# Službeni list C 312/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 312 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.1 rujna 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 312

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.1 rujna 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2023/C 312/01 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2023. | 1 |
| | PREPORUKE |
| 2023/C 312/02 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2023. | 13 |
| 2023/C 312/03 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2023. | 22 |
| 2023/C 312/04 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2023. | 31 |
| 2023/C 312/05 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2023. | 38 |
| 2023/C 312/06 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2023. | 49 |
| 2023/C 312/07 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2023. | 58 |
| 2023/C 312/08 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2023. | 67 |
| 2023/C 312/09 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2023. | 77 |
| 2023/C 312/10 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2023. | 86 |
| 2023/C 312/11 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Hrvatske za 2023. | 97 |
| 2023/C 312/12 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2023. | 105 |
| 2023/C 312/13 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2023. | 116 |
| 2023/C 312/14 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2023. | 125 |
| 2023/C 312/15 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2023. | 135 |
| 2023/C 312/16 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2023. | 145 |
| 2023/C 312/17 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2023. | 155 |
| 2023/C 312/18 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2023. | 167 |
| 2023/C 312/19 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2023. | 176 |
| 2023/C 312/20 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2023. | 186 |
| 2023/C 312/21 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2023. | 197 |
| 2023/C 312/22 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2023. | 206 |
| 2023/C 312/23 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2023. | 216 |
| 2023/C 312/24 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2023. | 224 |
| 2023/C 312/25 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2023. | 233 |
| 2023/C 312/26 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2023. | 243 |
| 2023/C 312/27 | Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2023. | 252 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2023/C 312/01

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2023.

1

PREPORUKE

2023/C 312/02

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2023.

13

2023/C 312/03

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2023.

22

2023/C 312/04

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2023.

31

2023/C 312/05

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2023.

38

2023/C 312/06

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2023.

49

2023/C 312/07

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2023.

58

2023/C 312/08

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2023.

67

2023/C 312/09

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2023.

77

2023/C 312/10

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2023.

86

2023/C 312/11

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Hrvatske za 2023.

97

2023/C 312/12

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2023.

105

2023/C 312/13

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2023.

116

2023/C 312/14

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2023.

125

2023/C 312/15

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2023.

135

2023/C 312/16

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2023.

145

2023/C 312/17

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2023.

155

2023/C 312/18

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2023.

167

2023/C 312/19

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2023.

176

2023/C 312/20

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2023.

186

2023/C 312/21

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2023.

197

2023/C 312/22

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2023.

206

2023/C 312/23

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2023.

216

2023/C 312/24

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2023.

224

2023/C 312/25

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2023.

233

2023/C 312/26

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2023.

243

2023/C 312/27

Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2023. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2023.

252

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2023.

(2023/C 312/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Belgija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Belgija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023.–2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023.–2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Belgija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Belgije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Belgija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Belgija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Belgije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Belgija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Belgija je 30. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Belgije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Belgija je 30. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Belgije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Belgiju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Belgije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Belgije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Belgije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Belgiju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Belgije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Belgije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Belgije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Belgiji smanjio se s 5,5 % BDP-a u 2021. na 3,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 109,1 % BDP-a krajem 2021. na 105,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Belgija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Belgiji smanjio se s 5,5 % BDP-a u 2021. na 3,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 109,1 % BDP-a krajem 2021. na 105,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Belgija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na benzinsko gorivo i smanjenje PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale proširenje socijalne tarife za električnu energiju i prirodni plin za ranjiva kućanstva, opće dohodovne transfere kućanstvima izravno putem računa za plin i električnu energiju („energetski paket”), namjenske paušalne transfere (za kućanstva koja upotrebljavaju loživo ulje, propan ili pelete) i izravnu potporu poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, posebno u sektoru električne energije i nafte. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,9 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na benzinsko gorivo i smanjenje PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale proširenje socijalne tarife za električnu energiju i prirodni plin za ranjiva kućanstva, opće dohodovne transfere kućanstvima izravno putem računa za plin i električnu energiju („energetski paket”), namjenske paušalne transfere (za kućanstva koja upotrebljavaju loživo ulje, propan ili pelete) i izravnu potporu poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, posebno u sektoru električne energije i nafte. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,9 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Belgiji (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Belgiji preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Belgiji (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Belgiji preporučilo da očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 2 % BDP-a. Belgija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Belgija je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,8 % BDP-a u odnosu na 2021.) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Istodobno, rast tekućih rashoda, posebno potaknut automatskom indeksacijom socijalnih naknada i plaća u javnom sektoru, te strukturno povećanje drugih javnih rashoda, osobito zbog starenja stanovništva, također su doprinijeli rastu neto primarnih tekućih rashoda. Taj znatan ekspanzivni učinak tekućih rashoda koje financira država stoga je samo djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. Belgija stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 2 % BDP-a. Belgija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Belgija je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,8 % BDP-a u odnosu na 2021.) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Istodobno, rast tekućih rashoda, posebno potaknut automatskom indeksacijom socijalnih naknada i plaća u javnom sektoru, te strukturno povećanje drugih javnih rashoda, osobito zbog starenja stanovništva, također su doprinijeli rastu neto primarnih tekućih rashoda. Taj znatan ekspanzivni učinak tekućih rashoda koje financira država stoga je samo djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. Belgija stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1 % u 2023. i za 1,7 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 1,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1 % u 2023. i za 1,7 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 1,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 5,1 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat povećanja trajne tekuće potrošnje, prije svega zbog automatske indeksacije socijalnih naknada i plaća u javnom sektoru te starenja stanovništva, proračunskog učinka privremenog smanjenja socijalnih doprinosa poduzeća u prvoj polovini 2023. i reforme poreza na energente za kućanstva koja utječe na povećanje deficita. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 105,1 % BDP-a krajem 2022. na 106,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u od 106 % krajem 2023. Razlika je posljedica nešto većeg predviđenog nominalnog BDP-a za 2023. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 5,1 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat povećanja trajne tekuće potrošnje, prije svega zbog automatske indeksacije socijalnih naknada i plaća u javnom sektoru te starenja stanovništva, proračunskog učinka privremenog smanjenja socijalnih doprinosa poduzeća u prvoj polovini 2023. i reforme poreza na energente za kućanstva koja utječe na povećanje deficita. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 105,1 % BDP-a krajem 2022. na 106,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u od 106 % krajem 2023. Razlika je posljedica nešto većeg predviđenog nominalnog BDP-a za 2023. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje trošarina na benzinsko gorivo koje je završilo 31. ožujka 2023., smanjenje PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, proširenje socijalne tarife za energente, energetski paket, namjenske paušalne transfere (za kućanstva koja upotrebljavaju izvore topline koji nisu plin i električna energija) i izravnu potporu poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije, odnosno porezima u sektoru električne energije i nafte, koji su na snazi od 2022., i porezom iz 2023. koji se primjenjuje na međunarodnog operatora sustava plinske mreže (Fluxys). Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, iako mnoge od njih šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje trošarina na benzinsko gorivo koje je završilo 31. ožujka 2023., smanjenje PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, proširenje socijalne tarife za energente, energetski paket, namjenske paušalne transfere (za kućanstva koja upotrebljavaju izvore topline koji nisu plin i električna energija) i izravnu potporu poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije, odnosno porezima u sektoru električne energije i nafte, koji su na snazi od 2022., i porezom iz 2023. koji se primjenjuje na međunarodnog operatora sustava plinske mreže (Fluxys). Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, iako mnoge od njih šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Belgija u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Belgija bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Belgiji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Belgija u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Belgija bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Belgiji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,7 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Stoga rast primarnih tekućih rashoda koje financira država iznad srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu i trajna povećanja plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada (zbog indeksacije tih plaća i naknada), strukturni rast tekućih rashoda zbog starenja stanovništva, reforma poreza na ugovore o isporuci energije kućanstvima i privremeno smanjenje socijalnih doprinosa poduzeća u prvoj polovini 2023. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Belgija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i također planira da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su projekti ulaganja u obnovu zgrada, održivu mobilnost i dekarbonizaciju energetskog sektora, i ključna ulaganja za ubrzanje digitalne tranzicije, uključujući digitalizaciju javne uprave, promicanje digitalne uključenosti i jačanje kibersigurnosti, što se financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,7 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Stoga rast primarnih tekućih rashoda koje financira država iznad srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu i trajna povećanja plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada (zbog indeksacije tih plaća i naknada), strukturni rast tekućih rashoda zbog starenja stanovništva, reforma poreza na ugovore o isporuci energije kućanstvima i privremeno smanjenje socijalnih doprinosa poduzeća u prvoj polovini 2023. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Belgija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i također planira da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su projekti ulaganja u obnovu zgrada, održivu mobilnost i dekarbonizaciju energetskog sektora, i ključna ulaganja za ubrzanje digitalne tranzicije, uključujući digitalizaciju javne uprave, promicanje digitalne uključenosti i jačanje kibersigurnosti, što se financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,2 % BDP-a. To smanjenje u 2024. djelomično je posljedica povlačenja privremenih mjera potpore donesenih u kontekstu rasta cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 107,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog mjera koje utječu na smanjenje deficita koje još nisu navedene u Programu stabilnosti za 2023. u iznosu od 0,2 % BDP-a (i stoga nisu uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.) i manje povoljnog predviđanja državnih prihoda, posebno kad je riječ o porezu na dobit. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 107,3 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,2 % BDP-a. To smanjenje u 2024. djelomično je posljedica povlačenja privremenih mjera potpore donesenih u kontekstu rasta cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 107,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog mjera koje utječu na smanjenje deficita koje još nisu navedene u Programu stabilnosti za 2023. u iznosu od 0,2 % BDP-a (i stoga nisu uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.) i manje povoljnog predviđanja državnih prihoda, posebno kad je riječ o porezu na dobit. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 107,3 % krajem 2024.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,4 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,4 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,7 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,7 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 2,9 % BDP-a u 2023. na 3,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju projekt fiskalne reforme sustava poreza i naknada s ciljem poticanja zapošljavanja i gospodarske aktivnosti, što doprinosi poboljšanju održivosti javnih financija, i mirovinsku reformu (kako je predviđeno u planu za oporavak i otpornost) radi poboljšanja financijske održivosti mirovinskog sustava. Osim toga, planom za oporavak i otpornost predviđa se jačanje napora usmjerenih na provedbu javnih ulaganja kako bi se ubrzala zelena i digitalna tranzicija, među ostalim provedbom plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 2,9 % BDP-a u 2023. na 3,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju projekt fiskalne reforme sustava poreza i naknada s ciljem poticanja zapošljavanja i gospodarske aktivnosti, što doprinosi poboljšanju održivosti javnih financija, i mirovinsku reformu (kako je predviđeno u planu za oporavak i otpornost) radi poboljšanja financijske održivosti mirovinskog sustava. Osim toga, planom za oporavak i otpornost predviđa se jačanje napora usmjerenih na provedbu javnih ulaganja kako bi se ubrzala zelena i digitalna tranzicija, među ostalim provedbom plana za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,3 % BDP-a u 2025. te na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2026. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 107,1 % BDP-a krajem 2024. na 107,8 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,3 % BDP-a u 2025. te na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2026. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 107,1 % BDP-a krajem 2024. na 107,8 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | Belgija se suočava sa znatnim izazovima u pogledu fiskalne održivosti. Ti izazovi odnose se na visoku razinu državnog duga te, ne bude li promjene u politikama, očekivano pogoršanje učinka rashoda povezanih sa starenjem stanovništva na javne financije s obzirom na ubrzano starenje njezina stanovništva. U Komisijinu Izvješću o starenju stanovništva za 2021. predviđa se povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva za 3,6 postotnih bodova BDP-a do 2040. i za 5,4 postotna boda BDP-a do 2070., uglavnom zbog rashoda za mirovine i dugotrajnu skrb. Predviđa se da će se rashodi za mirovine u razdoblju 2019.–2070. povećati za 3 postotna boda BDP-a u usporedbi s prosjekom europodručja od 0,1 postotnog boda BDP-a. U Belgiji bi se najveći dio predviđenog povećanja dogodio već do 2040., do kada bi se rashodi za mirovine povećali za 2,7 postotnih bodova BDP-a na 14,9 % BDP-a. Plan za oporavak i otpornost Belgije uključuje mirovinsku reformu koja bi trebala doprinijeti prevladavanju tog izazova, ali i drugim ciljevima kao što su poboljšanje socijalne održivosti sustava, poticanje radnika da ostanu aktivni na tržištu rada i nakon stjecanja uvjeta za prijevremeno umirovljenje i osiguravanje veće konvergencije među mirovinskim sustavima i unutar njih. Javna potrošnja za dugotrajnu skrb 2019. iznosila je 2,2 % BDP-a (u odnosu na prosjek Unije od 1,7 %), što Belgiju svrstava među zemlje s najvećom potrošnjom za dugotrajnu skrb u Uniji. U osnovnom scenariju predviđa se da će se do 2070. rashodi za dugotrajnu skrb dodatno povećati i dosegnuti 4,3 % BDP-a. Međutim, prema najnepovoljnijim scenarijima ti bi se troškovi mogli popeti na 6,0 % BDP-a (16). Neki pokazatelji upućuju na moguće prekomjerno korištenje rezidencijalne skrbi i nepotrebno ili preuranjeno smještanje starijih osoba u domove. Dostupni podaci upućuju na to da je broj starijih osoba koje su nepotrebno ili barem preuranjeno smještene u domove za starije i nemoćne i dalje visok, iako se u posljednjem desetljeću smanjuje. Prema tim podacima udio osoba pogođenih tim problemom bio je osobito velik u Bruxellesu i Valoniji. Federalne jedinice, kojima je 2019. prenesena nadležnost za dugotrajnu skrb, pokrenule su reforme za racionalizaciju korištenja različitih ustanova za skrb, posebno kako bi se izbjeglo i odgodilo nepotrebno i preuranjeno smještanje u domove za starije i nemoćne osobe. Međutim, one nisu dovoljno usmjerene na izazove fiskalne održivosti. |
| --- | --- |

(27)

Belgija se suočava sa znatnim izazovima u pogledu fiskalne održivosti. Ti izazovi odnose se na visoku razinu državnog duga te, ne bude li promjene u politikama, očekivano pogoršanje učinka rashoda povezanih sa starenjem stanovništva na javne financije s obzirom na ubrzano starenje njezina stanovništva. U Komisijinu Izvješću o starenju stanovništva za 2021. predviđa se povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva za 3,6 postotnih bodova BDP-a do 2040. i za 5,4 postotna boda BDP-a do 2070., uglavnom zbog rashoda za mirovine i dugotrajnu skrb. Predviđa se da će se rashodi za mirovine u razdoblju 2019.–2070. povećati za 3 postotna boda BDP-a u usporedbi s prosjekom europodručja od 0,1 postotnog boda BDP-a. U Belgiji bi se najveći dio predviđenog povećanja dogodio već do 2040., do kada bi se rashodi za mirovine povećali za 2,7 postotnih bodova BDP-a na 14,9 % BDP-a. Plan za oporavak i otpornost Belgije uključuje mirovinsku reformu koja bi trebala doprinijeti prevladavanju tog izazova, ali i drugim ciljevima kao što su poboljšanje socijalne održivosti sustava, poticanje radnika da ostanu aktivni na tržištu rada i nakon stjecanja uvjeta za prijevremeno umirovljenje i osiguravanje veće konvergencije među mirovinskim sustavima i unutar njih. Javna potrošnja za dugotrajnu skrb 2019. iznosila je 2,2 % BDP-a (u odnosu na prosjek Unije od 1,7 %), što Belgiju svrstava među zemlje s najvećom potrošnjom za dugotrajnu skrb u Uniji. U osnovnom scenariju predviđa se da će se do 2070. rashodi za dugotrajnu skrb dodatno povećati i dosegnuti 4,3 % BDP-a. Međutim, prema najnepovoljnijim scenarijima ti bi se troškovi mogli popeti na 6,0 % BDP-a (16). Neki pokazatelji upućuju na moguće prekomjerno korištenje rezidencijalne skrbi i nepotrebno ili preuranjeno smještanje starijih osoba u domove. Dostupni podaci upućuju na to da je broj starijih osoba koje su nepotrebno ili barem preuranjeno smještene u domove za starije i nemoćne i dalje visok, iako se u posljednjem desetljeću smanjuje. Prema tim podacima udio osoba pogođenih tim problemom bio je osobito velik u Bruxellesu i Valoniji. Federalne jedinice, kojima je 2019. prenesena nadležnost za dugotrajnu skrb, pokrenule su reforme za racionalizaciju korištenja različitih ustanova za skrb, posebno kako bi se izbjeglo i odgodilo nepotrebno i preuranjeno smještanje u domove za starije i nemoćne osobe. Međutim, one nisu dovoljno usmjerene na izazove fiskalne održivosti.

| (28) | Unatoč nedavnim reformama porezno opterećenje rada (doprinosi za socijalno osiguranje i oporezivanje dohotka od rada) u Belgiji i dalje je znatno iznad prosjeka Unije za sve razine dohotka, osim u slučaju osoba s vrlo niskim dohotkom (50 % prosjeka), što može destimulirati rad. Uvedene su određene mjere za povećanje neto dohotka osoba s niskim dohotkom, kao što su bonus za radna mjesta (u Flandriji) i povlastice uz zaposlenje za dugotrajno nezaposlene i za međuregionalnu mobilnost (na saveznoj razini). Međutim, tim se mjerama dodatno povećava visoka granična porezna stopa za osobe s nižim srednjim dohotkom („zamka male plaće”), što može odvratiti od ulaganja u cjeloživotno učenje i povećati broj sati rada. Naknade za nezaposlenost vremenski su neograničene i ne temelje se na provjeri imovinskog stanja za dugotrajno nezaposlene osobe. Štoviše, neke nenovčane socijalne naknade povezane su sa statusom nezaposlenosti korisnika, što možda doprinosi postojećoj neaktivnosti, nezaposlenosti i zamkama male plaće. Opsežnom revizijom sustava naknada povećala bi se transparentnost u pogledu poticaja za rad i doprinijelo učinkovitosti politika aktivacije. |
| --- | --- |

(28)

Unatoč nedavnim reformama porezno opterećenje rada (doprinosi za socijalno osiguranje i oporezivanje dohotka od rada) u Belgiji i dalje je znatno iznad prosjeka Unije za sve razine dohotka, osim u slučaju osoba s vrlo niskim dohotkom (50 % prosjeka), što može destimulirati rad. Uvedene su određene mjere za povećanje neto dohotka osoba s niskim dohotkom, kao što su bonus za radna mjesta (u Flandriji) i povlastice uz zaposlenje za dugotrajno nezaposlene i za međuregionalnu mobilnost (na saveznoj razini). Međutim, tim se mjerama dodatno povećava visoka granična porezna stopa za osobe s nižim srednjim dohotkom („zamka male plaće”), što može odvratiti od ulaganja u cjeloživotno učenje i povećati broj sati rada. Naknade za nezaposlenost vremenski su neograničene i ne temelje se na provjeri imovinskog stanja za dugotrajno nezaposlene osobe. Štoviše, neke nenovčane socijalne naknade povezane su sa statusom nezaposlenosti korisnika, što možda doprinosi postojećoj neaktivnosti, nezaposlenosti i zamkama male plaće. Opsežnom revizijom sustava naknada povećala bi se transparentnost u pogledu poticaja za rad i doprinijelo učinkovitosti politika aktivacije.

| (29) | Raširena upotreba poreznih rashoda, djelomično kao protuteža visokim poreznim stopama, uzrokuje neučinkovitosti i stimulira određene oblike nagrađivanja i troškova. To dovodi do gospodarskih, socijalnih i okolišnih poremećaja. Posebni programi, kao što su bonovi za obroke, subvencije za putovanje na posao i s posla i izuzeće od poreza po odbitku za prekovremeni rad, rad u području istraživanja i razvoja te noćni/smjenski rad, skupi su za proračun, a utvrđeno je da uzrokuju neučinkovitosti. Neki odbici poreza na dohodak (npr. odbitak za vaučere za usluge) nerazmjerno pogoduju osobama s visokim dohotkom. I dalje postoje porezni poticaji za ulaganja u nekretnine na saveznoj razini (katastarske vrijednosti kojima se podcjenjuje stvarni prihod od najma, mogućnost odbitka kamata na stambene kredite za sekundarno boravište) i na regionalnoj razini („chèque-habitat” u Valoniji). Ti porezni poticaji narušavaju raspodjelu resursa i mogu potaknuti pretjerano ulaganje u određene vrste imovine zbog poreznih razloga. Povećale su se subvencije štetne za okoliš povezane s porezom. Smanjenjem stope PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, uz istodobno pružanje potpore kućanstvima, i dalje se pogoduje upotrebi fosilnih goriva u dugoročnom razdoblju i destimulira daljnja diversifikacija i ušteda energije. S obzirom na sve veće prometne gužve i onečišćenje zraka, čini se da su porezi na promet i porezi na onečišćenje i dalje nedovoljno iskorišteni. Očekuje se da će šira porezna reforma, koju vlada planira postupno provesti do 2024., ako se donese i provede, smanjiti porezno opterećenje rada i umanjiti neke poremećaje. |
| --- | --- |

(29)

Raširena upotreba poreznih rashoda, djelomično kao protuteža visokim poreznim stopama, uzrokuje neučinkovitosti i stimulira određene oblike nagrađivanja i troškova. To dovodi do gospodarskih, socijalnih i okolišnih poremećaja. Posebni programi, kao što su bonovi za obroke, subvencije za putovanje na posao i s posla i izuzeće od poreza po odbitku za prekovremeni rad, rad u području istraživanja i razvoja te noćni/smjenski rad, skupi su za proračun, a utvrđeno je da uzrokuju neučinkovitosti. Neki odbici poreza na dohodak (npr. odbitak za vaučere za usluge) nerazmjerno pogoduju osobama s visokim dohotkom. I dalje postoje porezni poticaji za ulaganja u nekretnine na saveznoj razini (katastarske vrijednosti kojima se podcjenjuje stvarni prihod od najma, mogućnost odbitka kamata na stambene kredite za sekundarno boravište) i na regionalnoj razini („chèque-habitat” u Valoniji). Ti porezni poticaji narušavaju raspodjelu resursa i mogu potaknuti pretjerano ulaganje u određene vrste imovine zbog poreznih razloga. Povećale su se subvencije štetne za okoliš povezane s porezom. Smanjenjem stope PDV-a na ugovore o isporuci električne energije i plina kućanstvima, uz istodobno pružanje potpore kućanstvima, i dalje se pogoduje upotrebi fosilnih goriva u dugoročnom razdoblju i destimulira daljnja diversifikacija i ušteda energije. S obzirom na sve veće prometne gužve i onečišćenje zraka, čini se da su porezi na promet i porezi na onečišćenje i dalje nedovoljno iskorišteni. Očekuje se da će šira porezna reforma, koju vlada planira postupno provesti do 2024., ako se donese i provede, smanjiti porezno opterećenje rada i umanjiti neke poremećaje.

| (30) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Belgije u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Belgija još nije podnijela zahtjev za plaćanje. Za brzu i stabilnu provedbu bit će potrebno osigurati učinkovito upravljanje. U 2023. očekuje se revizija plana za oporavak i otpornost kako bi se, među ostalim, uključilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje maksimalnog iznosa bespovratnih sredstava dodijeljenih Belgiji u okviru Mehanizma. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Belgije u području energetike i zelene tranzicije. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Belgija je 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 1 024 900 000 EUR. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Belgije u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Belgija još nije podnijela zahtjev za plaćanje. Za brzu i stabilnu provedbu bit će potrebno osigurati učinkovito upravljanje. U 2023. očekuje se revizija plana za oporavak i otpornost kako bi se, među ostalim, uključilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje maksimalnog iznosa bespovratnih sredstava dodijeljenih Belgiji u okviru Mehanizma. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Belgije u području energetike i zelene tranzicije. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Belgija je 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 1 024 900 000 EUR. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (31) | Komisija je 2022. odobrila sve programske dokumente kohezijske politike Belgije, osim Europskog fonda za regionalni razvoj za Regiju glavnog grada Bruxellesa koji je donesen u 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Belgiji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 2022. odobrila sve programske dokumente kohezijske politike Belgije, osim Europskog fonda za regionalni razvoj za Regiju glavnog grada Bruxellesa koji je donesen u 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Belgiji.

| (32) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Belgija se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na tržište rada, sustav obrazovanja, energetsku politiku i zelenu tranziciju. Stopa slobodnih radnih mjesta u Belgiji trenutačno je među najvišima u Uniji, a poslodavcima je sve teže pronaći zaposlenike s odgovarajućim vještinama. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u sudjelovanju na tržištu rada. Nedostatak radne snage visok je i u niskokvalificiranim i visokokvalificiranim zanimanjima, a pogođeni su razni sektori, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, obrtnička, tehnička i znanstvena zanimanja, ugostiteljstvo i zdravstvo. Broj osoba s diplomom, posebno žena, u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i dalje je nizak, a njihov se udio vrlo sporo povećava unatoč posebnim akcijskim planovima za područje STEM-a. Neusklađenost ponuđenih i traženih vještina može se objasniti i slabim sudjelovanjem u obrazovanju odraslih. Moguće je da postojeći poticaji za obrazovanje odraslih neće doprijeti do niskoobrazovanih osoba, kojima bi se usavršavanjem otvorile bolje mogućnosti zapošljavanja. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Rješavanje problema nedostatka radne snage i neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina ključno je za digitalnu transformaciju i zelenu tranziciju te za postizanje glavnih ciljeva Unije za 2030. u pogledu zapošljavanja i vještina. |
| --- | --- |

(32)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Belgija se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na tržište rada, sustav obrazovanja, energetsku politiku i zelenu tranziciju. Stopa slobodnih radnih mjesta u Belgiji trenutačno je među najvišima u Uniji, a poslodavcima je sve teže pronaći zaposlenike s odgovarajućim vještinama. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u sudjelovanju na tržištu rada. Nedostatak radne snage visok je i u niskokvalificiranim i visokokvalificiranim zanimanjima, a pogođeni su razni sektori, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, obrtnička, tehnička i znanstvena zanimanja, ugostiteljstvo i zdravstvo. Broj osoba s diplomom, posebno žena, u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i dalje je nizak, a njihov se udio vrlo sporo povećava unatoč posebnim akcijskim planovima za područje STEM-a. Neusklađenost ponuđenih i traženih vještina može se objasniti i slabim sudjelovanjem u obrazovanju odraslih. Moguće je da postojeći poticaji za obrazovanje odraslih neće doprijeti do niskoobrazovanih osoba, kojima bi se usavršavanjem otvorile bolje mogućnosti zapošljavanja. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Rješavanje problema nedostatka radne snage i neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina ključno je za digitalnu transformaciju i zelenu tranziciju te za postizanje glavnih ciljeva Unije za 2030. u pogledu zapošljavanja i vještina.

| (33) | Uz smanjenje destimulirajućeg učinka sustava poreza i naknada, djelotvornije i jasnije usmjerene mjere aktivacije pomogle bi da se iskoristi velik neiskorišteni potencijal radne snage i ublaži sve veći nedostatak radne snage i vještina. Skupine u nepovoljnom položaju, uključujući osobe s niskim stupnjem obrazovanja, osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom, slabije su integrirane na tržište rada. Stopa prelaska iz nezaposlenosti ili neaktivnosti u zaposlenost u prosjeku je niska. Stoga se čini da bi se učinkovitost aktivnih politika tržišta rada mogla dodatno poboljšati, posebno sustavnijim evaluacijama i pružanjem integriranih mogućnosti za tražitelje zaposlenja koji se suočavaju s višestrukim preprekama pronalasku posla. Kako bi se dodatno povećala stopa zaposlenosti, bit će potrebno provoditi politike za poticanje reintegracije radnika na dugotrajnom bolovanju, posebno onih sa sindromom izgaranja na poslu i depresije (25 % slučajeva), čiji broj već znatno premašuje broj nezaposlenih. |
| --- | --- |

(33)

Uz smanjenje destimulirajućeg učinka sustava poreza i naknada, djelotvornije i jasnije usmjerene mjere aktivacije pomogle bi da se iskoristi velik neiskorišteni potencijal radne snage i ublaži sve veći nedostatak radne snage i vještina. Skupine u nepovoljnom položaju, uključujući osobe s niskim stupnjem obrazovanja, osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom, slabije su integrirane na tržište rada. Stopa prelaska iz nezaposlenosti ili neaktivnosti u zaposlenost u prosjeku je niska. Stoga se čini da bi se učinkovitost aktivnih politika tržišta rada mogla dodatno poboljšati, posebno sustavnijim evaluacijama i pružanjem integriranih mogućnosti za tražitelje zaposlenja koji se suočavaju s višestrukim preprekama pronalasku posla. Kako bi se dodatno povećala stopa zaposlenosti, bit će potrebno provoditi politike za poticanje reintegracije radnika na dugotrajnom bolovanju, posebno onih sa sindromom izgaranja na poslu i depresije (25 % slučajeva), čiji broj već znatno premašuje broj nezaposlenih.

| (34) | Nedostatak radne snage i neusklađenost ponuđenih i traženih vještina dovode u pitanje uspješnost, uključivost i pravednost sustava obrazovanja, među ostalim i s obzirom na visoku javnu potrošnju za obrazovanje. Razlika u obrazovnim ishodima usko je povezana sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom učenika te je među najvećima u Uniji, što uzrokuje nejednakosti u obrazovanju. Stoga će biti ključno povećati privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te njegovu relevantnost za tržište rada. Jačanjem nastavničke struke na način da se učiteljima i nastavnicima pruži kvalitetnije osposobljavanje i kontinuirano stručno usavršavanje te osiguraju fleksibilnije i privlačnije mogućnosti za razvoj karijere doprinijelo bi se smanjenju sve prisutnijeg manjka kvalificiranih učitelja i nastavnika, koji bi mogao pogoršati postojeće obrazovne nejednakosti. Neki su koraci za jačanje nastavničke struke nedavno poduzeti ili se planiraju poduzeti. Bit će od ključne važnosti nastaviti s provedbom tih mjera i pratiti njihov učinak. |
| --- | --- |

(34)

Nedostatak radne snage i neusklađenost ponuđenih i traženih vještina dovode u pitanje uspješnost, uključivost i pravednost sustava obrazovanja, među ostalim i s obzirom na visoku javnu potrošnju za obrazovanje. Razlika u obrazovnim ishodima usko je povezana sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom učenika te je među najvećima u Uniji, što uzrokuje nejednakosti u obrazovanju. Stoga će biti ključno povećati privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te njegovu relevantnost za tržište rada. Jačanjem nastavničke struke na način da se učiteljima i nastavnicima pruži kvalitetnije osposobljavanje i kontinuirano stručno usavršavanje te osiguraju fleksibilnije i privlačnije mogućnosti za razvoj karijere doprinijelo bi se smanjenju sve prisutnijeg manjka kvalificiranih učitelja i nastavnika, koji bi mogao pogoršati postojeće obrazovne nejednakosti. Neki su koraci za jačanje nastavničke struke nedavno poduzeti ili se planiraju poduzeti. Bit će od ključne važnosti nastaviti s provedbom tih mjera i pratiti njihov učinak.

| (35) | Oko 70 % bruto domaće potrošnje energije u Belgiji pokriva se uvozom fosilnih goriva. U 2021. u strukturi izvora energije u Belgiji na naftu je otpadalo 45 %, a na prirodni plin 23 %. U Belgiji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 15 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, u skladu s ciljnim smanjenjem od 15 % utvrđenim u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Belgija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18). Energija iz obnovljivih izvora činila je samo 13 % krajnje potrošnje energije u 2021. Belgija će morati znatno povećati svoju ciljnu vrijednost za energiju iz obnovljivih izvora do 2030., koja trenutačno iznosi 17,5 % i koju je Komisija u svojoj ocjeni iz 2020. smatrala neambicioznom, kako bi se u obzir uzeli ambiciozniji ciljevi Unije. Kako bi se ostvarilo planirano smanjenje korištenja nuklearne energije i zadovoljio predviđeni rast potražnje za električnom energijom, morat će se znatno povećati energetska učinkovitost i udio električne energije iz obnovljivih izvora. Međutim, razvoj vjetroenergetskih projekata na kopnu i povezano širenje elektroenergetske mreže i dalje ozbiljno koči njihovo slabo prihvaćanje u javnosti te velika kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola, posebno zbog ponavljajućih i dugotrajnih žalbenih postupaka. Mogli bi se poduzeti dodatni koraci za ubrzanje uvođenja vjetroenergetskih postrojenja na kopnu i povezano pojačanje mreže. Prostornim planiranjem i revizijom pravila o minimalnoj udaljenosti vjetroturbina od zračnih luka, radara i vojnih zona mogao bi se osloboditi dodatni prostor za energiju vjetra. Osim toga, izdavanje dozvola moglo bi se olakšati kad bi se vjetroenergetskim projektima i projektima za razvoj mrežne infrastrukture dodijelio status projekata od prevladavajućeg javnog interesa i ubrzalo rješavanje žalbi. Sudjelovanjem općina i građana u projektima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogla bi se povećati njihova prihvaćenost na lokalnoj razini.
  Povećanje proizvodnje solarne energije na krovovima (mala i velika postrojenja) moglo bi se dodatno potaknuti donošenjem reformi kojima bi se uveli obvezujući zahtjevi za velike javne i komercijalne zgrade i poticaji za najmodavce te utvrdio pravni okvir za olakšavanje dijeljenja energije. Osim toga, mogla bi se promicati potrošnja energije iz vlastite proizvodnje i fleksibilnost na strani potražnje. Proaktivnim razvojem integriranih i dosljednih desetogodišnjih planova ulaganja u elektroenergetsku mrežu mogla bi se izbjeći kašnjenja u priključenju novih vjetroenergetskih projekata (i drugih obnovljivih izvora energije) i krajnjih korisnika (dizalice topline, stanice za punjenje električnih automobila), pri čemu bi trebalo uzeti u obzir i očekivani porast potrošnje električne energije u industriji. |
| --- | --- |

(35)

Oko 70 % bruto domaće potrošnje energije u Belgiji pokriva se uvozom fosilnih goriva. U 2021. u strukturi izvora energije u Belgiji na naftu je otpadalo 45 %, a na prirodni plin 23 %. U Belgiji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 15 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, u skladu s ciljnim smanjenjem od 15 % utvrđenim u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Belgija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18). Energija iz obnovljivih izvora činila je samo 13 % krajnje potrošnje energije u 2021. Belgija će morati znatno povećati svoju ciljnu vrijednost za energiju iz obnovljivih izvora do 2030., koja trenutačno iznosi 17,5 % i koju je Komisija u svojoj ocjeni iz 2020. smatrala neambicioznom, kako bi se u obzir uzeli ambiciozniji ciljevi Unije. Kako bi se ostvarilo planirano smanjenje korištenja nuklearne energije i zadovoljio predviđeni rast potražnje za električnom energijom, morat će se znatno povećati energetska učinkovitost i udio električne energije iz obnovljivih izvora. Međutim, razvoj vjetroenergetskih projekata na kopnu i povezano širenje elektroenergetske mreže i dalje ozbiljno koči njihovo slabo prihvaćanje u javnosti te velika kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola, posebno zbog ponavljajućih i dugotrajnih žalbenih postupaka. Mogli bi se poduzeti dodatni koraci za ubrzanje uvođenja vjetroenergetskih postrojenja na kopnu i povezano pojačanje mreže. Prostornim planiranjem i revizijom pravila o minimalnoj udaljenosti vjetroturbina od zračnih luka, radara i vojnih zona mogao bi se osloboditi dodatni prostor za energiju vjetra. Osim toga, izdavanje dozvola moglo bi se olakšati kad bi se vjetroenergetskim projektima i projektima za razvoj mrežne infrastrukture dodijelio status projekata od prevladavajućeg javnog interesa i ubrzalo rješavanje žalbi. Sudjelovanjem općina i građana u projektima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogla bi se povećati njihova prihvaćenost na lokalnoj razini.

Povećanje proizvodnje solarne energije na krovovima (mala i velika postrojenja) moglo bi se dodatno potaknuti donošenjem reformi kojima bi se uveli obvezujući zahtjevi za velike javne i komercijalne zgrade i poticaji za najmodavce te utvrdio pravni okvir za olakšavanje dijeljenja energije. Osim toga, mogla bi se promicati potrošnja energije iz vlastite proizvodnje i fleksibilnost na strani potražnje. Proaktivnim razvojem integriranih i dosljednih desetogodišnjih planova ulaganja u elektroenergetsku mrežu mogla bi se izbjeći kašnjenja u priključenju novih vjetroenergetskih projekata (i drugih obnovljivih izvora energije) i krajnjih korisnika (dizalice topline, stanice za punjenje električnih automobila), pri čemu bi trebalo uzeti u obzir i očekivani porast potrošnje električne energije u industriji.

| (36) | Daljnje reforme politika i dodatna ulaganja za smanjenje emisija stakleničkih plinova u energetici, industriji, zgradama i prometu doprinijele bi smanjenju visoke ukupne ovisnosti Belgije o uvozu fosilnih goriva. Povećanje energetske učinkovitosti u industriji moglo bi se potaknuti poboljšanjem dobrovoljnih sporazuma, uvođenjem planova uštede energije i dekarbonizacije za najveće korisnike fosilnih goriva, stimuliranjem elektrifikacije i uvođenja industrijskih dizalica topline te daljnjom integracijom kružnih metoda proizvodnje. Postoji rizik da Belgija neće ostvariti svoje ciljeve obnove i energetske učinkovitosti za 2030. Smanjenje potrošnje fosilnih goriva u zgradama i dalje je velik izazov. Stoga bi trebalo pojačati tekuće napore povezane s ulaganjima u energetsku obnovu i dopuniti ih reformama politika kao što je zabrana fosilnih goriva u novim zgradama, obvezna energetski učinkovita obnova, postupno ukidanje grijanja na fosilna goriva i preusmjeravanje poticaja na sustave grijanja s niskim emisijama ugljika, kao što su dizalice topline i toplinske mreže koje se opskrbljuju energijom dobivenom oporabom i iz obnovljivih izvora. U skladu s tim trebalo bi prilagoditi i obrazovanje i osposobljavanje kako bi se zadovoljile potrebe za novim zelenim tehničkim vještinama i osigurao dovoljan broj odgovarajuće osposobljenih tehničara i građevinskih radnika. Što se tiče prometa, velik dio potrošnje nafte u Belgiji otpada na znatnu upotrebu osobnih automobila. Promicanjem održive mobilnosti (npr. vožnja biciklom i zajednička mobilnost) i upotrebe javnog prijevoza doprinijelo bi se smanjenju upotrebe osobnih automobila i troškova zagušenja cesta. U 2022. bicikl se češće koristio za prijevoz na posao i s posla, posebno u Flandriji i Bruxellesu, zahvaljujući kontinuiranim ulaganjima u biciklističku infrastrukturu, promotivnim inicijativama i ciljanim poticajima. Međutim, taj oblik održive mobilnosti mogao bi se i snažnije poduprijeti ulaganjima u biciklističku infrastrukturu i cestovnu sigurnost biciklista. Upotreba javnog prijevoza još se nije u potpunosti oporavila nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 te bi se mogla dodatno potaknuti poboljšanjem usluga prigradskog i međugradskog prijevoza, ulaganjima u obnovu voznog parka i češćim prometovanjem. |
| --- | --- |

(36)

Daljnje reforme politika i dodatna ulaganja za smanjenje emisija stakleničkih plinova u energetici, industriji, zgradama i prometu doprinijele bi smanjenju visoke ukupne ovisnosti Belgije o uvozu fosilnih goriva. Povećanje energetske učinkovitosti u industriji moglo bi se potaknuti poboljšanjem dobrovoljnih sporazuma, uvođenjem planova uštede energije i dekarbonizacije za najveće korisnike fosilnih goriva, stimuliranjem elektrifikacije i uvođenja industrijskih dizalica topline te daljnjom integracijom kružnih metoda proizvodnje. Postoji rizik da Belgija neće ostvariti svoje ciljeve obnove i energetske učinkovitosti za 2030. Smanjenje potrošnje fosilnih goriva u zgradama i dalje je velik izazov. Stoga bi trebalo pojačati tekuće napore povezane s ulaganjima u energetsku obnovu i dopuniti ih reformama politika kao što je zabrana fosilnih goriva u novim zgradama, obvezna energetski učinkovita obnova, postupno ukidanje grijanja na fosilna goriva i preusmjeravanje poticaja na sustave grijanja s niskim emisijama ugljika, kao što su dizalice topline i toplinske mreže koje se opskrbljuju energijom dobivenom oporabom i iz obnovljivih izvora. U skladu s tim trebalo bi prilagoditi i obrazovanje i osposobljavanje kako bi se zadovoljile potrebe za novim zelenim tehničkim vještinama i osigurao dovoljan broj odgovarajuće osposobljenih tehničara i građevinskih radnika. Što se tiče prometa, velik dio potrošnje nafte u Belgiji otpada na znatnu upotrebu osobnih automobila. Promicanjem održive mobilnosti (npr. vožnja biciklom i zajednička mobilnost) i upotrebe javnog prijevoza doprinijelo bi se smanjenju upotrebe osobnih automobila i troškova zagušenja cesta. U 2022. bicikl se češće koristio za prijevoz na posao i s posla, posebno u Flandriji i Bruxellesu, zahvaljujući kontinuiranim ulaganjima u biciklističku infrastrukturu, promotivnim inicijativama i ciljanim poticajima. Međutim, taj oblik održive mobilnosti mogao bi se i snažnije poduprijeti ulaganjima u biciklističku infrastrukturu i cestovnu sigurnost biciklista. Upotreba javnog prijevoza još se nije u potpunosti oporavila nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 te bi se mogla dodatno potaknuti poboljšanjem usluga prigradskog i međugradskog prijevoza, ulaganjima u obnovu voznog parka i češćim prometovanjem.

| (37) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U 2022. prijavljen je manjak radne snage u raznim zanimanjima za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući inženjere građevinarstva i operatere energetskih postrojenja. |
| --- | --- |

(37)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U 2022. prijavljen je manjak radne snage u raznim zanimanjima za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući inženjere građevinarstva i operatere energetskih postrojenja.

| (38) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(38)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1.

| (39) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Belgiji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(39)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Belgiji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Belgija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2 % (20).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Pojačati napore za poboljšanje učinkovitosti dugotrajne skrbi. Nastaviti s reformom sustava oporezivanja i naknada radi smanjivanja destimulacije za rad preusmjeravanjem poreznog opterećenja s rada i pojednostavnjivanjem sustava poreza i naknada. Revidirati porezne rashode kako bi se smanjio njihov štetan utjecaj na gospodarstvo, društvo i okoliš.

2.

