Breg |
| --- | --- |

2.

Hercegszántó–Bački Breg

| 3. | Kelebia–Subotica (raudtee) |
| --- | --- |

3.

Kelebia–Subotica (raudtee)

| 4. | Mohács (jõgi) |
| --- | --- |

4.

Mohács (jõgi)

| 5. | Röszke–Horgoš (maantee) |
| --- | --- |

5.

Röszke–Horgoš (maantee)

| 6. | Röszke–Horgoš (raudtee) |
| --- | --- |

6.

Röszke–Horgoš (raudtee)

| 7. | Szeged (jõgi) (2) |
| --- | --- |

7.

Szeged (jõgi) (2)

| 8. | Tiszasziget–Đjala (Gyála) (2) |
| --- | --- |

8.

Tiszasziget–Đjala (Gyála) (2)

| 9. | Tompa–Kelebija |
| --- | --- |

9.

Tompa–Kelebija

UNGARI–RUMEENIA

Maismaapiir

| 1. | Ágerdőmajor (Tiborszállás)–Carei (raudtee) |
| --- | --- |

1.

Ágerdőmajor (Tiborszállás)–Carei (raudtee)

| 2. | Ártánd–Borș |
| --- | --- |

2.

Ártánd–Borș

| 3. | Battonya–Turnu |
| --- | --- |

3.

Battonya–Turnu

| 4. | Biharkeresztes–Episcopia Bihorului (raudtee) |
| --- | --- |

4.

Biharkeresztes–Episcopia Bihorului (raudtee)

| 5. | Csengersima–Petea |
| --- | --- |

5.

Csengersima–Petea

| 6. | Gyula–Vărșand |
| --- | --- |

6.

Gyula–Vărșand

| 7. | Kiszombor–Cenad |
| --- | --- |

7.

Kiszombor–Cenad

| 8. | Kötegyán–Salonta (raudtee) |
| --- | --- |

8.

Kötegyán–Salonta (raudtee)

| 9. | Létavértes–Săcuieni (3) |
| --- | --- |

9.

Létavértes–Săcuieni (3)

| 10. | Lőkösháza–Curtici (raudtee) |
| --- | --- |

10.

Lőkösháza–Curtici (raudtee)

| 11. | Méhkerék–Salonta |
| --- | --- |

11.

Méhkerék–Salonta

| 12. | Nagylak–Nădlac |
| --- | --- |

12.

Nagylak–Nădlac

| 13. | Nyírábrány–Valea Lui Mihai (raudtee) |
| --- | --- |

13.

Nyírábrány–Valea Lui Mihai (raudtee)

| 14. | Nyírábrány–Valea Lui Mihai |
| --- | --- |

14.

Nyírábrány–Valea Lui Mihai

| 15. | Vállaj–Urziceni |
| --- | --- |

15.

Vállaj–Urziceni

UNGARI–UKRAINA

Maismaapiir

| 1. | Barabás–Kosino (4) |
| --- | --- |

1.

Barabás–Kosino (4)

| 2. | Beregsurány–Luzhanka |
| --- | --- |

2.

Beregsurány–Luzhanka

| 3. | Eperjeske–Salovka (raudtee) |
| --- | --- |

3.

Eperjeske–Salovka (raudtee)

| 4. | Lónya–Dzvinkove (5) |
| --- | --- |

4.

Lónya–Dzvinkove (5)

| 5. | Tiszabecs–Vylok |
| --- | --- |

5.

Tiszabecs–Vylok

| 6. | Záhony–Čop (raudtee) |
| --- | --- |

6.

Záhony–Čop (raudtee)

| 7. | Záhony–Čop |
| --- | --- |

7.

Záhony–Čop

Õhupiir

Rahvusvahelised lennujaamad:

| 1. | Budapest Nemzetközi Repülőtér |
| --- | --- |

1.

Budapest Nemzetközi Repülőtér

| 2. | Debrecen Repülőtér |
| --- | --- |

2.

Debrecen Repülőtér

| 3. | Sármellék |
| --- | --- |

3.

Sármellék

Lennuväljad (taotluse korral toimivad):

| 1. | Békéscsaba |
| --- | --- |

1.

Békéscsaba

| 2. | Budaörs |
| --- | --- |

2.

Budaörs

| 3. | Fertőszentmiklós |
| --- | --- |

3.

Fertőszentmiklós

| 4. | Győr–Pér |
| --- | --- |

4.

Győr–Pér

| 5. | Kecskemét |
| --- | --- |

5.

Kecskemét

| 6. | Nyíregyháza |
| --- | --- |

6.

Nyíregyháza

| 7. | Pápa |
| --- | --- |

7.

Pápa

| 8. | Pécs–Pogány |
| --- | --- |

8.

Pécs–Pogány

| 9. | Siófok–Balatonkiliti |
| --- | --- |

9.

Siófok–Balatonkiliti

| 10. | Szeged |
| --- | --- |

10.

Szeged

| 11. | Szolnok |
| --- | --- |

11.

Szolnok

---

(1)  07.00–19.00.

(2)  Vt joonealust märkust (*).

(3)  06.00–22.00.

(4)  Vt joonealust märkust (*).

(5)  08.00–16.00.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 23.9.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/30

---

Teatis, milles käsitletakse Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid

2009/C 229/07

Pärast äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat esitatud taotlust tühistas Euroopa Ühenduste esimese astme kohus oma 10. septembri 2008. aasta otsusega kohtuasjas T-348/05 nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 945/2005, (1) millega muudetakse i) määrust (EÜ) nr 658/2002, (2) millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja ii) määrust (EÜ) nr 132/2001, (3) millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Vastuseks eespool nimetatud kohtuotsuse tõlgendamise taotlusele selgitas esimese astme kohus 9. juuli 2009. aasta otsuses, et 10. septembri 2008. aasta kohtuotsust tuleb tõlgendada nii, et 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 945/2005 on tunnistatud kehtetuks selles osas, mis käsitleb äriühingut JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat.

Seega lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mida maksti vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 658/2002 äriühingu JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat valmistatud toodete eksportimisel Euroopa Liitu, välja arvatud CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla kuuluvate toodete impordi eest makstud dumpinguvastased tollimaksud, tuleb hüvitada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas ühenduse asjakohaste tollialaste õigusaktidega.

---

(1)  ELT L 160, 23.6.2005, lk 1.

(2)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1.

(3)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1.

---