Osigurati učinkovito upravljanje kako bi se omogućila brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Riješiti problem manjka radne snage i neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina, posebno jačanjem politika aktivacije (uključujući usmjeravanje) kako bi se skupine u nepovoljnom položaju integrirale na tržište rada. Poboljšati uspješnost i pravednost sustava obrazovanja i osposobljavanja te nastaviti reforme za jačanje nastavničke struke.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje poboljšanja kojima se povećava energetska učinkovitost i smanjuje upotreba fosilnih goriva u zgradama, dodatno poticati dekarbonizaciju industrije i promicati upotrebu i ponudu javnog prijevoza te meku mobilnost. Ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora i povezane mrežne infrastrukture dodatnim pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola, uključujući smanjenje trajanja žalbenih postupaka, i donošenjem pravnih okvira za daljnje poticanje ulaganja u postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i olakšavanje dijeljenja energije. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10161/21 INIT, ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 1.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su neutralan učinak od 0 postotnih bodova BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 1.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Belgije iznositi 5,4 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Europska komisija, Izvješće o starenju stanovništva za 2021. Prema scenariju konvergencije troškova i prema scenariju konvergencije troškova i pokrivenosti predviđa se da će rashodi za dugotrajnu skrb u Belgiji dosegnuti 6 % BDP-a.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

18

(19)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

19

(20)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,7 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

20

---

PREPORUKE

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/13

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2023.

(2023/C 312/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Bugarska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Bugarska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Bugarska je 15. listopada 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. svibnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Bugarske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Bugarska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Bugarska je 15. listopada 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. svibnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Bugarske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Bugarska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Bugarska je 5. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Bugarske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Bugarska je 5. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Bugarske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Bugarsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Bugarske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Bugarske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Bugarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Bugarsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Bugarske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Bugarske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Bugarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Bugarskoj se s 3,9 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 23,9 % BDP-a krajem 2021. na 22,9 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Bugarske jer je planirano da njezin deficit opće države u 2023. premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Bugarska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Bugarskoj se s 3,9 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 23,9 % BDP-a krajem 2021. na 22,9 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Bugarske jer je planirano da njezin deficit opće države u 2023. premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Bugarska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjene stope poreza na dodanu vrijednost na grijanje i plin te smanjenje trošarina na električnu energiju i prirodni i tekući plin, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije za potrošnju električne energije za potrošače koji nisu kućanstva i operatore distribucijskih sustava električne energije, subvencije za potrošnju prirodnog plina za kućanstva te subvencije za poduzeća za centralizirano grijanje. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača energije i dobavljača energije, odnosno privremenim nametom za poduzeća u državnom vlasništvu u energetskom sektoru. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,7 % BDP-a u 2021. na 1,0 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjene stope poreza na dodanu vrijednost na grijanje i plin te smanjenje trošarina na električnu energiju i prirodni i tekući plin, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije za potrošnju električne energije za potrošače koji nisu kućanstva i operatore distribucijskih sustava električne energije, subvencije za potrošnju prirodnog plina za kućanstva te subvencije za poduzeća za centralizirano grijanje. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača energije i dobavljača energije, odnosno privremenim nametom za poduzeća u državnom vlasništvu u energetskom sektoru. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,7 % BDP-a u 2021. na 1,0 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Bugarskoj (7) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Bugarskoj preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Bugarskoj (7) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Bugarskoj preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,2 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Bugarska je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,8 % BDP-a u 2022. (0,9 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,5 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Bugarska je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Bugarska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,2 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Bugarska je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,8 % BDP-a u 2022. (0,9 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,5 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Bugarska je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Bugarska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 3,3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 1,5 % u 2023. i 2,4 % u 2024., uglavnom zbog negativnije pretpostavke o kretanju zaliha u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. i unatoč povoljnijoj projekciji izvoza i uvoza u 2023. Niži rast realnog BDP-a za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. uglavnom je posljedica velikih negativnih razlika u doprinosu privatne potrošnje, ulaganja i izvoza. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 3,3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 1,5 % u 2023. i 2,4 % u 2024., uglavnom zbog negativnije pretpostavke o kretanju zaliha u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. i unatoč povoljnijoj projekciji izvoza i uvoza u 2023. Niži rast realnog BDP-a za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. uglavnom je posljedica velikih negativnih razlika u doprinosu privatne potrošnje, ulaganja i izvoza.

| (17) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 6,1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. povećanje deficita u 2023. uglavnom odražava donesene mjere za povećanje mirovina i plaća, učinak indeksacije mirovina prema inflaciji i prosječnoj plaći, veće rashode za socijalnu, zdravstvenu i obrazovnu politiku te veću nacionalnu potrošnju za javna ulaganja. Program ne sadržava nikakve druge promjene politike ni mjere konsolidacije jer proračun za 2023. koji bi mogao sadržavati takve mjere fiskalne politike nije donesen do trenutka podnošenja Programa konvergencije. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 22,9 % BDP-a krajem 2022. na 26,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog nižih očekivanih javnih ulaganja i većih prihoda od poreza i Unije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 25 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg predviđenog deficita i različitih pretpostavki o provedbi i plaćanjima iz Mehanizma. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 6,1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. povećanje deficita u 2023. uglavnom odražava donesene mjere za povećanje mirovina i plaća, učinak indeksacije mirovina prema inflaciji i prosječnoj plaći, veće rashode za socijalnu, zdravstvenu i obrazovnu politiku te veću nacionalnu potrošnju za javna ulaganja. Program ne sadržava nikakve druge promjene politike ni mjere konsolidacije jer proračun za 2023. koji bi mogao sadržavati takve mjere fiskalne politike nije donesen do trenutka podnošenja Programa konvergencije. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 22,9 % BDP-a krajem 2022. na 26,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog nižih očekivanih javnih ulaganja i većih prihoda od poreza i Unije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 25 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg predviđenog deficita i različitih pretpostavki o provedbi i plaćanjima iz Mehanizma.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito subvencije za potrošače koji nisu kućanstva). Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2022/1854 (10). Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,8 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 1,0 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito subvencije za potrošače koji nisu kućanstva). Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2022/1854 (10). Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,8 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 1,0 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. (12) Vijeće je preporučilo da Bugarska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Bugarska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Bugarskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. (12) Vijeće je preporučilo da Bugarska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Bugarska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Bugarskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 3,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ekspanzivan učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će Bugarska financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i očuvati ulaganja koja financira država. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,9 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14). |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 3,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ekspanzivan učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će Bugarska financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i očuvati ulaganja koja financira država. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,9 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14).

| (21) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica većih prihoda od Unije i postupnog ukidanja mjera energetske potpore. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 30,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 28,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica većih prihoda od Unije i postupnog ukidanja mjera energetske potpore. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 30,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 28,1 % krajem 2024.

| (22) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore do 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,1 % BDP-a, u odnosu na 0,8 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal s ciljem smanjenja potražnje za energijom i povećanja energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(22)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore do 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,1 % BDP-a, u odnosu na 0,8 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal s ciljem smanjenja potražnje za energijom i povećanja energetske učinkovitosti.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,6 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,6 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 5,4 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, uglavnom zbog godišnjeg učinka povećanja mirovina i planiranih povećanja nekih plaća u javnom sektoru koji premašuje pozitivan učinak postupnog ukidanja mjera energetske potpore. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 5,4 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, uglavnom zbog godišnjeg učinka povećanja mirovina i planiranih povećanja nekih plaća u javnom sektoru koji premašuje pozitivan učinak postupnog ukidanja mjera energetske potpore.

| (25) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4 % BDP-a u 2023. na 4,6 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4 % BDP-a u 2023. na 4,6 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma.

| (26) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 4,9 % BDP-a u 2025. te na 5 % do 2026. Stoga se ne planira da će se deficit opće države tijekom trajanja Programa vratiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 30,7 % BDP-a krajem 2024. na 37,1 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 4,9 % BDP-a u 2025. te na 5 % do 2026. Stoga se ne planira da će se deficit opće države tijekom trajanja Programa vratiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 30,7 % BDP-a krajem 2024. na 37,1 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Bugarske u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Bugarska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 1,37 milijardi EUR, za ostvarene 22 ključne etape i ciljne vrijednosti iz plana. Zbog velike nestabilnosti vlade došlo je do kašnjenja u provedbi ključnih zakonodavnih reformi, kao što su reforme koje se odnose na javnu nabavu, borbu protiv korupcije i odgovornost glavnog državnog odvjetnika. Nedostatak političke stabilnosti i administrativnih kapaciteta usporava provedbu nekoliko važnih ulaganja u području energetike i prometa te dovodi u pitanje ključne aspekte plana, posebno one povezane s dekarbonizacijom energetskog sektora. Podnošenje drugog zahtjeva za plaćanje odgođeno je i sad se planira za rujan 2023. Međutim, postoji znatan rizik da u trenutku podnošenja neće biti ostvareno nekoliko ključnih etapa i ciljnih vrijednosti povezanih s važnim reformama. U tijeku je rad na dopuni plana i poglavlju o planu REPowerEU. Vremenski okvir za dovršetak tog rada i dalje je nejasan zbog političke situacije. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Bugarske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Bugarske u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Bugarska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 1,37 milijardi EUR, za ostvarene 22 ključne etape i ciljne vrijednosti iz plana. Zbog velike nestabilnosti vlade došlo je do kašnjenja u provedbi ključnih zakonodavnih reformi, kao što su reforme koje se odnose na javnu nabavu, borbu protiv korupcije i odgovornost glavnog državnog odvjetnika. Nedostatak političke stabilnosti i administrativnih kapaciteta usporava provedbu nekoliko važnih ulaganja u području energetike i prometa te dovodi u pitanje ključne aspekte plana, posebno one povezane s dekarbonizacijom energetskog sektora. Podnošenje drugog zahtjeva za plaćanje odgođeno je i sad se planira za rujan 2023. Međutim, postoji znatan rizik da u trenutku podnošenja neće biti ostvareno nekoliko ključnih etapa i ciljnih vrijednosti povezanih s važnim reformama. U tijeku je rad na dopuni plana i poglavlju o planu REPowerEU. Vremenski okvir za dovršetak tog rada i dalje je nejasan zbog političke situacije. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Bugarske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (28) | Komisija je 2022. odobrila sve programske dokumente kohezijske politike Bugarske, osim prioriteta Fonda za pravednu tranziciju i teritorijalnih planova za pravednu tranziciju, koji su ključni za ublažavanje učinka tranzicije rudarskih regija. Donošenje programâ kohezijske politike i njihova brza provedba, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Bugarskoj. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je 2022. odobrila sve programske dokumente kohezijske politike Bugarske, osim prioriteta Fonda za pravednu tranziciju i teritorijalnih planova za pravednu tranziciju, koji su ključni za ublažavanje učinka tranzicije rudarskih regija. Donošenje programâ kohezijske politike i njihova brza provedba, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Bugarskoj.

| (29) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Bugarska se suočava s brojnim dodatnim izazovima povezanima s dekarbonizacijom gospodarstva i proizvodnjom energije. |
| --- | --- |

(29)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Bugarska se suočava s brojnim dodatnim izazovima povezanima s dekarbonizacijom gospodarstva i proizvodnjom energije.

| (30) | Bugarsko gospodarstvo i dalje ima najveće emisije ugljika u Uniji, s intenzitetom stakleničkih plinova koji je više od četiri puta veći od prosjeka Unije. Udio fosilnih goriva u strukturi izvora energije u Bugarskoj 2021. iznosio je 63 %, pri čemu je ugljen činio 26 %, nuklearna energija 22 %, a energija iz obnovljivih izvora 15 % (ispod prosjeka Unije za obnovljive izvore energije od 18 %). Plan za oporavak i otpornost Bugarske uključuje reformu strateškog okvira za dekarbonizaciju gospodarstva, a posebno energetskog sektora. To uključuje pripremu scenarija i preporuka Povjerenstva za energetsku tranziciju i nakon toga donošenje plana za klimatsku neutralnost u Nacionalnoj skupštini, pri čemu bi krajnji rok za prestanak upotrebe ugljena/lignita bio 2038. Iako je Povjerenstvo za energetsku tranziciju osnovano još 2022., ono još nije podnijelo svoje izvješće s preporukama. Osim toga, Nacionalna skupština donijela je u siječnju 2023. rezoluciju kojom vladu obvezuje da ponovno pregovara o preuzetim obvezama Bugarske u pogledu dekarbonizacije u okviru plana za oporavak i otpornost, uključujući ulaganja u skladištenje električne energije. |
| --- | --- |

(30)

Bugarsko gospodarstvo i dalje ima najveće emisije ugljika u Uniji, s intenzitetom stakleničkih plinova koji je više od četiri puta veći od prosjeka Unije. Udio fosilnih goriva u strukturi izvora energije u Bugarskoj 2021. iznosio je 63 %, pri čemu je ugljen činio 26 %, nuklearna energija 22 %, a energija iz obnovljivih izvora 15 % (ispod prosjeka Unije za obnovljive izvore energije od 18 %). Plan za oporavak i otpornost Bugarske uključuje reformu strateškog okvira za dekarbonizaciju gospodarstva, a posebno energetskog sektora. To uključuje pripremu scenarija i preporuka Povjerenstva za energetsku tranziciju i nakon toga donošenje plana za klimatsku neutralnost u Nacionalnoj skupštini, pri čemu bi krajnji rok za prestanak upotrebe ugljena/lignita bio 2038. Iako je Povjerenstvo za energetsku tranziciju osnovano još 2022., ono još nije podnijelo svoje izvješće s preporukama. Osim toga, Nacionalna skupština donijela je u siječnju 2023. rezoluciju kojom vladu obvezuje da ponovno pregovara o preuzetim obvezama Bugarske u pogledu dekarbonizacije u okviru plana za oporavak i otpornost, uključujući ulaganja u skladištenje električne energije.

| (31) | Bugarska je pokazala visok stupanj sigurnosti opskrbe plinom u zahtjevnim okolnostima, posebno s obzirom na prekid opskrbe plinom iz Rusije ubrzo nakon invazije na Ukrajinu. Uspješno je sklopila kratkoročne ugovore za isporuku ukapljenog prirodnog plina (LNG) preko Grčke. Spojni plinovod između Grčke i Bugarske pušten je u rad u listopadu 2022. To je Bugarskoj omogućilo da primi ukupnu ugovorenu količinu plina iz Azerbajdžana (milijarda kubičnih metara godišnje, što pokriva otprilike 30 % domaće potrošnje). Udio plina u strukturi izvora energije iznosio je 14 %, što je manje od prosjeka Unije od 23 %. Industrija je i dalje najveći potrošač plina, s udjelom od 42 %, uključujući neenergetsku upotrebu. Sustavi centraliziranog grijanja u velikim gradovima Sofiji i Plovdivu upotrebljavaju prirodni plin te na njih otpada otprilike trećina ukupne potrošnje prirodnog plina u Bugarskoj. U Bugarskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Bugarska se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

Bugarska je pokazala visok stupanj sigurnosti opskrbe plinom u zahtjevnim okolnostima, posebno s obzirom na prekid opskrbe plinom iz Rusije ubrzo nakon invazije na Ukrajinu. Uspješno je sklopila kratkoročne ugovore za isporuku ukapljenog prirodnog plina (LNG) preko Grčke. Spojni plinovod između Grčke i Bugarske pušten je u rad u listopadu 2022. To je Bugarskoj omogućilo da primi ukupnu ugovorenu količinu plina iz Azerbajdžana (milijarda kubičnih metara godišnje, što pokriva otprilike 30 % domaće potrošnje). Udio plina u strukturi izvora energije iznosio je 14 %, što je manje od prosjeka Unije od 23 %. Industrija je i dalje najveći potrošač plina, s udjelom od 42 %, uključujući neenergetsku upotrebu. Sustavi centraliziranog grijanja u velikim gradovima Sofiji i Plovdivu upotrebljavaju prirodni plin te na njih otpada otprilike trećina ukupne potrošnje prirodnog plina u Bugarskoj. U Bugarskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Bugarska se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18).

| (32) | Kad je riječ o obnovljivim izvorima energije, Bugarska tek treba ukloniti prepreke izgradnji postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihovo priključivanje na mrežu, što je dio obveze preuzete u okviru njezina plana za oporavak i otpornost. Komisija je u siječnju 2023. pokrenula postupak protiv Bugarske pred Sudom Europske unije u skladu s člankom 260. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije jer Bugarska nije prenijela Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (19) u nacionalno pravo. Uvođenje obnovljivih izvora energije na razini mreže u Bugarskoj moglo bi se ubrzati kad bi se posvetila veća pozornost rješavanju pitanja skladištenja energije. Nadalje, poboljšanje upravljanja mrežom radi povećanja njezine fleksibilnosti moglo bi olakšati integraciju dodatnih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Istodobno, Bugarska bi trebala nastaviti graditi energetske spojne vodove dovoljnog kapaciteta sa susjednim zemljama. Ulaganja u infrastrukturu za fosilna goriva moraju biti ograničena na nužni minimum i prilagođena budućim potrebama kako bi se izbjegla ovisnost o tehnologijama koje nisu u skladu s klimatskim ciljevima i povećanje troškova energetske tranzicije. |
| --- | --- |

(32)

Kad je riječ o obnovljivim izvorima energije, Bugarska tek treba ukloniti prepreke izgradnji postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihovo priključivanje na mrežu, što je dio obveze preuzete u okviru njezina plana za oporavak i otpornost. Komisija je u siječnju 2023. pokrenula postupak protiv Bugarske pred Sudom Europske unije u skladu s člankom 260. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije jer Bugarska nije prenijela Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (19) u nacionalno pravo. Uvođenje obnovljivih izvora energije na razini mreže u Bugarskoj moglo bi se ubrzati kad bi se posvetila veća pozornost rješavanju pitanja skladištenja energije. Nadalje, poboljšanje upravljanja mrežom radi povećanja njezine fleksibilnosti moglo bi olakšati integraciju dodatnih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Istodobno, Bugarska bi trebala nastaviti graditi energetske spojne vodove dovoljnog kapaciteta sa susjednim zemljama. Ulaganja u infrastrukturu za fosilna goriva moraju biti ograničena na nužni minimum i prilagođena budućim potrebama kako bi se izbjegla ovisnost o tehnologijama koje nisu u skladu s klimatskim ciljevima i povećanje troškova energetske tranzicije.

| (33) | Plan za oporavak i otpornost Bugarske uključuje više od 1 milijarde EUR ulaganja usmjerenih na poboljšanje energetske učinkovitosti u javnim i u privatnim zgradama te su pokrenuti pozivi za provedbu projekata. Uspostava nacionalnog fonda za dekarbonizaciju, koja se očekuje 2023., ključna je za ostvarenje dugoročne strategije Bugarske za obnovu zgrada, kao i za privlačenje dodatnih privatnih ulaganja prilagodbom pristupa programima obnove. Potrebno je uložiti dodatne napore za strukturno rješavanje pitanja energetskog siromaštva, posebno u okviru namjenskih programa i tehničke i administrativne pomoći u skladu s potrebama ranjivih skupina. Kako bi se Bugarska uskladila s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”, morat će ambicioznije pristupiti smanjenju emisija stakleničkih plinova te povećati ciljeve u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(33)

Plan za oporavak i otpornost Bugarske uključuje više od 1 milijarde EUR ulaganja usmjerenih na poboljšanje energetske učinkovitosti u javnim i u privatnim zgradama te su pokrenuti pozivi za provedbu projekata. Uspostava nacionalnog fonda za dekarbonizaciju, koja se očekuje 2023., ključna je za ostvarenje dugoročne strategije Bugarske za obnovu zgrada, kao i za privlačenje dodatnih privatnih ulaganja prilagodbom pristupa programima obnove. Potrebno je uložiti dodatne napore za strukturno rješavanje pitanja energetskog siromaštva, posebno u okviru namjenskih programa i tehničke i administrativne pomoći u skladu s potrebama ranjivih skupina. Kako bi se Bugarska uskladila s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”, morat će ambicioznije pristupiti smanjenju emisija stakleničkih plinova te povećati ciljeve u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.

| (34) | Od 2005. do 2021. emisije stakleničkih plinova iz domaćeg prometa u Bugarskoj, osim zračnog prometa, povećale su se za 19,5 %, dok su se u Uniji u prosjeku smanjile za 7,5 %. Na taj sektor otpada oko četvrtine emisija stakleničkih plinova u zemlji. U Bugarskoj je uvođenje osobnih automobila s nultim emisijama na niskoj razini, a mreža javnih mjesta za punjenje električnih vozila je slabo razvijena. Izgradnja bugarskog dijela transeuropske prometne mreže kasni, posebno kad je riječ o željezničkoj infrastrukturi: to otežava multimodalnost i ograničava potencijal za poboljšanje učinkovitosti i održivosti prometa. Onečišćenje zraka predstavlja ozbiljan rizik za zdravlje stanovništva Bugarske. |
| --- | --- |

(34)

Od 2005. do 2021. emisije stakleničkih plinova iz domaćeg prometa u Bugarskoj, osim zračnog prometa, povećale su se za 19,5 %, dok su se u Uniji u prosjeku smanjile za 7,5 %. Na taj sektor otpada oko četvrtine emisija stakleničkih plinova u zemlji. U Bugarskoj je uvođenje osobnih automobila s nultim emisijama na niskoj razini, a mreža javnih mjesta za punjenje električnih vozila je slabo razvijena. Izgradnja bugarskog dijela transeuropske prometne mreže kasni, posebno kad je riječ o željezničkoj infrastrukturi: to otežava multimodalnost i ograničava potencijal za poboljšanje učinkovitosti i održivosti prometa. Onečišćenje zraka predstavlja ozbiljan rizik za zdravlje stanovništva Bugarske.

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Bugarskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u raznim zanimanjima za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju (20). Iz Europskog socijalnog fonda plus dodijeljeno je 152 milijuna EUR za mjere za promicanje zelenih vještina i radnih mjesta u razdoblju 2021. – 2027. Fond za pravednu tranziciju nudi mogućnosti za rješavanje socijalne dimenzije zelene tranzicije u tri prihvatljive regije u zemlji. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Bugarskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u raznim zanimanjima za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju (20). Iz Europskog socijalnog fonda plus dodijeljeno je 152 milijuna EUR za mjere za promicanje zelenih vještina i radnih mjesta u razdoblju 2021. – 2027. Fond za pravednu tranziciju nudi mogućnosti za rješavanje socijalne dimenzije zelene tranzicije u tri prihvatljive regije u zemlji.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporukama br. 1, 2 i 3, |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporukama br. 1, 2 i 3,

PREPORUČUJE da Bugarska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja čiji je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 4,6 % (22).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Osigurati učinkovitu upravljačku strukturu i ojačati administrativne kapacitete kako bi se omogućila brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i ubrzati energetsku tranziciju bržim uvođenjem energije iz obnovljivih izvora, uz istodobno osiguravanje kapaciteta za skladištenje kako bi se povećala fleksibilnost energetskog sustava. Ojačati infrastrukturu elektroenergetske mreže i poboljšati upravljanje njome pojednostavnjenjem postupaka priključivanja i uvođenjem elemenata pametnih mreža. Nastaviti ulagati napore za povećanje interkonekcija sa susjednim zemljama. Ubrzati obnovu zgrada radi poticanja energetske učinkovitosti i rješavanja pitanja energetskog siromaštva. Promicati nove sustave centraliziranog grijanja prilagođene budućim potrebama i održivi gradski prijevoz te ubrzati razvoj željezničke infrastrukture. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 8091/2022 INIT, ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 6.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan i iznositi 0 postotnih bodova BDP-a.

9

(10)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.).

10

(11)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

11

(12)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 11.).

12

(13)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Bugarske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 12,9 % u nominalnom smislu.

13

(14)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotnih bodova BDP-a.

14

(15)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

15

(16)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

18

(19)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

19

(20)  Izvješće o manjku radne snage za 2022. Europskog nadzornog tijela za rad.

20

(21)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

21

(22)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

22

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/22

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Češke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2023.

(2023/C 312/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Češka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Češka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Češka je 1. lipnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 8. rujna 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Češke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Češka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Češka je 1. lipnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 8. rujna 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Češke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Češka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Češka je 13. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Češke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Češka je 13. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Češke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Češku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Češke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Češke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Češke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Češku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Češke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Češke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Češke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Češku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Češkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, slabosti se odnose na cjenovnu konkurentnost i cijene stambenih nekretnina, no vjerojatno će u budućnosti biti ograničene jer je dug kućanstava ograničen, a očekuje se da će se inflacija usporiti znatno brže od prosjeka Unije. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Slaba fiskalna politika od pandemije bolesti COVID-19 doprinijela je i ubrzanju inflacije. Iako su ukupni cjenovni pritisci i dalje povećani, predviđa se da će se cjenovna konkurentnost djelomično oporaviti zbog pada cijena energije, a nema neposrednih vanjskih izazova za održivost. Očekuje se da će inflacija usporiti znatno brže od prosjeka Unije. Međutim, ako se inflacija nastavi, moglo bi doći do određenih rizika za konkurentnost Češke. Nedavno pogoršanje tekućeg računa zahtijeva pomno daljnje praćenje. Posljednjih se godina potražnja za stambenim nekretninama znatno povećala, potaknuta niskim kamatnim stopama, visokim rastom prihoda i slabijim makrobonitetnim mjerama, dok je ponuda stambenih nekretnina zaostala. Cijene stambenih nekretnina znatno su rasle tijekom pandemije, ali su se sredinom 2022. počele smanjivati zbog viših kamatnih stopa i strožih uvjeta kreditiranja. Međutim, čini se da su rizici od znatne korekcije cijena stambenih nekretnina niski, dug kućanstava je ograničen, a bankarski sektor stabilan. No trajno ograničen odgovor u pogledu ponude u srednjoročnom razdoblju ipak bi i dalje doveo do rasta cijena. Za obuzdavanje inflacije potrebni su kontinuirani napori. Brzo smanjenje inflacije zahtijeva snažno usporavanje rasta potražnje, što se pak može postići dovoljno strogom monetarnom i fiskalnom politikom. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Češku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Češkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, slabosti se odnose na cjenovnu konkurentnost i cijene stambenih nekretnina, no vjerojatno će u budućnosti biti ograničene jer je dug kućanstava ograničen, a očekuje se da će se inflacija usporiti znatno brže od prosjeka Unije. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Slaba fiskalna politika od pandemije bolesti COVID-19 doprinijela je i ubrzanju inflacije. Iako su ukupni cjenovni pritisci i dalje povećani, predviđa se da će se cjenovna konkurentnost djelomično oporaviti zbog pada cijena energije, a nema neposrednih vanjskih izazova za održivost. Očekuje se da će inflacija usporiti znatno brže od prosjeka Unije. Međutim, ako se inflacija nastavi, moglo bi doći do određenih rizika za konkurentnost Češke. Nedavno pogoršanje tekućeg računa zahtijeva pomno daljnje praćenje. Posljednjih se godina potražnja za stambenim nekretninama znatno povećala, potaknuta niskim kamatnim stopama, visokim rastom prihoda i slabijim makrobonitetnim mjerama, dok je ponuda stambenih nekretnina zaostala. Cijene stambenih nekretnina znatno su rasle tijekom pandemije, ali su se sredinom 2022. počele smanjivati zbog viših kamatnih stopa i strožih uvjeta kreditiranja. Međutim, čini se da su rizici od znatne korekcije cijena stambenih nekretnina niski, dug kućanstava je ograničen, a bankarski sektor stabilan. No trajno ograničen odgovor u pogledu ponude u srednjoročnom razdoblju ipak bi i dalje doveo do rasta cijena. Za obuzdavanje inflacije potrebni su kontinuirani napori. Brzo smanjenje inflacije zahtijeva snažno usporavanje rasta potražnje, što se pak može postići dovoljno strogom monetarnom i fiskalnom politikom.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Češkoj se smanjio s 5,1 % BDP-a u 2021. na 3,6 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao s 42,0 % BDP-a krajem 2021. na 44,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Češke jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Češka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi svojeg proračuna za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Češkoj se smanjio s 5,1 % BDP-a u 2021. na 3,6 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao s 42,0 % BDP-a krajem 2021. na 44,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Češke jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Češka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi svojeg proračuna za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na benzin i dizel, ukidanje cestovnog poreza za poduzeća i smanjenje dodatne naknade za energiju iz obnovljivih izvora koju plaćaju krajnji korisnici, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale paušalni doprinos za račune za energiju („štedna tarifa”), potporu poduzećima koja su pogođena visokim cijenama energije i jednokratnu naknadu za djecu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,7 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,3 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na benzin i dizel, ukidanje cestovnog poreza za poduzeća i smanjenje dodatne naknade za energiju iz obnovljivih izvora koju plaćaju krajnji korisnici, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale paušalni doprinos za račune za energiju („štedna tarifa”), potporu poduzećima koja su pogođena visokim cijenama energije i jednokratnu naknadu za djecu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,7 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,3 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Češkoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Češkoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na – 0,1 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Češka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku, među ostalim ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,3 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Češka je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. Češka je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na – 0,1 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Češka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku, među ostalim ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,3 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Češka je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. Češka je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,1 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se pozitivan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 2,6 % u 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,1 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se pozitivan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 2,6 % u 2024.

| (18) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,5 % BDP-a. Neznatno smanjenje u 2023. uglavnom odražava veće rashode kao što su subvencije povezane s mjerama energetske potpore ili veće bruto investicije u fiksni kapital, koje se kompenziraju manjim rastom ostalih stavki rashoda i većim prihodima iz Unijinih fondova. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 44,1 % BDP-a krajem 2022. na 43,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,6 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 42,9 % krajem 2023. Razlika je posljedica predviđenog većeg rasta nominalnog BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,5 % BDP-a. Neznatno smanjenje u 2023. uglavnom odražava veće rashode kao što su subvencije povezane s mjerama energetske potpore ili veće bruto investicije u fiksni kapital, koje se kompenziraju manjim rastom ostalih stavki rashoda i većim prihodima iz Unijinih fondova. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 44,1 % BDP-a krajem 2022. na 43,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,6 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 42,9 % krajem 2023. Razlika je posljedica predviđenog većeg rasta nominalnog BDP-a.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito smanjenje dodatne naknade za energiju iz obnovljivih izvora koju plaćaju krajnji korisnici i smanjenje trošarina na dizel) i nove mjere kao što su gornja granica cijena električne energije i plina te potpora u sektoru grijanja. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno pristojbom koju proizvođači električne energije plaćaju za prihode iznad određene razine cijena i porezom na neočekivanu dobit za poduzeća koja se bave proizvodnjom i prodajom električne energije i plina, fosilnim rudarstvom, gorivima i petrokemijskim proizvodima. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito smanjenje dodatne naknade za energiju iz obnovljivih izvora koju plaćaju krajnji korisnici i smanjenje trošarina na dizel) i nove mjere kao što su gornja granica cijena električne energije i plina te potpora u sektoru grijanja. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno pristojbom koju proizvođači električne energije plaćaju za prihode iznad određene razine cijena i porezom na neočekivanu dobit za poduzeća koja se bave proizvodnjom i prodajom električne energije i plina, fosilnim rudarstvom, gorivima i petrokemijskim proizvodima. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Češka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Češka bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Češkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Češka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Češka bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Češkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 1,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,1 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 1,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,6 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,5 postotnih bodova (13). Stoga Češka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada ili ulaganja u željeznice i digitalne usluge, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 1,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,1 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 1,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,6 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,5 postotnih bodova (13). Stoga Češka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su poboljšanje energetske učinkovitosti javnih zgrada ili ulaganja u željeznice i digitalne usluge, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 2,9 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica postupnog ukidanja mjera energetske potpore, što dovodi do nižih subvencija i manjeg rasta socijalnih plaćanja u usporedbi s rastom nominalnog BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 44,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,0 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 43,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 2,9 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica postupnog ukidanja mjera energetske potpore, što dovodi do nižih subvencija i manjeg rasta socijalnih plaćanja u usporedbi s rastom nominalnog BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 44,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,0 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 43,1 % krajem 2024.

| (23) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera potpore iznositi 0,0 % BDP-a, u odnosu na 1,3 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera potpore iznositi 0,0 % BDP-a, u odnosu na 1,3 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 6,0 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka Unije i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 6,0 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka Unije i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta.

| (26) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 4,9 % BDP-a u 2023. na 4,4 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja rezultat su manjih ulaganja koja financira država i ulaganja koja se financiraju sredstvima Unije koja nisu iz Mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 4,9 % BDP-a u 2023. na 4,4 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja rezultat su manjih ulaganja koja financira država i ulaganja koja se financiraju sredstvima Unije koja nisu iz Mehanizma.

| (27) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,4 % BDP-a u 2025. te na 2,2 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 44,0 % BDP-a krajem 2024. na 45,0 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,4 % BDP-a u 2025. te na 2,2 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 44,0 % BDP-a krajem 2024. na 45,0 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Češka se suočava s rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Niz fiskalnih mjera s trajnim učinkom poduzetih u posljednje tri godine, koje uključuju smanjenje osnovice poreza na dohodak i nekoliko indeksacija rashoda za socijalno osiguranje iznad zakonom propisanog minimuma, doveli su do pogoršanja strukturnog salda. Zbog povećanja troškova povezanih sa starenjem stanovništva dolazi do dodatnog pritiska na fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Očekuje se da će predviđeno udvostručenje udjela ovisnosti starijih osoba (16) i ograničavanje dobi za umirovljenje nakon 2030. dovesti do povećanja rashoda za mirovine s 8,8 % BDP-a u 2030. na 11,4 % BDP-a do 2050. Osim toga, predviđa se da će se do 2070. zbog starenja stanovništva javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu povećati za 0,9 postotnih bodova, a za dugotrajnu skrb 1,7 postotnih bodova BDP-a. Moguće mjere za dugoročno rješavanje pitanja fiskalne održivosti uključuju prilagodbu dobi za umirovljenje u skladu s povećanjem očekivanog životnog vijeka, pružanje poticaja za povećanje stopa sudjelovanja starijih osoba na tržištu rada, ograničavanje prijevremenog umirovljenja, prilagodbu stopa indeksacije mirovina i povećanje ponude radne snage kako bi se osiguralo povećanje prihoda za mirovinski sustav. |
| --- | --- |

(28)

Češka se suočava s rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Niz fiskalnih mjera s trajnim učinkom poduzetih u posljednje tri godine, koje uključuju smanjenje osnovice poreza na dohodak i nekoliko indeksacija rashoda za socijalno osiguranje iznad zakonom propisanog minimuma, doveli su do pogoršanja strukturnog salda. Zbog povećanja troškova povezanih sa starenjem stanovništva dolazi do dodatnog pritiska na fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Očekuje se da će predviđeno udvostručenje udjela ovisnosti starijih osoba (16) i ograničavanje dobi za umirovljenje nakon 2030. dovesti do povećanja rashoda za mirovine s 8,8 % BDP-a u 2030. na 11,4 % BDP-a do 2050. Osim toga, predviđa se da će se do 2070. zbog starenja stanovništva javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu povećati za 0,9 postotnih bodova, a za dugotrajnu skrb 1,7 postotnih bodova BDP-a. Moguće mjere za dugoročno rješavanje pitanja fiskalne održivosti uključuju prilagodbu dobi za umirovljenje u skladu s povećanjem očekivanog životnog vijeka, pružanje poticaja za povećanje stopa sudjelovanja starijih osoba na tržištu rada, ograničavanje prijevremenog umirovljenja, prilagodbu stopa indeksacije mirovina i povećanje ponude radne snage kako bi se osiguralo povećanje prihoda za mirovinski sustav.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Češke u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Češka je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti otprilike 928 milijuna EUR, za ostvarenih 37 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost. Kako bi se osigurala pravodobna provedba plana, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih kapaciteta i određivanje prioriteta ključnih reformi i ulaganja. Očekuje se da će se plan revidirati 2023., uz dopune kako bi se obuhvatilo novo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir povećanje bespovratne potpore. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Češka je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu do 11 milijardi EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Češke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Češke u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Češka je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti otprilike 928 milijuna EUR, za ostvarenih 37 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost. Kako bi se osigurala pravodobna provedba plana, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih kapaciteta i određivanje prioriteta ključnih reformi i ulaganja. Očekuje se da će se plan revidirati 2023., uz dopune kako bi se obuhvatilo novo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir povećanje bespovratne potpore. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Češka je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu do 11 milijardi EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Češke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Češke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Češkoj. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Češke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Češkoj.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Češka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na stanovanje, energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Češka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na stanovanje, energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Cjenovna pristupačnost stanovanja u Češkoj u posljednjih je pet godina među najnižima u Uniji, pri čemu postoje velike razlike među regijama. Visok rast cijena stambenih nekretnina otežao je kupnju nekretnina skupinama sa srednjim dohotkom. To je doprinijelo potražnji za iznajmljenim nekretninama, koje su zbog toga postale cjenovno manje pristupačne. Nadalje, mali fond socijalnih stanova ne može zadovoljiti potražnju svih kućanstava s niskim prihodima i ranjivih kućanstava (2020. činio je 0,4 % ukupnog stambenog fonda u odnosu na prosječno 7 – 8 % u Uniji (17)), a postojeće naknade za stanovanje nedovoljno su iskorištene, djelomično zbog administrativnog opterećenja, stigme i nedovoljne informiranosti. Zbog toga je broj obitelji kojima je potreban smještaj posljednjih godina u porastu, što podrazumijeva povećanje troškova za javni proračun i sustav zdravstvene skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 i priljev osoba koje bježe iz Ukrajine dodatno su pogoršali te postojeće izazove. Financiranje u okviru kohezijske politike i dalje je važan izvor za pilot-projekte i ulaganja u socijalno stanovanje, čime se doprinosi socijalnoj zaštiti i uključenosti. Međutim, za znatno poboljšanje situacije potrebni su drugi izvori financiranja. Češkoj nedostaje zakonodavstvo i sveobuhvatan okvir za socijalno stanovanje, zbog čega je teško koordinirati fragmentirane stambene politike i definirati nadležnosti među nacionalnim i regionalnim tijelima. Stabilno i održivo financiranje iz nacionalnih izvora, zajedno s donošenjem poticaja za stanovanje na najam ili u zadrugama, doprinijelo bi većoj ponudi cjenovno pristupačnog stanovanja te osiguralo kontinuitet i povećanje tih napora. Učinkovita koordinacija bila bi ključna za povećanje stambene ponude, obnovu i preuređenje postojećih stambenih jedinica te upotrebu praznih stambenih objekata. |
| --- | --- |

(32)

Cjenovna pristupačnost stanovanja u Češkoj u posljednjih je pet godina među najnižima u Uniji, pri čemu postoje velike razlike među regijama. Visok rast cijena stambenih nekretnina otežao je kupnju nekretnina skupinama sa srednjim dohotkom. To je doprinijelo potražnji za iznajmljenim nekretninama, koje su zbog toga postale cjenovno manje pristupačne. Nadalje, mali fond socijalnih stanova ne može zadovoljiti potražnju svih kućanstava s niskim prihodima i ranjivih kućanstava (2020. činio je 0,4 % ukupnog stambenog fonda u odnosu na prosječno 7 – 8 % u Uniji (17)), a postojeće naknade za stanovanje nedovoljno su iskorištene, djelomično zbog administrativnog opterećenja, stigme i nedovoljne informiranosti. Zbog toga je broj obitelji kojima je potreban smještaj posljednjih godina u porastu, što podrazumijeva povećanje troškova za javni proračun i sustav zdravstvene skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 i priljev osoba koje bježe iz Ukrajine dodatno su pogoršali te postojeće izazove. Financiranje u okviru kohezijske politike i dalje je važan izvor za pilot-projekte i ulaganja u socijalno stanovanje, čime se doprinosi socijalnoj zaštiti i uključenosti. Međutim, za znatno poboljšanje situacije potrebni su drugi izvori financiranja. Češkoj nedostaje zakonodavstvo i sveobuhvatan okvir za socijalno stanovanje, zbog čega je teško koordinirati fragmentirane stambene politike i definirati nadležnosti među nacionalnim i regionalnim tijelima. Stabilno i održivo financiranje iz nacionalnih izvora, zajedno s donošenjem poticaja za stanovanje na najam ili u zadrugama, doprinijelo bi većoj ponudi cjenovno pristupačnog stanovanja te osiguralo kontinuitet i povećanje tih napora. Učinkovita koordinacija bila bi ključna za povećanje stambene ponude, obnovu i preuređenje postojećih stambenih jedinica te upotrebu praznih stambenih objekata.

| (33) | Od početka ruske invazije na Ukrajinu Češka je odgovorila na veliku ovisnost o uvozu fosilnih goriva iz Rusije diversifikacijom opskrbe plinom. Na primjer, Češka je s potpune ovisnosti o ruskom plinu pretežno prešla na diversificiranu opskrbu plinom iz Norveške i uvoz ukapljenog prirodnog plina. Međutim, u zemlji nije zabilježeno smanjenje potrošnje fosilnih goriva, zbog čega je izložena visokom riziku od poremećaja u opskrbi i naglog porasta cijena, s velikim negativnim učincima na kućanstva i industriju. U Češkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 17 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Češka bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(33)

Od početka ruske invazije na Ukrajinu Češka je odgovorila na veliku ovisnost o uvozu fosilnih goriva iz Rusije diversifikacijom opskrbe plinom. Na primjer, Češka je s potpune ovisnosti o ruskom plinu pretežno prešla na diversificiranu opskrbu plinom iz Norveške i uvoz ukapljenog prirodnog plina. Međutim, u zemlji nije zabilježeno smanjenje potrošnje fosilnih goriva, zbog čega je izložena visokom riziku od poremećaja u opskrbi i naglog porasta cijena, s velikim negativnim učincima na kućanstva i industriju. U Češkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 17 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Češka bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (18).

| (34) | Uvođenje energije iz obnovljivih izvora u Češkoj otežano je uglavnom zbog regulatornih ograničenja, postupaka izdavanja dozvola i ograničenog kapaciteta distribucijske mreže. Češka je napredovala u rješavanju niza regulatornih izazova kao što su ukidanje potrebe za dozvolom za proizvodnju električne energije i građevinskom dozvolom za manje fotonaponske sustave (do 50 kWp), kao i donošenje regulatornih izmjena radi lakše instalacije. Međutim, potrebni su dodatni napori za osnaživanje energetskih zajednica i potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora, uvođenje jedinstvene kontaktne točke za obnovljive izvore energije i uvođenje glavnih područja za uvođenje obnovljivih izvora energije poticanjem širenja mreže, fleksibilnosti elektroenergetskog sustava (kao što je upravljanje potražnjom ili skladištenje) te postavljanjem malih sustava i pametnih mjerila. Regulatorne reforme u pogledu mreža trebale bi biti popraćene ulaganjima u širenje kapaciteta mreže, poticanjem fleksibilnosti i uvođenjem obnovljivih izvora energije. Nadalje, Češka ima snažan industrijski potencijal za proizvodnju zelenih tehnologija i mogla bi potaknuti ulaganja u razvoj i povećanje broja klimatski prihvatljivih rješenja i rješenja za dekarbonizaciju kako bi se do 2050. postigla nulta neto stopa emisija. |
| --- | --- |

(34)

Uvođenje energije iz obnovljivih izvora u Češkoj otežano je uglavnom zbog regulatornih ograničenja, postupaka izdavanja dozvola i ograničenog kapaciteta distribucijske mreže. Češka je napredovala u rješavanju niza regulatornih izazova kao što su ukidanje potrebe za dozvolom za proizvodnju električne energije i građevinskom dozvolom za manje fotonaponske sustave (do 50 kWp), kao i donošenje regulatornih izmjena radi lakše instalacije. Međutim, potrebni su dodatni napori za osnaživanje energetskih zajednica i potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora, uvođenje jedinstvene kontaktne točke za obnovljive izvore energije i uvođenje glavnih područja za uvođenje obnovljivih izvora energije poticanjem širenja mreže, fleksibilnosti elektroenergetskog sustava (kao što je upravljanje potražnjom ili skladištenje) te postavljanjem malih sustava i pametnih mjerila. Regulatorne reforme u pogledu mreža trebale bi biti popraćene ulaganjima u širenje kapaciteta mreže, poticanjem fleksibilnosti i uvođenjem obnovljivih izvora energije. Nadalje, Češka ima snažan industrijski potencijal za proizvodnju zelenih tehnologija i mogla bi potaknuti ulaganja u razvoj i povećanje broja klimatski prihvatljivih rješenja i rješenja za dekarbonizaciju kako bi se do 2050. postigla nulta neto stopa emisija.

| (35) | Porast cijena energije uzrokovan ruskim agresivnim ratom protiv Ukrajine ukazao je na potrebu za poboljšanjem energetske učinkovitosti češkog fonda zgrada i rješavanjem energetskog siromaštva. Češka je odgovorila pokretanjem programâ za stambene zgrade i pružanjem pomoći starijim osobama i kućanstvima s niskim prihodima. Međutim, potrebno je uložiti više napora kako bi se energetska učinkovitost poboljšala i postala dostupnija. To je moguće ostvariti olakšavanjem administrativnog pristupa subvencijama za kućanstva i industriju, među ostalim izgradnjom kapaciteta i vještina u javnim tijelima. Potrebne su i informativne kampanje i posebne savjetodavne usluge na razini cijele zemlje kako bi se osiguralo da je stanovništvo svjesno potreba i koristi povezanih sa smanjenjem potrošnje energije te kako bi se osobama i industriji olakšao pristup subvencijama. Nadalje, Češka mora ubrzati usavršavanje i prekvalifikaciju radnika kojima trenutačno nedostaju vještine potrebne za obnovu zgrada. |
| --- | --- |

(35)

Porast cijena energije uzrokovan ruskim agresivnim ratom protiv Ukrajine ukazao je na potrebu za poboljšanjem energetske učinkovitosti češkog fonda zgrada i rješavanjem energetskog siromaštva. Češka je odgovorila pokretanjem programâ za stambene zgrade i pružanjem pomoći starijim osobama i kućanstvima s niskim prihodima. Međutim, potrebno je uložiti više napora kako bi se energetska učinkovitost poboljšala i postala dostupnija. To je moguće ostvariti olakšavanjem administrativnog pristupa subvencijama za kućanstva i industriju, među ostalim izgradnjom kapaciteta i vještina u javnim tijelima. Potrebne su i informativne kampanje i posebne savjetodavne usluge na razini cijele zemlje kako bi se osiguralo da je stanovništvo svjesno potreba i koristi povezanih sa smanjenjem potrošnje energije te kako bi se osobama i industriji olakšao pristup subvencijama. Nadalje, Češka mora ubrzati usavršavanje i prekvalifikaciju radnika kojima trenutačno nedostaju vještine potrebne za obnovu zgrada.

| (36) | Smanjenje izloženosti Češke fosilnim gorivima može se postići i prelaskom na željeznicu s nultim emisijama i druge oblike mobilnosti s nultim emisijama. Međutim, uvođenje vozila s nultim emisijama i napredne infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom velikog kapaciteta sporo napreduje. S regulatorne strane, revizija nacionalnog akcijskog plana za čistu mobilnost i povezane regulatorne promjene trebale bi biti početna točka za osiguravanje povoljnih uvjeta i uklanjanje prepreka prelasku na mobilnost s nultom stopom emisija. |
| --- | --- |

(36)

Smanjenje izloženosti Češke fosilnim gorivima može se postići i prelaskom na željeznicu s nultim emisijama i druge oblike mobilnosti s nultim emisijama. Međutim, uvođenje vozila s nultim emisijama i napredne infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom velikog kapaciteta sporo napreduje. S regulatorne strane, revizija nacionalnog akcijskog plana za čistu mobilnost i povezane regulatorne promjene trebale bi biti početna točka za osiguravanje povoljnih uvjeta i uklanjanje prepreka prelasku na mobilnost s nultom stopom emisija.

| (37) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Češkoj je 2022. zabilježen nedostatak radne snage za sedam zanimanja za koja su potrebne posebne vještine povezane sa zelenom tranzicijom (na primjer vodoinstalateri, monteri cjevovoda, električari i elektromehaničari) (19). |
| --- | --- |

(37)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Češkoj je 2022. zabilježen nedostatak radne snage za sedam zanimanja za koja su potrebne posebne vještine povezane sa zelenom tranzicijom (na primjer vodoinstalateri, monteri cjevovoda, električari i elektromehaničari) (19).

| (38) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1., |
| --- | --- |

(38)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.,

PREPORUČUJE da Češka u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 6,0 % (21).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Poduzeti mjere za osiguravanje dugoročne fiskalne održivosti javnih financija, uključujući održivost mirovinskog sustava.

2.

Ubrzati provedbu plana za oporavak i otpornost, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih administrativnih kapaciteta, te brzo finalizirati njegovu dopunu, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ojačati pružanje socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja, među ostalim donošenjem posebnog zakonodavnog okvira, poboljšanjem koordinacije među različitim javnim tijelima te poticanjem izgradnje novih stambenih jedinica i preuređenja postojećih.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima. Povećati uvođenje obnovljivih izvora energije dodatnim ulaganjima u elektroenergetske mreže i izravno uvođenje kapaciteta za obnovljive izvore energije. Pojednostavniti postupke izdavanja dozvola za obnovljive izvore energije i pripremiti mrežu za pristup obnovljivim izvorima energije putem dodatnih reformi, uklanjanja ograničenja za male obnovljive izvore energije i uspostave jedinstvene kontaktne točke, poticanja fleksibilnosti mreže i stvaranja povoljnih uvjeta za energetske zajednice. Povećati energetsku učinkovitost sustava centraliziranog grijanja i fonda zgrada poticanjem temeljite obnove i obnovljivih izvora topline, olakšavanjem administrativnog pristupa subvencijama za kućanstva i industriju te izgradnjom kapaciteta i poboljšanjem vještina u javnim tijelima. Promicati uvođenje vozila s nultim emisijama i povećati dostupnost infrastrukture za punjenje i opskrbu velikog kapaciteta novim reformama kako bi se stvorili uvjeti za uvođenje vozila i infrastrukture te uklonile postojeće prepreke. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 11047/2021 INIT, ST 11047/2021 ADD 1, ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 10.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država bio je ekspanzivan i iznosio je 0,4 postotna boda BDP-a, a bio je među ostalim potaknt plaćanjima Češkoj pošti za pružanje univerzalnih poštanskih usluga u razdoblju 2018. – 2022.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 19.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Češke, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 13,3 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Prema Izvješću Komisije o starenju stanovništva za 2021. iz svibnja 2021.

16

(17)  Baza podataka Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) cjenovno pristupačnom stanovanju, http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Na temelju izvješća Europske mreže službi za zapošljavanje (EURES) za 2023. o manjku i višku radne snage za 2022. koje je pripremilo Europsko nadzorno tijelo za rad, tj. podataka koje su dostavili nacionalni koordinacijski uredi EURES-a. Zahtjevi u pogledu vještina i znanja temelje se na europskoj taksonomiji vještina, kompetencija i zanimanja (ESCO) o vještinama za zelenu tranziciju. Primjeri se analiziraju na temelju udjela vještina ESCO-a za zelenu tranziciju u relevantnim sektorima. Podaci nisu usporedivi među zemljama i obuhvaćaju širok raspon sektora.

19

(20)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/31

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Danske za 2023.

(2023/C 312/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Danska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Danska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Danska je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 6. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Danske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Danska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Danska je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 6. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Danske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Danska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Danska je 1. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Danske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. S obzirom na to da Danska nije na vrijeme dostavila svoj Program konvergencije za 2023., Komisija ga nije mogla ocijeniti. |
| --- | --- |

(10)

Danska je 1. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Danske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. S obzirom na to da Danska nije na vrijeme dostavila svoj Program konvergencije za 2023., Komisija ga nije mogla ocijeniti.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Dansku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Danske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Danske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Danske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Dansku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Danske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Danske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Danske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, suficit opće države u Danskoj se s 3,6 % BDP-a u 2021. smanjio na 3,3 % u 2022., dok je dug opće države pao s 36,7 % BDP-a krajem 2021. na 30,1 % krajem 2022. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, suficit opće države u Danskoj se s 3,6 % BDP-a u 2021. smanjio na 3,3 % u 2022., dok je dug opće države pao s 36,7 % BDP-a krajem 2021. na 30,1 % krajem 2022.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje pristojbe za električnu energiju, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale socijalne naknade usmjerene na kućanstva s nižim dohotkom radi kompenzacije visokih troškova energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. proračunski trošak tih mjera iznosio 0,1 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,0 % BDP-a u 2021. na 0,0 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje pristojbe za električnu energiju, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale socijalne naknade usmjerene na kućanstva s nižim dohotkom radi kompenzacije visokih troškova energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. proračunski trošak tih mjera iznosio 0,1 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,0 % BDP-a u 2021. na 0,0 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Danskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Danskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. kontrakcijski, na 0,6 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Danska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,3 % BDP-a u 2022. (0,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Danska stoga nije, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Danska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. kontrakcijski, na 0,6 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Danska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,3 % BDP-a u 2022. (0,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Danska stoga nije, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Danska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 0,3 % u 2023. i 1,5 % u 2024. |
| --- | --- |

(16)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 0,3 % u 2023. i 1,5 % u 2024.

| (17) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,3 % BDP-a za 2023. i udio duga opće države u BDP-u od 30,1 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,3 % BDP-a za 2023. i udio duga opće države u BDP-u od 30,1 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito određene socijalne naknade usmjerene na kućanstva s niskim dohotkom) i nove mjere kao što su privremeno niže pristojbe za električnu energiju. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito određene socijalne naknade usmjerene na kućanstva s niskim dohotkom) i nove mjere kao što su privremeno niže pristojbe za električnu energiju. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.).

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Danska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Danska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Danskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Danska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Danska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Danskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,6 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Rezultat je troška energetskih mjera koje nisu bile ciljane i povećanja plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada kao i povećanja potrošnje za zdravstvenu zaštitu. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,3 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Danska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, npr. mjere energetske učinkovitosti, zelenu poreznu reformu i zelene mjere mobilnosti, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,6 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Rezultat je troška energetskih mjera koje nisu bile ciljane i povećanja plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada kao i povećanja potrošnje za zdravstvenu zaštitu. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,3 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Danska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, npr. mjere energetske učinkovitosti, zelenu poreznu reformu i zelene mjere mobilnosti, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,3 % BDP-a u 2024. i udio duga u BDP-u od 28,8 % krajem 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(21)

Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,3 % BDP-a u 2024. i udio duga u BDP-u od 28,8 % krajem 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (22) | Danska će u 2023. i 2024. vjerojatno i dalje ostvarivati minimalni srednjoročni proračunski cilj od – 1,0 % BDP-a, kako je Komisija procijenila za razdoblje 2023. –2025. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi 3,5 % BDP-a u 2023. i 2,1 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. |
| --- | --- |

(22)

Danska će u 2023. i 2024. vjerojatno i dalje ostvarivati minimalni srednjoročni proračunski cilj od – 1,0 % BDP-a, kako je Komisija procijenila za razdoblje 2023. –2025. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi 3,5 % BDP-a u 2023. i 2,1 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja.

| (23) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,6 % u 2024. |
| --- | --- |

(23)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,6 % u 2024.

| (24) | Trenutačno su periodični porezi na nekretnine u Danskoj ograničeni, što znači da se ne povećavaju s tržišnim cijenama. Stoga ne mogu amortizirati cikluse cijena stambenih nekretnina i imaju štetne distributivne učinke. Danski parlament 2017. odobrio je novi sustav poreza na nekretnine kako bi se ograničenje ukinulo, a očekuje se da će se početi primjenjivati od 1. siječnja 2024. Pronalazak cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina i dalje mnogima predstavlja velik izazov. Kombinacija visokih cijena stambenih nekretnina i dugog čekanja na socijalne stanove uzrok je nestašice cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina u glavnim urbanim područjima. Danska bilježi povećani udio hipoteka s varijabilnim stopama i odgođenom amortizacijom, što povećava osjetljivost vrlo zaduženih imatelja hipoteke na dodatna potencijalna smanjenja cijena stambenih nekretnina i/ili povećanja kamatnih stopa. |
| --- | --- |

(24)

Trenutačno su periodični porezi na nekretnine u Danskoj ograničeni, što znači da se ne povećavaju s tržišnim cijenama. Stoga ne mogu amortizirati cikluse cijena stambenih nekretnina i imaju štetne distributivne učinke. Danski parlament 2017. odobrio je novi sustav poreza na nekretnine kako bi se ograničenje ukinulo, a očekuje se da će se početi primjenjivati od 1. siječnja 2024. Pronalazak cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina i dalje mnogima predstavlja velik izazov. Kombinacija visokih cijena stambenih nekretnina i dugog čekanja na socijalne stanove uzrok je nestašice cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina u glavnim urbanim područjima. Danska bilježi povećani udio hipoteka s varijabilnim stopama i odgođenom amortizacijom, što povećava osjetljivost vrlo zaduženih imatelja hipoteke na dodatna potencijalna smanjenja cijena stambenih nekretnina i/ili povećanja kamatnih stopa.

| (25) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Danske dobro napreduje. Danska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 301 milijun EUR, za ostvarenih 25 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost. Nakon prvog zahtjeva za plaćanje provedba plana za oporavak i otpornost dobro napreduje, a podnošenje drugog zahtjeva očekuje se krajem 2023. kako je i planirano. Danska je 31. svibnja 2023. dostavila izmjenu plana za oporavak i otpornost, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Danske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(25)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Danske dobro napreduje. Danska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 301 milijun EUR, za ostvarenih 25 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost. Nakon prvog zahtjeva za plaćanje provedba plana za oporavak i otpornost dobro napreduje, a podnošenje drugog zahtjeva očekuje se krajem 2023. kako je i planirano. Danska je 31. svibnja 2023. dostavila izmjenu plana za oporavak i otpornost, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Danske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (26) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Danske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Danskoj. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Danske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Danskoj.

| (27) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Danska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na dekarbonizaciju gospodarstva i jačanje kružnog gospodarstva radi potpore zelenoj tranziciji. |
| --- | --- |

(27)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Danska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na dekarbonizaciju gospodarstva i jačanje kružnog gospodarstva radi potpore zelenoj tranziciji.

| (28) | Napredak Danske prema kružnom gospodarstvu nedostatan je i trebalo bi ga ubrzati radi ostvarivanja ciljeva kružnog gospodarstva na razini Unije. Unatoč određenim mjerama politike koje su uvedene, kao što je klimatski plan iz 2020., napredak je ograničen. U akcijskom planu za kružno gospodarstvo iz 2021. vidljivo je da je od 129 inicijativa u planu dovršeno njih 27, 88 se odvija kako je planirano, a 14 kasni. Dostupni statistički podaci pokazuju da Danska 2022. nije ostvarila napredak u proizvodnji otpada, recikliranju i kružnom gospodarstvu. Kružna upotreba materijala u Danskoj neznatno se smanjila s 8 % u 2016. na 7,8 % u 2021., što je ispod prosjeka Unije od 11,7 % u 2021. Iako je cilj akcijskog plana za kružno gospodarstvo znatno smanjiti resursni otisak Unije, resursni otisak Danske u 2020. iznosio je 25,6 tona po stanovniku, što je znatno iznad prosjeka Unije u 2020. (13,7 tona po stanovniku). Danska i dalje ima slabe rezultate u više aspekata kružnog gospodarstva, posebno u stvaranju komunalnog otpada, stopama recikliranja i otpadu od hrane. Kad je riječ o komunalnom otpadu, Danska i dalje ima najveću količinu komunalnog otpada po stanovniku u Uniji, 786 kg po stanovniku godišnje u 2021. (prosjek Unije u 2021. bio je 530 kg po stanovniku godišnje), u kontekstu u kojem ne postoji nacionalni cilj za ukupno smanjenje otpada. Kad je riječ o recikliranju, Danska treba poduzeti znatne napore da ispuni Unijin cilj recikliranja za 2025. za komunalni i ambalažni otpad; sa stopom od 34,3 % (14) u 2021. nalazi se ispod prosjeka Unije koji iznosi 49,6 %. Naposljetku, Danska ima slabe rezultate u odnosu na Uniju kad je riječ o pokazateljima za otpad od hrane. U velikoj mjeri ovisi o spaljivanju otpada, više od 50 % njezina komunalnog otpada spaljuje se, u usporedbi s prosjekom Unije od oko 26 %. |
| --- | --- |

(28)

Napredak Danske prema kružnom gospodarstvu nedostatan je i trebalo bi ga ubrzati radi ostvarivanja ciljeva kružnog gospodarstva na razini Unije. Unatoč određenim mjerama politike koje su uvedene, kao što je klimatski plan iz 2020., napredak je ograničen. U akcijskom planu za kružno gospodarstvo iz 2021. vidljivo je da je od 129 inicijativa u planu dovršeno njih 27, 88 se odvija kako je planirano, a 14 kasni. Dostupni statistički podaci pokazuju da Danska 2022. nije ostvarila napredak u proizvodnji otpada, recikliranju i kružnom gospodarstvu. Kružna upotreba materijala u Danskoj neznatno se smanjila s 8 % u 2016. na 7,8 % u 2021., što je ispod prosjeka Unije od 11,7 % u 2021. Iako je cilj akcijskog plana za kružno gospodarstvo znatno smanjiti resursni otisak Unije, resursni otisak Danske u 2020. iznosio je 25,6 tona po stanovniku, što je znatno iznad prosjeka Unije u 2020. (13,7 tona po stanovniku). Danska i dalje ima slabe rezultate u više aspekata kružnog gospodarstva, posebno u stvaranju komunalnog otpada, stopama recikliranja i otpadu od hrane. Kad je riječ o komunalnom otpadu, Danska i dalje ima najveću količinu komunalnog otpada po stanovniku u Uniji, 786 kg po stanovniku godišnje u 2021. (prosjek Unije u 2021. bio je 530 kg po stanovniku godišnje), u kontekstu u kojem ne postoji nacionalni cilj za ukupno smanjenje otpada. Kad je riječ o recikliranju, Danska treba poduzeti znatne napore da ispuni Unijin cilj recikliranja za 2025. za komunalni i ambalažni otpad; sa stopom od 34,3 % (14) u 2021. nalazi se ispod prosjeka Unije koji iznosi 49,6 %. Naposljetku, Danska ima slabe rezultate u odnosu na Uniju kad je riječ o pokazateljima za otpad od hrane. U velikoj mjeri ovisi o spaljivanju otpada, više od 50 % njezina komunalnog otpada spaljuje se, u usporedbi s prosjekom Unije od oko 26 %.

| (29) | Danska se obvezala na ambiciozne ciljeve dekarbonizacije i jedna je od predvodnika u korištenju energije iz obnovljivih izvora, posebno proizvodnji energije vjetra. U Danskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 25,2 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (15). Danska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (16). Kako bi postigla svoje ciljeve dekarbonizacije i povećala udio energije iz obnovljivih izvora u strukturi izvora energije, brže naručivanje projekata i pojednostavnjena pravila izdavanja dozvola ključni su za ostvarivanje nacionalnih ambicija za uvođenje kapaciteta za proizvodnju električne energije iz energije vjetra na moru i na kopnu. Za dodatne kapacitete, uključujući energetske otoke u Baltičkom moru i Sjevernom moru, bit će potrebno planiranje širenja mreže na razini prijenosa i distribucije u dostatnom opsegu. Istodobno, ulaganjima u energetsku učinkovitost mogu se smanjiti potrebe za ulaganjima u energetsku infrastrukturu. Poticanjem mjera energetske učinkovitosti u zgradama, kombiniranjem mjera izolacije i uvođenja dekarboniziranih izvora grijanja moglo bi se dodatno smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i smanjiti potražnju za energijom. Poboljšanja energetske učinkovitosti u javnim zgradama mogla bi se dodatno poduprijeti uklanjanjem proračunskih ograničenja za zelene projekte za općine i regije. Dodatnim mjerama koje podupiru energetsku učinkovitost u privatnim zgradama pomoglo bi se smanjiti visoke troškove energije u Danskoj, koja je u 2022. imala drugi po visini prosječni iznos računa kućanstava za energiju. U domaćoj industriji mogla bi se povećati energetska učinkovitost, posebno iskorištavanjem viška topline u centraliziranom grijanju. |
| --- | --- |

(29)

Danska se obvezala na ambiciozne ciljeve dekarbonizacije i jedna je od predvodnika u korištenju energije iz obnovljivih izvora, posebno proizvodnji energije vjetra. U Danskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 25,2 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (15). Danska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (16). Kako bi postigla svoje ciljeve dekarbonizacije i povećala udio energije iz obnovljivih izvora u strukturi izvora energije, brže naručivanje projekata i pojednostavnjena pravila izdavanja dozvola ključni su za ostvarivanje nacionalnih ambicija za uvođenje kapaciteta za proizvodnju električne energije iz energije vjetra na moru i na kopnu. Za dodatne kapacitete, uključujući energetske otoke u Baltičkom moru i Sjevernom moru, bit će potrebno planiranje širenja mreže na razini prijenosa i distribucije u dostatnom opsegu. Istodobno, ulaganjima u energetsku učinkovitost mogu se smanjiti potrebe za ulaganjima u energetsku infrastrukturu. Poticanjem mjera energetske učinkovitosti u zgradama, kombiniranjem mjera izolacije i uvođenja dekarboniziranih izvora grijanja moglo bi se dodatno smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i smanjiti potražnju za energijom. Poboljšanja energetske učinkovitosti u javnim zgradama mogla bi se dodatno poduprijeti uklanjanjem proračunskih ograničenja za zelene projekte za općine i regije. Dodatnim mjerama koje podupiru energetsku učinkovitost u privatnim zgradama pomoglo bi se smanjiti visoke troškove energije u Danskoj, koja je u 2022. imala drugi po visini prosječni iznos računa kućanstava za energiju. U domaćoj industriji mogla bi se povećati energetska učinkovitost, posebno iskorištavanjem viška topline u centraliziranom grijanju.

| (30) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Danskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 60 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući inženjere za okoliš, stručnjake za zaštitu okoliša i arhitekte. Iako se potražnja za vještinama za zelenu tranziciju povećava, broj radnika u energetski intenzivnim industrijama koji sudjeluju u obrazovanju i osposobljavanju znatno se smanjio tijekom proteklog desetljeća, s 24,6 % u 2015. na 15,6 % u 2021., |
| --- | --- |

(30)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Danskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 60 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući inženjere za okoliš, stručnjake za zaštitu okoliša i arhitekte. Iako se potražnja za vještinama za zelenu tranziciju povećava, broj radnika u energetski intenzivnim industrijama koji sudjeluju u obrazovanju i osposobljavanju znatno se smanjio tijekom proteklog desetljeća, s 24,6 % u 2015. na 15,6 % u 2021.,

PREPORUČUJE da Danska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Uz održavanje dobre fiskalne pozicije u 2024., očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi ulaganja i reforme kojima se potiče veći održivi rast te zadržati razboritu srednjoročnu fiskalnu poziciju.

Uvesti novi sustav poreza na nekretnine kako bi se ponovno uspostavila veza između tržišnih cijena i poreza te kako bi oporezivanje bilo pravednije. Ubrzati ulaganja u izgradnju cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina kako bi se odgovorilo na najhitnije potrebe.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ojačati politike kružnoga gospodarstva i gospodarenja otpadom, među ostalim ubrzavanjem provedbe nacionalnog akcijskog plana Danske za kružno gospodarstvo, promicanjem sprečavanja nastanka te ponovne uporabe komunalnog i drugog otpada, povećanjem stopa recikliranja, smanjenjem otpada od hrane i prelaskom sa spaljivanja komunalnog otpada na zelenije izvore proizvodnje topline.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i povećati udio energije iz obnovljivih izvora u opskrbi energijom. Odgovoriti na sve veću potražnju i potrebe za fleksibilnošću poticanjem potrebnog razvoja mreže električne energije na razini prijenosa i distribucije. Racionalizirati primjenjiva pravila za izdavanje dozvola za energiju iz obnovljivih izvora. Provesti dodatne mjere kojima se podupire energetska učinkovitost u privatnim i javnim zgradama kako bi se smanjili računi za energiju i troškovi energetskog sustava. Osigurati bolje uvođenje dekarboniziranih izvora topline. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 14.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Danske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 27.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Danske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 1,9 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotnih bodova BDP-a.

13

(14)  Danska je obavijestila Komisiju da se prijavljena stopa recikliranja 2021. temeljila na netočnim podacima i podlijegat će revizijama.

14

(15)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

16

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/38

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2023.

(2023/C 312/05)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2023. Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2023. Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Njemačka je 28. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Njemačke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Njemačka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Njemačka je 28. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Njemačke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Njemačka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Njemačka je 24. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 26. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Njemačke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Njemačka je 24. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 26. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Njemačke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Njemačku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Njemačke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Njemačke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Njemačke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Njemačku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Njemačke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Njemačke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Njemačke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Njemačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, trajno velik suficit tekućeg računa, koji odražava i ograničena ulaganja u odnosu na štednju, što ima prekogranični učinak, postupno je smanjen, posljednji put u kontekstu energetske krize, ali se očekuje da će se znatno povećati. Suficit tekućeg računa sporo se smanjivao do 2019., uz blago povećanje udjela domaćih ulaganja i pad trgovinske bilance, te je od tada obilježen neuobičajenim gospodarskim okolnostima. Znatno se smanjio 2022. zbog viših uvoznih cijena energije, zajedno sa smanjenjem neenergetskog trgovinskog suficita i oporavkom uvoza povezanog s turizmom. Suficit je 2022. ostao iznad razina na koje upućuju temeljni pokazatelji zemlje, a očekuje se da će se znatno oporaviti 2023. i ostati gotovo nepromijenjen 2024. Predviđa se da će ostati ispod praga za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Predviđa se snažan rast plaća, čime se podupire domaća potražnja, dok bi jedinični troškovi rada mogli rasti brže nego u ostatku europodručja. Unatoč tomu, visoka inflacija privremeno smanjuje potrošnju i ulaganja. Posljednjih godina cijene stambenih nekretnina naglo su porasle, ali se donekle smanjuju od sredine 2022. Stambena ponuda ne može nadoknaditi potražnju zbog slabih stambenih ulaganja, što može dovesti do stalnih rizika od precijenjenosti. Pravodobnom i djelotvornom provedbom inicijativa za javna ulaganja i uklanjanjem prepreka ulaganjima doprinijelo bi se daljnjem smanjenju ranjivosti. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Njemačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, trajno velik suficit tekućeg računa, koji odražava i ograničena ulaganja u odnosu na štednju, što ima prekogranični učinak, postupno je smanjen, posljednji put u kontekstu energetske krize, ali se očekuje da će se znatno povećati. Suficit tekućeg računa sporo se smanjivao do 2019., uz blago povećanje udjela domaćih ulaganja i pad trgovinske bilance, te je od tada obilježen neuobičajenim gospodarskim okolnostima. Znatno se smanjio 2022. zbog viših uvoznih cijena energije, zajedno sa smanjenjem neenergetskog trgovinskog suficita i oporavkom uvoza povezanog s turizmom. Suficit je 2022. ostao iznad razina na koje upućuju temeljni pokazatelji zemlje, a očekuje se da će se znatno oporaviti 2023. i ostati gotovo nepromijenjen 2024. Predviđa se da će ostati ispod praga za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže. Predviđa se snažan rast plaća, čime se podupire domaća potražnja, dok bi jedinični troškovi rada mogli rasti brže nego u ostatku europodručja. Unatoč tomu, visoka inflacija privremeno smanjuje potrošnju i ulaganja. Posljednjih godina cijene stambenih nekretnina naglo su porasle, ali se donekle smanjuju od sredine 2022. Stambena ponuda ne može nadoknaditi potražnju zbog slabih stambenih ulaganja, što može dovesti do stalnih rizika od precijenjenosti. Pravodobnom i djelotvornom provedbom inicijativa za javna ulaganja i uklanjanjem prepreka ulaganjima doprinijelo bi se daljnjem smanjenju ranjivosti.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Njemačkoj se s 3,7 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,6 % u 2022., dok je dug opće države pao sa 69,3 % BDP-a krajem 2021. na 66,3 % krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Njemačke jer je u 2023. planirano da deficit premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Njemačka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Njemačkoj se s 3,7 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,6 % u 2022., dok je dug opće države pao sa 69,3 % BDP-a krajem 2021. na 66,3 % krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Njemačke jer je u 2023. planirano da deficit premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Njemačka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na energiju na goriva i smanjenje poreza na dodanu vrijednost na plin i centralizirano grijanje, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale jednokratni bonus za energiju i preuzimanje računa za privatne potrošače plina iz prosinca. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,2 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na energiju na goriva i smanjenje poreza na dodanu vrijednost na plin i centralizirano grijanje, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale jednokratni bonus za energiju i preuzimanje računa za privatne potrošače plina iz prosinca. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,2 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Njemačkoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Njemačkoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 2,7 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Njemačka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Njemačka je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,2 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Istodobno, smanjenjem poreza na dohodak smanjili su se državni prihodi te je došlo do rasta neto primarnih tekućih rashoda (0,1 % BDP-a). Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. Njemačka stoga nije u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 2,7 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Njemačka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Njemačka je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,2 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Istodobno, smanjenjem poreza na dohodak smanjili su se državni prihodi te je došlo do rasta neto primarnih tekućih rashoda (0,1 % BDP-a). Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. Njemačka stoga nije u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,2 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,2 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 41⁄4 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava dodatne rashode za ograničavanje cijena plina i električne energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 66,3 % BDP-a krajem 2022. na 673⁄4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,3 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog pretpostavljenih nižih rashoda za ograničavanje cijena energije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 65,2 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg deficita. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 41⁄4 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava dodatne rashode za ograničavanje cijena plina i električne energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 66,3 % BDP-a krajem 2022. na 673⁄4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,3 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog pretpostavljenih nižih rashoda za ograničavanje cijena energije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 65,2 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg deficita.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One sadržavaju nove mjere u odnosu na 2022., kao što su ograničavanje cijena plina i električne energije. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, ponajprije porezom na izvanrednu dobit. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 2,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, iako mnoge od njih šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,5 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,3 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One sadržavaju nove mjere u odnosu na 2022., kao što su ograničavanje cijena plina i električne energije. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, ponajprije porezom na izvanrednu dobit. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 2,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, iako mnoge od njih šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,5 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,3 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Njemačka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Njemačka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Njemačkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Njemačka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Njemačka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Njemačkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,7 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati neutralan učinak na smjer fiskalne politike (13). Stoga Njemačka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, npr. energetskom obnovom zgrada, poboljšanjem infrastrukture za punjenje električnih automobila i boljim opremanjem škola za digitalno doba, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,7 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati neutralan učinak na smjer fiskalne politike (13). Stoga Njemačka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, npr. energetskom obnovom zgrada, poboljšanjem infrastrukture za punjenje električnih automobila i boljim opremanjem škola za digitalno doba, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 13⁄4 % BDP-a. Smanjenje u 2024. pretežno je posljedica ukidanja mjera povezanih s ograničavanjem cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 661⁄2 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,2 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog niže procjene mjera energetske potpore. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 64,1 % krajem 2024., uglavnom zbog manjeg deficita. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 13⁄4 % BDP-a. Smanjenje u 2024. pretežno je posljedica ukidanja mjera povezanih s ograničavanjem cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 661⁄2 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,2 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog niže procjene mjera energetske potpore. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 64,1 % krajem 2024., uglavnom zbog manjeg deficita.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,3 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nije usmjerena na ranjiva kućanstva ili poduzeća. Većina mjera šalje cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,3 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nije usmjerena na ranjiva kućanstva ili poduzeća. Većina mjera šalje cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,5 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 2,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,5 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 2,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,4 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile potpunim ukidanjem mjera energetske potpore zbog toga što će neke od tih mjera i dalje biti na snazi 2024. te zbog diskrecijskih mjera koje utječu na smanjenje prihoda kao što su razna smanjenja poreza na dohodak. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,4 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile potpunim ukidanjem mjera energetske potpore zbog toga što će neke od tih mjera i dalje biti na snazi 2024. te zbog diskrecijskih mjera koje utječu na smanjenje prihoda kao što su razna smanjenja poreza na dohodak.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 21⁄2 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje razne reforme sustava poreza na dohodak i mirovinskog sustava. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 21⁄2 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje razne reforme sustava poreza na dohodak i mirovinskog sustava.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2025. i 2026. postupno smanjiti na 3⁄4 % BDP-a. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 661⁄2 % BDP-a krajem 2024. na 651⁄2 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2025. i 2026. postupno smanjiti na 3⁄4 % BDP-a. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 661⁄2 % BDP-a krajem 2024. na 651⁄2 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Iako su rezultati u području zapošljavanja i dalje stabilni, očekuje se da će se u kontekstu brzog starenja stanovništva dodatno povećati manjak radne snage i vještina. Očekuje se da će se radno sposobno stanovništvo 2020-ih smanjiti za 3,7 milijuna zbog umirovljenja generacije „baby boomera”. Time će se znatno povećati potrebe za financiranjem obveznog sustava generacijske solidarnosti (prvi mirovinski stup) i možda dovesti u pitanje primjerenost mirovina. Kako bi se nadoknadila sve manja razina potencijalne radne snage, bio bi potreban neto migracijski saldo od oko 400 000 osoba godišnje. Zakonska dob za umirovljenje postupno će porasti na 67 godina u 2031. Iako je stopa zaposlenosti radnika u dobi od 55 do 64 godine među najvišima u Uniji, povećanje stvarne dobi za umirovljenje posljednjih se godina usporilo, a zaposlenost u dobnoj skupini iznad 65 godina zaostaje za najuspješnijim državama u Uniji. Razlog tomu su i mogućnosti prijevremenog umirovljenja, što dodatno opterećuje održivost mirovinskog sustava. Osobe koje su radile najmanje 35 godina mogu prijevremeno otići u mirovinu uz relativno malo manju mirovinu. Osobe koje su radile najmanje 45 godina mogu otići u mirovinu bez gubitka mirovinskih prava (tzv. „Rente nach 45 Beitragsjahren”). Privatni mirovinski sustavi koje subvencionira država (sustavi osobnih mirovina iz trećeg stupa „Riester Rente”) dosad su nedovoljno iskorišteni. Unatoč nastojanjima da se poveća upotreba strukovne mirovine (drugi stup), pokrivenost i dalje iznosi oko 56 %. |
| --- | --- |

(28)

Iako su rezultati u području zapošljavanja i dalje stabilni, očekuje se da će se u kontekstu brzog starenja stanovništva dodatno povećati manjak radne snage i vještina. Očekuje se da će se radno sposobno stanovništvo 2020-ih smanjiti za 3,7 milijuna zbog umirovljenja generacije „baby boomera”. Time će se znatno povećati potrebe za financiranjem obveznog sustava generacijske solidarnosti (prvi mirovinski stup) i možda dovesti u pitanje primjerenost mirovina. Kako bi se nadoknadila sve manja razina potencijalne radne snage, bio bi potreban neto migracijski saldo od oko 400 000 osoba godišnje. Zakonska dob za umirovljenje postupno će porasti na 67 godina u 2031. Iako je stopa zaposlenosti radnika u dobi od 55 do 64 godine među najvišima u Uniji, povećanje stvarne dobi za umirovljenje posljednjih se godina usporilo, a zaposlenost u dobnoj skupini iznad 65 godina zaostaje za najuspješnijim državama u Uniji. Razlog tomu su i mogućnosti prijevremenog umirovljenja, što dodatno opterećuje održivost mirovinskog sustava. Osobe koje su radile najmanje 35 godina mogu prijevremeno otići u mirovinu uz relativno malo manju mirovinu. Osobe koje su radile najmanje 45 godina mogu otići u mirovinu bez gubitka mirovinskih prava (tzv. „Rente nach 45 Beitragsjahren”). Privatni mirovinski sustavi koje subvencionira država (sustavi osobnih mirovina iz trećeg stupa „Riester Rente”) dosad su nedovoljno iskorišteni. Unatoč nastojanjima da se poveća upotreba strukovne mirovine (drugi stup), pokrivenost i dalje iznosi oko 56 %.

| (29) | Struktura poreza u Njemačkoj i dalje se u velikoj mjeri oslanja na prihode od poreza na rad, a porezne osnovice kojima se može poduprijeti uključiv i održiv rast i dalje su nedovoljno iskorištene. Porezno opterećenje među najvišima je u Uniji, a međudjelovanje poreznog sustava i sustava transfera dovodi do slabih poticaja za povećanje broja radnih sati za osobe s niskim plaćama i primatelje drugog dohotka u kućanstvu, što su često žene. To opterećuje ponudu radne snage i povećava nedostatak radne snage. Udio poreza za zaštitu okoliša u oporezivanju energije i prometa u Njemačkoj niži je od prosjeka Unije. Oporezivanjem vozila ne potiče se prijevoz prihvatljiviji za okoliš. Subvencije štetne za okoliš kao što su subvencije za fosilna goriva (uključujući oslobođenje od poreza i smanjenje poreza) i dalje su znatne, što otežava zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(29)

Struktura poreza u Njemačkoj i dalje se u velikoj mjeri oslanja na prihode od poreza na rad, a porezne osnovice kojima se može poduprijeti uključiv i održiv rast i dalje su nedovoljno iskorištene. Porezno opterećenje među najvišima je u Uniji, a međudjelovanje poreznog sustava i sustava transfera dovodi do slabih poticaja za povećanje broja radnih sati za osobe s niskim plaćama i primatelje drugog dohotka u kućanstvu, što su često žene. To opterećuje ponudu radne snage i povećava nedostatak radne snage. Udio poreza za zaštitu okoliša u oporezivanju energije i prometa u Njemačkoj niži je od prosjeka Unije. Oporezivanjem vozila ne potiče se prijevoz prihvatljiviji za okoliš. Subvencije štetne za okoliš kao što su subvencije za fosilna goriva (uključujući oslobođenje od poreza i smanjenje poreza) i dalje su znatne, što otežava zelenu tranziciju.

| (30) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brza provedba plana izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma koji traje do 2026. Ipak, iako je provedba plana za oporavak i otpornost Njemačke u tijeku, došlo je do znatnih kašnjenja. Zbog ograničenih resursa povezanih s provedbom plana i nedovoljnog određivanja prioriteta Njemačka zaostaje u postupku provedbe. Njemačka još nije potpisala svoje operativne aranžmane i podnijela prvi zahtjev za plaćanje. Plan za oporavak i otpornost Njemačke već je jednom revidiran 14. veljače 2023., kada su prilagođene dvije mjere ulaganja koje zbog objektivnih okolnosti nisu mogle biti u potpunosti dovršene (16). Očekuje se da će se plan ponovno revidirati 2023., uz još jednu dopunu kako bi se obuhvatilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir povećanje bespovratne potpore. U tijeku su pregovori o poglavlju o planu REPowerEU i povećanju bespovratne potpore. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Njemačke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brza provedba plana izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma koji traje do 2026. Ipak, iako je provedba plana za oporavak i otpornost Njemačke u tijeku, došlo je do znatnih kašnjenja. Zbog ograničenih resursa povezanih s provedbom plana i nedovoljnog određivanja prioriteta Njemačka zaostaje u postupku provedbe. Njemačka još nije potpisala svoje operativne aranžmane i podnijela prvi zahtjev za plaćanje. Plan za oporavak i otpornost Njemačke već je jednom revidiran 14. veljače 2023., kada su prilagođene dvije mjere ulaganja koje zbog objektivnih okolnosti nisu mogle biti u potpunosti dovršene (16). Očekuje se da će se plan ponovno revidirati 2023., uz još jednu dopunu kako bi se obuhvatilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir povećanje bespovratne potpore. U tijeku su pregovori o poglavlju o planu REPowerEU i povećanju bespovratne potpore. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Njemačke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (31) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Njemačke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Njemačke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Njemačkoj.

| (32) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Njemačka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na digitalizaciju, energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(32)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Njemačka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na digitalizaciju, energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (33) | Iako je Njemačka uložila napore u poboljšanje digitalizacije javnih usluga, provedba je i dalje spora. Do ciljnog datuma (kraj 2022.) ostvareno je samo nekoliko ciljeva iz Zakona o internetskom pristupu, prema kojima je obvezna trajna digitalizacija operativnog dijela svih administrativnih usluga. Iz Komisijine referentne vrijednosti za e-upravu vidljivo je da ta zemlja nije dovoljno uspješna ni u digitalizaciji pozadinskog ureda, što je ključno za učinkovito pružanje usluga izvan područja primjene Zakona o internetskom pristupu. U vezi s time, modernizacija registara u okviru Zakona o modernizaciji registra radi provedbe načela Unije „samo jednom”, prema kojem osobe i poduzeća moraju nadležnim tijelima dostaviti standardne informacije samo jednom, proglašena je prioritetom. Međutim, od stupanja zakona na snagu 2021. nije ostvaren znatan napredak. Nadalje, stopa upotrebe digitaliziranih usluga niska je: Njemačka je ispod prosjeka Unije kad je riječ o udjelu osoba koje se koriste uslugama e-uprave. Njemačka ostvaruje rezultate ispod prosjeka Unije i u različitim aspektima referentnih pokazatelja za e-upravu, kao što su transparentnost, postojanje ključnih čimbenika i dostupnost digitalnih javnih usluga osobama iz inozemstva. Nacionalno vijeće za regulatornu kontrolu smatra provedbu Zakona o internetskom pristupu neodgovarajućom te je utvrdilo da je predviđeni nedostatak radne snage glavni rizik za nedovoljnu učinkovitost digitalizacije. Uska grla utvrđena u digitalizaciji javnih usluga odnose se i na odgovarajuće mjere iz plana za oporavak i otpornost Njemačke. |
| --- | --- |

(33)

Iako je Njemačka uložila napore u poboljšanje digitalizacije javnih usluga, provedba je i dalje spora. Do ciljnog datuma (kraj 2022.) ostvareno je samo nekoliko ciljeva iz Zakona o internetskom pristupu, prema kojima je obvezna trajna digitalizacija operativnog dijela svih administrativnih usluga. Iz Komisijine referentne vrijednosti za e-upravu vidljivo je da ta zemlja nije dovoljno uspješna ni u digitalizaciji pozadinskog ureda, što je ključno za učinkovito pružanje usluga izvan područja primjene Zakona o internetskom pristupu. U vezi s time, modernizacija registara u okviru Zakona o modernizaciji registra radi provedbe načela Unije „samo jednom”, prema kojem osobe i poduzeća moraju nadležnim tijelima dostaviti standardne informacije samo jednom, proglašena je prioritetom. Međutim, od stupanja zakona na snagu 2021. nije ostvaren znatan napredak. Nadalje, stopa upotrebe digitaliziranih usluga niska je: Njemačka je ispod prosjeka Unije kad je riječ o udjelu osoba koje se koriste uslugama e-uprave. Njemačka ostvaruje rezultate ispod prosjeka Unije i u različitim aspektima referentnih pokazatelja za e-upravu, kao što su transparentnost, postojanje ključnih čimbenika i dostupnost digitalnih javnih usluga osobama iz inozemstva. Nacionalno vijeće za regulatornu kontrolu smatra provedbu Zakona o internetskom pristupu neodgovarajućom te je utvrdilo da je predviđeni nedostatak radne snage glavni rizik za nedovoljnu učinkovitost digitalizacije. Uska grla utvrđena u digitalizaciji javnih usluga odnose se i na odgovarajuće mjere iz plana za oporavak i otpornost Njemačke.

| (34) | Poboljšanje digitalnih vještina ključno je za digitalnu tranziciju kako bi se riješilo pitanje nedostatka kvalificiranih radnika i povećala produktivnost. U Njemačkoj je 2021. 49 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, što je ispod prosjeka Unije od 54 % i što otežava digitalnu tranziciju. Samo je 50 % osoba u dobi od 16 do 19 godina 2021. imalo barem osnovne digitalne vještine, što je 19 postotnih bodova manje od prosjeka Unije. Iako je udio zaposlenih stručnjaka u području IKT-a u Njemačkoj iznad prosjeka Unije i odgovara prosjeku Unije za žene u tom području, velik je broj nepopunjenih radnih mjesta, što odražava dodatne potrebe. Daljnji napori u rješavanju pitanja nedostatka nastavnika i boljem osposobljavanju nastavnika u području digitalizacije na svim razinama obrazovanja bili bi ključni za poboljšanje digitalnih vještina. Integracija digitalne tehnologije u poslovanje tek je oko prosjeka Unije, uključujući udio malih i srednjih poduzeća s barem osnovnom razinom digitalnog intenziteta i prihvaćanje naprednih tehnologija u poduzećima kao što su računalstvo u oblaku, velika količina podataka i umjetna inteligencija. Plan za oporavak i otpornost Njemačke uključuje nekoliko mjera kojima se podupiru digitalne vještine, a posebno digitalno obrazovanje, kao što su ulaganja u digitalne uređaje za nastavnike, obrazovnu platformu i obrazovne centre izvrsnosti. Osim toga, Njemačka provodi mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju svoje radne snage. To uključuje usmjeravanje na digitalizaciju poduzeća (npr. europski centri za digitalne inovacije ili program potpore ulaganjima „Digital Jetzt”). |
| --- | --- |

(34)

Poboljšanje digitalnih vještina ključno je za digitalnu tranziciju kako bi se riješilo pitanje nedostatka kvalificiranih radnika i povećala produktivnost. U Njemačkoj je 2021. 49 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, što je ispod prosjeka Unije od 54 % i što otežava digitalnu tranziciju. Samo je 50 % osoba u dobi od 16 do 19 godina 2021. imalo barem osnovne digitalne vještine, što je 19 postotnih bodova manje od prosjeka Unije. Iako je udio zaposlenih stručnjaka u području IKT-a u Njemačkoj iznad prosjeka Unije i odgovara prosjeku Unije za žene u tom području, velik je broj nepopunjenih radnih mjesta, što odražava dodatne potrebe. Daljnji napori u rješavanju pitanja nedostatka nastavnika i boljem osposobljavanju nastavnika u području digitalizacije na svim razinama obrazovanja bili bi ključni za poboljšanje digitalnih vještina. Integracija digitalne tehnologije u poslovanje tek je oko prosjeka Unije, uključujući udio malih i srednjih poduzeća s barem osnovnom razinom digitalnog intenziteta i prihvaćanje naprednih tehnologija u poduzećima kao što su računalstvo u oblaku, velika količina podataka i umjetna inteligencija. Plan za oporavak i otpornost Njemačke uključuje nekoliko mjera kojima se podupiru digitalne vještine, a posebno digitalno obrazovanje, kao što su ulaganja u digitalne uređaje za nastavnike, obrazovnu platformu i obrazovne centre izvrsnosti. Osim toga, Njemačka provodi mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju svoje radne snage. To uključuje usmjeravanje na digitalizaciju poduzeća (npr. europski centri za digitalne inovacije ili program potpore ulaganjima „Digital Jetzt”).

| (35) | Ukupno gledajući, samo 19,3 % kućanstava ima pristup svjetlovodnoj širokopojasnoj vezi, zbog čega je Njemačka među državama članicama s najnižom pokrivenošću svjetlovodnom mrežom (druga najniža u Uniji, a pet najuspješnijih u Uniji ima najmanje 85 %). Nedostatak svjetlovodne mreže i mreža vrlo velikog kapaciteta općenito posebno je izražen u ruralnim područjima. To usporava rast produktivnosti, posebno malih i srednjih poduzeća. Cilj povezivanja 50 % kućanstava i poduzeća s mrežom optičkim vlaknima do 2025. (i 100 % do 2030.) možda ne bude ispunjen na vrijeme. Odgovarajuće mjere uključene su u gigabitnu strategiju iz srpnja 2022. Poboljšanje okvirnih uvjeta, primjerice povećanjem kapaciteta za planiranje i provedbu u javnom sektoru, ključno je za ubrzanje pokrivenosti svjetlovodnom mrežom. Za postizanje ciljeva mreže bit će potrebna i poboljšanja administrativnih postupaka u pogledu traženja i izdavanja dozvola te standardizacije alternativnih metoda ugradnje koje troše manje vremena. |
| --- | --- |

(35)

Ukupno gledajući, samo 19,3 % kućanstava ima pristup svjetlovodnoj širokopojasnoj vezi, zbog čega je Njemačka među državama članicama s najnižom pokrivenošću svjetlovodnom mrežom (druga najniža u Uniji, a pet najuspješnijih u Uniji ima najmanje 85 %). Nedostatak svjetlovodne mreže i mreža vrlo velikog kapaciteta općenito posebno je izražen u ruralnim područjima. To usporava rast produktivnosti, posebno malih i srednjih poduzeća. Cilj povezivanja 50 % kućanstava i poduzeća s mrežom optičkim vlaknima do 2025. (i 100 % do 2030.) možda ne bude ispunjen na vrijeme. Odgovarajuće mjere uključene su u gigabitnu strategiju iz srpnja 2022. Poboljšanje okvirnih uvjeta, primjerice povećanjem kapaciteta za planiranje i provedbu u javnom sektoru, ključno je za ubrzanje pokrivenosti svjetlovodnom mrežom. Za postizanje ciljeva mreže bit će potrebna i poboljšanja administrativnih postupaka u pogledu traženja i izdavanja dozvola te standardizacije alternativnih metoda ugradnje koje troše manje vremena.

| (36) | Njemačka je uspjela učinkovito smanjiti veliku ovisnost o ruskom plinu i nafti u 2022. u usporedbi s 2021. (sa 65 % na gotovo nulu za plin te s 34,12 % na manje od 25 % za naftu (17)). Isplanirala je i počela uvoditi infrastrukturu za prirodni plin kojom bi se u srednjoročnom razdoblju u potpunosti zamijenio uvoz ruskog plina. Njemačka je ispunila svoje obveze u pogledu skladištenja plina prošle zime te je do 1. studenoga 2022. dosegnula 99,2 %. Zahvaljujući međusobno povezanim tržištima plina, ukapljeni prirodni plin koji uvozi Njemačka mogao bi doprinijeti sigurnosti opskrbe Unije, pod uvjetom da se relevantna infrastruktura uvede bez daljnjih kašnjenja. Istodobno, zemlja i dalje ovisi o uvezenim fosilnim gorivima. U Njemačkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Njemačka se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(36)

Njemačka je uspjela učinkovito smanjiti veliku ovisnost o ruskom plinu i nafti u 2022. u usporedbi s 2021. (sa 65 % na gotovo nulu za plin te s 34,12 % na manje od 25 % za naftu (17)). Isplanirala je i počela uvoditi infrastrukturu za prirodni plin kojom bi se u srednjoročnom razdoblju u potpunosti zamijenio uvoz ruskog plina. Njemačka je ispunila svoje obveze u pogledu skladištenja plina prošle zime te je do 1. studenoga 2022. dosegnula 99,2 %. Zahvaljujući međusobno povezanim tržištima plina, ukapljeni prirodni plin koji uvozi Njemačka mogao bi doprinijeti sigurnosti opskrbe Unije, pod uvjetom da se relevantna infrastruktura uvede bez daljnjih kašnjenja. Istodobno, zemlja i dalje ovisi o uvezenim fosilnim gorivima. U Njemačkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Njemačka se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19).

| (37) | Električna energija iz obnovljivih izvora ključna je za uspješno provođenje njemačkih planova za zelenu tranziciju, među ostalim za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora, električna vozila i dizalice topline te za postizanje energetske sigurnosti u srednjoročnom razdoblju. Međutim, za postizanje nacionalnih ciljeva uvođenja energije iz obnovljivih izvora bilo bi potrebno trostruko ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora (s + 67 % u posljednjih osam godina na 196 % u sljedećih osam godina). Složeni i dugotrajni postupci izdavanja dozvola kočili su uvođenje obnovljivih izvora energije i dodatnih tehnologija s nultom neto stopom emisija, a nedavno doneseno zakonodavstvo za ubrzavanje postupaka tek se treba provesti. Osim izazova koji se rješavaju, izdavanje dozvola otežano je zbog nedostatka digitalizacije i povezanih vještina, kao i zbog nedovoljnog broja osoblja, uključujući sudove. I dalje postoje uska grla u pogledu fleksibilnosti mreže, uključujući skladištenje, i širenja visokonaponskih prijenosnih mreža, uključujući provedbu projekata od zajedničkog interesa. Nadalje, njemačke distribucijske mreže nisu dovoljno digitalizirane i nadograđene kako bi zadovoljile potrebe mnogih novih proizvođača i korisnika električnih vozila, solarnih fotonaponskih sustava i toplinskih crpki, dok bi se skladištenje električne energije moglo proširiti. Zalaganje u području energetske učinkovitosti, među ostalim u području prometa, grijanja kućanstava i industrije, te uvođenje dizalica topline na cjenovno pristupačan način suočavaju se s izazovima u pogledu širenja i pravodobne provedbe kako bi se Njemačkoj omogućilo da ostvari svoje klimatske i energetske ciljeve, smanji ovisnost o fosilnim gorivima te potakne konkurentnost i otvaranje radnih mjesta, među ostalim u sektoru proizvodnje čistih tehnologija. Za postizanje klimatskih ciljeva potrebne su daljnje mjere za dekarbonizaciju prometnog i građevinskog sektora, koji nisu ispunili nacionalne ciljeve emisija za 2022. unatoč uvođenju mjera za smanjenje emisija u ta dva sektora kao što je nacionalna cijena ugljika. Prirodni ponor ugljika u Njemačkoj smanjio se od 2016., pa su potrebne mjere za obnovu šuma i tresetišta. Većim zalaganjem u području prilagodbe klimatskim promjenama, kružnog gospodarstva i zaštite okoliša smanjuju se rizici od globalnih izazova i doprinosi otpornosti na klimatske promjene, osiguravaju se prirodni resursi i smanjuju ovisnosti industrije o kritičnim sirovinama. |
| --- | --- |

(37)

Električna energija iz obnovljivih izvora ključna je za uspješno provođenje njemačkih planova za zelenu tranziciju, među ostalim za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora, električna vozila i dizalice topline te za postizanje energetske sigurnosti u srednjoročnom razdoblju. Međutim, za postizanje nacionalnih ciljeva uvođenja energije iz obnovljivih izvora bilo bi potrebno trostruko ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora (s + 67 % u posljednjih osam godina na 196 % u sljedećih osam godina). Složeni i dugotrajni postupci izdavanja dozvola kočili su uvođenje obnovljivih izvora energije i dodatnih tehnologija s nultom neto stopom emisija, a nedavno doneseno zakonodavstvo za ubrzavanje postupaka tek se treba provesti. Osim izazova koji se rješavaju, izdavanje dozvola otežano je zbog nedostatka digitalizacije i povezanih vještina, kao i zbog nedovoljnog broja osoblja, uključujući sudove. I dalje postoje uska grla u pogledu fleksibilnosti mreže, uključujući skladištenje, i širenja visokonaponskih prijenosnih mreža, uključujući provedbu projekata od zajedničkog interesa. Nadalje, njemačke distribucijske mreže nisu dovoljno digitalizirane i nadograđene kako bi zadovoljile potrebe mnogih novih proizvođača i korisnika električnih vozila, solarnih fotonaponskih sustava i toplinskih crpki, dok bi se skladištenje električne energije moglo proširiti. Zalaganje u području energetske učinkovitosti, među ostalim u području prometa, grijanja kućanstava i industrije, te uvođenje dizalica topline na cjenovno pristupačan način suočavaju se s izazovima u pogledu širenja i pravodobne provedbe kako bi se Njemačkoj omogućilo da ostvari svoje klimatske i energetske ciljeve, smanji ovisnost o fosilnim gorivima te potakne konkurentnost i otvaranje radnih mjesta, među ostalim u sektoru proizvodnje čistih tehnologija. Za postizanje klimatskih ciljeva potrebne su daljnje mjere za dekarbonizaciju prometnog i građevinskog sektora, koji nisu ispunili nacionalne ciljeve emisija za 2022. unatoč uvođenju mjera za smanjenje emisija u ta dva sektora kao što je nacionalna cijena ugljika. Prirodni ponor ugljika u Njemačkoj smanjio se od 2016., pa su potrebne mjere za obnovu šuma i tresetišta. Većim zalaganjem u području prilagodbe klimatskim promjenama, kružnog gospodarstva i zaštite okoliša smanjuju se rizici od globalnih izazova i doprinosi otpornosti na klimatske promjene, osiguravaju se prirodni resursi i smanjuju ovisnosti industrije o kritičnim sirovinama.

| (38) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Poboljšanje obrazovnih rezultata skupina u nepovoljnom položaju bolji je temelj za nastavak obrazovanja. Obrazovanje odraslih ključno je za rješavanje trajnog nedostatka vještina. Međutim, u posljednjih 10 godina stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju tijekom zadnja četiri tjedna bila je uglavnom stabilna i ispod prosjeka Unije (8,1 % u 2022.; prosjek Unije 11,9 %), a za niskokvalificirane radnike iznosila je samo 4 %. Osim toga, u energetski intenzivnim industrijama sudjelovanje radnika u obrazovanju i osposobljavanju smanjilo se s 9,8 % u 2015. na 7,6 % u 2021. te je sada ispod prosjeka Unije (8,9 %). Promicanje sudjelovanja u početnom i trajnom strukovnom obrazovanju i programima učenja radi potpore zelenoj tranziciji bilo bi u skladu s ciljem Njemačke da do 2030. 65 % odraslih osoba svake godine sudjeluje u obrazovanju. |
| --- | --- |

(38)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Poboljšanje obrazovnih rezultata skupina u nepovoljnom položaju bolji je temelj za nastavak obrazovanja. Obrazovanje odraslih ključno je za rješavanje trajnog nedostatka vještina. Međutim, u posljednjih 10 godina stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju tijekom zadnja četiri tjedna bila je uglavnom stabilna i ispod prosjeka Unije (8,1 % u 2022.; prosjek Unije 11,9 %), a za niskokvalificirane radnike iznosila je samo 4 %. Osim toga, u energetski intenzivnim industrijama sudjelovanje radnika u obrazovanju i osposobljavanju smanjilo se s 9,8 % u 2015. na 7,6 % u 2021. te je sada ispod prosjeka Unije (8,9 %). Promicanje sudjelovanja u početnom i trajnom strukovnom obrazovanju i programima učenja radi potpore zelenoj tranziciji bilo bi u skladu s ciljem Njemačke da do 2030. 65 % odraslih osoba svake godine sudjeluje u obrazovanju.

| (39) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(39)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.

| (40) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Njemačkoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(40)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Njemačkoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (41) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s trajno velikim suficitom tekućeg računa. Preporukama br. 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi preporuke br. 1 u pogledu većih ulaganja. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 40., |
| --- | --- |

(41)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s trajno velikim suficitom tekućeg računa. Preporukama br. 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi preporuke br. 1 u pogledu većih ulaganja. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 40.,

PREPORUČUJE da Njemačka u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2,5 % (21).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije. Provesti planirane inicijative za javna ulaganja.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Poboljšati strukturu poreza radi ostvarivanja uključivijeg i održivijeg rasta, posebno poboljšanjem poreznih poticaja kako bi se povećao broj radnih sati. Zaštititi dugoročnu održivost mirovinskog sustava.

2.

Znatno ubrzati provedbu revidiranog plana za oporavak i otpornost, među ostalim osiguravanjem dostatnih sredstava, te brzo finalizirati dopunu i poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ubrzati digitalizaciju cijelog lanca javnih usluga i poboljšati digitalne vještine građana. Ukloniti prepreke ulaganjima i potaknuti ulaganja u digitalne komunikacijske mreže vrlo velikog kapaciteta.

4.

Povećati napore za daljnje smanjenje ukupne ovisnosti o fosilnim gorivima poticanjem ulaganja u obnovljive izvore energije i elektroenergetske mreže te ubrzavanjem njihova uvođenja s pomoću poboljšanih administrativnih kapaciteta i pojednostavnjenih postupaka, uključujući postupke izdavanja dozvola. Pojačati napore u području energetske učinkovitosti prometa, zgrada i industrije, među ostalim ulaganjima u sustave grijanja i daljnjim mjerama politike usmjerenima na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10158/2021 INIT, ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 18.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda BDP-a. Taj je učinak uglavnom povezan s nacionalizacijom i dokapitalizacijom veleprodajnih opskrbljivača plinom u Njemačkoj radi jamčenja energetske sigurnosti.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Njemačke i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 35.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Njemačke, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 7,1 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a. Taj je učinak uglavnom povezan s ukidanjem mjere za nacionalizaciju i dokapitalizaciju veleprodajnih opskrbljivača plinom u Njemačkoj radi jamčenja energetske sigurnosti prethodne godine.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Provedbena odluka Vijeća od 14. veljače 2023. o izmjeni Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Njemačke (ST 5536/2023).

16

(17)  Njemačka od kolovoza 2022. ne uvozi ruski plin, a naftu od veljače 2023.

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

19

(20)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/49

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2023.

(2023/C 312/06)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Estonija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Estonija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila i dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila i dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Estonija je 18. lipnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 29. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Estonija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. Estonija je 9. ožujka 2023. Komisiji dostavila revidirani nacionalni plan za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, u skladu s člankom 21.c Uredbe (EU) 2021/241. U revidiranom planu za oporavak i otpornost uzima se u obzir i ažurirani maksimalni financijski doprinos u skladu s člankom 18. stavkom 2. te uredbe i on sadržava obrazloženi zahtjev Komisiji za izmjenu Provedbene odluke Vijeća od 3. studenoga 2021. u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 jer plan za oporavak i otpornost zbog objektivnih okolnosti djelomično više nije ostvariv. Komisija je 12. svibnja 2023. donijela Prijedlog provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije. Vijeće je 16. lipnja 2023. donijelo Provedbenu odluku o izmjeni Provedbene odluke Vijeća od 29. listopada 2021. o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije (7). |
| --- | --- |

(9)

Estonija je 18. lipnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 29. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Estonija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. Estonija je 9. ožujka 2023. Komisiji dostavila revidirani nacionalni plan za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, u skladu s člankom 21.c Uredbe (EU) 2021/241. U revidiranom planu za oporavak i otpornost uzima se u obzir i ažurirani maksimalni financijski doprinos u skladu s člankom 18. stavkom 2. te uredbe i on sadržava obrazloženi zahtjev Komisiji za izmjenu Provedbene odluke Vijeća od 3. studenoga 2021. u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 jer plan za oporavak i otpornost zbog objektivnih okolnosti djelomično više nije ostvariv. Komisija je 12. svibnja 2023. donijela Prijedlog provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije. Vijeće je 16. lipnja 2023. donijelo Provedbenu odluku o izmjeni Provedbene odluke Vijeća od 29. listopada 2021. o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Estonije (7).

| (10) | Estonija je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. |
| --- | --- |

(10)

Estonija je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Estoniju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Estonije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Estonije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Estoniju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Estonije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Estonije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Estoniju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Estoniji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabosti povezane s konkurentnošću i kretanjem cijena stambenih nekretnina nedavno su se povećale, no općenito se čini da su trenutačno ograničene. Plaće i osobito cijene znatno su porasle u 2022., ali se čini da su gubici konkurentnosti ograničeni, a na tekućem računu zabilježen je tek mali deficit te se predviđa da će se u 2023. i 2024. približiti uravnoteženosti. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Estonije, osobito zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Cijene stambenih nekretnina znatno su porasle od pandemije bolesti COVID-19, no nema čvrstih naznaka precijenjenosti. Vjerojatno je da će se smiriti s obzirom na rast kamatnih stopa i nedavnu gospodarsku recesiju. Usto, dug i zaduživanje kućanstava relativno su umjereni, a financijski sektor stabilan. Politika je općenito povoljna, iako bi određene dodatne mjere mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi pogledu bila važna kontinuirana protuciklička fiskalna i makrobonitetna politika, koja bi se prema potrebi jačala. Poticanje tržišnog natjecanja na domaćem tržištu moglo bi pomoći u obuzdavanju pritisaka na cijene. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Estoniju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Estoniji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabosti povezane s konkurentnošću i kretanjem cijena stambenih nekretnina nedavno su se povećale, no općenito se čini da su trenutačno ograničene. Plaće i osobito cijene znatno su porasle u 2022., ali se čini da su gubici konkurentnosti ograničeni, a na tekućem računu zabilježen je tek mali deficit te se predviđa da će se u 2023. i 2024. približiti uravnoteženosti. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Estonije, osobito zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Cijene stambenih nekretnina znatno su porasle od pandemije bolesti COVID-19, no nema čvrstih naznaka precijenjenosti. Vjerojatno je da će se smiriti s obzirom na rast kamatnih stopa i nedavnu gospodarsku recesiju. Usto, dug i zaduživanje kućanstava relativno su umjereni, a financijski sektor stabilan. Politika je općenito povoljna, iako bi određene dodatne mjere mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi pogledu bila važna kontinuirana protuciklička fiskalna i makrobonitetna politika, koja bi se prema potrebi jačala. Poticanje tržišnog natjecanja na domaćem tržištu moglo bi pomoći u obuzdavanju pritisaka na cijene.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Estoniji smanjio se s 2,4 % BDP-a u 2021. na 0,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao sa 17,6 % BDP-a krajem 2021. na 18,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Estonije jer se planira da će njezin deficit opće države 2023. premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Estonija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Estoniji smanjio se s 2,4 % BDP-a u 2021. na 0,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao sa 17,6 % BDP-a krajem 2021. na 18,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Estonije jer se planira da će njezin deficit opće države 2023. premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Estonija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarine za poljoprivredno gorivo, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale djelomičnu naknadu za račune za energiju kućanstvima čiji su prihodi niži od medijana dohotka, niže mrežne naknade za električnu energiju i plin za kućanstva i poduzeća, ograničenja cijene električne energije i plina za kućanstva te jednokratni socijalni transfer umirovljenicima i obiteljima s djecom u iznosu od 50 eura. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,8 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,6 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,3 % BDP-a u 2021. na 0 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarine za poljoprivredno gorivo, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale djelomičnu naknadu za račune za energiju kućanstvima čiji su prihodi niži od medijana dohotka, niže mrežne naknade za električnu energiju i plin za kućanstva i poduzeća, ograničenja cijene električne energije i plina za kućanstva te jednokratni socijalni transfer umirovljenicima i obiteljima s djecom u iznosu od 50 eura. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,8 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,6 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,3 % BDP-a u 2021. na 0 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Estoniji (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Estoniji (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na 1,3 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Estonija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,4 % BDP-a u 2022. (1,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je naglog i neočekivanog porasta cijena u građevinarstvu. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (10). Estonija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2021. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Estonija je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na 1,3 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Estonija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,4 % BDP-a u 2022. (1,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je naglog i neočekivanog porasta cijena u građevinarstvu. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (10). Estonija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2021. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Estonija je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,5 % u 2023. i porasti za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niže smanjenje realnog BDP-a, od 0,1 % u 2023. i sličan rast od 3,0 % u 2024. Razlika u 2023. uglavnom je posljedica toga što Komisija očekuje povoljnija kretanja privatne potrošnje u kombinaciji s predviđanjima nešto niže inflacije (mjerene harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC)) i većeg rasta plaća. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,5 % u 2023. i porasti za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niže smanjenje realnog BDP-a, od 0,1 % u 2023. i sličan rast od 3,0 % u 2024. Razlika u 2023. uglavnom je posljedica toga što Komisija očekuje povoljnija kretanja privatne potrošnje u kombinaciji s predviđanjima nešto niže inflacije (mjerene harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC)) i većeg rasta plaća.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,3 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat diskrecijskih mjera, kao što su dodatna potrošnja za obiteljske naknade, mirovine, obranu i obrazovanje te prilagodba poreznih razreda kako bi se smanjio porez na dohodak, kao i pretpostavljenog porasta rashoda lokalnih vlasti. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 18,4 % BDP-a krajem 2022. na 20,2 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,1 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog učinka nazivnika većeg predviđenog nominalnog BDP-a i većeg procijenjenog rasta poreznih osnovica, poreznih prihoda i neporeznih prihoda. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,3 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat diskrecijskih mjera, kao što su dodatna potrošnja za obiteljske naknade, mirovine, obranu i obrazovanje te prilagodba poreznih razreda kako bi se smanjio porez na dohodak, kao i pretpostavljenog porasta rashoda lokalnih vlasti. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 18,4 % BDP-a krajem 2022. na 20,2 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,1 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog učinka nazivnika većeg predviđenog nominalnog BDP-a i većeg procijenjenog rasta poreznih osnovica, poreznih prihoda i neporeznih prihoda.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Sastoje se od produljenih mjera iz 2022., ponajprije nadoknade dijela svih računa kućanstava za grijanje, električnu energiju i plin. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Sastoje se od produljenih mjera iz 2022., ponajprije nadoknade dijela svih računa kućanstava za grijanje, električnu energiju i plin. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Estonija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Estonija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Estoniji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Estonija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Estonija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Estoniji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 1,3 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) uglavnom je potaknut socijalnim izdacima te rashodima za plaće u javnom sektoru, obrazovanje i obranu. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda. Stoga Estonija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i ne predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost u područjima kao što su energetska učinkovitost stambenih zgrada, unapređenje mreža za prijenos električne energije kako bi se omogućila veća proizvodnja zelene energije, širokopojasni internet, digitalne usluge te moduli za usavršavanje i prekvalifikaciju za vještine za zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 1,3 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) uglavnom je potaknut socijalnim izdacima te rashodima za plaće u javnom sektoru, obrazovanje i obranu. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda. Stoga Estonija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i ne predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost u područjima kao što su energetska učinkovitost stambenih zgrada, unapređenje mreža za prijenos električne energije kako bi se omogućila veća proizvodnja zelene energije, širokopojasni internet, digitalne usluge te moduli za usavršavanje i prekvalifikaciju za vještine za zelenu tranziciju.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države neznatno smanjiti na 4,2 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat smanjenja rashoda izraženih kao udio u BDP-u. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 23,6 %. No, kako se navodi u Programu, ta predviđanja još ne obuhvaćaju planirane mjere fiskalne konsolidacije nove vlade koja je stupila na dužnost 17. travnja 2023. jer one još nisu navedene u pravnim aktima. Nova vlada planira povećati porez na dodanu vrijednost, poreze za zaštitu okoliša, trošarine na alkohol i duhan te uvesti porez na automobile. Na strani rashoda vlada planira smanjiti određene dječje doplatke. Ukupno gledajući, u Programu stabilnosti za 2023. procjenjuje se da bi se tim mjerama proračunski saldo povećao za 1,3 % BDP-a u 2024. Na temelju mjera politike o kojima se na datum zaključenja prognoze zna dovoljno pojedinosti (tj. bez planiranih mjera fiskalne konsolidacije nove vlade) u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,7 % BDP-a za 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog niže osnovice deficita predviđene za 2023. i povoljnijih izgleda za BDP i porezne prihode za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. slično se predviđa manji udio duga opće države u BDP-u, od 21,3 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države neznatno smanjiti na 4,2 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat smanjenja rashoda izraženih kao udio u BDP-u. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 23,6 %. No, kako se navodi u Programu, ta predviđanja još ne obuhvaćaju planirane mjere fiskalne konsolidacije nove vlade koja je stupila na dužnost 17. travnja 2023. jer one još nisu navedene u pravnim aktima. Nova vlada planira povećati porez na dodanu vrijednost, poreze za zaštitu okoliša, trošarine na alkohol i duhan te uvesti porez na automobile. Na strani rashoda vlada planira smanjiti određene dječje doplatke. Ukupno gledajući, u Programu stabilnosti za 2023. procjenjuje se da bi se tim mjerama proračunski saldo povećao za 1,3 % BDP-a u 2024. Na temelju mjera politike o kojima se na datum zaključenja prognoze zna dovoljno pojedinosti (tj. bez planiranih mjera fiskalne konsolidacije nove vlade) u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,7 % BDP-a za 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog niže osnovice deficita predviđene za 2023. i povoljnijih izgleda za BDP i porezne prihode za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. slično se predviđa manji udio duga opće države u BDP-u, od 21,3 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,9 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,9 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,5 % u 2024., što je niže od preporučene stope. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,5 % u 2024., što je niže od preporučene stope.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će državna ulaganja ostati na 5,3 % BDP-a u 2024.; za usporedbu, u razdoblju 2018. – 2023. u prosjeku su bila na 5,3 % BDP-a. Kad je riječ o izvorima financiranja, predviđa se da će se ulaganja koja financira država smanjiti, a ulaganja koja financira Unija povećati, prije svega u okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će državna ulaganja ostati na 5,3 % BDP-a u 2024.; za usporedbu, u razdoblju 2018. – 2023. u prosjeku su bila na 5,3 % BDP-a. Kad je riječ o izvorima financiranja, predviđa se da će se ulaganja koja financira država smanjiti, a ulaganja koja financira Unija povećati, prije svega u okviru Mehanizma.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će deficit opće države iznositi 4,0 % BDP-a u 2025., 4,5 % 2026. i 4,2 % do 2027. Stoga se ne planira da će se deficit opće države tijekom trajanja Programa vratiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 23,6 % BDP-a krajem 2024. na 33 % BDP-a do kraja 2027. No, kako je već spomenuto, ta predviđanja još ne obuhvaćaju planirane mjere fiskalne konsolidacije nove vlade. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će deficit opće države iznositi 4,0 % BDP-a u 2025., 4,5 % 2026. i 4,2 % do 2027. Stoga se ne planira da će se deficit opće države tijekom trajanja Programa vratiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 23,6 % BDP-a krajem 2024. na 33 % BDP-a do kraja 2027. No, kako je već spomenuto, ta predviđanja još ne obuhvaćaju planirane mjere fiskalne konsolidacije nove vlade.

| (28) | Estonija je 9. ožujka 2023. dostavila reviziju svojeg plana za oporavak i otpornost, zajedno s poglavljem o planu REPowerEU. Komisija je 12. svibnja 2023. predložila pozitivnu ocjenu, koju mora odobriti Vijeće. Početni je plan za oporavak i otpornost revidiran jer je zbog visoke inflacije i poremećaja u lancima opskrbe uzrokovanih ratom u Ukrajini nekoliko ulaganja odgođeno ili obustavljeno. Estonija je prva država članica koja je u reviziju plana uvrstila poglavlje o planu REPowerEU i namjerava podnijeti prvi i drugi zahtjev za plaćanje čim Vijeće odobri revidirani plan. |
| --- | --- |

(28)

Estonija je 9. ožujka 2023. dostavila reviziju svojeg plana za oporavak i otpornost, zajedno s poglavljem o planu REPowerEU. Komisija je 12. svibnja 2023. predložila pozitivnu ocjenu, koju mora odobriti Vijeće. Početni je plan za oporavak i otpornost revidiran jer je zbog visoke inflacije i poremećaja u lancima opskrbe uzrokovanih ratom u Ukrajini nekoliko ulaganja odgođeno ili obustavljeno. Estonija je prva država članica koja je u reviziju plana uvrstila poglavlje o planu REPowerEU i namjerava podnijeti prvi i drugi zahtjev za plaćanje čim Vijeće odobri revidirani plan.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Estonije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Estonije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Estonije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Estoniji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Estonije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Estoniji.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Estonija se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s primjerenošću socijalne sigurnosne mreže, ponajprije za nezaposlene i starije osobe, dugotrajnom skrbi i zdravstvenom zaštitom te energetikom i zelenom tranzicijom. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Estonija se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s primjerenošću socijalne sigurnosne mreže, ponajprije za nezaposlene i starije osobe, dugotrajnom skrbi i zdravstvenom zaštitom te energetikom i zelenom tranzicijom.

| (32) | Primjerenost socijalne sigurnosne mreže se poboljšala, ali rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je visok u pojedinim skupinama, osobito među starijim osobama (41,6 % u Estoniji u usporedbi s 19,5 % u Uniji 2021.) i osobama s invaliditetom (40,4 % u Estoniji u usporedbi s 28,9 % u Uniji 2021.). Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti za starije osobe (65 godina i više) visok je uglavnom zbog niske prosječne mirovine. Usto i dalje postoje razlike u siromaštvu žena i muškaraca među starijim osobama (stopa rizika od siromaštva za starije žene iznosi 47,9 %, što je gotovo 21 postotni bod više nego za muškarce). Restriktivni kriteriji za primanje naknada za nezaposlenost, prije svega visoki pragovi za zapošljavanje i dohodak prije nezaposlenosti, i dalje izlažu nezaposlene osobe riziku od siromaštva. Osobe s kratkim razdobljima rada i u nestandardnim oblicima rada nemaju pravo na naknade za nezaposlenost kad postanu nezaposlene. U 2022. samo je 29 % novoregistriranih nezaposlenih osoba primilo naknade za osiguranje u slučaju nezaposlenosti, a 39 % ih je primilo fiksnu naknadu za nezaposlenost. Socijalna zaštita mogla bi se poboljšati proširenjem prava na naknade za nezaposlenost i ublažavanjem minimalnih kriterija za ostvarivanje tog prava, posebice za osobe s kratkim razdobljima rada i u nestandardnim oblicima rada, te povećanjem primjerenosti mirovina. |
| --- | --- |

(32)

Primjerenost socijalne sigurnosne mreže se poboljšala, ali rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je visok u pojedinim skupinama, osobito među starijim osobama (41,6 % u Estoniji u usporedbi s 19,5 % u Uniji 2021.) i osobama s invaliditetom (40,4 % u Estoniji u usporedbi s 28,9 % u Uniji 2021.). Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti za starije osobe (65 godina i više) visok je uglavnom zbog niske prosječne mirovine. Usto i dalje postoje razlike u siromaštvu žena i muškaraca među starijim osobama (stopa rizika od siromaštva za starije žene iznosi 47,9 %, što je gotovo 21 postotni bod više nego za muškarce). Restriktivni kriteriji za primanje naknada za nezaposlenost, prije svega visoki pragovi za zapošljavanje i dohodak prije nezaposlenosti, i dalje izlažu nezaposlene osobe riziku od siromaštva. Osobe s kratkim razdobljima rada i u nestandardnim oblicima rada nemaju pravo na naknade za nezaposlenost kad postanu nezaposlene. U 2022. samo je 29 % novoregistriranih nezaposlenih osoba primilo naknade za osiguranje u slučaju nezaposlenosti, a 39 % ih je primilo fiksnu naknadu za nezaposlenost. Socijalna zaštita mogla bi se poboljšati proširenjem prava na naknade za nezaposlenost i ublažavanjem minimalnih kriterija za ostvarivanje tog prava, posebice za osobe s kratkim razdobljima rada i u nestandardnim oblicima rada, te povećanjem primjerenosti mirovina.

| (33) | Estonija je poduzela korake za povećanje dostupnosti i unapređenje cjenovne pristupačnosti dugotrajne skrbi, no još ima problema. Javni rashodi za zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb niski su u usporedbi s prosjekom Unije, što otežava pravovremen i jednak pristup zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi. Velik dio stanovništva u dobi od 65 i više godina kojem je potrebna dugotrajna skrb nema pomoć za osobnu njegu ili kućanske poslove. Potreba za uslugama kućne njege među najvećima je u Uniji. Nadalje, premda stanovništvo stari i očekivani životni vijek u Estoniji jedan je od najnižih u Uniji, stopa samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za medicinskom skrbi visoka je, iako se smanjila u usporedbi s prethodnim godinama (13 % 2020. i 8,1 % 2021., u usporedbi s prosjekom Unije od 2 %). Ta je visoka stopa uvelike povezana s listama čekanja te manjkom i nejednakom raspoređenošću zdravstvenih radnika u zemlji. Iako se broj izravnih plaćanja malo smanjio, on je i u zdravstvenoj zaštiti i u dugotrajnoj skrbi i dalje visok te znatno iznad prosjeka Unije. Osiguravanje održivog financiranja zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi moglo bi pomoći da se riješe problemi u tim područjima. |
| --- | --- |

(33)

Estonija je poduzela korake za povećanje dostupnosti i unapređenje cjenovne pristupačnosti dugotrajne skrbi, no još ima problema. Javni rashodi za zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb niski su u usporedbi s prosjekom Unije, što otežava pravovremen i jednak pristup zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi. Velik dio stanovništva u dobi od 65 i više godina kojem je potrebna dugotrajna skrb nema pomoć za osobnu njegu ili kućanske poslove. Potreba za uslugama kućne njege među najvećima je u Uniji. Nadalje, premda stanovništvo stari i očekivani životni vijek u Estoniji jedan je od najnižih u Uniji, stopa samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za medicinskom skrbi visoka je, iako se smanjila u usporedbi s prethodnim godinama (13 % 2020. i 8,1 % 2021., u usporedbi s prosjekom Unije od 2 %). Ta je visoka stopa uvelike povezana s listama čekanja te manjkom i nejednakom raspoređenošću zdravstvenih radnika u zemlji. Iako se broj izravnih plaćanja malo smanjio, on je i u zdravstvenoj zaštiti i u dugotrajnoj skrbi i dalje visok te znatno iznad prosjeka Unije. Osiguravanje održivog financiranja zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi moglo bi pomoći da se riješe problemi u tim područjima.

| (34) | Nakon ruske invazije na Ukrajinu Estonija je uspješno napustila uvoz plina iz Rusije preusmjerivši uvoz tog energenta preko terminala za ukapljeni prirodni plin (UPP) u Klaipėdi u Litvi i terminala za UPP u Inkoou u Finskoj. U Estoniji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 36 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Estonija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Iako Estonija ostvaruje napredak u uvođenju energije iz obnovljivih izvora, udio naftnog škriljevca u njezinoj strukturi izvora energije i dalje je znatan. Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto krajnjoj potrošnji energije povećao se s 30,1 % u 2020. na 37,6 % u 2021. Naftni škriljevac u strukturi izvora energije 2021. bio je zastupljen s 58 %, što je 5 postotnih bodova manje nego 2018., ali 2 postotna boda više nego 2020. U poglavlju o planu REPowerEU u nedavno revidiranom planu za oporavak i otpornost Estonija se obavezala provesti reforme postupka izdavanja dozvola i unaprijediti razvoj kapaciteta lokalnih tijela za izdavanje dozvola. Očekuje se da će te reforme omogućiti daljnji napredak u korištenju energije iz obnovljivih izvora. Nedovoljni kapacitet mreže za uključivanje više proizvođača iz obnovljivih izvora i dalje otežava daljnji napredak. Estonija ujedno treba nastaviti sinkronizirati svoju elektroenergetsku mrežu s mrežom u ostatku Unije kako bi postupno prekinula ovisnost o mreži BRELL (Bjelarus, Rusija, Estonija, Litva i Latvija). Ostvaruje napredak, ali prelazak još nije dovršen. Za to je nužna suradnja s Latvijom i Litvom. Energetska učinkovitost ključna je za zelenu tranziciju Estonije. Za povećanje energetske učinkovitosti gospodarstva, što obuhvaća i fond zgrada, bit će nužno postaviti ambicioznije ciljeve energetske učinkovitosti i povećati kapacitet manjih općina za obnovu boljim usmjeravanjem mjera potpore. Estonija se usredotočila na povećanje održivosti prometnog sektora donošenjem Plana razvoja prometa i mobilnosti za razdoblje 2021. – 2035., no trebala bi poduzeti primjerenije mjere da se ubrza prelazak na prometni sektor koji manje onečišćuje.
  Iako Estonija ulaže u elektrifikaciju željezničke mreže, procjena njezine provedbe još nije provedena. Prelazak na održivi promet nužan je i kad je riječ o privatnim vozilima, odnosno potrebno je više koristiti vozila s nultim i niskim emisijama. Relevantni poticaji kao što su porezi za zaštitu okoliša, uključujući godišnji porez na cestovna vozila prema razini emisija, mogli bi doprinijeti prelasku na opcije koje manje onečišćuju. |
| --- | --- |

(34)

Nakon ruske invazije na Ukrajinu Estonija je uspješno napustila uvoz plina iz Rusije preusmjerivši uvoz tog energenta preko terminala za ukapljeni prirodni plin (UPP) u Klaipėdi u Litvi i terminala za UPP u Inkoou u Finskoj. U Estoniji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 36 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Estonija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Iako Estonija ostvaruje napredak u uvođenju energije iz obnovljivih izvora, udio naftnog škriljevca u njezinoj strukturi izvora energije i dalje je znatan. Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto krajnjoj potrošnji energije povećao se s 30,1 % u 2020. na 37,6 % u 2021. Naftni škriljevac u strukturi izvora energije 2021. bio je zastupljen s 58 %, što je 5 postotnih bodova manje nego 2018., ali 2 postotna boda više nego 2020. U poglavlju o planu REPowerEU u nedavno revidiranom planu za oporavak i otpornost Estonija se obavezala provesti reforme postupka izdavanja dozvola i unaprijediti razvoj kapaciteta lokalnih tijela za izdavanje dozvola. Očekuje se da će te reforme omogućiti daljnji napredak u korištenju energije iz obnovljivih izvora. Nedovoljni kapacitet mreže za uključivanje više proizvođača iz obnovljivih izvora i dalje otežava daljnji napredak. Estonija ujedno treba nastaviti sinkronizirati svoju elektroenergetsku mrežu s mrežom u ostatku Unije kako bi postupno prekinula ovisnost o mreži BRELL (Bjelarus, Rusija, Estonija, Litva i Latvija). Ostvaruje napredak, ali prelazak još nije dovršen. Za to je nužna suradnja s Latvijom i Litvom. Energetska učinkovitost ključna je za zelenu tranziciju Estonije. Za povećanje energetske učinkovitosti gospodarstva, što obuhvaća i fond zgrada, bit će nužno postaviti ambicioznije ciljeve energetske učinkovitosti i povećati kapacitet manjih općina za obnovu boljim usmjeravanjem mjera potpore. Estonija se usredotočila na povećanje održivosti prometnog sektora donošenjem Plana razvoja prometa i mobilnosti za razdoblje 2021. – 2035., no trebala bi poduzeti primjerenije mjere da se ubrza prelazak na prometni sektor koji manje onečišćuje.

Iako Estonija ulaže u elektrifikaciju željezničke mreže, procjena njezine provedbe još nije provedena. Prelazak na održivi promet nužan je i kad je riječ o privatnim vozilima, odnosno potrebno je više koristiti vozila s nultim i niskim emisijama. Relevantni poticaji kao što su porezi za zaštitu okoliša, uključujući godišnji porez na cestovna vozila prema razini emisija, mogli bi doprinijeti prelasku na opcije koje manje onečišćuju.

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Estoniji je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 68 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, primjerice manjka radnika na razvrstavanju otpada te tehničara i inženjera građevinarstva. Usto, manjak radne snage prijavljen je kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji i građevinarstvu. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Estoniji je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 68 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, primjerice manjka radnika na razvrstavanju otpada te tehničara i inženjera građevinarstva. Usto, manjak radne snage prijavljen je kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji i građevinarstvu.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (37) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Estoniji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(37)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Estoniji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Estonija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 4,9 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU. Nastaviti brzu provedbu programa kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ojačati socijalnu zaštitu proširenjem prava na naknade za nezaposlenost, prije svega na osobe s kratkim razdobljima rada i u nestandardnim oblicima rada, među ostalim radi suzbijanja siromaštva starijih osoba. Unaprijediti pristup zdravstvenoj zaštiti i dugotrajnoj skrbi i njihovu cjenovnu pristupačnost, ponajprije osiguravanjem njihova održivog financiranja.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima, ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, među ostalim povećanjem kapaciteta domaće elektroenergetske mreže. Osigurati dostatni kapacitet elektroenergetskih interkonekcija kako bi se povećala sigurnost opskrbe i nastaviti sinkronizaciju s elektroenergetskom mrežom Unije. Poduprijeti energetsku učinkovitost novim financiranjem i mjerama potpore kako bi se ispunili ciljevi dugoročne strategije obnove. Nastaviti povećavati udjel održivog prometa elektrifikacijom željezničke mreže i oporezivanjem kojim se potiče postupna zamjena vozila onima s nultim ili niskim emisijama. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 12532/2021 INIT, ST 12532/2021 ADD 1, ST 12532/2021 ADD 1 COR 1, ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT, ST 9367/2023 ADD 1, ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 23.).

8

(9)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

9

(10)  Pad ulaganja rezultat je kašnjenja u dovršetku pojedinih projekata zbog velikog povećanja troškova gradnje uslijed poremećaja u lancu opskrbe zbog rata u Ukrajini. S druge strane, ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda BDP-a, zbog nabave rezervi plina i goriva.

10

(11)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

11

(12)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 44.).

12

(13)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Estonije, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 13,3 % u nominalnom smislu.

13

(14)  Predviđa se da će ostali kapitalni rashodi koje financira država imati kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda BDP-a, što je rezultat baznog učinka iz 2022., kad su nabavljene velike rezerve plina.

14

(15)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

15

(16)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/58

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Irske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2023.

(2023/C 312/07)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Irska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Irska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Irska je 28. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 8. rujna 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Irske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Irska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Irska je 28. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 8. rujna 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Irske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Irska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Irska je 4. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 2. svibnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Irske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Irska je 4. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 2. svibnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Irske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Irsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Irske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Irske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Irske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Irsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Irske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Irske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Irske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Irskoj se s deficita od 1,6 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 1,6 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 55,4 % BDP-a krajem 2021. na 44,7 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Irskoj se s deficita od 1,6 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 1,6 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 55,4 % BDP-a krajem 2021. na 44,7 % BDP-a krajem 2022.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na goriva i smanjenje poreza na dodanu vrijednost na plin i električnu energiju, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale plaćanja za sve domaće potrošače električne energije i niz socijalnih transfera. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,8 % BDP-a u 2021. na 0,7 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na goriva i smanjenje poreza na dodanu vrijednost na plin i električnu energiju, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale plaćanja za sve domaće potrošače električne energije i niz socijalnih transfera. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,8 % BDP-a u 2021. na 0,7 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Irskoj (7) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Irskoj (7) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na –0,2 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Irska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,04 % BDP-a u 2022. (0,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Irska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od –0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike. Irska je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na –0,2 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Irska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,04 % BDP-a u 2022. (0,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Irska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od –0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike. Irska je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023., a nakon toga oprezan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 5,6 % u 2023. i za 4,1 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 5,5 % u 2023. i veći rast realnog BDP-a, od 5,0 %, u 2024. Razmjerno viša stopa rasta u 2024. koju je prognozirala Komisija uglavnom je posljedica trajnijeg rasta neto izvoza. Međutim, u slučaju Irske neto izvoz podložan je velikim fluktuacijama jer na njega utječe mali broj velikih multinacionalnih poduzeća, koja posljednjih godina posluju iznimno uspješno. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023., a nakon toga oprezan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 5,6 % u 2023. i za 4,1 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 5,5 % u 2023. i veći rast realnog BDP-a, od 5,0 %, u 2024. Razmjerno viša stopa rasta u 2024. koju je prognozirala Komisija uglavnom je posljedica trajnijeg rasta neto izvoza. Međutim, u slučaju Irske neto izvoz podložan je velikim fluktuacijama jer na njega utječe mali broj velikih multinacionalnih poduzeća, koja posljednjih godina posluju iznimno uspješno.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se suficit opće države u 2023. povećati na 1,8 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava snažan rast prihoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 44,7 % BDP-a krajem 2022. na 40,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 40,4 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se suficit opće države u 2023. povećati na 1,8 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava snažan rast prihoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 44,7 % BDP-a krajem 2022. na 40,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 40,4 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., ponajprije drugi krug dvaju plaćanja za sve domaće potrošače električne energije te novi skup socijalnih transfera. Očekuje se da će se trošak tih mjera djelomično kompenzirati porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, osobito ograničavanjem prihoda od proizvodnje električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, ali da šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,7 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., ponajprije drugi krug dvaju plaćanja za sve domaće potrošače električne energije te novi skup socijalnih transfera. Očekuje se da će se trošak tih mjera djelomično kompenzirati porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, osobito ograničavanjem prihoda od proizvodnje električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća, ali da šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,7 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Irska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Irska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Irskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Irska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Irska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Irskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (0,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,1 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova (13). Stoga Irska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, primjerice poticanje uvođenja obnovljivih izvora energije, te elektrifikaciju drugih tehnologija, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (0,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,1 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova (13). Stoga Irska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, primjerice poticanje uvođenja obnovljivih izvora energije, te elektrifikaciju drugih tehnologija, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države u 2024. povećati na 2,8 % BDP-a. Povećanje u 2024. uglavnom odražava smanjenje rashoda jer se ukidaju privremene mjere potrošnje. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 38,2 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,2 % BDP-a u 2024. To je manje od suficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog većih rashoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 38,3 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države u 2024. povećati na 2,8 % BDP-a. Povećanje u 2024. uglavnom odražava smanjenje rashoda jer se ukidaju privremene mjere potrošnje. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 38,2 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,2 % BDP-a u 2024. To je manje od suficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog većih rashoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 38,3 % krajem 2024.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | Irska u Programu planira ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od – 0,5 % BDP-a (14), u 2023. i 2024. te ga zadržati tijekom ostatka programskog razdoblja. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2023. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,1 % BDP-a u 2023. i suficit od 1,0 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. |
| --- | --- |

(23)

Irska u Programu planira ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od – 0,5 % BDP-a (14), u 2023. i 2024. te ga zadržati tijekom ostatka programskog razdoblja. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2023. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,1 % BDP-a u 2023. i suficit od 1,0 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) od 1,9 % u 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) od 1,9 % u 2024.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 2,0 % BDP-a u 2023. na 2,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ažuriranje akcijskog plana za klimu i izgradnju podatkovnog centra, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 2,0 % BDP-a u 2023. na 2,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ažuriranje akcijskog plana za klimu i izgradnju podatkovnog centra, koji su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države povećati na 2,9 % BDP-a u 2025. te na 3,1 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 38,2 % BDP-a krajem 2024. na 32,0 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države povećati na 2,9 % BDP-a u 2025. te na 3,1 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 38,2 % BDP-a krajem 2024. na 32,0 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | Predviđa se da će se udio stanovništva starijeg od 64 godine u odnosu na udio radno sposobnog stanovništva (u dobi od 20 do 64 godine) do 2070. više nego udvostručiti i da bi tada za svakog umirovljenika doprinose plaćale manje od dvije osobe, u odnosu na gotovo četiri osobe u 2022. Zbog starenja stanovništva potrebno je zaštititi mirovinski sustav od rastućih troškova. U mirovinskoj reformi najavljenoj u rujnu 2022. dob za umirovljenje ostaje 66 godina. Vlada stoga namjerava riješiti pitanje održivosti mirovinskog sustava na strani doprinosa. Očekuje se da će vlada 2023. predstaviti plan za postupno povećanje doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju od 2024. do 2034. i time pojasniti kako planira utvrditi financijske aranžmane državnog mirovinskog sustava. |
| --- | --- |

(27)

Predviđa se da će se udio stanovništva starijeg od 64 godine u odnosu na udio radno sposobnog stanovništva (u dobi od 20 do 64 godine) do 2070. više nego udvostručiti i da bi tada za svakog umirovljenika doprinose plaćale manje od dvije osobe, u odnosu na gotovo četiri osobe u 2022. Zbog starenja stanovništva potrebno je zaštititi mirovinski sustav od rastućih troškova. U mirovinskoj reformi najavljenoj u rujnu 2022. dob za umirovljenje ostaje 66 godina. Vlada stoga namjerava riješiti pitanje održivosti mirovinskog sustava na strani doprinosa. Očekuje se da će vlada 2023. predstaviti plan za postupno povećanje doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju od 2024. do 2034. i time pojasniti kako planira utvrditi financijske aranžmane državnog mirovinskog sustava.

| (28) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Irske u tijeku je, međutim, uz znatno kašnjenje. Zbog ograničenih resursa i nedovoljnog određivanja prioriteta Irska zaostaje u postupku provedbe. Irska je podnijela izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost u svibnju 2023. Irska još nije podnijela prvi zahtjev za plaćanje. U tijeku je priprema poglavlja o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Irske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Irske u tijeku je, međutim, uz znatno kašnjenje. Zbog ograničenih resursa i nedovoljnog određivanja prioriteta Irska zaostaje u postupku provedbe. Irska je podnijela izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost u svibnju 2023. Irska još nije podnijela prvi zahtjev za plaćanje. U tijeku je priprema poglavlja o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Irske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (29) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Irske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Irskoj. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Irske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Irskoj.

| (30) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Irska se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s kružnim gospodarstvom, opskrbom pitkom vodom i pročišćavanjem otpadnih voda te elektroenergetskim sustavom, energetskom infrastrukturom i tehnologijama pametnih mreža, okvirom za izdavanje dozvola, energetskom učinkovitošću, održivim prometom i vještinama potrebnim za zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(30)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Irska se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s kružnim gospodarstvom, opskrbom pitkom vodom i pročišćavanjem otpadnih voda te elektroenergetskim sustavom, energetskom infrastrukturom i tehnologijama pametnih mreža, okvirom za izdavanje dozvola, energetskom učinkovitošću, održivim prometom i vještinama potrebnim za zelenu tranziciju.

| (31) | Stvaranje otpada u Irskoj stalno raste te je i dalje znatno iznad prosjeka Unije. Učinkovitost recikliranja u Irskoj već nekoliko godina stagnira. Kružna upotreba materijala u Irskoj neznatno se povećala na 2 % u 2021., ali je i dalje znatno ispod prosjeka Unije od 11,7 %. Iako su zabilježena poboljšanja u gospodarenju otpadom, učinak akcijskog plana za otpad iz 2020. za kružno gospodarstvo i strategije za kružno gospodarstvo na svim razinama uprave objavljene u prosincu 2021. tek se treba pokazati. Potrebna su veća ulaganja kako bi se ostvarili ciljevi Unije u pogledu kružnog gospodarstva. To uključuje poboljšanje infrastrukture za odvojeno prikupljanje i obradu otpada kako se otpad ne bi odlagao na odlagališta i spaljivao, s posebnim naglaskom na plastični otpad i biootpad. Kad je riječ o upravljanju vodama i kvaliteti vode, irska je infrastruktura stara i zastarjela, zbog čega ima jednu od najviših stopa gubitka vode u cijevima u Uniji. Kvaliteta vode za piće i dalje je problematična u određenim područjima. Pogoršanje kvalitete vode zbog širenja poljoprivrede nije riješeno u dovoljnoj mjeri. Potrebna su i infrastrukturna ulaganja u obnovu rijeka te sveobuhvatniji pristup kontroli onečišćenja vode uzrokovanog poljoprivrednim djelatnostima. |
| --- | --- |

(31)

Stvaranje otpada u Irskoj stalno raste te je i dalje znatno iznad prosjeka Unije. Učinkovitost recikliranja u Irskoj već nekoliko godina stagnira. Kružna upotreba materijala u Irskoj neznatno se povećala na 2 % u 2021., ali je i dalje znatno ispod prosjeka Unije od 11,7 %. Iako su zabilježena poboljšanja u gospodarenju otpadom, učinak akcijskog plana za otpad iz 2020. za kružno gospodarstvo i strategije za kružno gospodarstvo na svim razinama uprave objavljene u prosincu 2021. tek se treba pokazati. Potrebna su veća ulaganja kako bi se ostvarili ciljevi Unije u pogledu kružnog gospodarstva. To uključuje poboljšanje infrastrukture za odvojeno prikupljanje i obradu otpada kako se otpad ne bi odlagao na odlagališta i spaljivao, s posebnim naglaskom na plastični otpad i biootpad. Kad je riječ o upravljanju vodama i kvaliteti vode, irska je infrastruktura stara i zastarjela, zbog čega ima jednu od najviših stopa gubitka vode u cijevima u Uniji. Kvaliteta vode za piće i dalje je problematična u određenim područjima. Pogoršanje kvalitete vode zbog širenja poljoprivrede nije riješeno u dovoljnoj mjeri. Potrebna su i infrastrukturna ulaganja u obnovu rijeka te sveobuhvatniji pristup kontroli onečišćenja vode uzrokovanog poljoprivrednim djelatnostima.

| (32) | Irski elektroenergetski sustav pokazao je znakove ranjivosti 2022. jer su problemi u opskrbi električnom energijom iziskivali hitne mjere potpore. Akcijski plan za klimu Irske uključuje ambiciozan cilj preobrazbe energetskog sustava zemlje do 2030. s ciljem povećanja udjela električne energije iz obnovljivih izvora na 80 %. To će dovesti do znatnih količina varijabilne proizvodnje. Trenutačna fleksibilnost sustava i njegova integracija nisu dovoljne da prihvate tako velike količine varijabilne proizvodnje i zadovolje sve veću potražnju za energijom, posebno u podatkovnim centrima, što bi moglo otežati postizanje cilja u pogledu obnovljivih izvora energije. Fleksibilnost potražnje i znatna poboljšanja infrastrukture za prijenos, distribuciju i skladištenje bit će ključni elementi za smanjenje ovisnosti Irske o uvozu fosilnih goriva te za olakšavanje i ubrzavanje njezina prelaska na klimatski neutralan energetski sustav. Ključni problemi u izgradnji fleksibilnosti potražnje uključuju nepostojanje koordinirane strategije koja obuhvaća cijeli energetski sustav, uključujući grijanje i hlađenje, te nepostojanje infrastrukture za pametno mjerenje. Veliki razvojni projekti mogli bi se ubrzati povećanjem učinkovitosti sustava planiranja i izdavanja dozvola za obnovljive izvore energije, skladištenje i mrežne priključke osiguravanjem dostupnosti odgovarajućeg osoblja s dostatnim vještinama u svim fazama procesa planiranja i pojednostavnjenjem općeg okvira, a time i zelena tranzicija. |
| --- | --- |

(32)

Irski elektroenergetski sustav pokazao je znakove ranjivosti 2022. jer su problemi u opskrbi električnom energijom iziskivali hitne mjere potpore. Akcijski plan za klimu Irske uključuje ambiciozan cilj preobrazbe energetskog sustava zemlje do 2030. s ciljem povećanja udjela električne energije iz obnovljivih izvora na 80 %. To će dovesti do znatnih količina varijabilne proizvodnje. Trenutačna fleksibilnost sustava i njegova integracija nisu dovoljne da prihvate tako velike količine varijabilne proizvodnje i zadovolje sve veću potražnju za energijom, posebno u podatkovnim centrima, što bi moglo otežati postizanje cilja u pogledu obnovljivih izvora energije. Fleksibilnost potražnje i znatna poboljšanja infrastrukture za prijenos, distribuciju i skladištenje bit će ključni elementi za smanjenje ovisnosti Irske o uvozu fosilnih goriva te za olakšavanje i ubrzavanje njezina prelaska na klimatski neutralan energetski sustav. Ključni problemi u izgradnji fleksibilnosti potražnje uključuju nepostojanje koordinirane strategije koja obuhvaća cijeli energetski sustav, uključujući grijanje i hlađenje, te nepostojanje infrastrukture za pametno mjerenje. Veliki razvojni projekti mogli bi se ubrzati povećanjem učinkovitosti sustava planiranja i izdavanja dozvola za obnovljive izvore energije, skladištenje i mrežne priključke osiguravanjem dostupnosti odgovarajućeg osoblja s dostatnim vještinama u svim fazama procesa planiranja i pojednostavnjenjem općeg okvira, a time i zelena tranzicija.

| (33) | U Irskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 0,2 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je znatno manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Iako Irska ispunjava uvjete za izuzeće od tog cilja, potiče se da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Mjere energetske učinkovitosti imat će ključnu ulogu u smanjenju potrošnje energije i postizanju cilja smanjenja neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % na razini Unije. Nadogradnja, naknadna ugradnja i brzo uvođenje grijanja iz obnovljivih izvora u stambenim zgradama bit će ključni za postizanje klimatskih ciljeva. Unatoč ambicioznim ciljevima za naknadnu ugradnju u 500 000 kuća kako bi se postigla energetska ocjena zgrada B2 te ugradnju 400 000 dizalica topline u postojeće domove radi zamjene starijih i manje učinkovitih sustava grijanja do kraja 2030., i dalje postoje izazovi, uglavnom zbog nedostatka kvalificirane radne snage. Broj vozila s nultim emisijama u irskom voznom parku brzo raste s vrlo niske početne razine, ali broj javnih punionica ne slijedi taj rast. Elektrificirano je samo oko 100 kilometara željezničkih pruga, zbog čega je Irska država članica s najnižim udjelom elektrificiranih željezničkih pruga. Osim toga, zagušenje cesta znatno opterećuje kvalitetu zraka i vrijeme putovanja na posao. |
| --- | --- |

(33)

U Irskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 0,2 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je znatno manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Iako Irska ispunjava uvjete za izuzeće od tog cilja, potiče se da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Mjere energetske učinkovitosti imat će ključnu ulogu u smanjenju potrošnje energije i postizanju cilja smanjenja neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % na razini Unije. Nadogradnja, naknadna ugradnja i brzo uvođenje grijanja iz obnovljivih izvora u stambenim zgradama bit će ključni za postizanje klimatskih ciljeva. Unatoč ambicioznim ciljevima za naknadnu ugradnju u 500 000 kuća kako bi se postigla energetska ocjena zgrada B2 te ugradnju 400 000 dizalica topline u postojeće domove radi zamjene starijih i manje učinkovitih sustava grijanja do kraja 2030., i dalje postoje izazovi, uglavnom zbog nedostatka kvalificirane radne snage. Broj vozila s nultim emisijama u irskom voznom parku brzo raste s vrlo niske početne razine, ali broj javnih punionica ne slijedi taj rast. Elektrificirano je samo oko 100 kilometara željezničkih pruga, zbog čega je Irska država članica s najnižim udjelom elektrificiranih željezničkih pruga. Osim toga, zagušenje cesta znatno opterećuje kvalitetu zraka i vrijeme putovanja na posao.

| (34) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Irskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage za 12 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući stručnjake za zaštitu okoliša, inženjere strojarstva i inženjere elektrotehnike. Osim toga, manjak radne snage naveden je kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji (za 46,8 % poduzeća) i građevinarstvu (za 60,3 % poduzeća). |
| --- | --- |

(34)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Irskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage za 12 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući stručnjake za zaštitu okoliša, inženjere strojarstva i inženjere elektrotehnike. Osim toga, manjak radne snage naveden je kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji (za 46,8 % poduzeća) i građevinarstvu (za 60,3 % poduzeća).

| (35) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (36) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Irskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(36)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Irskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Irska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi ulaganja i reforme koji potiču veći održivi rast te zadržati razboritu srednjoročnu fiskalnu poziciju.

Osigurati fiskalnu održivost državnog mirovinskog sustava utvrđivanjem njegovih financijskih aranžmana.

2.

Znatno ubrzati provedbu plana za oporavak i otpornost, među ostalim osiguravanjem dostatnih sredstava, te brzo finalizirati dopunu i poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ubrzati ulaganja kako bi se ubrzalo kružno gospodarstvo. Dodatno razviti infrastrukturu za obradu otpada povezanu s višim stupnjevima hijerarhije otpada i ekonomske instrumente za sprečavanje nastanka otpada te povećati ponovnu upotrebu, ponovnu proizvodnju i recikliranje materijala. Razviti djelotvorniji sustav odvojenog prikupljanja otpada koji se može reciklirati, uključujući biorazgradivi otpad. Izbjegavati odlaganje otpada na odlagališta i spaljivanje, s posebnim naglaskom na plastici i biootpadu. Povećati napore za ubrzanje ulaganja u infrastrukturu za pitku vodu i otpadne vode.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima. Usmjeriti napore na poboljšanje fleksibilnosti u elektroenergetskom sustavu i na poboljšanje integracije energetskog sustava. Osmisliti i provesti namjensku strategiju za razvoj upravljanja potrošnjom i ubrzati uvođenje infrastrukture za pametno mjerenje i tehnologije pametnih mreža. Pojednostavniti okvir za planiranje i izdavanje dozvola za obnovljive izvore energije, skladištenje i mrežne priključke. Provesti dodatne mjere kojima se podupire energetska učinkovitost u privatnim i javnim zgradama kako bi se smanjili računi za energiju i troškovi energetskog sustava. Ubrzati postavljanje punionica za vozila s nultim emisijama. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 11046/21, ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 28.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su neutralan učinak od 0,0 postotnih bodova BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Irske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 52).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Irske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 12,3 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

13

(14)  Strukturni saldo (ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera) koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije upućuje na strukturni deficit od 0,9 % BDP-a u 2023. i suficit od 0,1 % BDP-a u 2024.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/67

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2023.

(2023/C 312/08)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Grčka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Grčke za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Grčka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Grčke za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Grčka je 27. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Grčke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Grčka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Grčka je 27. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Grčke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Grčka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Grčka je 2. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 29. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Grčke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Grčka je 2. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 29. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Grčke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Grčku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Grčke u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Grčke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Grčke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Grčku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Grčke u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Grčke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Grčke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Grčku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s visokim državnim dugom i visokom razinom neprihodonosnih kredita u kontekstu visoke nezaposlenosti smanjuju se, ali se njezin vanjski položaj pogoršao. Glavni je razlog za zabrinutost činjenica da se deficit tekućeg računa u 2022. znatno povećao unatoč oporavku prihoda od turizma, među ostalim i zbog naglog porasta cijena energije u cijeloj Uniji. Iako se predviđa da će se vanjski deficit ove i sljedeće godine smanjiti, očekuje se da će ostati znatno iznad razine potrebne da se osigura trajno poboljšanje neto stanja međunarodnih ulaganja. Iako je udio državnog duga u BDP-u i dalje najveći u Uniji, znatno se poboljšao 2022., uglavnom zahvaljujući snažnom rastu nominalnog BDP-a, a očekuje se da će se dodatno smanjiti 2023. i 2024. Neprihodonosni krediti prošle su godine zabilježili nagli pad koji se temeljio na velikim smanjenjima prethodnih godina, ali su i dalje visoki u odnosu na prosjek u Uniji te i dalje negativno utječu na profitabilnost i kapacitet kreditiranja banaka, što pak negativno utječe na produbljivanje kapitala i rast produktivnosti gospodarstva. Odgovor politike doprinio je uklanjanju neravnoteža, a provedba plana za oporavak i otpornost odlična je prigoda za uklanjanje preostalih strukturnih slabosti. Međutim, potrebno je uložiti dodatne napore, posebno kako bi se osiguralo da se vanjske bilance znatno poboljšaju te da se dodatno smanje neprihodonosni krediti, među ostalim povećanjem učinkovitosti naplate duga i poboljšanjem tržišta sekundarnih neprihodonosnih kredita. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Grčku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s visokim državnim dugom i visokom razinom neprihodonosnih kredita u kontekstu visoke nezaposlenosti smanjuju se, ali se njezin vanjski položaj pogoršao. Glavni je razlog za zabrinutost činjenica da se deficit tekućeg računa u 2022. znatno povećao unatoč oporavku prihoda od turizma, među ostalim i zbog naglog porasta cijena energije u cijeloj Uniji. Iako se predviđa da će se vanjski deficit ove i sljedeće godine smanjiti, očekuje se da će ostati znatno iznad razine potrebne da se osigura trajno poboljšanje neto stanja međunarodnih ulaganja. Iako je udio državnog duga u BDP-u i dalje najveći u Uniji, znatno se poboljšao 2022., uglavnom zahvaljujući snažnom rastu nominalnog BDP-a, a očekuje se da će se dodatno smanjiti 2023. i 2024. Neprihodonosni krediti prošle su godine zabilježili nagli pad koji se temeljio na velikim smanjenjima prethodnih godina, ali su i dalje visoki u odnosu na prosjek u Uniji te i dalje negativno utječu na profitabilnost i kapacitet kreditiranja banaka, što pak negativno utječe na produbljivanje kapitala i rast produktivnosti gospodarstva. Odgovor politike doprinio je uklanjanju neravnoteža, a provedba plana za oporavak i otpornost odlična je prigoda za uklanjanje preostalih strukturnih slabosti. Međutim, potrebno je uložiti dodatne napore, posebno kako bi se osiguralo da se vanjske bilance znatno poboljšaju te da se dodatno smanje neprihodonosni krediti, među ostalim povećanjem učinkovitosti naplate duga i poboljšanjem tržišta sekundarnih neprihodonosnih kredita.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Grčkoj se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,3 % u 2022., dok je dug opće države pao sa 194,6 % BDP-a krajem 2021. na 171,3 % krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Grčkoj se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,3 % u 2022., dok je dug opće države pao sa 194,6 % BDP-a krajem 2021. na 171,3 % krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje prihoda uključivale subvencije za električnu energiju kućanstvima i poduzećima te povećane socijalne naknade ranjivim kućanstvima. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno ograničenjem cijena za proizvođače električne energije i izvanrednom pristojbom za proizvođače električne energije za razdoblje od listopada 2021. do lipnja 2022. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao sa 6,5 % BDP-a u 2021. na 1,5 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje prihoda uključivale subvencije za električnu energiju kućanstvima i poduzećima te povećane socijalne naknade ranjivim kućanstvima. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno ograničenjem cijena za proizvođače električne energije i izvanrednom pristojbom za proizvođače električne energije za razdoblje od listopada 2021. do lipnja 2022. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao sa 6,5 % BDP-a u 2021. na 1,5 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Grčkoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Grčkoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Grčkoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Grčkoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,0 % BDP-a. Grčka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 2,1 % BDP-a u 2022. (2,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. posljedica je postupnog ukidanja mjera iz prethodnog programskog razdoblja, a rashodi za ulaganja u novom programskom razdoblju još se nisu povećali. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Grčka je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2 % BDP-a). Grčka je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,0 % BDP-a. Grčka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 2,1 % BDP-a u 2022. (2,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. posljedica je postupnog ukidanja mjera iz prethodnog programskog razdoblja, a rashodi za ulaganja u novom programskom razdoblju još se nisu povećali. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Grčka je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2 % BDP-a). Grčka je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023., a nakon toga povoljniji. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,3 % u 2023. i za 3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 2,4 % u 2023. i 1,9 % u 2024., uglavnom zbog razlika u pretpostavkama o ulagačkim aktivnostima i doprinosima vanjskog sektora. U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se veći doprinos bruto investicija u fiksni kapital, posebno 2024., a Komisija očekuje da će uvoz robe i dalje biti viši nego u predviđanjima grčkih tijela. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023., a nakon toga povoljniji. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,3 % u 2023. i za 3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 2,4 % u 2023. i 1,9 % u 2024., uglavnom zbog razlika u pretpostavkama o ulagačkim aktivnostima i doprinosima vanjskog sektora. U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se veći doprinos bruto investicija u fiksni kapital, posebno 2024., a Komisija očekuje da će uvoz robe i dalje biti viši nego u predviđanjima grčkih tijela.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 1,8 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom odražava postupno ukidanje fiskalnih mjera povezanih s pandemijom i smanjenje troškova mjera povezanih s energijom te povećanje prihoda zbog gospodarskog rasta. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 171,3 % BDP-a krajem 2022. na 162,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog povoljnijeg kretanja poreznih osnovica na temelju makroekonomskih pretpostavki, uključujući sastav rasta i niže rashode proračuna za socijalna pitanja u skladu sa sustavnom nedovoljnom potrošnjom zabilježenom proteklih godina. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 160,2 % krajem 2023. Razlika je uglavnom posljedica većeg rasta nominalnog BDP-a, a u manjoj mjeri i nižeg deficita opće države koji je predvidjela Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 1,8 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom odražava postupno ukidanje fiskalnih mjera povezanih s pandemijom i smanjenje troškova mjera povezanih s energijom te povećanje prihoda zbog gospodarskog rasta. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 171,3 % BDP-a krajem 2022. na 162,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog povoljnijeg kretanja poreznih osnovica na temelju makroekonomskih pretpostavki, uključujući sastav rasta i niže rashode proračuna za socijalna pitanja u skladu sa sustavnom nedovoljnom potrošnjom zabilježenom proteklih godina. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 160,2 % krajem 2023. Razlika je uglavnom posljedica većeg rasta nominalnog BDP-a, a u manjoj mjeri i nižeg deficita opće države koji je predvidjela Komisija.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije za električnu energiju kućanstvima i poduzećima. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije, odnosno ograničenjem cijena za proizvođače električne energije i solidarnim doprinosom rafinerija. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,2 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,5 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije za električnu energiju kućanstvima i poduzećima. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije, odnosno ograničenjem cijena za proizvođače električne energije i solidarnim doprinosom rafinerija. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,2 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,5 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Grčka u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Grčka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Grčkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Grčka u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Grčka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Grčkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (– 0,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenog troška mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije (za 2,3 % BDP-a). Povećanje socijalnih izdataka glavni je pokretač rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda). Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 2,5 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova (13). Stoga Grčka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što je postavljanje 8 000 javnih punionica za električna vozila na ključnim gradskim i prigradskim lokacijama, digitalizacija javne uprave i poboljšanje elektroenergetske povezanosti otoka. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (– 0,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenog troška mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije (za 2,3 % BDP-a). Povećanje socijalnih izdataka glavni je pokretač rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda). Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 2,5 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova (13). Stoga Grčka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što je postavljanje 8 000 javnih punionica za električna vozila na ključnim gradskim i prigradskim lokacijama, digitalizacija javne uprave i poboljšanje elektroenergetske povezanosti otoka.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 0,8 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava postupno ukidanje preostalih energetskih i drugih mjera te povećanje prihoda zbog stabilnog gospodarskog rasta. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 150,8 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,6 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog pretpostavki o izvršenju proračuna za socijalna pitanja, osobito zbog manje potrošnje za socijalne naknade i mirovine. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 154,5 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 0,8 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava postupno ukidanje preostalih energetskih i drugih mjera te povećanje prihoda zbog stabilnog gospodarskog rasta. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 150,8 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,6 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog pretpostavki o izvršenju proračuna za socijalna pitanja, osobito zbog manje potrošnje za socijalne naknade i mirovine. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 154,5 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,6 %, što se navodi i u ovoj preporuci. To će doprinijeti i jačanju vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,6 %, što se navodi i u ovoj preporuci. To će doprinijeti i jačanju vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 0,7 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. veća je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 0,7 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. veća je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4,8 % BDP-a u 2023. na 5,4 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su neznatno nižih ulaganja koja financira država i većih ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja s visokom dodanom vrijednošću i strukturne reforme za zelenu, digitalnu i energetsku tranziciju, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4,8 % BDP-a u 2023. na 5,4 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su neznatno nižih ulaganja koja financira država i većih ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja s visokom dodanom vrijednošću i strukturne reforme za zelenu, digitalnu i energetsku tranziciju, koji su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 0,5 % BDP-a u 2025. te na 0,1 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 150,8 % BDP-a krajem 2024. na 135,2 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 0,5 % BDP-a u 2025. te na 0,1 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 150,8 % BDP-a krajem 2024. na 135,2 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Na temelju dobrih praksi i reformi poduzetih u okviru plana za oporavak i otpornost izmjene grčkog okvira porezne politike mogle bi pomoći u rješavanju problema nedostatka ulaganja. Točnije, uvođenjem šireg sustava prethodnih poreznih mišljenja mogla bi se povećati pravna sigurnost za ulagače i pojačati napori koji su u tijeku kako bi se pojednostavnio porezni sustav. Revizija poreznog sustava također bi mogla doprinijeti povećanju porezne osnovice za samozaposlene osobe i poduprijeti ulaganja. Porezna disciplina mogla bi se poboljšati širom primjenom elektroničkih plaćanja i većom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkih plaćanja, posebno uzimajući u obzir nedavne podatke o sve većoj razlici između prijavljenih niskih prihoda i prometa samozaposlenih osoba koji se očito brzo povećava. To bi se osobito moglo postići boljom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkog plaćanja za ciljane profesije. Očekuje se da će digitalna transformacija Nezavisnog tijela za javne prihode, koja je u tijeku, doprinijeti tom cilju. Međutim, ključno je da se dodatno poveća operativna autonomija tog tijela u pogledu upravljanja i razvoja infrastrukture za ljudske resurse i informacijsku tehnologiju s obzirom na izazove s kojima se porezni sustavi diljem svijeta stalno suočavaju. |
| --- | --- |

(28)

Na temelju dobrih praksi i reformi poduzetih u okviru plana za oporavak i otpornost izmjene grčkog okvira porezne politike mogle bi pomoći u rješavanju problema nedostatka ulaganja. Točnije, uvođenjem šireg sustava prethodnih poreznih mišljenja mogla bi se povećati pravna sigurnost za ulagače i pojačati napori koji su u tijeku kako bi se pojednostavnio porezni sustav. Revizija poreznog sustava također bi mogla doprinijeti povećanju porezne osnovice za samozaposlene osobe i poduprijeti ulaganja. Porezna disciplina mogla bi se poboljšati širom primjenom elektroničkih plaćanja i većom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkih plaćanja, posebno uzimajući u obzir nedavne podatke o sve većoj razlici između prijavljenih niskih prihoda i prometa samozaposlenih osoba koji se očito brzo povećava. To bi se osobito moglo postići boljom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkog plaćanja za ciljane profesije. Očekuje se da će digitalna transformacija Nezavisnog tijela za javne prihode, koja je u tijeku, doprinijeti tom cilju. Međutim, ključno je da se dodatno poveća operativna autonomija tog tijela u pogledu upravljanja i razvoja infrastrukture za ljudske resurse i informacijsku tehnologiju s obzirom na izazove s kojima se porezni sustavi diljem svijeta stalno suočavaju.

| (29) | Grčka je nastavila poduzimati mjere za modernizaciju svoje javne uprave, ali su ukupni rezultati i dalje relativno slabi. Nakon znatne prilagodbe nakon 2010. veličina i trošak javne uprave uglavnom su usklađeni s prosjekom Unije. Rashodi Grčke za plaće ostali su stabilni u 2022., na 10,8 % BDP-a, nešto iznad prosjeka Unije (10,2 % BDP-a). Za očuvanje tih dobitaka bit će ključno osigurati nastavak primjene jedinstvene ljestvice plaća, uz istodobno zadržavanje trenutačnog broja osoblja kontinuiranom primjenom pravila o zapošljavanju stalnog osoblja „jedan za jedan” i gornje granice za privremeno osoblje, koja je uvedena 2022. Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za povećanje učinkovitosti javne uprave, a posebno njezinih digitalnih usluga. Istodobno, privlačenje i zadržavanje visokokvalitetnog osoblja i dalje je izazov. To bi se moglo sustavno riješiti posebnim/dopunskim tablicama plaća za određene funkcije ili tijela te jasno definiranim sustavom naknada kao sastavnog dijela novog sustava upravljanja ljudskim resursima, uz istodobnu zaštitu cjelovitosti jedinstvene ljestvice plaća i ukupnog obujma rashoda za plaće. |
| --- | --- |

(29)

Grčka je nastavila poduzimati mjere za modernizaciju svoje javne uprave, ali su ukupni rezultati i dalje relativno slabi. Nakon znatne prilagodbe nakon 2010. veličina i trošak javne uprave uglavnom su usklađeni s prosjekom Unije. Rashodi Grčke za plaće ostali su stabilni u 2022., na 10,8 % BDP-a, nešto iznad prosjeka Unije (10,2 % BDP-a). Za očuvanje tih dobitaka bit će ključno osigurati nastavak primjene jedinstvene ljestvice plaća, uz istodobno zadržavanje trenutačnog broja osoblja kontinuiranom primjenom pravila o zapošljavanju stalnog osoblja „jedan za jedan” i gornje granice za privremeno osoblje, koja je uvedena 2022. Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za povećanje učinkovitosti javne uprave, a posebno njezinih digitalnih usluga. Istodobno, privlačenje i zadržavanje visokokvalitetnog osoblja i dalje je izazov. To bi se moglo sustavno riješiti posebnim/dopunskim tablicama plaća za određene funkcije ili tijela te jasno definiranim sustavom naknada kao sastavnog dijela novog sustava upravljanja ljudskim resursima, uz istodobnu zaštitu cjelovitosti jedinstvene ljestvice plaća i ukupnog obujma rashoda za plaće.

| (30) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Grčke zasad dobro napreduje. Bit će važno zadržati dinamiku provedbe i u budućnosti. Grčka je podnijela tri zahtjeva (16) za plaćanje bespovratne financijske potpore i dva zahtjeva za plaćanje potpore u obliku zajma za 85 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana. Grčka je dosad primila sredstva u ukupnom iznosu od 7 126 milijardi EUR (17). Grčka je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 29. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 5 milijardi EUR. Grčka je započela dobro s provedbom svojeg plana te je uspostavila sustav upravljanja i kontrole za praćenje i koordinaciju pravodobnog dovršetka reformi i ulaganja. U budućnosti će biti važno zadržati i pojačati te napore s obzirom na znatan broj planiranih reformi i ulaganja, posebno s obzirom na to da će za dovršetak niza tih reformi i ulaganja biti potreban pravodoban napredak u raznim pripremnim koracima, uključujući postupke javne nabave. Nastavak provedbe plana ovisi o administrativnim i provedbenim kapacitetima imenovanih provedbenih tijela, uključujući regionalnu i lokalnu upravu. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Grčke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Grčke zasad dobro napreduje. Bit će važno zadržati dinamiku provedbe i u budućnosti. Grčka je podnijela tri zahtjeva (16) za plaćanje bespovratne financijske potpore i dva zahtjeva za plaćanje potpore u obliku zajma za 85 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana. Grčka je dosad primila sredstva u ukupnom iznosu od 7 126 milijardi EUR (17). Grčka je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 29. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 5 milijardi EUR. Grčka je započela dobro s provedbom svojeg plana te je uspostavila sustav upravljanja i kontrole za praćenje i koordinaciju pravodobnog dovršetka reformi i ulaganja. U budućnosti će biti važno zadržati i pojačati te napore s obzirom na znatan broj planiranih reformi i ulaganja, posebno s obzirom na to da će za dovršetak niza tih reformi i ulaganja biti potreban pravodoban napredak u raznim pripremnim koracima, uključujući postupke javne nabave. Nastavak provedbe plana ovisi o administrativnim i provedbenim kapacitetima imenovanih provedbenih tijela, uključujući regionalnu i lokalnu upravu. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Grčke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (31) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Grčke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za zelenu i digitalnu tranziciju, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Grčkoj. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Grčke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za zelenu i digitalnu tranziciju, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Grčkoj.

| (32) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Grčka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zdravstvenu skrb i dugotrajnu skrb, katastarske karte, energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(32)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Grčka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zdravstvenu skrb i dugotrajnu skrb, katastarske karte, energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (33) | Javni rashodi za zdravstvo niži su od prosjeka Unije, dok su neposredna plaćanja pacijenata u Grčkoj izražena kao udio u BDP-u druga najveća u Uniji. Zdravstveni sustav i dalje je usmjeren na bolnice, a troškovi kurativne skrbi usmjereni su na hospitalizaciju. Osim toga, Grčka je na prvom mjestu među svim državama članicama kad je riječ o javnoj potrošnji na lijekove izraženoj kao udio u BDP-u. Javni rashodi za dugotrajnu i preventivnu skrb znatno su ispod prosjeka Unije te ne postoji sveobuhvatna nacionalna strategija za dugotrajnu skrb. Kako bi riješila taj problem, Grčka uvodi novi sustav primarne zdravstvene zaštite kako bi smanjila ovisnost o bolničkoj skrbi i povećala učinkovitost pristupa proizvodima i uslugama zdravstvene zaštite. Potpuna provedba reforme primarne zdravstvene zaštite otežana je nedostatkom obiteljskih liječnika. Broj obiteljskih liječnika nije dovoljan da obuhvati cjelokupno stanovništvo. Dostatna pokrivenost nužan je uvjet da se u potpunosti uvede djelotvoran i sveobuhvatan sustav koji se temelji na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite i koji bi, u skladu sa zakonom, trebao početi djelovati od 1. rujna 2023. U tu će svrhu snažniji poticaji za povećanje broja obiteljskih liječnika kako bi se postigla potpuna pokrivenost i registracija stanovništva biti ključno za osiguravanje primjerenog i jednakog pristupa zdravstvenoj zaštiti za sve građane. |
| --- | --- |

(33)

Javni rashodi za zdravstvo niži su od prosjeka Unije, dok su neposredna plaćanja pacijenata u Grčkoj izražena kao udio u BDP-u druga najveća u Uniji. Zdravstveni sustav i dalje je usmjeren na bolnice, a troškovi kurativne skrbi usmjereni su na hospitalizaciju. Osim toga, Grčka je na prvom mjestu među svim državama članicama kad je riječ o javnoj potrošnji na lijekove izraženoj kao udio u BDP-u. Javni rashodi za dugotrajnu i preventivnu skrb znatno su ispod prosjeka Unije te ne postoji sveobuhvatna nacionalna strategija za dugotrajnu skrb. Kako bi riješila taj problem, Grčka uvodi novi sustav primarne zdravstvene zaštite kako bi smanjila ovisnost o bolničkoj skrbi i povećala učinkovitost pristupa proizvodima i uslugama zdravstvene zaštite. Potpuna provedba reforme primarne zdravstvene zaštite otežana je nedostatkom obiteljskih liječnika. Broj obiteljskih liječnika nije dovoljan da obuhvati cjelokupno stanovništvo. Dostatna pokrivenost nužan je uvjet da se u potpunosti uvede djelotvoran i sveobuhvatan sustav koji se temelji na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite i koji bi, u skladu sa zakonom, trebao početi djelovati od 1. rujna 2023. U tu će svrhu snažniji poticaji za povećanje broja obiteljskih liječnika kako bi se postigla potpuna pokrivenost i registracija stanovništva biti ključno za osiguravanje primjerenog i jednakog pristupa zdravstvenoj zaštiti za sve građane.

| (34) | Dovršetak dugogodišnjeg projekta nacionalnog katastra dodatno će unaprijediti poslovnu klimu u Grčkoj. Do kraja svibnja 2023. dovršeno je 72 % katastarskih karata te je prikupljeno i trenutačno se obrađuje dodatnih 25 % prava vlasništva. Očekuje se da će se obrada prikupljenih prava vlasništva dovršiti do kraja 2023., tako da bi se rad na katastru dovršio do kraja godine. Kad je riječ o prijelazu na novu agenciju „Helenski katastar”, otvoreno je i djeluje 12 katastarskih ureda i 49 podružnica. Grčka agencija za katastar planira u potpunosti digitalizirati usluge za građane, a Mehanizmom se podupire digitalizacija svih registracija i vlasničkih isprava koje su trenutačno u papirnatom obliku. |
| --- | --- |

(34)

Dovršetak dugogodišnjeg projekta nacionalnog katastra dodatno će unaprijediti poslovnu klimu u Grčkoj. Do kraja svibnja 2023. dovršeno je 72 % katastarskih karata te je prikupljeno i trenutačno se obrađuje dodatnih 25 % prava vlasništva. Očekuje se da će se obrada prikupljenih prava vlasništva dovršiti do kraja 2023., tako da bi se rad na katastru dovršio do kraja godine. Kad je riječ o prijelazu na novu agenciju „Helenski katastar”, otvoreno je i djeluje 12 katastarskih ureda i 49 podružnica. Grčka agencija za katastar planira u potpunosti digitalizirati usluge za građane, a Mehanizmom se podupire digitalizacija svih registracija i vlasničkih isprava koje su trenutačno u papirnatom obliku.

| (35) | Unatoč naporima koje je uložila i u kontekstu energetske krize, Grčka je i dalje u velikoj mjeri ovisna o fosilnim gorivima, pri čemu nafta i plin 2021. čine 52 % odnosno 24 % njezine kombinacije izvora energije. Kako bi se ubrzali napori u pogledu dekarbonizacije, trebalo bi nastaviti s provedbom niza mjera koje se temelje na ulaganjima i reformama u okviru grčkog plana za oporavak i otpornost ili ih nadilaze. Grčka bi mogla ubrzati širenje energije iz obnovljivih izvora uspostavom i dovršavanjem pravnih okvira za promicanje razvoja infrastrukture za vodik iz obnovljivih izvora i energije vjetra na moru. Potrebni su dodatni napori da se ubrza razvoj zakonodavnog i regulatornog okvira za biometan i postojeći potencijal održivog biometana pretvori u stvarni proizvodni kapacitet kako bi se kompenzirao uvoz prirodnog plina. |
| --- | --- |

(35)

Unatoč naporima koje je uložila i u kontekstu energetske krize, Grčka je i dalje u velikoj mjeri ovisna o fosilnim gorivima, pri čemu nafta i plin 2021. čine 52 % odnosno 24 % njezine kombinacije izvora energije. Kako bi se ubrzali napori u pogledu dekarbonizacije, trebalo bi nastaviti s provedbom niza mjera koje se temelje na ulaganjima i reformama u okviru grčkog plana za oporavak i otpornost ili ih nadilaze. Grčka bi mogla ubrzati širenje energije iz obnovljivih izvora uspostavom i dovršavanjem pravnih okvira za promicanje razvoja infrastrukture za vodik iz obnovljivih izvora i energije vjetra na moru. Potrebni su dodatni napori da se ubrza razvoj zakonodavnog i regulatornog okvira za biometan i postojeći potencijal održivog biometana pretvori u stvarni proizvodni kapacitet kako bi se kompenzirao uvoz prirodnog plina.

| (36) | Integracijom sve brojnijih obnovljivih izvora energije daljnja ulaganja u proširenje kapaciteta skladištenja i mrežnih kapaciteta bit će ključna za očuvanje ravnoteže elektroenergetske mreže. Zajednički sustavi naknada i promicanje sustava skladištenja iza brojila mogli bi biti važni alati za promicanje pravodobnog i održivog širenja skladišnog kapaciteta. Da bi se spriječilo ograničenje upotrebe obnovljivih izvora energije, trebalo bi izgraditi dodatne elektroenergetske interkonekcije sa susjednim zemljama. Kad je riječ o daljnjem uvođenju obnovljivih izvora energije, važno je u potpunosti provesti novi pravni okvir donesen 2022., kojim se pojednostavnjuje i ubrzava postupak izdavanja dozvola za projekte obnovljivih izvora energije i skladištenja. Osim toga, promicanje programa potrošnje vlastite energije, uključujući povećanje potpore za ugradnju solarnih fotonaponskih sustava s baterijama, i energetskih zajednica moglo bi doprinijeti povećanju društvene prihvatljivosti uvođenja obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

(36)

Integracijom sve brojnijih obnovljivih izvora energije daljnja ulaganja u proširenje kapaciteta skladištenja i mrežnih kapaciteta bit će ključna za očuvanje ravnoteže elektroenergetske mreže. Zajednički sustavi naknada i promicanje sustava skladištenja iza brojila mogli bi biti važni alati za promicanje pravodobnog i održivog širenja skladišnog kapaciteta. Da bi se spriječilo ograničenje upotrebe obnovljivih izvora energije, trebalo bi izgraditi dodatne elektroenergetske interkonekcije sa susjednim zemljama. Kad je riječ o daljnjem uvođenju obnovljivih izvora energije, važno je u potpunosti provesti novi pravni okvir donesen 2022., kojim se pojednostavnjuje i ubrzava postupak izdavanja dozvola za projekte obnovljivih izvora energije i skladištenja. Osim toga, promicanje programa potrošnje vlastite energije, uključujući povećanje potpore za ugradnju solarnih fotonaponskih sustava s baterijama, i energetskih zajednica moglo bi doprinijeti povećanju društvene prihvatljivosti uvođenja obnovljivih izvora energije.

| (37) | Grčka bi mogla proširiti i područje primjene i ambicije postojećih mjera za uštedu energije i smanjiti visoku razinu energetskog siromaštva. U Grčkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Grčka bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(37)

Grčka bi mogla proširiti i područje primjene i ambicije postojećih mjera za uštedu energije i smanjiti visoku razinu energetskog siromaštva. U Grčkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Grčka bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19).

| (38) | Uvođenjem novih financijskih instrumenata kao što su dražbe za provedbu mjera energetske učinkovitosti moglo bi se učinkovitije usmjeriti postojeći programi potpore obnovi kućanstvima pogođenima energetskim siromaštvom. Udio pametnih brojila u Grčkoj znatno je ispod prosjeka Unije (3 % u usporedbi s 54 % iz 2021.) i mogao bi se povećati jer potrošačima omogućuje aktivno sudjelovanje na tržištu i potporu upravljanju potrošnjom. Osim toga, u određenim sektorima, kao što su sektori prometa i voda, postoji znatan prostor za uštedu energije jer se i dalje uvelike oslanjaju na naftu. |
| --- | --- |

(38)

Uvođenjem novih financijskih instrumenata kao što su dražbe za provedbu mjera energetske učinkovitosti moglo bi se učinkovitije usmjeriti postojeći programi potpore obnovi kućanstvima pogođenima energetskim siromaštvom. Udio pametnih brojila u Grčkoj znatno je ispod prosjeka Unije (3 % u usporedbi s 54 % iz 2021.) i mogao bi se povećati jer potrošačima omogućuje aktivno sudjelovanje na tržištu i potporu upravljanju potrošnjom. Osim toga, u određenim sektorima, kao što su sektori prometa i voda, postoji znatan prostor za uštedu energije jer se i dalje uvelike oslanjaju na naftu.

| (39) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Grčkoj je nedostatak zelenih vještina trenutačno najvidljiviji u građevinskom sektoru, koji je vrlo važan za zelenu tranziciju i za određena tehnička zanimanja. Naposljetku, postoji prostor i za daljnje mjere kojima bi se povećala zapošljivost mladih i žena. Povećanje administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje uz istodobno širenje individualiziranog pristupa na tražitelje zaposlenja moglo bi poboljšati ishode zapošljavanja tih skupina i poduprijeti neometanu i pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

(39)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Grčkoj je nedostatak zelenih vještina trenutačno najvidljiviji u građevinskom sektoru, koji je vrlo važan za zelenu tranziciju i za određena tehnička zanimanja. Naposljetku, postoji prostor i za daljnje mjere kojima bi se povećala zapošljivost mladih i žena. Povećanje administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje uz istodobno širenje individualiziranog pristupa na tražitelje zaposlenja moglo bi poboljšati ishode zapošljavanja tih skupina i poduprijeti neometanu i pravednu tranziciju.

| (40) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.

| (41) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Grčkoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(41)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Grčkoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (42) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s državnim dugom, vanjskim položajem i neprihodonosnim kreditima. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 41., |
| --- | --- |

(42)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s državnim dugom, vanjskim položajem i neprihodonosnim kreditima. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 41.,

PREPORUČUJE da Grčka u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2,6 % (21).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Na temelju reformi poduzetih u okviru plana za oporavak i otpornost poboljšati prilagođenost poreznog sustava za ulaganja uvođenjem šireg sustava prethodnih poreznih mišljenja, povećati poreznu osnovicu, među ostalim preispitivanjem postojeće strukture oporezivanja za samozaposlene osobe, te ojačati poreznu disciplinu proširenjem upotrebe elektroničkih plaćanja. Očuvati i povećati operativnu autonomiju poreznog tijela. Zaštititi učinkovitost javne uprave i istodobno osigurati njezin kapacitet privlačenja pravih vještina i očuvanja usklađenosti s jedinstvenom ljestvicom plaća. Nastaviti s daljnjim smanjenjem obujma neprihodonosnih kredita i dodatno poboljšati funkcioniranje sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita.

2.

Zadržati dinamiku stabilne provedbe plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Osigurati trajne dostatne administrativne kapacitete s obzirom na veličinu plana. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Osigurati primjeren i ravnopravan pristup zdravstvenoj skrbi, dovršiti uvođenje okvira primarne zdravstvene zaštite i uvesti snažnije poticaje za angažman odgovarajućeg broja obiteljskih liječnika kako bi se postigla puna pokrivenost i registracija stanovništva. Finalizirati katastarsku reformu dovršavanjem katastarskog mapiranja te osnivanjem i djelovanjem grčke agencije za katastar.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i dodatno ubrzati diversifikaciju pravaca opskrbe energijom. Dodatno pojačati uvođenje energije iz obnovljivih izvora dovršavanjem i provedbom novih pravnih okvira za postupak izdavanja dozvola i za odobalne vjetroelektrane, povećanjem kapaciteta elektroenergetske mreže i skladištenja, promicanjem decentralizirane proizvodnje energije iz obnovljivih izvora te uspostavom zakonodavnih okvira za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i biometana. Pojačati provedbu mjera za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući ciljane mjere za energetski siromašna kućanstva i ugradnju pametnih brojila, te napore u području politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju. Podupirati dekarbonizaciju prometnog sektora, posebno promicanjem električnih vozila.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10152/2021 INIT, ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 33.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su neutralan učinak od 0,0 postotnih bodova BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Grčke i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 60.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Grčke iznositi 4,8 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Grčka je 16. svibnja 2023. podnijela treći zahtjev za plaćanje za bespovratna sredstva, a ocjena Komisije je u tijeku.

16

(17)  Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, isplaćeni iznos za nepovratnu financijsku potporu (osim pretfinanciranja) iznosi 3 436 milijardi EUR, a isplaćeni iznos za potporu u obliku zajma (osim pretfinanciranja) iznosi 3 690 milijardi EUR.

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

19

(20)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/77

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2023.

(2023/C 312/09)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Španjolska je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Španjolske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Španjolska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Španjolska je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Španjolske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Španjolska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Španjolska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Španjolske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Španjolska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Španjolske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Španjolsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Španjolske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Španjolske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Španjolske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Španjolsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Španjolske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Španjolske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Španjolske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Španjolsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretnije, slabosti koje se odnose na visok privatni, javni i vanjski dug koje imaju prekogranični učinak smanjuju se, ali su i dalje prisutne. Udjeli vanjskog duga i posebno privatnog duga smanjili su se tijekom 2010-tih godina te, nakon privremenog prekida u 2020., nastavili pad u 2021. i očekuje se da će se nastaviti smanjivati pod utjecajem gospodarskog rasta. Ipak, njihove su razine još povišene. Vanjskom položaju pogodovao je tekući račun koji je cijelo desetljeće bio u suficitu, iako se nedavno smanjio, što je rezultat posljedica pandemije bolesti COVID-19 na turistički izvoz i viših cijena energije u 2022. Državni dug i dalje je visok. U 2022. ponovno se počeo smanjivati, što je prije pandemije bolesti COVID-19 donijelo poboljšanja zbog snažnog rasta nominalnog BDP-a, ali ipak ostaje iznad pretpandemijske razine. U 2023. i 2024. očekuje se nastavak tog smanjenja uz umjereniji ritam, na temelju mjera politika u planu za oporavak i otpornost. Financijski sustav pokazao je otpornost na nedavne šokove koje su uzrokovale pandemija bolesti COVID-19 i energetska kriza. Nezaposlenost se ponovno smanjuje, iako je još uvijek visoka te i dalje postoje određene slabosti, uključujući vrlo visoku dugotrajnu nezaposlenost i nezaposlenost mladih. Potencijalni rizici koji utječu na dodatno smanjenje slabosti povezani su uglavnom s učinkom strožih financijskih uvjeta na financijske položaje kućanstava i poduzeća, kao i na srednjoročnu do dugoročnu održivost državnog duga s obzirom na trenutačne tržišne uvjete i starenje stanovništva. Napredak politika je povoljan, a nastavak provedbe plana za oporavak i otpornost trebao bi donijeti dodatna poboljšanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Španjolsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretnije, slabosti koje se odnose na visok privatni, javni i vanjski dug koje imaju prekogranični učinak smanjuju se, ali su i dalje prisutne. Udjeli vanjskog duga i posebno privatnog duga smanjili su se tijekom 2010-tih godina te, nakon privremenog prekida u 2020., nastavili pad u 2021. i očekuje se da će se nastaviti smanjivati pod utjecajem gospodarskog rasta. Ipak, njihove su razine još povišene. Vanjskom položaju pogodovao je tekući račun koji je cijelo desetljeće bio u suficitu, iako se nedavno smanjio, što je rezultat posljedica pandemije bolesti COVID-19 na turistički izvoz i viših cijena energije u 2022. Državni dug i dalje je visok. U 2022. ponovno se počeo smanjivati, što je prije pandemije bolesti COVID-19 donijelo poboljšanja zbog snažnog rasta nominalnog BDP-a, ali ipak ostaje iznad pretpandemijske razine. U 2023. i 2024. očekuje se nastavak tog smanjenja uz umjereniji ritam, na temelju mjera politika u planu za oporavak i otpornost. Financijski sustav pokazao je otpornost na nedavne šokove koje su uzrokovale pandemija bolesti COVID-19 i energetska kriza. Nezaposlenost se ponovno smanjuje, iako je još uvijek visoka te i dalje postoje određene slabosti, uključujući vrlo visoku dugotrajnu nezaposlenost i nezaposlenost mladih. Potencijalni rizici koji utječu na dodatno smanjenje slabosti povezani su uglavnom s učinkom strožih financijskih uvjeta na financijske položaje kućanstava i poduzeća, kao i na srednjoročnu do dugoročnu održivost državnog duga s obzirom na trenutačne tržišne uvjete i starenje stanovništva. Napredak politika je povoljan, a nastavak provedbe plana za oporavak i otpornost trebao bi donijeti dodatna poboljšanja.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Španjolskoj se sa 6,9 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 118,3 % BDP-a krajem 2021. na 113,2 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Španjolske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Španjolska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Španjolskoj se sa 6,9 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 118,3 % BDP-a krajem 2021. na 113,2 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Španjolske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Španjolska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje PDV-a na električnu energiju i plin, smanjenje posebnog poreza za električnu energiju i suspenziju poreza na vrijednost proizvodnje električne energije, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale opći popust za gorivo od 20 centi po litri, potporu dohotku kućanstava i energetski intenzivnih industrija, veće naknade s pomoću socijalnih vaučera za energiju i cjenovne popuste za korištenje javnog prijevoza. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,6 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,1 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje PDV-a na električnu energiju i plin, smanjenje posebnog poreza za električnu energiju i suspenziju poreza na vrijednost proizvodnje električne energije, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale opći popust za gorivo od 20 centi po litri, potporu dohotku kućanstava i energetski intenzivnih industrija, veće naknade s pomoću socijalnih vaučera za energiju i cjenovne popuste za korištenje javnog prijevoza. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,6 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,1 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Španjolskoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Španjolskoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Španjolskoj preporučilo i da ograniči rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Španjolskoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Španjolskoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Španjolskoj preporučilo i da ograniči rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na –2,5 % BDP-a. Španjolska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Španjolska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,5 % BDP-a). Istodobno su rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijeli su i veći izdaci za intermedijarnu potrošnju te socijalne transfere u naravi. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Španjolska stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na –2,5 % BDP-a. Španjolska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Španjolska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,5 % BDP-a). Istodobno su rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijeli su i veći izdaci za intermedijarnu potrošnju te socijalne transfere u naravi. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Španjolska stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023., a nakon toga povoljniji. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,1 % u 2023. i za 2,4 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto manji rast realnog BDP-a, od 1,9 % u 2023. i 2,0 % u 2024., uglavnom zbog nižih doprinosa privatne potrošnje u 2023. i 2024. nego što je očekivano te umjerenijeg rasta ulaganja u 2024. Povoljniji izgledi navedeni u Programu stabilnosti za 2023. odražavaju i snažniji predviđeni učinak plana za oporavak i otpornost na aktivnost tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023., a nakon toga povoljniji. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,1 % u 2023. i za 2,4 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto manji rast realnog BDP-a, od 1,9 % u 2023. i 2,0 % u 2024., uglavnom zbog nižih doprinosa privatne potrošnje u 2023. i 2024. nego što je očekivano te umjerenijeg rasta ulaganja u 2024. Povoljniji izgledi navedeni u Programu stabilnosti za 2023. odražavaju i snažniji predviđeni učinak plana za oporavak i otpornost na aktivnost tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je posljedica nižih troškova mjera koje su poduzete kao odgovor na povećanje cijena energije u usporedbi s 2022. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 113,2 % BDP-a krajem 2022. na 111,9 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 110,6 % krajem 2023., zbog niže prilagodbe stanja i tokova. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je posljedica nižih troškova mjera koje su poduzete kao odgovor na povećanje cijena energije u usporedbi s 2022. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 113,2 % BDP-a krajem 2022. na 111,9 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 110,6 % krajem 2023., zbog niže prilagodbe stanja i tokova.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje PDV-a na električnu energiju i plin, smanjenje posebnog poreza na električnu energiju, suspenziju poreza na vrijednost proizvodnje električne energije, potpore dohotku kućanstvima i energetski intenzivnim industrijama, veće naknade s pomoću socijalnih vaučera za energiju i diskontne cijene za korištenje javnog prijevoza, te nove mjere kao što su popust za gorivo od 20 centi po litri sada usmjerene na cestovni i pomorski prijevoz i na sektore poljoprivrede i ribarstva te paušalni iznos subvencije od 200 EUR po kućanstvu s niskim dohotkom. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran nametom na neočekivanu dobit velikih opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,6 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje PDV-a na električnu energiju i plin, smanjenje posebnog poreza na električnu energiju, suspenziju poreza na vrijednost proizvodnje električne energije, potpore dohotku kućanstvima i energetski intenzivnim industrijama, veće naknade s pomoću socijalnih vaučera za energiju i diskontne cijene za korištenje javnog prijevoza, te nove mjere kao što su popust za gorivo od 20 centi po litri sada usmjerene na cestovni i pomorski prijevoz i na sektore poljoprivrede i ribarstva te paušalni iznos subvencije od 200 EUR po kućanstvu s niskim dohotkom. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran nametom na neočekivanu dobit velikih opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,6 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Španjolska u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Španjolska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Španjolskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Španjolska u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Španjolska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Španjolskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,3 % BDP-a). To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 2,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od 0,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni uglavnom neutralan učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenih neto troškova mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima koji su najosjetljiviji na povećanja cijena energije (za 1 % BDP-a). Glavni pokretač rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) povećanje je socijalnih transfera, potaknuto ponovnim povezivanjem mirovina s ranijom inflacijom i veći izdaci za intermedijarnu potrošnju. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,6 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Španjolska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su ojačana industrijska politika „España 2030”, plan za obnovu stambenih prostora i urbanu regeneraciju ili impuls za kibersigurnost i 5G povezivost, što je financirano sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,3 % BDP-a). To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 2,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od 0,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni uglavnom neutralan učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenih neto troškova mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima koji su najosjetljiviji na povećanja cijena energije (za 1 % BDP-a). Glavni pokretač rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) povećanje je socijalnih transfera, potaknuto ponovnim povezivanjem mirovina s ranijom inflacijom i veći izdaci za intermedijarnu potrošnju. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,6 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Španjolska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su ojačana industrijska politika „España 2030”, plan za obnovu stambenih prostora i urbanu regeneraciju ili impuls za kibersigurnost i 5G povezivost, što je financirano sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,0 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. rezultat je i postupnog ukidanja energetskih mjera. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 109,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,3 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,0 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. rezultat je i postupnog ukidanja energetskih mjera. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 109,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,3 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,1 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje mjera energetske potpore u 2024., osim nameta na neočekivanu dobit za energetska poduzeća. Komisija pretpostavlja i postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore u 2024. (neto prihodi od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje mjera energetske potpore u 2024., osim nameta na neočekivanu dobit za energetska poduzeća. Komisija pretpostavlja i postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore u 2024. (neto prihodi od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,6 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,6 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,6 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,6 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,4 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,4 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja (isključujući ulaganja financirana iz Mehanizma) smanjiti s 2,7 % BDP-a u 2023. na 2,6 % BDP-a u 2024. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju trajni okvir kojim se osiguravaju poboljšanja u kvaliteti javne potrošnje, mjere za sprečavanje i suzbijanje porezne prijevare i utaju poreza te reforma poreznog sustava kako bi postao uključiviji, održiv i sposoban potaknuti srednjoročnu i dugoročnu održivost javnih financija, što je također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja (isključujući ulaganja financirana iz Mehanizma) smanjiti s 2,7 % BDP-a u 2023. na 2,6 % BDP-a u 2024. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju trajni okvir kojim se osiguravaju poboljšanja u kvaliteti javne potrošnje, mjere za sprečavanje i suzbijanje porezne prijevare i utaju poreza te reforma poreznog sustava kako bi postao uključiviji, održiv i sposoban potaknuti srednjoročnu i dugoročnu održivost javnih financija, što je također dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2025. te na 2,5 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2025. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 109,1 % BDP-a krajem 2024. na 106,8 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2025. te na 2,5 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2025. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 109,1 % BDP-a krajem 2024. na 106,8 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Španjolske zasad dobro napreduje. Španjolska je podnijela tri zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 28 000 000 000 EUR, za ostvarenu 121 ključnu etapu i ciljeve iz plana za oporavak i otpornost. Španjolska je među državama članicama koje su ostvarile najveći napredak u provedbi plana za oporavak i otpornost. Španjolska je 6. lipnja 2023. dostavila izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost, koja uključuje nove mjere, čime je njegov opseg više nego udvostručen. To bi trebalo popratiti dostatnim administrativnim kapacitetom kako bi se osigurala djelotvorna i učinkovita apsorpcija sredstava za otpornost i oporavak, sredstava iz drugih fondova Unije i raspoloživih nacionalnih sredstava. Španjolska će prije svega ostvariti korist od većih dodijeljenih bespovratnih sredstava iz Mehanizma. Revidirani plan uključuje i poglavlje o planu REPowerEU koje će se djelomično financirati dodatnim bespovratnim sredstvima iz plana REPowerEU. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Španjolske u području energetike i zelene tranzicije. Španjolska je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 dostavila i zahtjev za dodatnom potporom u obliku zajma iz Mehanizma u iznosu od 84 000 000 000 EUR. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Španjolske zasad dobro napreduje. Španjolska je podnijela tri zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 28 000 000 000 EUR, za ostvarenu 121 ključnu etapu i ciljeve iz plana za oporavak i otpornost. Španjolska je među državama članicama koje su ostvarile najveći napredak u provedbi plana za oporavak i otpornost. Španjolska je 6. lipnja 2023. dostavila izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost, koja uključuje nove mjere, čime je njegov opseg više nego udvostručen. To bi trebalo popratiti dostatnim administrativnim kapacitetom kako bi se osigurala djelotvorna i učinkovita apsorpcija sredstava za otpornost i oporavak, sredstava iz drugih fondova Unije i raspoloživih nacionalnih sredstava. Španjolska će prije svega ostvariti korist od većih dodijeljenih bespovratnih sredstava iz Mehanizma. Revidirani plan uključuje i poglavlje o planu REPowerEU koje će se djelomično financirati dodatnim bespovratnim sredstvima iz plana REPowerEU. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Španjolske u području energetike i zelene tranzicije. Španjolska je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 dostavila i zahtjev za dodatnom potporom u obliku zajma iz Mehanizma u iznosu od 84 000 000 000 EUR. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (29) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Španjolske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Španjolskoj. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Španjolske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Španjolskoj.

| (30) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Španjolska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zelenu tranziciju, energetske međupovezanosti i socijalno i energetski učinkovito stanovanje po pristupačnim cijenama. |
| --- | --- |

(30)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Španjolska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zelenu tranziciju, energetske međupovezanosti i socijalno i energetski učinkovito stanovanje po pristupačnim cijenama.

| (31) | Unatoč niskoj izravnoj izloženosti ruskim fosilnim gorivima, porast energetskih cijena u 2022. naglašava potrebu da Španjolska ubrza svoju tranziciju prema čistoj energiji. Španjolska napreduje u uvođenju energije iz obnovljivih izvora i jedna je od država članica s najvećim instaliranim kapacitetom energije vjetra i energije sunca, s približno 49,8 GW. Neka poboljšanja postupaka izdavanja dozvola, posebno za samopotrošnju, pomogla su da se ostvari dodatni napredak u uvođenju tih tehnologija. Međutim Španjolska se suočava s velikim zaostacima u vezi zahtjeva za nova postrojenja energije iz obnovljivih izvora. Ograničenja kapaciteta mreže ograničavaju daljnju integraciju obnovljivih izvora energije u elektroenergetsku mrežu. Španjolska je jedna od država s najvećim udjelom pametnih brojila, no potrebna su dodatna ulaganja u mrežnu infrastrukturu i skladištenje kako bi se integrirala dodatna električna energija iz obnovljivih izvora. Mjere za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora mogle bi uključivati dodatnu racionalizaciju i digitalizaciju postupaka izdavanja dozvola, bržu dodjelu mrežnog kapaciteta projektima i podupiranje rada tijela u obradi dozvola osiguravanjem da osoblje u tim tijelima ima odgovarajuće vještine i da ga ima dovoljno, kao i poboljšanjem koordinacije među svim razinama države. Osim toga, razina prekogranične elektroenergetske međupovezanosti Španjolske u 2022. (5,4 %) još je znatno ispod ciljeva međupovezanosti za 2020. (10 %) i 2030. (15 %). |
| --- | --- |

(31)

Unatoč niskoj izravnoj izloženosti ruskim fosilnim gorivima, porast energetskih cijena u 2022. naglašava potrebu da Španjolska ubrza svoju tranziciju prema čistoj energiji. Španjolska napreduje u uvođenju energije iz obnovljivih izvora i jedna je od država članica s najvećim instaliranim kapacitetom energije vjetra i energije sunca, s približno 49,8 GW. Neka poboljšanja postupaka izdavanja dozvola, posebno za samopotrošnju, pomogla su da se ostvari dodatni napredak u uvođenju tih tehnologija. Međutim Španjolska se suočava s velikim zaostacima u vezi zahtjeva za nova postrojenja energije iz obnovljivih izvora. Ograničenja kapaciteta mreže ograničavaju daljnju integraciju obnovljivih izvora energije u elektroenergetsku mrežu. Španjolska je jedna od država s najvećim udjelom pametnih brojila, no potrebna su dodatna ulaganja u mrežnu infrastrukturu i skladištenje kako bi se integrirala dodatna električna energija iz obnovljivih izvora. Mjere za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora mogle bi uključivati dodatnu racionalizaciju i digitalizaciju postupaka izdavanja dozvola, bržu dodjelu mrežnog kapaciteta projektima i podupiranje rada tijela u obradi dozvola osiguravanjem da osoblje u tim tijelima ima odgovarajuće vještine i da ga ima dovoljno, kao i poboljšanjem koordinacije među svim razinama države. Osim toga, razina prekogranične elektroenergetske međupovezanosti Španjolske u 2022. (5,4 %) još je znatno ispod ciljeva međupovezanosti za 2020. (10 %) i 2030. (15 %).

| (32) | U Španjolskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 10,8 % (17) u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 7 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Španjolsku se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). Dodatna ulaganja u energetski učinkovito stanovanje doprinijelo bi olakšavanju problema cjenovne pristupačnosti stanovanja. Znatan gubitak kupovne moći, održiv rast cijena najma i više hipoteke pogoršali su probleme cjenovne pristupačnosti stanovanja, posebno za ranjiva kućanstva. Ponuda cjenovno pristupačnog stanovanja i socijalnog stanovanja i dalje je ograničena i znatno je manja od prosjeka Unije. U aktualnom španjolskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu predviđeno je 1,2 milijuna obnova stambenih zgrada do 2030., a plan za oporavak i otpornost obuhvatit će trećinu tih zgrada. Uvođenje dodatnog energetski učinkovitog stanovanja na područjima s izrazitim pomanjkanjem i stresnim tržišnim uvjetima, među ostalim obnovom i elektrifikacijom, moglo bi doprinijeti ograničavanju potrošnje energije i odgovoru na zelenu tranziciju, kao i potpori ranjivim kućanstvima koja su izloženija energetskom siromaštvu. Dobro usmjerene socijalne i cjenovno pristupačne stambene nekretnine za najam osigurane u suradnji s privatnim sektorom mogu pomoći ograničiti fiskalni učinak. |
| --- | --- |

(32)

U Španjolskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 10,8 % (17) u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 7 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Španjolsku se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). Dodatna ulaganja u energetski učinkovito stanovanje doprinijelo bi olakšavanju problema cjenovne pristupačnosti stanovanja. Znatan gubitak kupovne moći, održiv rast cijena najma i više hipoteke pogoršali su probleme cjenovne pristupačnosti stanovanja, posebno za ranjiva kućanstva. Ponuda cjenovno pristupačnog stanovanja i socijalnog stanovanja i dalje je ograničena i znatno je manja od prosjeka Unije. U aktualnom španjolskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu predviđeno je 1,2 milijuna obnova stambenih zgrada do 2030., a plan za oporavak i otpornost obuhvatit će trećinu tih zgrada. Uvođenje dodatnog energetski učinkovitog stanovanja na područjima s izrazitim pomanjkanjem i stresnim tržišnim uvjetima, među ostalim obnovom i elektrifikacijom, moglo bi doprinijeti ograničavanju potrošnje energije i odgovoru na zelenu tranziciju, kao i potpori ranjivim kućanstvima koja su izloženija energetskom siromaštvu. Dobro usmjerene socijalne i cjenovno pristupačne stambene nekretnine za najam osigurane u suradnji s privatnim sektorom mogu pomoći ograničiti fiskalni učinak.

| (33) | Promet je i dalje vrlo ovisan o naftnim gorivima. Taj je sektor odgovoran za velik udio emisija stakleničkih plinova i također doprinosi onečišćenju zraka, koje je iznad prosjeka Unije. Nedovoljna infrastruktura i pristup javnom prijevozu i dalje je problem u ruralnim područjima. Uvođenje elektromobilnosti slabo je razvijeno i na strani ponude i na strani potražnje. Dovršetak osnovne željezničke mreže velikih brzina do 2030., uključujući prekograničnu, ubrzat će tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i smanjiti ovisnost prometa o fosilnim gorivima. Mjere uključene u plan za oporavak i otpornost imaju potencijal transformirati gradski i velegradski prijevoz i ojačati transeuropsku prometnu mrežu jer mogu pomoći u uvođenju digitalizacije i novih tehnologija u sektor. |
| --- | --- |

(33)

Promet je i dalje vrlo ovisan o naftnim gorivima. Taj je sektor odgovoran za velik udio emisija stakleničkih plinova i također doprinosi onečišćenju zraka, koje je iznad prosjeka Unije. Nedovoljna infrastruktura i pristup javnom prijevozu i dalje je problem u ruralnim područjima. Uvođenje elektromobilnosti slabo je razvijeno i na strani ponude i na strani potražnje. Dovršetak osnovne željezničke mreže velikih brzina do 2030., uključujući prekograničnu, ubrzat će tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i smanjiti ovisnost prometa o fosilnim gorivima. Mjere uključene u plan za oporavak i otpornost imaju potencijal transformirati gradski i velegradski prijevoz i ojačati transeuropsku prometnu mrežu jer mogu pomoći u uvođenju digitalizacije i novih tehnologija u sektor.

| (34) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Španjolskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, kao što su elektroničari. |
| --- | --- |

(34)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Španjolskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, kao što su elektroničari.

| (35) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.

| (36) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Španjolskoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(36)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Španjolskoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (37) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 36., |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 36.,

PREPORUČUJE da Španjolska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2,6 % (21).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Zadržati dinamiku stabilne provedbe plana za oporavak i otpornost i slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU i zahtjev za dodatni zajam, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Osigurati trajne dostatne administrativne kapacitete s obzirom na planirano povećanje opsega plana za oporavak i otpornost. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima. Ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, među ostalim daljnjom racionalizacijom i digitalizacijom postupaka izdavanja dozvola, podupiranjem rada upravnih tijela, poboljšanjem pristupa mreži i ulaganjima u skladištenje energije, prijenos i distribuciju električne energije te prekogranične elektroenergetske međupovezanosti. Povećati dostupnost socijalnog i cjenovno pristupačnog energetski učinkovitog stanovanja, među ostalim obnovom zgrada, ubrzati elektrifikaciju zgrada i uvođenje elektromobilnosti. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10150/21 INIT, ST 10150/21 ADD 1, ST 10150/21 ADD 1 REV 1, ST 10150/21 ADD 1 REV 2, ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 38.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Drugi kapitalni rashodi koje financira država imali su kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda BDP-a zbog postupne prilagodbe na razine prije pandemije bolesti COVID-19.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Španjolske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 70.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Španjolske iznositi 5,5 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

13

(14)  Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 1,6 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,2 postotna boda. Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

14

(15)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

15

(16)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

16

(17)  Smanjenje od 10,8 % uključuje potrošnju prirodnog plina za proizvodnju električne energije u Španjolskoj, koja je izvezena u susjednu državu članicu.

17

(18)  Španjolskoj je odobreno odstupanje pa je stoga njezin cilj 7 % umjesto 15 % ako dođe do obveznog smanjenja potražnje u slučaju uzbunjivanja na razini Unije na temelju članka 5. stavka 7. Uredbe Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

19

(20)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,7 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/86

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2023.

(2023/C 312/10)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Francuska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Francuska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Francuska je 28. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Francuske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Francuska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Francuska je 28. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Francuske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Francuska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Francuska je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Francuske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Francuska je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Francuske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Francusku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Francuske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Francuske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Francuske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Francusku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Francuske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Francuske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Francuske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Francusku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, i dalje su prisutne slabosti s prekograničnim učinkom povezane s visokim državnim dugom, konkurentnosti i niskim rastom produktivnosti iako se u određenoj mjeri smanjuju. Državni dug smanjuje se od oporavka BDP-a u 2021., nakon povećanja tijekom pandemije bolesti COVID-19. Razne fiskalne mjere u 2022. znatno su ublažile učinak energetske krize, ali su usporile smanjenje duga. Predviđa se daljnje smanjenje duga ove i sljedeće godine, ali se predviđa da će nakon toga, ako se ne poduzmu mjere, ponovno početi rasti te da će i dalje biti visok i iznad razine zabilježene prije pandemije bolesti COVID-19. Izazovi u pogledu srednjoročne fiskalne održivosti i dalje su visoki. Mjere poduzete posljednjih godina s ciljem povećanja potencijalnog rasta mogle bi pomoći u ispravljanju predviđenog povećanja javnog duga u srednjoročnom razdoblju. Doneseno je nekoliko reformi za jačanje troškovne konkurentnosti. Već je vidljivo blago povećanje konkurentnosti, a puni učinak tih reformi očekuje se u narednim godinama. Isto tako, očekuje se da će se produktivnost rada povećati učinkovitom provedbom planiranih ulaganja i reformi. Francusko gospodarstvo pokazalo je otpornost tijekom prošle godine jer su povećanja cijena energije manje utjecala na troškovnu konkurentnost nego u ostatku europodručja. Izvoz se poboljšava zbog daljnjeg oporavka prekograničnog turizma i zrakoplovne industrije, koje je pandemija bolesti COVID-19 znatno pogodila. Iako se tijekom najtežeg razdoblja pandemije bolesti COVID-19 dug privatnog sektora povećao, veće korporativno zaduživanje popraćeno je i povećanjem vlasničkog kapitala i akumulacijom zaštitnih slojeva likvidnosti. Više kamatne stope mogu otežati javno i privatno razduživanje. Odgovor politike bio je povoljan, ali i dalje postoje izazovi u pogledu upravljanja javnim financijama. Učinkovita provedba nedavno donesenih reformi u području upravljanja javnim financijama i novog mehanizma za provedbu godišnjih evaluacija javne potrošnje i dalje ima ključnu važnost za dodatno smanjenje slabosti. Obje su mjere ključne da se rashodi nastave smanjivati i da se javni dug zadrži u silaznom trendu. Nadalje, vlada je donijela reformu javnog mirovinskog sustava za koju se očekuje da će doprinijeti održivosti javnog duga. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Francusku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, i dalje su prisutne slabosti s prekograničnim učinkom povezane s visokim državnim dugom, konkurentnosti i niskim rastom produktivnosti iako se u određenoj mjeri smanjuju. Državni dug smanjuje se od oporavka BDP-a u 2021., nakon povećanja tijekom pandemije bolesti COVID-19. Razne fiskalne mjere u 2022. znatno su ublažile učinak energetske krize, ali su usporile smanjenje duga. Predviđa se daljnje smanjenje duga ove i sljedeće godine, ali se predviđa da će nakon toga, ako se ne poduzmu mjere, ponovno početi rasti te da će i dalje biti visok i iznad razine zabilježene prije pandemije bolesti COVID-19. Izazovi u pogledu srednjoročne fiskalne održivosti i dalje su visoki. Mjere poduzete posljednjih godina s ciljem povećanja potencijalnog rasta mogle bi pomoći u ispravljanju predviđenog povećanja javnog duga u srednjoročnom razdoblju. Doneseno je nekoliko reformi za jačanje troškovne konkurentnosti. Već je vidljivo blago povećanje konkurentnosti, a puni učinak tih reformi očekuje se u narednim godinama. Isto tako, očekuje se da će se produktivnost rada povećati učinkovitom provedbom planiranih ulaganja i reformi. Francusko gospodarstvo pokazalo je otpornost tijekom prošle godine jer su povećanja cijena energije manje utjecala na troškovnu konkurentnost nego u ostatku europodručja. Izvoz se poboljšava zbog daljnjeg oporavka prekograničnog turizma i zrakoplovne industrije, koje je pandemija bolesti COVID-19 znatno pogodila. Iako se tijekom najtežeg razdoblja pandemije bolesti COVID-19 dug privatnog sektora povećao, veće korporativno zaduživanje popraćeno je i povećanjem vlasničkog kapitala i akumulacijom zaštitnih slojeva likvidnosti. Više kamatne stope mogu otežati javno i privatno razduživanje. Odgovor politike bio je povoljan, ali i dalje postoje izazovi u pogledu upravljanja javnim financijama. Učinkovita provedba nedavno donesenih reformi u području upravljanja javnim financijama i novog mehanizma za provedbu godišnjih evaluacija javne potrošnje i dalje ima ključnu važnost za dodatno smanjenje slabosti. Obje su mjere ključne da se rashodi nastave smanjivati i da se javni dug zadrži u silaznom trendu. Nadalje, vlada je donijela reformu javnog mirovinskog sustava za koju se očekuje da će doprinijeti održivosti javnog duga.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Francuskoj se sa 6,5 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 112,9 % BDP-a krajem 2021. na 111,6 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Francuske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nije ispunjen. Osim toga, u skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Francuska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Francuskoj se sa 6,5 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 112,9 % BDP-a krajem 2021. na 111,6 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Francuske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nije ispunjen. Osim toga, u skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Francuska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. su te mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje domaćeg poreza na krajnju potrošnju električne energije (taxe intérieure sur la consommation finale d'électricité ili TICFE), dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale izravne subvencije dobavljačima plina i električne energije kao kompenzacija za ograničenje reguliranih cijena plina i električne energije, subvencije za ograničenje povećanja maloprodajnih cijena goriva za prijevoz, subvencije energetski intenzivnim poduzećima i transferi kućanstvima s niskim dohotkom. Trošak tih mjera djelomično se kompenzirao novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno izvanrednim solidarnim porezom na poduzeća iz sektora fosilnih goriva i rafiniranja te mehanizmom za ograničavanje prihoda od proizvodnje električne energije na inframarginalnom tržištu te neizravnim poreznim prihodima od proizvođača energije iz obnovljivih izvora i nižim subvencijama za proizvođače energije iz obnovljivih izvora, koje su posljedica pozitivnog jaza između tržišnih i referentnih cijena električne energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,9 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,6 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. su te mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje domaćeg poreza na krajnju potrošnju električne energije (taxe intérieure sur la consommation finale d'électricité ili TICFE), dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale izravne subvencije dobavljačima plina i električne energije kao kompenzacija za ograničenje reguliranih cijena plina i električne energije, subvencije za ograničenje povećanja maloprodajnih cijena goriva za prijevoz, subvencije energetski intenzivnim poduzećima i transferi kućanstvima s niskim dohotkom. Trošak tih mjera djelomično se kompenzirao novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno izvanrednim solidarnim porezom na poduzeća iz sektora fosilnih goriva i rafiniranja te mehanizmom za ograničavanje prihoda od proizvodnje električne energije na inframarginalnom tržištu te neizravnim poreznim prihodima od proizvođača energije iz obnovljivih izvora i nižim subvencijama za proizvođače energije iz obnovljivih izvora, koje su posljedica pozitivnog jaza između tržišnih i referentnih cijena električne energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,9 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,6 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Francuskoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Francuskoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Francuskoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Francuskoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na 2,0 % BDP-a. Francuska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,6 % BDP-a u 2022. (0,7 % BDP-a u 2021.). Marginalno smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima drugih fondova Unije u 2022. odraz je pojačanog financiranja na početku provedbe plana za oporavak i otpornost tijekom prve dvije godine. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Francuska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,8 % BDP-a). Rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijela je i indeksacija mirovina, plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada (0,4 % BDP-a). Francuska stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na 2,0 % BDP-a. Francuska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,6 % BDP-a u 2022. (0,7 % BDP-a u 2021.). Marginalno smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima drugih fondova Unije u 2022. odraz je pojačanog financiranja na početku provedbe plana za oporavak i otpornost tijekom prve dvije godine. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Francuska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,8 % BDP-a). Rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijela je i indeksacija mirovina, plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada (0,4 % BDP-a). Francuska stoga nije u dovoljnoj mjeri ograničila rast tekućih rashoda koje financira država. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,0 % u 2023. i za 1,6 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, i to 0,7 % u 2023. i 1,4 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa rastu domaće potražnje u 2023., kao posljedica bruto investicija u fiksni kapital i zaliha, i vanjske potražnje u 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,0 % u 2023. i za 1,6 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, i to 0,7 % u 2023. i 1,4 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa rastu domaće potražnje u 2023., kao posljedica bruto investicija u fiksni kapital i zaliha, i vanjske potražnje u 2024.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,9 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava usporavanje gospodarske aktivnosti i očekivani manjak prihoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 111,6 % BDP-a krajem 2022. na 109,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog veće elastičnosti poreza koju Komisija očekuje, što dovodi do većih prihoda. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,6 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,9 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava usporavanje gospodarske aktivnosti i očekivani manjak prihoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 111,6 % BDP-a krajem 2022. na 109,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog veće elastičnosti poreza koju Komisija očekuje, što dovodi do većih prihoda. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,6 % krajem 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje TICFE-a i izravnih subvencija dobavljačima plina i električne energije kao kompenzacija za ograničenje reguliranih cijena plina i električne energije te nove mjere, kao što su vaučeri za gorivo za prijevoz na temelju provjere imovinskog stanja za kućanstva s niskim prihodima („chèque carburant”), kojima se zamjenjuje opći rabat koji se primjenjivao 2022. i subvencije mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima na koja se ne primjenjuju regulirane tarife za električnu energiju, kako bi se pokrilo povećanje računa za energiju do kraja 2023. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno mehanizmom za ograničavanje prihoda od proizvodnje električne energije na inframarginalnom tržištu te neizravnim poreznim prihodima od proizvođača energije iz obnovljivih izvora i nižim subvencijama za proizvođače energije iz obnovljivih izvora, koje su posljedica pozitivnog jaza između tržišnih i referentnih cijena električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost, iako su gornje granice cijena električne energije i plina za kućanstva podignute. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito smanjenje TICFE-a i izravnih subvencija dobavljačima plina i električne energije kao kompenzacija za ograničenje reguliranih cijena plina i električne energije te nove mjere, kao što su vaučeri za gorivo za prijevoz na temelju provjere imovinskog stanja za kućanstva s niskim prihodima („chèque carburant”), kojima se zamjenjuje opći rabat koji se primjenjivao 2022. i subvencije mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima na koja se ne primjenjuju regulirane tarife za električnu energiju, kako bi se pokrilo povećanje računa za energiju do kraja 2023. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno mehanizmom za ograničavanje prihoda od proizvodnje električne energije na inframarginalnom tržištu te neizravnim poreznim prihodima od proizvođača energije iz obnovljivih izvora i nižim subvencijama za proizvođače energije iz obnovljivih izvora, koje su posljedica pozitivnog jaza između tržišnih i referentnih cijena električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost, iako su gornje granice cijena električne energije i plina za kućanstva podignute. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,5 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Francuska u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Francuska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Francuskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Francuska u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Francuska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Francuskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,4 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (13). Stoga Francuska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i planira očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u okviru plana ulaganja „France 2030” radi poticanja ulaganja u najsuvremenija istraživanja i razvoj te u područje digitalnih tehnologija te ulaganja u obnovljivu energiju u sustavima grijanja i obnovu javnih i privatnih zgrada, mjere za potporu dekarbonizaciji industrije, ulaganja u održivi promet, zdravstvo i obrazovanje, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,4 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (13). Stoga Francuska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i planira očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u okviru plana ulaganja „France 2030” radi poticanja ulaganja u najsuvremenija istraživanja i razvoj te u područje digitalnih tehnologija te ulaganja u obnovljivu energiju u sustavima grijanja i obnovu javnih i privatnih zgrada, mjere za potporu dekarbonizaciji industrije, ulaganja u održivi promet, zdravstvo i obrazovanje, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 4,4 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica ukidanja većine mjera potpore za energiju, zajedno s većom elastičnošću poreza. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u ostati uglavnom stabilan, na 109,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,3 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog baznog učinka koji proizlazi iz manjeg deficita koji je Komisija već predvidjela za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,5 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 4,4 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica ukidanja većine mjera potpore za energiju, zajedno s većom elastičnošću poreza. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u ostati uglavnom stabilan, na 109,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,3 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog baznog učinka koji proizlazi iz manjeg deficita koji je Komisija već predvidjela za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 109,5 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,2 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,2 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,3 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,3 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,1 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore. Razlog tomu je povećanje ulaganja u okviru programa „France 2030” i potpuno ukidanje poreza na dodanu vrijednost proizvodnje poduzeća. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,1 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore. Razlog tomu je povećanje ulaganja u okviru programa „France 2030” i potpuno ukidanje poreza na dodanu vrijednost proizvodnje poduzeća.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će od 2023. do 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 3,8 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu upravljanja javnim financijama i novi mehanizam revizije potrošnje, reforme mirovinskog sustava i sustava naknada za nezaposlenost te ulaganja za poticanje zelene i digitalne tranzicije, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 3,7 % BDP-a u 2025., na 3,2 % u 2026. i na 2,7 % u 2027. Stoga se predviđa da će se deficit opće države u 2027. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 109,5 % BDP-a krajem 2024. na 108,3 % BDP-a do kraja 2027. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će od 2023. do 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 3,8 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu upravljanja javnim financijama i novi mehanizam revizije potrošnje, reforme mirovinskog sustava i sustava naknada za nezaposlenost te ulaganja za poticanje zelene i digitalne tranzicije, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 3,7 % BDP-a u 2025., na 3,2 % u 2026. i na 2,7 % u 2027. Stoga se predviđa da će se deficit opće države u 2027. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 109,5 % BDP-a krajem 2024. na 108,3 % BDP-a do kraja 2027.

| (27) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Francuske napreduje. Francuska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 7 400 000 EUR, za ostvarenih 38 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Ključne etape odražavaju napredak u provedbi reformi u području javnih financija, stanovanja, mobilnosti, zapošljavanja, vještina i zdravstva. Nekoliko ciljeva odražava znatna ulaganja u području energetske obnove zgrada, dekarbonizacije industrije, čistih vozila, istraživanja, zapošljavanja mladih i obrazovanja. Francuska je 20. travnja 2023. dostavila izmjenu plana za oporavak i otpornost, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU. Zahtjev Francuske za izmjenu njezina plana za oporavak i otpornost temelji se na potrebi da se u obzir uzme visoka inflacija u 2022., poremećaji u lancu opskrbe i revizija naniže maksimalnog iznosa bespovratnih sredstava koja su joj dodijeljena iz Mehanizma. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Francuske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Francuske napreduje. Francuska je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 7 400 000 EUR, za ostvarenih 38 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Ključne etape odražavaju napredak u provedbi reformi u području javnih financija, stanovanja, mobilnosti, zapošljavanja, vještina i zdravstva. Nekoliko ciljeva odražava znatna ulaganja u području energetske obnove zgrada, dekarbonizacije industrije, čistih vozila, istraživanja, zapošljavanja mladih i obrazovanja. Francuska je 20. travnja 2023. dostavila izmjenu plana za oporavak i otpornost, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU. Zahtjev Francuske za izmjenu njezina plana za oporavak i otpornost temelji se na potrebi da se u obzir uzme visoka inflacija u 2022., poremećaji u lancu opskrbe i revizija naniže maksimalnog iznosa bespovratnih sredstava koja su joj dodijeljena iz Mehanizma. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Francuske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (28) | Komisija je većinu programskih dokumenata kohezijske politike Francuske odobrila u 2022., osim programa za Saint-Martin, koji je donesen 20. ožujka 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Francuskoj. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je većinu programskih dokumenata kohezijske politike Francuske odobrila u 2022., osim programa za Saint-Martin, koji je donesen 20. ožujka 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Francuskoj.

| (29) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Francuska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na manjak vještina i nejednakosti u obrazovnom sustavu te na energetsku politiku i zelenu tranziciju. Svladavanjem tih izazova potaknulo bi se stjecanje vještina radnika, povećala produktivnost rada, povećala energetska učinkovitost francuskih poduzeća i time konkurentnost francuskog gospodarstva u cjelini. |
| --- | --- |

(29)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Francuska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na manjak vještina i nejednakosti u obrazovnom sustavu te na energetsku politiku i zelenu tranziciju. Svladavanjem tih izazova potaknulo bi se stjecanje vještina radnika, povećala produktivnost rada, povećala energetska učinkovitost francuskih poduzeća i time konkurentnost francuskog gospodarstva u cjelini.

| (30) | Manjak radne snage u Francuskoj i dalje je visok. U skladu s istraživanjem iz 2023. o potrebama za radnom snagom (koje je proveo „Pôle Emploi”), 61 % poslodavaca predviđa daljnje poteškoće u zapošljavanju 2023., posebno za kvalificiranu radnu snagu u građevinarstvu i industriji, tj. sektorima na koje zelena i digitalna tranzicija utječu u velikoj mjeri. Francuska je posljednjih godina povećala ulaganja u usavršavanje i prekvalifikaciju radnika, koja su djelomično financirana sredstvima iz Mehanizma. Međutim, evaluacije pokazuju da i dalje postoje brojne prepreke usavršavanju niskokvalificiranih radnika, čime se narušava djelotvornost ciljanih programa kao što je „plan ulaganja u vještine”. Iako je u porastu, sudjelovanje niskokvalificiranih radnika u osposobljavanju i dalje je znatno niže od sudjelovanja drugih radnika i oni obično imaju manje koristi od osposobljavanja koje dovodi do stjecanja kvalifikacije. Na temelju toga može se zaključiti da bi daljnje povećanje broja mladih koji ulaze na tržište rada s dostatnim osnovnim vještinama i kvalifikacijama trebalo ostati prioritet obrazovnog sustava. |
| --- | --- |

(30)

Manjak radne snage u Francuskoj i dalje je visok. U skladu s istraživanjem iz 2023. o potrebama za radnom snagom (koje je proveo „Pôle Emploi”), 61 % poslodavaca predviđa daljnje poteškoće u zapošljavanju 2023., posebno za kvalificiranu radnu snagu u građevinarstvu i industriji, tj. sektorima na koje zelena i digitalna tranzicija utječu u velikoj mjeri. Francuska je posljednjih godina povećala ulaganja u usavršavanje i prekvalifikaciju radnika, koja su djelomično financirana sredstvima iz Mehanizma. Međutim, evaluacije pokazuju da i dalje postoje brojne prepreke usavršavanju niskokvalificiranih radnika, čime se narušava djelotvornost ciljanih programa kao što je „plan ulaganja u vještine”. Iako je u porastu, sudjelovanje niskokvalificiranih radnika u osposobljavanju i dalje je znatno niže od sudjelovanja drugih radnika i oni obično imaju manje koristi od osposobljavanja koje dovodi do stjecanja kvalifikacije. Na temelju toga može se zaključiti da bi daljnje povećanje broja mladih koji ulaze na tržište rada s dostatnim osnovnim vještinama i kvalifikacijama trebalo ostati prioritet obrazovnog sustava.

| (31) | Unatoč ukupnoj razini javne potrošnje, koja je iznad prosjeka OECD-a, i dobrim rezultatima, francuski obrazovni sustav obilježen je znatnim udjelom učenika sa slabim rezultatima, a socioekonomska pozadina i dalje je snažan pokazatelj uspješnosti učenika. Slabi rezultati i nejednakost u stečenim matematičkim vještinama i dalje su razlozi za zabrinutost. Prema nacionalnim i međunarodnim istraživanjima prosječna uspješnost u matematici u Francuskoj stalno se smanjuje tijekom posljednjih 30 godina. Poduzeti su određeni koraci za jačanje stjecanja osnovnih vještina, među ostalim jačanjem kontinuiranog osposobljavanja nastavnika matematike i francuskog jezika, koje je započeto 2019., te dodavanjem jednosatnog modula potpore za matematiku i francuski jezik u prvom razredu srednje škole od školske godine 2023./2024. Pri završetku je plan o tome da se smanji na polovinu broj učenika u razredu u javnim predškolskim i osnovnim školama u nepovoljnom položaju te se procjenjuje dugoročni učinak na ishode učenja 300 000 učenika o kojima je riječ. Međutim, planom nije obuhvaćen znatan udio učenika u nepovoljnom položaju izvan prioritetnih područja. Unatoč ulaganjima i napretku, i dalje postoje izazovi u pogledu pristupa učenika i studenata s invaliditetom redovnom obrazovnom sustavu. |
| --- | --- |

(31)

Unatoč ukupnoj razini javne potrošnje, koja je iznad prosjeka OECD-a, i dobrim rezultatima, francuski obrazovni sustav obilježen je znatnim udjelom učenika sa slabim rezultatima, a socioekonomska pozadina i dalje je snažan pokazatelj uspješnosti učenika. Slabi rezultati i nejednakost u stečenim matematičkim vještinama i dalje su razlozi za zabrinutost. Prema nacionalnim i međunarodnim istraživanjima prosječna uspješnost u matematici u Francuskoj stalno se smanjuje tijekom posljednjih 30 godina. Poduzeti su određeni koraci za jačanje stjecanja osnovnih vještina, među ostalim jačanjem kontinuiranog osposobljavanja nastavnika matematike i francuskog jezika, koje je započeto 2019., te dodavanjem jednosatnog modula potpore za matematiku i francuski jezik u prvom razredu srednje škole od školske godine 2023./2024. Pri završetku je plan o tome da se smanji na polovinu broj učenika u razredu u javnim predškolskim i osnovnim školama u nepovoljnom položaju te se procjenjuje dugoročni učinak na ishode učenja 300 000 učenika o kojima je riječ. Međutim, planom nije obuhvaćen znatan udio učenika u nepovoljnom položaju izvan prioritetnih područja. Unatoč ulaganjima i napretku, i dalje postoje izazovi u pogledu pristupa učenika i studenata s invaliditetom redovnom obrazovnom sustavu.

| (32) | Francuska je 2022. nastavila ulagati u sustav naukovanja i daljnje mogućnosti učenja kroz rad, kao što je reforma strukovnog osposobljavanja u srednjim školama. Iako bi te mjere mogle imati pozitivan ishod, njihov se učinak tek treba osjetiti i iziskivale bi veći angažman stručnjaka i nastavnika u osmišljavanju programa. Unatoč mjerama za poboljšanje nastavnih uvjeta, među ostalim povećanjem plaća nastavnika, i dalje postoji zabrinutost u pogledu privlačnosti nastavničke struke i velikog udjela ugovornog osoblja, koje često ima nižu razinu kvalifikacija i iskustva od stalnog osoblja i nedovoljan pristup mogućnostima osposobljavanja. Općenito, omjer nastavnika i učenika i dalje je među najvišima u Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Francuska je 2022. nastavila ulagati u sustav naukovanja i daljnje mogućnosti učenja kroz rad, kao što je reforma strukovnog osposobljavanja u srednjim školama. Iako bi te mjere mogle imati pozitivan ishod, njihov se učinak tek treba osjetiti i iziskivale bi veći angažman stručnjaka i nastavnika u osmišljavanju programa. Unatoč mjerama za poboljšanje nastavnih uvjeta, među ostalim povećanjem plaća nastavnika, i dalje postoji zabrinutost u pogledu privlačnosti nastavničke struke i velikog udjela ugovornog osoblja, koje često ima nižu razinu kvalifikacija i iskustva od stalnog osoblja i nedovoljan pristup mogućnostima osposobljavanja. Općenito, omjer nastavnika i učenika i dalje je među najvišima u Uniji.

| (33) | Francuska struktura izvora energije oslanja se na fosilna goriva u manjoj mjeri nego što je to slučaj u drugim državama članicama, iako i dalje ovisi o uvozu fosilnih goriva. U Francuskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Francuska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Zbog trenutačne geopolitičke situacije i visokih cijena energenata Francuska bi također trebala hitno pojačati napore za ostvarivanje ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora utvrđenih u nacionalnom energetskom i klimatskom planu. S udjelom od 19,1 % krajnje bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora Francuska nije ostvarila svoj cilj od 23 % za energiju iz obnovljivih izvora do 2020. Također nije na dobrom putu da ostvari svoj cilj za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. i zaostaje u uvođenju energije iz obnovljivih izvora, posebno u pogledu proizvodnje električne energije i grijanja. Brzo uvođenje obnovljivih izvora energije kao što su solarna energija i energija vjetra doprinijelo bi energetskoj sigurnosti Francuske i diversifikaciji opskrbe smanjenjem upotrebe fosilnih goriva. Sporo uvođenje obnovljivih izvora energije može se objasniti sporim i složenim administrativnim postupcima povezanima s izdavanjem dozvola. Kašnjenja u izdavanju dozvola za sve tehnologije (kopnene i odobalne vjetroelektrane te solarna energija) povezana su s nedostatkom političke potpore projektima, neodgovarajućim planiranjem te dugotrajnim i složenim postupcima izdavanja dozvola. Problemi su i potpora javnosti i pravni izazovi, što stvara nesigurnost za ulagače i nositelje projekata. Postupak izdavanja dozvola mogao bi se ubrzati dodjelom dodatnog osoblja i financijskih sredstava u središnjoj upravi na regionalnoj razini te u relevantnim tijelima i mrežnim operatorima. Poboljšani postupci prostornog planiranja i brža provedba natječajnih postupaka također su bitni da se osigura realizacija projekata obnovljivih izvora energije.
  Francuska je 2023. donijela zakon o ubrzanju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, u kojem se prepoznaje potreba za znatnim povećanjem kapaciteta topline i plina iz obnovljivih izvora te povećanjem udjela električne energije iz obnovljivih izvora kako bi se zadovoljile sve veće potrebe za elektrifikacijom. Uz pravilnu provedbu tim bi se zakonom mogla ubrzati realizacija projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Na taj bi način Francuska mogla ostvariti ciljeve za 2030. |
| --- | --- |

(33)

Francuska struktura izvora energije oslanja se na fosilna goriva u manjoj mjeri nego što je to slučaj u drugim državama članicama, iako i dalje ovisi o uvozu fosilnih goriva. U Francuskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Francuska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Zbog trenutačne geopolitičke situacije i visokih cijena energenata Francuska bi također trebala hitno pojačati napore za ostvarivanje ciljeva u području energije iz obnovljivih izvora utvrđenih u nacionalnom energetskom i klimatskom planu. S udjelom od 19,1 % krajnje bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora Francuska nije ostvarila svoj cilj od 23 % za energiju iz obnovljivih izvora do 2020. Također nije na dobrom putu da ostvari svoj cilj za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. i zaostaje u uvođenju energije iz obnovljivih izvora, posebno u pogledu proizvodnje električne energije i grijanja. Brzo uvođenje obnovljivih izvora energije kao što su solarna energija i energija vjetra doprinijelo bi energetskoj sigurnosti Francuske i diversifikaciji opskrbe smanjenjem upotrebe fosilnih goriva. Sporo uvođenje obnovljivih izvora energije može se objasniti sporim i složenim administrativnim postupcima povezanima s izdavanjem dozvola. Kašnjenja u izdavanju dozvola za sve tehnologije (kopnene i odobalne vjetroelektrane te solarna energija) povezana su s nedostatkom političke potpore projektima, neodgovarajućim planiranjem te dugotrajnim i složenim postupcima izdavanja dozvola. Problemi su i potpora javnosti i pravni izazovi, što stvara nesigurnost za ulagače i nositelje projekata. Postupak izdavanja dozvola mogao bi se ubrzati dodjelom dodatnog osoblja i financijskih sredstava u središnjoj upravi na regionalnoj razini te u relevantnim tijelima i mrežnim operatorima. Poboljšani postupci prostornog planiranja i brža provedba natječajnih postupaka također su bitni da se osigura realizacija projekata obnovljivih izvora energije.

Francuska je 2023. donijela zakon o ubrzanju proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, u kojem se prepoznaje potreba za znatnim povećanjem kapaciteta topline i plina iz obnovljivih izvora te povećanjem udjela električne energije iz obnovljivih izvora kako bi se zadovoljile sve veće potrebe za elektrifikacijom. Uz pravilnu provedbu tim bi se zakonom mogla ubrzati realizacija projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Na taj bi način Francuska mogla ostvariti ciljeve za 2030.

| (34) | Kako bi dosegnula cilj od 10 % za 2020. u pogledu razine međupovezanosti, ključna je daljnja potpora za prekogranične elektroenergetske interkonekcijske vodove (u gradnji ili planirani) radi integracije velikih udjela obnovljivih izvora energije. Pojačanim financiranjem na početku provedbe projekata energetske infrastrukture, kako domaće tako i prekogranične, doprinijet će se smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, a posebno o ruskom plinu. Preporučuje se da nova ulaganja u infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Interkonekcije su ključne za učinkovito funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta jer se objedinjavanjem resursa postiže opća sigurnost opskrbe. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi dosegnula cilj od 10 % za 2020. u pogledu razine međupovezanosti, ključna je daljnja potpora za prekogranične elektroenergetske interkonekcijske vodove (u gradnji ili planirani) radi integracije velikih udjela obnovljivih izvora energije. Pojačanim financiranjem na početku provedbe projekata energetske infrastrukture, kako domaće tako i prekogranične, doprinijet će se smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, a posebno o ruskom plinu. Preporučuje se da nova ulaganja u infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Interkonekcije su ključne za učinkovito funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta jer se objedinjavanjem resursa postiže opća sigurnost opskrbe.

| (35) | Francuski plan za oporavak i otpornost sadržava velike projekte obnove zgrada za socijalno i privatno stanovanje te javnih zgrada i manjih poduzeća. Kad je riječ o obnovi stambenih zgrada, većina projekata bila je usmjerena na jednokratne radove, koji su rezultirali ograničenim stupnjem obnove. U prvoj polovini 2022. samo je 27 % radova uključivalo najmanje dvije faze obnove, a samo 5 % potpunu obnovu. Opsežne obnove mogle bi imati velik utjecaj na smanjenje potrošnje energije u građevinskom sektoru. Osim toga, većim naporima za usmjeravanje javnih i privatnih ulaganja u obnovu stambenih objekata kućanstava s niskim prihodima i fonda zgrada s najnižim energetskim svojstvima doprinijelo bi tome da se do 2030. sanira 5,2 milijuna energetski najneučinkovitijih zgrada (zgrade s ocjenom energetske učinkovitosti F i G). Zakonom o klimi i otpornosti iz 2021. uvedeno je nekoliko mjera za poticanje opsežne obnove zgrada, kao što su zabrana iznajmljivanja stambenih objekata s ocjenom energetske učinkovitosti G od 2025., s ocjenom F od 2028. i s ocjenom E od 2034. Kako bi se potaknulo znatnije povećanje energetske učinkovitosti, okvir politike mogao bi se poboljšati tako da se njime potiče temeljita obnova i dodatno povećanje energetske učinkovitosti fonda zgrada u Francuskoj s posebnim naglaskom na kućanstva s niskim prihodima. |
| --- | --- |

(35)

Francuski plan za oporavak i otpornost sadržava velike projekte obnove zgrada za socijalno i privatno stanovanje te javnih zgrada i manjih poduzeća. Kad je riječ o obnovi stambenih zgrada, većina projekata bila je usmjerena na jednokratne radove, koji su rezultirali ograničenim stupnjem obnove. U prvoj polovini 2022. samo je 27 % radova uključivalo najmanje dvije faze obnove, a samo 5 % potpunu obnovu. Opsežne obnove mogle bi imati velik utjecaj na smanjenje potrošnje energije u građevinskom sektoru. Osim toga, većim naporima za usmjeravanje javnih i privatnih ulaganja u obnovu stambenih objekata kućanstava s niskim prihodima i fonda zgrada s najnižim energetskim svojstvima doprinijelo bi tome da se do 2030. sanira 5,2 milijuna energetski najneučinkovitijih zgrada (zgrade s ocjenom energetske učinkovitosti F i G). Zakonom o klimi i otpornosti iz 2021. uvedeno je nekoliko mjera za poticanje opsežne obnove zgrada, kao što su zabrana iznajmljivanja stambenih objekata s ocjenom energetske učinkovitosti G od 2025., s ocjenom F od 2028. i s ocjenom E od 2034. Kako bi se potaknulo znatnije povećanje energetske učinkovitosti, okvir politike mogao bi se poboljšati tako da se njime potiče temeljita obnova i dodatno povećanje energetske učinkovitosti fonda zgrada u Francuskoj s posebnim naglaskom na kućanstva s niskim prihodima.

| (36) | Udio Francuske u ukupnim ulaganjima poduzetničkog kapitala Unije u start-up i scale-up poduzeća u području klimatskih tehnologija iznosi gotovo 11 %. Međutim, unatoč znatnoj javnoj potpori, samo je 29 % malih francuskih poduzeća uložilo više od 1 % svojih prihoda u učinkovitu upotrebu resursa (prosječno 40 % u Uniji). Nositelji projekata proizvodnje u području čistih tehnologija suočavaju se s velikim administrativnim opterećenjem, dugotrajnim postupcima i rizicima od sudskih sporova. U prosjeku je potrebno 17 mjeseci za dobivanje građevinske dozvole i okolišnog odobrenja te za provedbu postupka javne istrage za industrijski projekt. Postupak uključuje točke blokiranja na kojima vlasnik projekta mora čekati odgovore različitih tijela (upravnog suda, mišljenje tijela nadležnog za okoliš, izvješće javnog istražitelja). Nadalje, za velike industrijske projekte mora se provesti javno savjetovanje. Taj postupak traje najmanje šest mjeseci, čime se produljuje rok za dobivanje građevinske dozvole i okolišnog odobrenja te za provedbu javne istrage. Mogući su i sudski postupci u vezi s investicijskim projektima, koji mogu trajati nekoliko godina, što dovodi do napuštanja projekata. Iako su postupci izdavanja dozvola nužni za zaštitu bitnih javnih i privatnih interesa, trebalo bi ih pojednostavniti i ubrzati za projekte proizvodnje u području čistih tehnologija. Vrijeme bi se moglo uštedjeti i istodobnim pokretanjem administrativnih postupaka i predlaganjem industrijskih lokacija koje su spremne za uporabu. |
| --- | --- |

(36)

Udio Francuske u ukupnim ulaganjima poduzetničkog kapitala Unije u start-up i scale-up poduzeća u području klimatskih tehnologija iznosi gotovo 11 %. Međutim, unatoč znatnoj javnoj potpori, samo je 29 % malih francuskih poduzeća uložilo više od 1 % svojih prihoda u učinkovitu upotrebu resursa (prosječno 40 % u Uniji). Nositelji projekata proizvodnje u području čistih tehnologija suočavaju se s velikim administrativnim opterećenjem, dugotrajnim postupcima i rizicima od sudskih sporova. U prosjeku je potrebno 17 mjeseci za dobivanje građevinske dozvole i okolišnog odobrenja te za provedbu postupka javne istrage za industrijski projekt. Postupak uključuje točke blokiranja na kojima vlasnik projekta mora čekati odgovore različitih tijela (upravnog suda, mišljenje tijela nadležnog za okoliš, izvješće javnog istražitelja). Nadalje, za velike industrijske projekte mora se provesti javno savjetovanje. Taj postupak traje najmanje šest mjeseci, čime se produljuje rok za dobivanje građevinske dozvole i okolišnog odobrenja te za provedbu javne istrage. Mogući su i sudski postupci u vezi s investicijskim projektima, koji mogu trajati nekoliko godina, što dovodi do napuštanja projekata. Iako su postupci izdavanja dozvola nužni za zaštitu bitnih javnih i privatnih interesa, trebalo bi ih pojednostavniti i ubrzati za projekte proizvodnje u području čistih tehnologija. Vrijeme bi se moglo uštedjeti i istodobnim pokretanjem administrativnih postupaka i predlaganjem industrijskih lokacija koje su spremne za uporabu.

| (37) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Francuskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući građevinske tehničare, operatere u elektranama i inženjere. |
| --- | --- |

(37)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Francuskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući građevinske tehničare, operatere u elektranama i inženjere.

| (38) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(38)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (39) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Francuskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(39)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Francuskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (40) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom i slabom konkurentnosti te niskim rastom produktivnosti. Preporuke br. 2 i 3 doprinose provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 39., |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom i slabom konkurentnosti te niskim rastom produktivnosti. Preporuke br. 2 i 3 doprinose provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 39.,

PREPORUČUJE da Francuska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2,3 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Dodatno poboljšati okvirne uvjete kako bi se olakšali ulaganja i inovacije.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Nastaviti brzu provedbu programa kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Riješiti problem nedostatka vještina, posebno pružanjem dodatnih mogućnosti učenja kroz rad i povećanjem udjela osoba s osnovnim vještinama. Prilagoditi resurse i metode potrebama učenika i škola u nepovoljnom položaju kako bi sustav obrazovanja i osposobljavanja postao pravedniji i uključiviji. Poboljšati radne uvjete te početno i trajno osposobljavanje učitelja i nastavnika.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima. Ubrzati uvođenje obnovljivih izvora energije, s posebnim naglaskom na vjetar, solarne i geotermalne izvore te bioplin, uključujući proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog kapaciteta i promicanje zajedničke potrošnje vlastite energije, te promicati povezane tehnologije skladištenja povećanjem javnih ulaganja, olakšavanjem privatnih ulaganja i uklanjanjem uskih grla u izdavanju dozvola. Nastaviti nadograđivati prijenosne i distribucijske elektroenergetske mreže i povećati prekograničnu elektroenergetsku povezanost. Dodatno poboljšati okvir politike kako bi se potaknule temeljita obnova zgrada i dekarbonizacija sustava grijanja, s posebnim naglaskom na kućanstva s niskim prihodima i fond zgrada s najnižim energetskim svojstvima. Uspostaviti poticajno regulatorno okruženje kako bi se povećala ulaganja u proizvodnju u području čistih tehnologija, među ostalim pojednostavnjenjem i ubrzavanjem izdavanja dozvola. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10162/21 INIT, ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 43.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a, uglavnom zbog učinka kapitalnih transfera isplaćenih u kontekstu francuskog plana oporavka pod nazivom „France Relance”, koji se ne financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 79.)

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Francuske iznositi 6,3 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a, uglavnom zbog učinka kapitalnih transfera isplaćenih u kontekstu francuskog plana oporavka pod nazivom „France Relance”, koji se ne financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i plana ulaganja „France 2030”.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,7 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/97

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Hrvatske za 2023.

(2023/C 312/11)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Hrvatska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Hrvatske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Hrvatska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Hrvatske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14 ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14 ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Hrvatska je 14. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Hrvatska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Hrvatska je 14. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Hrvatska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Hrvatska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Hrvatske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Hrvatska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Hrvatske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Hrvatsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Hrvatske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Hrvatske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Hrvatsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Hrvatske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Hrvatske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Hrvatskoj se s deficita od 2,5 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 0,4 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 78,4 % BDP-a krajem 2021. na 68,4 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Hrvatskoj se s deficita od 2,5 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 0,4 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 78,4 % BDP-a krajem 2021. na 68,4 % BDP-a krajem 2022.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na dodanu vrijednost (PDV) i trošarina, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale ograničenje cijena energije, naknade troškova ranjivim potrošačima, programe potpore poduzećima i socijalnu pomoć umirovljenicima i ranjivim kućanstvima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,6 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,3 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na dodanu vrijednost (PDV) i trošarina, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale ograničenje cijena energije, naknade troškova ranjivim potrošačima, programe potpore poduzećima i socijalnu pomoć umirovljenicima i ranjivim kućanstvima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,6 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,3 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Hrvatskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Hrvatskoj preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Hrvatskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Hrvatskoj preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na + 0,2 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno (9). Hrvatska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 2,6 % BDP-a u 2022. (2,7 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova (10) na smjer fiskalne politike (11). Hrvatska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike. Hrvatska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na + 0,2 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno (9). Hrvatska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 2,6 % BDP-a u 2022. (2,7 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova (10) na smjer fiskalne politike (11). Hrvatska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike. Hrvatska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,2 % u 2023. i za 2,6 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,6 % u 2023. i 2,3 % u 2024., uglavnom zbog konzervativnijih procjena za potrošnju kućanstava i javnu potrošnju te za ukupna ulaganja. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,2 % u 2023. i za 2,6 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,6 % u 2023. i 2,3 % u 2024., uglavnom zbog konzervativnijih procjena za potrošnju kućanstava i javnu potrošnju te za ukupna ulaganja.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se saldo opće države u 2023. pogoršati na deficit od 0,7 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je rezultat zaostalog učinka inflacije na javnu potrošnju, osobito zbog indeksacije plaća u javnom sektoru, mirovina i socijalnih naknada. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 68,4 % BDP-a krajem 2022. na 62,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,5 % BDP-a za 2023. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 63,0 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se saldo opće države u 2023. pogoršati na deficit od 0,7 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je rezultat zaostalog učinka inflacije na javnu potrošnju, osobito zbog indeksacije plaća u javnom sektoru, mirovina i socijalnih naknada. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 68,4 % BDP-a krajem 2022. na 62,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,5 % BDP-a za 2023. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 63,0 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., uključujući, na strani prihoda, smanjenje PDV-a i trošarina te, na strani rashoda, ograničenje cijena energije, naknade troškova ranjivim potrošačima, programe potpore poduzećima i socijalnu pomoć umirovljenicima i ranjivim kućanstvima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,5 % BDP-a (12). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,3 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., uključujući, na strani prihoda, smanjenje PDV-a i trošarina te, na strani rashoda, ograničenje cijena energije, naknade troškova ranjivim potrošačima, programe potpore poduzećima i socijalnu pomoć umirovljenicima i ranjivim kućanstvima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,5 % BDP-a (12). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,3 % BDP-a u 2022.). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Hrvatska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Hrvatska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Hrvatskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Hrvatska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Hrvatska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Hrvatskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječe i zadržavanje energetskih mjera koje nisu ciljane, stalno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada, kao i snižene stope PDV-a na neenergetske proizvode. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 3,1 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,7 postotnih bodova (15). Stoga Hrvatska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su energetska obnova zgrada, digitalizacija javne uprave, ulaganja u digitalnu dijagnostiku i opremu u bolnicama, te potporu poslovnom sektoru za zelenu i digitalnu tranziciju, što se financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječe i zadržavanje energetskih mjera koje nisu ciljane, stalno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada, kao i snižene stope PDV-a na neenergetske proizvode. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 3,1 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,7 postotnih bodova (15). Stoga Hrvatska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su energetska obnova zgrada, digitalizacija javne uprave, ulaganja u digitalnu dijagnostiku i opremu u bolnicama, te potporu poslovnom sektoru za zelenu i digitalnu tranziciju, što se financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. povećati na 1,5 % BDP-a. To povećanje u 2024. uglavnom je rezultat povećanja kapitalnih rashoda i još relativno visoke indeksacije rashoda za plaće, mirovine i socijalnu pomoć. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 59,8 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 61,8 % krajem 2024., pri čemu se razlika u odnosu na predviđanja iz Programa stabilnosti za 2023. uglavnom objašnjava učinkom nazivnika (razlika u nominalnom BDP-u u 2024.), a u manjoj mjeri i različitim pretpostavkama o prilagodbi stanja i tokova. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. povećati na 1,5 % BDP-a. To povećanje u 2024. uglavnom je rezultat povećanja kapitalnih rashoda i još relativno visoke indeksacije rashoda za plaće, mirovine i socijalnu pomoć. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 59,8 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 61,8 % krajem 2024., pri čemu se razlika u odnosu na predviđanja iz Programa stabilnosti za 2023. uglavnom objašnjava učinkom nazivnika (razlika u nominalnom BDP-u u 2024.), a u manjoj mjeri i različitim pretpostavkama o prilagodbi stanja i tokova.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,2 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,2 % BDP-a. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (16). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (17) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,1 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,5 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (16). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (17) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,1 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,5 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 6,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, a razlog su dinamičniji kapitalni rashodi i rashodi za plaće i socijalne naknade. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 6,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, a razlog su dinamičniji kapitalni rashodi i rashodi za plaće i socijalne naknade.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će od 2023. do 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 4,6 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje reforme (u sektoru zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanje Zakona o fiskalnoj odgovornosti) i ulaganja (u prometnu i vodnu infrastrukturu, energetsku obnovu višestambenih zgrada i kuća, ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te u obrazovnu infrastrukturu), koji su većinom uključeni i u plan za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će od 2023. do 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 4,6 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje reforme (u sektoru zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanje Zakona o fiskalnoj odgovornosti) i ulaganja (u prometnu i vodnu infrastrukturu, energetsku obnovu višestambenih zgrada i kuća, ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te u obrazovnu infrastrukturu), koji su većinom uključeni i u plan za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 0,8 % BDP-a u 2025. te na 0,6 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 59,8 % BDP-a krajem 2024. na 55,6 % BDP-a do kraja 2026. Stoga se planira da će udio duga opće države u BDP-u tijekom trajanja Programa pasti i ostati ispod 60 %. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 0,8 % BDP-a u 2025. te na 0,6 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 59,8 % BDP-a krajem 2024. na 55,6 % BDP-a do kraja 2026. Stoga se planira da će udio duga opće države u BDP-u tijekom trajanja Programa pasti i ostati ispod 60 %.

| (27) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Hrvatske dobro napreduje. Hrvatska je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 1,4 milijarde EUR, za ostvarenih 59 ključnih etapa i ciljeva iz plana. Očekuje se da će Hrvatska dostaviti izmjenu svojeg plana, koja bi trebala obuhvaćati poglavlje o planu REPowerEU i dodatne mjere u drugim područjima, a financirat će se iz komponente zajma. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Hrvatska je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 3 612 000 000 EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Hrvatske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Hrvatske dobro napreduje. Hrvatska je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 1,4 milijarde EUR, za ostvarenih 59 ključnih etapa i ciljeva iz plana. Očekuje se da će Hrvatska dostaviti izmjenu svojeg plana, koja bi trebala obuhvaćati poglavlje o planu REPowerEU i dodatne mjere u drugim područjima, a financirat će se iz komponente zajma. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Hrvatska je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 3 612 000 000 EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Hrvatske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (28) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Hrvatske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Hrvatskoj. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Hrvatske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Hrvatskoj.

| (29) | Hrvatska uvozi oko 53 % ukupne energije koju troši svake godine, a istodobno ima velik potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, osobito energije sunca, vjetra i geotermalne energije. U Hrvatskoj se polovina električne energije proizvodi u hidroelektranama; udio energije vjetra povećao se na 14 %, ali je udio solarne energije i dalje samo 1 %. Ključni su čimbenici ubrzanog uvođenja solarnih instalacija i vjetroelektrana racionalizacija postupaka izdavanja dozvola i finalizacija relevantnog zakonodavnog okvira kojim bi se proizvođačima i potrošačima s vlastitom proizvodnjom pružila veća pravna sigurnost. Drugi su čimbenici znatna nadogradnja prijenosne mreže i njezino proširenje na jug zemlje, gdje se energija iz obnovljivih izvora uglavnom i proizvodi, i postavljanje pametnih brojila za male solarne instalacije. U Hrvatskoj je potrošnja energije u stambenim zgradama prilično visoka (35 % ukupne potrošnje energije), pri čemu ih 71 % ovisi o plinu u grijanju. Revizija i pojednostavnjenje postupaka za postavljanje solarnih fotonaponskih sustava u višestambenim zgradama i ubrzano uvođenje dizalica topline za grijanje i hlađenje relevantne su mjere energetske obnove zgrada. U prometu je nizak udio energije iz obnovljivih izvora (7 % u odnosu na ciljnih 14 % do 2030.), kao i udio željezničkog prijevoza u putničkom prijevozu (2,5 % u odnosu na 8 % u Uniji). Modernizacija željezničke infrastrukture i voznog parka te osiguravanje povećanog uvođenja vozila s nultim emisijama mogu bitno doprinijeti dekarbonizaciji prometnog sektora. U Hrvatskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Hrvatska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(29)

Hrvatska uvozi oko 53 % ukupne energije koju troši svake godine, a istodobno ima velik potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, osobito energije sunca, vjetra i geotermalne energije. U Hrvatskoj se polovina električne energije proizvodi u hidroelektranama; udio energije vjetra povećao se na 14 %, ali je udio solarne energije i dalje samo 1 %. Ključni su čimbenici ubrzanog uvođenja solarnih instalacija i vjetroelektrana racionalizacija postupaka izdavanja dozvola i finalizacija relevantnog zakonodavnog okvira kojim bi se proizvođačima i potrošačima s vlastitom proizvodnjom pružila veća pravna sigurnost. Drugi su čimbenici znatna nadogradnja prijenosne mreže i njezino proširenje na jug zemlje, gdje se energija iz obnovljivih izvora uglavnom i proizvodi, i postavljanje pametnih brojila za male solarne instalacije. U Hrvatskoj je potrošnja energije u stambenim zgradama prilično visoka (35 % ukupne potrošnje energije), pri čemu ih 71 % ovisi o plinu u grijanju. Revizija i pojednostavnjenje postupaka za postavljanje solarnih fotonaponskih sustava u višestambenim zgradama i ubrzano uvođenje dizalica topline za grijanje i hlađenje relevantne su mjere energetske obnove zgrada. U prometu je nizak udio energije iz obnovljivih izvora (7 % u odnosu na ciljnih 14 % do 2030.), kao i udio željezničkog prijevoza u putničkom prijevozu (2,5 % u odnosu na 8 % u Uniji). Modernizacija željezničke infrastrukture i voznog parka te osiguravanje povećanog uvođenja vozila s nultim emisijama mogu bitno doprinijeti dekarbonizaciji prometnog sektora. U Hrvatskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 22 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Hrvatska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19).

| (30) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Hrvatskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 31 zanimanju za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, među ostalim u građevinskom i proizvodnom sektoru (oboje ispod prosjeka Unije). |
| --- | --- |

(30)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Hrvatskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 31 zanimanju za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, među ostalim u građevinskom i proizvodnom sektoru (oboje ispod prosjeka Unije).

| (31) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(31)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.

| (32) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Hrvatskoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(32)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Hrvatskoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Hrvatska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 5,1 % (21).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, osobito energije vjetra i sunca te geotermalne energije, finalizirati nepotpuni zakonodavni okvir, racionalizirati administrativne postupke izdavanja dozvola, pojednostavniti postupke za postavljanje uređaja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (npr. solarni fotonaponski sustavi) u višestambenim zgradama i pružiti veću pravnu sigurnost. Pružiti potporu za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog kapaciteta. Nastaviti s modernizacijom elektroenergetske prijenosne i distribucijske mreže, osobito poboljšanjem prijenosnih veza između sjevera i juga zemlje, te ubrzati postavljanje pametnih brojila. Ubrzati provedbu mjera energetske učinkovitosti, što uključuje postavljanje dizalica topline. Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima u prometnom sektoru promicanjem održivih rješenja, osobito u željezničkom prijevozu i elektrifikacijom cestovnog prijevoza. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10687/2021 INIT, ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 48.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Hrvatska je u 2022. ostvarila i snažan rast realnog BDP-a.

9

(10)  Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike zbog smanjenja rashoda za ulaganja lokalnih tijela.

10

(11)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,5 postotnih bodova BDP-a. Djelomično je razlog tome jednokratni trošak u međunarodnom arbitražnom postupku.

11

(12)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

12

(13)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 88.).

13

(14)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Hrvatske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 10,3 % u nominalnom smislu.

14

(15)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,5 postotnih bodova BDP-a. Tome je djelomično razlog bazni učinak povećane potrošnje u 2022. zbog određene jednokratne mjere, dok se u 2023. predviđa smanjenje transfera komunalnim poduzećima.

15

(16)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

16

(17)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

19

(20)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/105

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Italije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2023.

(2023/C 312/12)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta, koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Italija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je 14. prosinca 2022. donijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2023. Komisija je 22. studenoga 2022. donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta, koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Italija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je 14. prosinca 2022. donijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2023. Komisija je 22. studenoga 2022. donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Italija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Italije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Italija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Italija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Italije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Italija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Italija je 2. svibnja 2023. Komisiji dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Italije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Italija je 2. svibnja 2023. Komisiji dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Italije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Italiju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Italije u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Italije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Italije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Italiju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Italije u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Italije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Italije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Italiju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Naime, iako je postignut određen napredak, i dalje su prisutne slabosti povezane s visokim državnim dugom i slabim rastom produktivnosti u kontekstu nestabilnosti na tržištu rada i određenih slabosti na financijskim tržištima, što ima prekogranični učinak. Dugogodišnje slabosti Italije posljednjih su se godina donekle smanjile, ali su i dalje znatne i ne očekuje se da će brzo biti uklonjene. Stalan niski rast produktivnosti ključan je uzrok dugotrajnog slabog gospodarskog rasta Italije, što usporava razduživanje državnog duga, smanjuje mogućnosti zapošljavanja i utječe na bilance banaka. Udio državnog duga dodatno se smanjio 2022. u kontekstu gospodarskog oporavka. Međutim, i dalje je visok i znatan je izazov za fiskalnu održivost. Predviđa se da će se udio javnog duga dodatno smanjiti do 2024., ali će se u srednjoročnom razdoblju povećati ako izostanu mjere konsolidacije. Vlada je provela dodatne mjere za potporu otpornosti financijskog sektora i neprihodonosni krediti znatno su se smanjili, ali su banke i dalje znatno izložene riziku države. Postignut je određeni napredak u pogledu politika za uklanjanje neravnoteža, ali su potrebni trajni napori, a provedba plana za oporavak i otpornost i dalje je ključni prioritet politike jer uključuje sveobuhvatne reforme i znatna ulaganja. Kako bi se visoki državni dug stabilno smanjivao, u kontekstu sve većih troškova servisiranja duga te troškova povezanih sa starenjem stanovništva, potreban je višestrani pristup koji se temelji na razboritim fiskalnim politikama s odgovarajućim primarnim suficitima te ulaganjima i reformama kojima se potiče rast, većoj poreznoj disciplini te učinkovitoj upotrebi nacionalnih i Unijinih resursa. Italija se suočava s izazovima za koje bi, uz nastavak snažne provedbe plana za oporavak i otpornost, bili korisni dodatni napori u području politika, posebno u području oporezivanja, fiskalnog okvira i mirovinskih sustava te u području demografije, tržišta rada i energetike. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Italiju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Naime, iako je postignut određen napredak, i dalje su prisutne slabosti povezane s visokim državnim dugom i slabim rastom produktivnosti u kontekstu nestabilnosti na tržištu rada i određenih slabosti na financijskim tržištima, što ima prekogranični učinak. Dugogodišnje slabosti Italije posljednjih su se godina donekle smanjile, ali su i dalje znatne i ne očekuje se da će brzo biti uklonjene. Stalan niski rast produktivnosti ključan je uzrok dugotrajnog slabog gospodarskog rasta Italije, što usporava razduživanje državnog duga, smanjuje mogućnosti zapošljavanja i utječe na bilance banaka. Udio državnog duga dodatno se smanjio 2022. u kontekstu gospodarskog oporavka. Međutim, i dalje je visok i znatan je izazov za fiskalnu održivost. Predviđa se da će se udio javnog duga dodatno smanjiti do 2024., ali će se u srednjoročnom razdoblju povećati ako izostanu mjere konsolidacije. Vlada je provela dodatne mjere za potporu otpornosti financijskog sektora i neprihodonosni krediti znatno su se smanjili, ali su banke i dalje znatno izložene riziku države. Postignut je određeni napredak u pogledu politika za uklanjanje neravnoteža, ali su potrebni trajni napori, a provedba plana za oporavak i otpornost i dalje je ključni prioritet politike jer uključuje sveobuhvatne reforme i znatna ulaganja. Kako bi se visoki državni dug stabilno smanjivao, u kontekstu sve većih troškova servisiranja duga te troškova povezanih sa starenjem stanovništva, potreban je višestrani pristup koji se temelji na razboritim fiskalnim politikama s odgovarajućim primarnim suficitima te ulaganjima i reformama kojima se potiče rast, većoj poreznoj disciplini te učinkovitoj upotrebi nacionalnih i Unijinih resursa. Italija se suočava s izazovima za koje bi, uz nastavak snažne provedbe plana za oporavak i otpornost, bili korisni dodatni napori u području politika, posebno u području oporezivanja, fiskalnog okvira i mirovinskih sustava te u području demografije, tržišta rada i energetike.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Italiji se s 9,0 % BDP-a u 2021. smanjio na 8,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 149,9 % BDP-a krajem 2021. na 144,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Italije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Italija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Italiji se s 9,0 % BDP-a u 2021. smanjio na 8,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 149,9 % BDP-a krajem 2021. na 144,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Italije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Italija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecao je novi statistički tretman nekih poreznih odbitaka za obnovu stambenih nekretnina, koji se sada bilježe kao kapitalni transferi i uglavnom su obračunani u razdoblju 2021. –2022. (7) Na njega su utjecale i mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale mjere za kontrolu općih naknada za sustav u sektorima električne energije i plina, smanjenje stope PDV-a na plin, smanjenje trošarina na cijene goriva, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za radnike ispod određenog dohodovnog praga, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije elektroenergetskim i plinskim poduzećima, proširenje „socijalnog bonusa” za račune za električnu energiju i plin za kućanstva s niskim prihodima, naknade za radnike, umirovljenike i nezaposlene osobe koje se temelje na provjeri materijalnog stanja te povećanje starosnih mirovina za 2 % u listopadu 2022., prije zakonske indeksacije na stopu inflacije koja uobičajeno dospijeva 2023. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije i prihoda od mehanizma za kompenzaciju cijene električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te od primjene mehanizma kompenzacije u sektoru električne energije, za koje se smatra da provode Uredbu Vijeća (EU) 2022/1854 (8) o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,4 % u 2021. na 1,1 % BDP-a u 2022. jer je vlada postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecao je novi statistički tretman nekih poreznih odbitaka za obnovu stambenih nekretnina, koji se sada bilježe kao kapitalni transferi i uglavnom su obračunani u razdoblju 2021. –2022. (7) Na njega su utjecale i mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale mjere za kontrolu općih naknada za sustav u sektorima električne energije i plina, smanjenje stope PDV-a na plin, smanjenje trošarina na cijene goriva, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za radnike ispod određenog dohodovnog praga, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije elektroenergetskim i plinskim poduzećima, proširenje „socijalnog bonusa” za račune za električnu energiju i plin za kućanstva s niskim prihodima, naknade za radnike, umirovljenike i nezaposlene osobe koje se temelje na provjeri materijalnog stanja te povećanje starosnih mirovina za 2 % u listopadu 2022., prije zakonske indeksacije na stopu inflacije koja uobičajeno dospijeva 2023. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije i prihoda od mehanizma za kompenzaciju cijene električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te od primjene mehanizma kompenzacije u sektoru električne energije, za koje se smatra da provode Uredbu Vijeća (EU) 2022/1854 (8) o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,4 % u 2021. na 1,1 % BDP-a u 2022. jer je vlada postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Italiji (9) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Italiji preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Italiji preporučilo i da ograniči rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Italiji (9) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku, uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je Italiji preporučilo da očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Italiji preporučilo i da ograniči rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (10) bio je u 2022. poticajan, na – 3,2 % BDP-a. Italija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,9 % BDP-a u 2022. (0,4 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (11). Italija je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2,2 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Italija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (10) bio je u 2022. poticajan, na – 3,2 % BDP-a. Italija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,9 % BDP-a u 2022. (0,4 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (11). Italija je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2,2 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Italija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom i za 2023. i za 2024. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,0 % u 2023. i za 1,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći rast realnog BDP-a, od 1,2 %, u 2023. i nešto niži, od 1,1 %, u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa ulaganja, za koja vlada predviđa da će rasti za 3,4 % u odnosu na prethodnu godinu, dok Komisija predviđa rast od 1,4 %. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom i za 2023. i za 2024. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,0 % u 2023. i za 1,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći rast realnog BDP-a, od 1,2 %, u 2023. i nešto niži, od 1,1 %, u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa ulaganja, za koja vlada predviđa da će rasti za 3,4 % u odnosu na prethodnu godinu, dok Komisija predviđa rast od 1,4 %.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 4,5 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je posljedica smanjenja kapitalnih transfera povezanih s poreznim odbitcima radi potpore privatnim ulaganjima u energetsku učinkovitost zgrada, smanjenja naknada zaposlenicima zbog retroaktivnog produljenja ugovora o javnoj nabavi za razdoblje 2019. –2021., za koje je znatan dio dospjelih nepodmirenih obveza zabilježen 2022., smanjenja subvencija na proizvodnju u kombinaciji s nižim poreznim odbitcima za elektroenergetska i plinska poduzeća te nižih rashoda za kamate, što se uglavnom objašnjava nižim prinosima na državne obveznice indeksirane za inflaciju. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 144,4 % BDP-a krajem 2022. na 142,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,5 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 140,4 % krajem 2023. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 4,5 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je posljedica smanjenja kapitalnih transfera povezanih s poreznim odbitcima radi potpore privatnim ulaganjima u energetsku učinkovitost zgrada, smanjenja naknada zaposlenicima zbog retroaktivnog produljenja ugovora o javnoj nabavi za razdoblje 2019. –2021., za koje je znatan dio dospjelih nepodmirenih obveza zabilježen 2022., smanjenja subvencija na proizvodnju u kombinaciji s nižim poreznim odbitcima za elektroenergetska i plinska poduzeća te nižih rashoda za kamate, što se uglavnom objašnjava nižim prinosima na državne obveznice indeksirane za inflaciju. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 144,4 % BDP-a krajem 2022. na 142,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,5 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 140,4 % krajem 2023. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije za elektroenergetska i plinska poduzeća, mjere za kontrolu općih naknada za sustav u sektoru plina, smanjenje stope PDV-a na plin i smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za radnike ispod određenog dohodovnog praga, i nove mjere kao što je bonus za grijanje za sva kućanstva za razdoblje od listopada do prosinca 2023. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (12). Većina mjera u 2023. usmjerena je na najranjivija kućanstva ili poduzeća, iako većina mjera energetske potpore ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,7 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 1,2 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati potpuno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,1 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije za elektroenergetska i plinska poduzeća, mjere za kontrolu općih naknada za sustav u sektoru plina, smanjenje stope PDV-a na plin i smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za radnike ispod određenog dohodovnog praga, i nove mjere kao što je bonus za grijanje za sva kućanstva za razdoblje od listopada do prosinca 2023. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (12). Većina mjera u 2023. usmjerena je na najranjivija kućanstva ili poduzeća, iako većina mjera energetske potpore ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,7 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 1,2 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati potpuno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,1 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Italija u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Italija bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Italiji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Italija u 2023. osigura razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Italija bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Italiji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 2,6 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 3,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država u osnovi je rezultat smanjenog troška (za 1,5 postotnih bodova BDP-a) mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije. Glavni su pokretači rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) povećanje rashoda za mirovine zbog djelomične indeksacije na inflaciju iz prethodne godine (15) i dodatna nedavno donesena smanjenja poreznog opterećenja za radnike s niskim i srednjim dohotkom. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,4 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnih bodova (16). Stoga Italija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u željezničku mrežu, energiju iz obnovljivih izvora, vodik, elektroenergetske mreže i održivu mobilnost, zaštitu tla i vodnih resursa te ulaganja povezana s infrastrukturom oblaka za javnu upravu, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. S obzirom na razorne poplave koje su Italiju pogodile u svibnju 2023. trošak izravne hitne potpore povezane s tim poplavama uzet će se u obzir u naknadnim procjenama usklađenosti i u načelu će se smatrati jednokratnim i privremenim mjerama (17). |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 2,6 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 3,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država u osnovi je rezultat smanjenog troška (za 1,5 postotnih bodova BDP-a) mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije. Glavni su pokretači rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) povećanje rashoda za mirovine zbog djelomične indeksacije na inflaciju iz prethodne godine (15) i dodatna nedavno donesena smanjenja poreznog opterećenja za radnike s niskim i srednjim dohotkom. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,4 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnih bodova (16). Stoga Italija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u željezničku mrežu, energiju iz obnovljivih izvora, vodik, elektroenergetske mreže i održivu mobilnost, zaštitu tla i vodnih resursa te ulaganja povezana s infrastrukturom oblaka za javnu upravu, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. S obzirom na razorne poplave koje su Italiju pogodile u svibnju 2023. trošak izravne hitne potpore povezane s tim poplavama uzet će se u obzir u naknadnim procjenama usklađenosti i u načelu će se smatrati jednokratnim i privremenim mjerama (17).

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 3,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava smanjenje rashoda za intermedijarnu potrošnju i za porezne odbitke elektroenergetskim i plinskim poduzećima. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 141,4 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023., iako Komisijina proljetna prognoza 2023. ne uključuje planirane mjere za povećanje deficita u iznosu od 0,2 % BDP-a, o kojima pojedinosti još nisu poznate. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 140,3 % krajem 2024. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u Komisijinoj prognozi. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 3,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava smanjenje rashoda za intermedijarnu potrošnju i za porezne odbitke elektroenergetskim i plinskim poduzećima. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 141,4 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023., iako Komisijina proljetna prognoza 2023. ne uključuje planirane mjere za povećanje deficita u iznosu od 0,2 % BDP-a, o kojima pojedinosti još nisu poznate. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 140,3 % krajem 2024. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u Komisijinoj prognozi.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (18). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država ne bi u 2024. smio biti veći od 1,3 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (18). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država ne bi u 2024. smio biti veći od 1,3 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 0,8 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. S obzirom na razorne poplave koje su Italiju pogodile u svibnju 2023. trošak izravne hitne potpore povezane s tim poplavama uzet će se u obzir u naknadnim procjenama usklađenosti i u načelu će se smatrati jednokratnim i privremenim mjerama. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 0,8 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. S obzirom na razorne poplave koje su Italiju pogodile u svibnju 2023. trošak izravne hitne potpore povezane s tim poplavama uzet će se u obzir u naknadnim procjenama usklađenosti i u načelu će se smatrati jednokratnim i privremenim mjerama.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,3 % BDP-a u 2023. na 3,8 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, među ostalim u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu zakona o javnoj nabavi, koja je također dio plana za oporavak i otpornost, te poreznog sustava uključenog u zakon o davanju ovlasti iz ožujka 2023. („zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme”). |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,3 % BDP-a u 2023. na 3,8 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, među ostalim u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu zakona o javnoj nabavi, koja je također dio plana za oporavak i otpornost, te poreznog sustava uključenog u zakon o davanju ovlasti iz ožujka 2023. („zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme”).

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,0 % BDP-a u 2025. te na 2,5 % do 2026. Stoga se planira da deficit opće države neće prijeći 3 % BDP-a od 2025. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 141,4 % BDP-a krajem 2024. na 140,4 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,0 % BDP-a u 2025. te na 2,5 % do 2026. Stoga se planira da deficit opće države neće prijeći 3 % BDP-a od 2025. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 141,4 % BDP-a krajem 2024. na 140,4 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Porezno opterećenje rada u Italiji i dalje je visoko na svim razinama dohotka u usporedbi s drugim državama članicama, unatoč smanjenju poreza na osobni dohodak uvedenom 2022. Osim toga, proširenje sustava paušalnog oporezivanja na samozaposlene osobe izaziva zabrinutost u pogledu pravednosti i učinkovitosti poreznog sustava. Uvođenjem novog režima paušalnih stopa za povećanje zarade za 2023. povećala se složenost sustava. Vlada je u ožujku 2023. donijela novi zakon o davanju ovlasti za opću reformu poreznog sustava („zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme”). Očekuje se da će se tim zakonom ukloniti neke dugotrajne slabosti, među ostalim smanjenjem poreza na rad te racionalizacijom i pojednostavnjenjem poreznih rashoda i poreza na dobit. Pri provedbi te reforme ključno je očuvati progresivnost poreznog sustava, smanjiti složenost, povećati poticaje za rad, ojačati poreznu disciplinu i osigurati proračunsku neutralnost. U tom smislu postoji potencijal za povećanje prihoda iz drugih izvora koji manje štete rastu, kao što su nekretnine, PDV i odobrenja za upotrebu državne imovine na obali kako bi se na proračunski neutralan način smanjilo porezno opterećenje rada. Ima i prostora za bolje osmišljavanje poreza za zaštitu okoliša, kojima se unatoč relativno visokim prihodima ne promiče u dovoljnoj mjeri prelazak na čišće tehnologije, među ostalim i zbog raširene upotrebe subvencija sa štetnim posljedicama za okoliš. Nadalje, važno je riješiti dugotrajan problem koji nije obuhvaćen zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme, odnosno uglavnom zastarjele katastarske vrijednosti koje služe kao osnova za izračun poreza na nekretnine. |
| --- | --- |

(28)

Porezno opterećenje rada u Italiji i dalje je visoko na svim razinama dohotka u usporedbi s drugim državama članicama, unatoč smanjenju poreza na osobni dohodak uvedenom 2022. Osim toga, proširenje sustava paušalnog oporezivanja na samozaposlene osobe izaziva zabrinutost u pogledu pravednosti i učinkovitosti poreznog sustava. Uvođenjem novog režima paušalnih stopa za povećanje zarade za 2023. povećala se složenost sustava. Vlada je u ožujku 2023. donijela novi zakon o davanju ovlasti za opću reformu poreznog sustava („zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme”). Očekuje se da će se tim zakonom ukloniti neke dugotrajne slabosti, među ostalim smanjenjem poreza na rad te racionalizacijom i pojednostavnjenjem poreznih rashoda i poreza na dobit. Pri provedbi te reforme ključno je očuvati progresivnost poreznog sustava, smanjiti složenost, povećati poticaje za rad, ojačati poreznu disciplinu i osigurati proračunsku neutralnost. U tom smislu postoji potencijal za povećanje prihoda iz drugih izvora koji manje štete rastu, kao što su nekretnine, PDV i odobrenja za upotrebu državne imovine na obali kako bi se na proračunski neutralan način smanjilo porezno opterećenje rada. Ima i prostora za bolje osmišljavanje poreza za zaštitu okoliša, kojima se unatoč relativno visokim prihodima ne promiče u dovoljnoj mjeri prelazak na čišće tehnologije, među ostalim i zbog raširene upotrebe subvencija sa štetnim posljedicama za okoliš. Nadalje, važno je riješiti dugotrajan problem koji nije obuhvaćen zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme, odnosno uglavnom zastarjele katastarske vrijednosti koje služe kao osnova za izračun poreza na nekretnine.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Italije u tijeku je, ali uza sve veći rizik od kašnjenja. Italija je podnijela tri zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti od 42 milijarde EUR za ostvarenu 151 ključnu etapu i ciljnu vrijednost iz plana (navedeni se iznos odnosi na prva dva zahtjeva za plaćanje, a treći se ocjenjuje). Brza provedba plana za oporavak i otpornost i dogovor o njegovoj izmjeni izrazito su važni zbog privremene prirode Mehanizma, koji traje do 2026. Važno je da Italija ojača administrativne kapacitete, posebno na podnacionalnoj razini, kako bi nastavila ispunjavati obveze iz plana za oporavak i otpornost, a učinkovit i potpuno operativan okvir upravljanja i dalje je ključan za neometanu i pravodobnu provedbu tog plana. Stoga je i dalje od iznimne važnosti rano utvrditi moguća kašnjenja i probleme u provedbi te pravodobno poduzeti mjere za njihovo rješavanje. Italija je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma. U tijeku su pregovori o dopuni i poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU, iako Italija još nije podnijela službeni prijedlog. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Italije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Italije u tijeku je, ali uza sve veći rizik od kašnjenja. Italija je podnijela tri zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti od 42 milijarde EUR za ostvarenu 151 ključnu etapu i ciljnu vrijednost iz plana (navedeni se iznos odnosi na prva dva zahtjeva za plaćanje, a treći se ocjenjuje). Brza provedba plana za oporavak i otpornost i dogovor o njegovoj izmjeni izrazito su važni zbog privremene prirode Mehanizma, koji traje do 2026. Važno je da Italija ojača administrativne kapacitete, posebno na podnacionalnoj razini, kako bi nastavila ispunjavati obveze iz plana za oporavak i otpornost, a učinkovit i potpuno operativan okvir upravljanja i dalje je ključan za neometanu i pravodobnu provedbu tog plana. Stoga je i dalje od iznimne važnosti rano utvrditi moguća kašnjenja i probleme u provedbi te pravodobno poduzeti mjere za njihovo rješavanje. Italija je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma. U tijeku su pregovori o dopuni i poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU, iako Italija još nije podnijela službeni prijedlog. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Italije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je odobrila većinu programskih dokumenata kohezijske politike Italije u 2022. i jedan u 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Italiji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je odobrila većinu programskih dokumenata kohezijske politike Italije u 2022. i jedan u 2023. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Italiji.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Italija se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s energetskom politikom i zelenom tranzicijom, posebno u pogledu uvođenja obnovljivih izvora energije, prijenosa plina, energetske učinkovitosti, pružanja i stjecanja zelenih vještina te održive mobilnosti. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Italija se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s energetskom politikom i zelenom tranzicijom, posebno u pogledu uvođenja obnovljivih izvora energije, prijenosa plina, energetske učinkovitosti, pružanja i stjecanja zelenih vještina te održive mobilnosti.

| (32) | Kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u protekloj se godini vrlo sporo povećavao, a udio fosilnih goriva u kombinaciji izvora energije i dalje je znatan. Kako bi se ubrzalo uvođenje obnovljivih izvora energije, Italija je donijela određene izmjene postojećeg okvira kojim se uređuje postupak izdavanja dozvola i odobrenja za obnovljive izvore energije. Potrebni su dodatni napori kako bi se osigurala usklađenost administrativnog i zakonodavnog okvira na nacionalnoj i podnacionalnoj razini te njihova relevantnost za najsuvremeniju energetsku tehnologiju. Na primjer, sve povezane norme mogle bi se objediniti u jedinstveni tekst (Testo unico), a istodobno je potrebno ažurirati smjernice koje podnacionalna tijela slijede pri ocjenjivanju projekata. Naposljetku, potrebna su dodatna ulaganja za nadogradnju nacionalne mreže i izgradnju interkonekcija između kopna, Sicilije i Sardinije kako bi se omogućio očekivani veći proizvodni kapacitet i apsorbiralo povezano povećanje proizvodnje iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(32)

Kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u protekloj se godini vrlo sporo povećavao, a udio fosilnih goriva u kombinaciji izvora energije i dalje je znatan. Kako bi se ubrzalo uvođenje obnovljivih izvora energije, Italija je donijela određene izmjene postojećeg okvira kojim se uređuje postupak izdavanja dozvola i odobrenja za obnovljive izvore energije. Potrebni su dodatni napori kako bi se osigurala usklađenost administrativnog i zakonodavnog okvira na nacionalnoj i podnacionalnoj razini te njihova relevantnost za najsuvremeniju energetsku tehnologiju. Na primjer, sve povezane norme mogle bi se objediniti u jedinstveni tekst (Testo unico), a istodobno je potrebno ažurirati smjernice koje podnacionalna tijela slijede pri ocjenjivanju projekata. Naposljetku, potrebna su dodatna ulaganja za nadogradnju nacionalne mreže i izgradnju interkonekcija između kopna, Sicilije i Sardinije kako bi se omogućio očekivani veći proizvodni kapacitet i apsorbiralo povezano povećanje proizvodnje iz obnovljivih izvora.

| (33) | I dalje su prisutna uska grla u plinskoj mreži. Italija razgovara o ulaganjima s partnerima iz sjeverne Afrike radi povećanja uvoznog kapaciteta postojećih plinovoda i spojnih plinovoda. To bi doprinijelo diversifikaciji uvoza, a time i jačanju sigurnosti opskrbe. Međutim, potrebna su daljnja ulaganja kako bi se uklonila uska grla u postojećoj domaćoj mreži koja nema kapacitet prijenosa za distribuciju novih količina plina s juga na sjever zemlje. Ulaganja u infrastrukturu za fosilna goriva treba ograničiti na ona koja su neophodna i osmisliti ih tako da budu otporna na buduće promjene kako bi se izbjeglo ovisnost o tehnologijama koje nisu u skladu s klimatskim ciljevima ili povećanje troškova energetske tranzicije. |
| --- | --- |

(33)

I dalje su prisutna uska grla u plinskoj mreži. Italija razgovara o ulaganjima s partnerima iz sjeverne Afrike radi povećanja uvoznog kapaciteta postojećih plinovoda i spojnih plinovoda. To bi doprinijelo diversifikaciji uvoza, a time i jačanju sigurnosti opskrbe. Međutim, potrebna su daljnja ulaganja kako bi se uklonila uska grla u postojećoj domaćoj mreži koja nema kapacitet prijenosa za distribuciju novih količina plina s juga na sjever zemlje. Ulaganja u infrastrukturu za fosilna goriva treba ograničiti na ona koja su neophodna i osmisliti ih tako da budu otporna na buduće promjene kako bi se izbjeglo ovisnost o tehnologijama koje nisu u skladu s klimatskim ciljevima ili povećanje troškova energetske tranzicije.

| (34) | U Italiji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (19). Italija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (20). Potrebno je razmotriti mjere za povećanje energetske učinkovitosti zgrada. Fond zgrada u Italiji ima znatan potencijal za povećanje energetske učinkovitosti, posebno zbog velikog udjela starih i energetski intenzivnih zgrada. Postojeće mjere iz plana za oporavak i otpornost mogle bi se dopuniti mjerama kao što su ciljani programi poticaja za povećanje energetske učinkovitosti u zgradama s najlošijim energetskim svojstvima, uključujući komercijalne zgrade i javne stambene objekte, pri čemu treba osigurati da te mjere koriste ranjivim kućanstvima i da se izbjegnu regresivni učinci. Te bi mjere posebno koristile malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima, koja često nemaju tehničke i financijske kapacitete za povećanje svoje energetske učinkovitosti. Te bi mjere doprinijele i smanjenju energetskog siromaštva, na kojem bi se moglo dodatno raditi drugim mjerama, primjerice putem jedinstvenih kontaktnih točaka koje pružaju personalizirane usluge za uštedu energije. Bolji nadzor tržišta ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti također bi doprinijeli povećanju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(34)

U Italiji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (19). Italija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (20). Potrebno je razmotriti mjere za povećanje energetske učinkovitosti zgrada. Fond zgrada u Italiji ima znatan potencijal za povećanje energetske učinkovitosti, posebno zbog velikog udjela starih i energetski intenzivnih zgrada. Postojeće mjere iz plana za oporavak i otpornost mogle bi se dopuniti mjerama kao što su ciljani programi poticaja za povećanje energetske učinkovitosti u zgradama s najlošijim energetskim svojstvima, uključujući komercijalne zgrade i javne stambene objekte, pri čemu treba osigurati da te mjere koriste ranjivim kućanstvima i da se izbjegnu regresivni učinci. Te bi mjere posebno koristile malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima, koja često nemaju tehničke i financijske kapacitete za povećanje svoje energetske učinkovitosti. Te bi mjere doprinijele i smanjenju energetskog siromaštva, na kojem bi se moglo dodatno raditi drugim mjerama, primjerice putem jedinstvenih kontaktnih točaka koje pružaju personalizirane usluge za uštedu energije. Bolji nadzor tržišta ekološkog dizajna i označivanja energetske učinkovitosti također bi doprinijeli povećanju energetske učinkovitosti.

| (35) | Infrastrukturni nedostaci i subvencije sa štetnim posljedicama za okoliš, među ostalim za cestovni promet, i dalje su znatni i obeshrabruju prelazak na održivija prometna rješenja. Na primjer, prosječan broj mjesta za punjenje i dalje je ispod prosjeka Unije. Subvencije sa štetnim posljedicama za okoliš uključuju paušalno oporezivanje službenih automobila dostupnih za privatnu upotrebu i povrat trošarine na dizel koji se upotrebljava u teretnom prometu. Daljnji napori za izgradnju postaja za punjenje i ukidanje navedenih subvencija ključni su za konsolidaciju tržišta vozila s nultim emisijama. |
| --- | --- |

(35)

Infrastrukturni nedostaci i subvencije sa štetnim posljedicama za okoliš, među ostalim za cestovni promet, i dalje su znatni i obeshrabruju prelazak na održivija prometna rješenja. Na primjer, prosječan broj mjesta za punjenje i dalje je ispod prosjeka Unije. Subvencije sa štetnim posljedicama za okoliš uključuju paušalno oporezivanje službenih automobila dostupnih za privatnu upotrebu i povrat trošarine na dizel koji se upotrebljava u teretnom prometu. Daljnji napori za izgradnju postaja za punjenje i ukidanje navedenih subvencija ključni su za konsolidaciju tržišta vozila s nultim emisijama.

| (36) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Italiji nedostaje radne snage u visokokvalificiranim i niskokvalificiranim zanimanjima koja su ključna za zelenu tranziciju. Istodobno potpora za osposobljavanje često ne dopire do radnika za koje je vjerojatnost da će biti pogođeni zelenom tranzicijom najveća. Nedostatak vještina za zelenu tranziciju u javnom sektoru, posebno na lokalnoj razini, koči i zelena ulaganja. Italija se suočava s velikim regionalnim razlikama koje bi se mogle pogoršati ako lokalna tržišta rada ne budu mogla iskoristiti mogućnosti zelene tranzicije. Osim toga, jačanje vještina za zelenu tranziciju, među ostalim vještina za održivo upravljanje tlom, ključno je u borbi protiv posljedica klimatskih promjena, posebno teških poplava i dugotrajnih suša. |
| --- | --- |

(36)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Italiji nedostaje radne snage u visokokvalificiranim i niskokvalificiranim zanimanjima koja su ključna za zelenu tranziciju. Istodobno potpora za osposobljavanje često ne dopire do radnika za koje je vjerojatnost da će biti pogođeni zelenom tranzicijom najveća. Nedostatak vještina za zelenu tranziciju u javnom sektoru, posebno na lokalnoj razini, koči i zelena ulaganja. Italija se suočava s velikim regionalnim razlikama koje bi se mogle pogoršati ako lokalna tržišta rada ne budu mogla iskoristiti mogućnosti zelene tranzicije. Osim toga, jačanje vještina za zelenu tranziciju, među ostalim vještina za održivo upravljanje tlom, ključno je u borbi protiv posljedica klimatskih promjena, posebno teških poplava i dugotrajnih suša.

| (37) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporuci br. 1.

| (38) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Italiji, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(38)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Italiji, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

| (39) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom i slabim rastom produktivnosti. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 38., |
| --- | --- |

(39)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim državnim dugom i slabim rastom produktivnosti. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 38.,

PREPORUČUJE da Italija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 1,3 % (22).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veću produktivnost i veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Dodatno smanjiti poreze na rad i povećati učinkovitost poreznog sustava donošenjem i pravilnom provedbom zakona o davanju ovlasti u području porezne reforme i pritom očuvati progresivnost poreznog sustava i povećati pravednost, posebno racionalizacijom i smanjenjem poreznih rashoda, uključujući PDV i subvencije sa štetnim posljedicama za okoliš, te pojednostavniti porezni zakon. Uskladiti katastarske vrijednosti s aktualnim tržišnim vrijednostima.

2.

Osigurati djelotvorno upravljanje i ojačati administrativne kapacitete, posebno na podnacionalnoj razini, kako bi se omogućila kontinuirana, brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima. Pojednostavniti postupke izdavanja dozvola kako bi se ubrzala proizvodnja dodatne energije iz obnovljivih izvora i izgradile elektroenergetske interkonekcije za njezinu apsorpciju. Povećati kapacitet za unutarnji prijenos plina radi diversifikacije uvoza energije i jačanja sigurnosti opskrbe. Povećati energetsku učinkovitost u stambenom i poslovnom sektoru, među ostalim s pomoću bolje usmjerenih programa poticaja, osobito najranjivijih kućanstava i zgrada s najlošijim energetskim svojstvima. Promicati održivu mobilnost, među ostalim ukidanjem subvencija sa štetnim posljedicama za okoliš i bržim uvođenjem postaja za punjenje. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10160/21 INIT, ST 10160/21 ADD 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 1, ST 10160/21 ADD 1 REV 2, ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Novi statistički tretman upućivao je na povećanje deficita za 1,8 postotnih bodova BDP-a u 2021. Procjenjuje se da su 2022. porezni odbici obuhvaćeni novim statističkim tretmanom imali učinak povećanja deficita od 2,6 postotnih bodova BDP-a.

7

(8)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.).

8

(9)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 53.).

9

(10)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

10

(11)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a. To se objašnjava povećanjem rashoda povezanih s poreznim odbitcima za obnovu zgrada, koji se bilježe kao kapitalni transfer.

11

(12)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

12

(13)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Italije i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 96.).

13

(14)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Italije iznositi 6,4 % u nominalnom smislu.

14

(15)  Zakonom br. 197/2022 predviđa se djelomična revizija mehanizma indeksacije mirovina isplaćenih u razdoblju 2023. –2024., čime se ograničava učinak inflacije na proračunske projekcije.

15

(16)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 2,3 postotna boda BDP-a. To se objašnjava očekivanim smanjenjem potrošnje za porezne odbitke za obnovu zgrada.

16

(17)  Za definiciju jednokratne mjere vidjeti Izvješće Europske komisije o javnim financijama u ekonomskoj i monetarnoj uniji (EMU) za 2015.

17

(18)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

20

(21)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

21

(22)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,7 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

22

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/116

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2023.

(2023/C 312/13)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Cipar utvrđen kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Cipra za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Cipar utvrđen kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Cipra za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Cipar je 17. svibnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Cipra (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Cipar u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Cipar je 17. svibnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Cipra (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Cipar u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Cipar je 9. svibnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 2. svibnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Cipra o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Cipar je 9. svibnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 2. svibnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Cipra o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Cipar za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Cipra u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Cipra. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Cipra u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Cipar za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Cipra u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Cipra. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Cipra u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Cipar u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Cipru postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s privatnim, državnim i vanjskim dugom općenito su se smanjile, ali su i dalje uzrok za zabrinutost. Posebno su se smanjili visoki dugovi, uključujući neprihodonosne kredite, te se očekuje da će se tako i nastaviti, dok su deficiti tekućeg računa i dalje problem. Privatni dug smanjuje se od 2015., osim tijekom 2020., za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19, i očekuje se da će se, potaknut rastom nominalnog BDP-a, nastaviti smanjivati u 2023. i 2024. Međutim, više kamatne stope mogle bi opteretiti servisiranje duga jer prevladavaju zajmovi s promjenjivom kamatnom stopom. Na razine privatnog i vanjskog duga utječe prisutnost subjekata posebne namjene u Cipru, koji povećavaju razine duga, ali za gospodarstvo predstavljaju ograničene rizike. Neprihodonosni krediti koje drže banke posljednjih su se godina znatno smanjili zahvaljujući njihovoj prodaji, otpisima, novčanoj otplati, saniranju i zamjenama duga za imovinu. Državni dug u stalnom je padu; pao je ispod razine prije pandemije te se očekuje da će se u 2023. i 2024. dodatno smanjiti. Unatoč oporavku turizma veliki deficit tekućeg računa povećao se 2022., što je odraz snažne domaće potražnje i visokih cijena energije; očekuje se da će se u 2023. i 2024. donekle smanjiti, ali ostati velik. Odgovor u području politika bio je povoljan. Očekuje se da će nekoliko mjera iz plana za oporavak i otpornost doprinijeti diversifikaciji gospodarstva, poduprijeti rast izvoza i ublažiti prekomjernu ovisnost o uvozu nafte. U okviru plana za oporavak i otpornost sredinom 2022. donesen je paket izmjena zakona o društvima koja kupuju kredite i pružateljima usluge servisiranja kredita, čime se poboljšava njihovo radno okruženje i podupire smanjenje neprihodonosnih kredita. Nakon nekoliko odgoda, obustava ovrhe prestala je važiti u veljači: učinkovit okvir za ovršni postupak ključan je za poticanje zajmoprimaca na sudjelovanje u restrukturiranju kredita, daljnje smanjenje neprihodonosnih kredita u gospodarstvu, smanjenje privatne zaduženosti i jačanje platne discipline. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Cipar u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Cipru postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s privatnim, državnim i vanjskim dugom općenito su se smanjile, ali su i dalje uzrok za zabrinutost. Posebno su se smanjili visoki dugovi, uključujući neprihodonosne kredite, te se očekuje da će se tako i nastaviti, dok su deficiti tekućeg računa i dalje problem. Privatni dug smanjuje se od 2015., osim tijekom 2020., za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19, i očekuje se da će se, potaknut rastom nominalnog BDP-a, nastaviti smanjivati u 2023. i 2024. Međutim, više kamatne stope mogle bi opteretiti servisiranje duga jer prevladavaju zajmovi s promjenjivom kamatnom stopom. Na razine privatnog i vanjskog duga utječe prisutnost subjekata posebne namjene u Cipru, koji povećavaju razine duga, ali za gospodarstvo predstavljaju ograničene rizike. Neprihodonosni krediti koje drže banke posljednjih su se godina znatno smanjili zahvaljujući njihovoj prodaji, otpisima, novčanoj otplati, saniranju i zamjenama duga za imovinu. Državni dug u stalnom je padu; pao je ispod razine prije pandemije te se očekuje da će se u 2023. i 2024. dodatno smanjiti. Unatoč oporavku turizma veliki deficit tekućeg računa povećao se 2022., što je odraz snažne domaće potražnje i visokih cijena energije; očekuje se da će se u 2023. i 2024. donekle smanjiti, ali ostati velik. Odgovor u području politika bio je povoljan. Očekuje se da će nekoliko mjera iz plana za oporavak i otpornost doprinijeti diversifikaciji gospodarstva, poduprijeti rast izvoza i ublažiti prekomjernu ovisnost o uvozu nafte. U okviru plana za oporavak i otpornost sredinom 2022. donesen je paket izmjena zakona o društvima koja kupuju kredite i pružateljima usluge servisiranja kredita, čime se poboljšava njihovo radno okruženje i podupire smanjenje neprihodonosnih kredita. Nakon nekoliko odgoda, obustava ovrhe prestala je važiti u veljači: učinkovit okvir za ovršni postupak ključan je za poticanje zajmoprimaca na sudjelovanje u restrukturiranju kredita, daljnje smanjenje neprihodonosnih kredita u gospodarstvu, smanjenje privatne zaduženosti i jačanje platne discipline.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Cipru se s deficita od 2,0 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 2,1 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 101,2 % BDP-a krajem 2021. na 86,5 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Cipru se s deficita od 2,0 % BDP-a u 2021. poboljšao na suficit od 2,1 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 101,2 % BDP-a krajem 2021. na 86,5 % BDP-a krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na gorivo (benzin i dizel za 7 centi po litri i gorivo za ogrjev za 5,37 centi po litri) za sve potrošače te smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost na potrošnju električne energije za kućanstva s 19 % na 9 % (uz dodatno smanjenje za ranjiva kućanstva na 5 %), dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencioniranje povećanja tarifa za električnu energiju, a obuhvaćale su od 50 % do 100 % povećanja. Za provedbu tih mjera subvencioniranja država osigurava plaćanja ciparskom tijelu za električnu energiju, subjektu u potpunom državnom vlasništvu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak svih tih mjera iznosio 0,7 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,9 % BDP-a u 2021. na 0,3 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na gorivo (benzin i dizel za 7 centi po litri i gorivo za ogrjev za 5,37 centi po litri) za sve potrošače te smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost na potrošnju električne energije za kućanstva s 19 % na 9 % (uz dodatno smanjenje za ranjiva kućanstva na 5 %), dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencioniranje povećanja tarifa za električnu energiju, a obuhvaćale su od 50 % do 100 % povećanja. Za provedbu tih mjera subvencioniranja država osigurava plaćanja ciparskom tijelu za električnu energiju, subjektu u potpunom državnom vlasništvu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak svih tih mjera iznosio 0,7 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,9 % BDP-a u 2021. na 0,3 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Cipru (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Cipru (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. neutralan, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Cipar je u skladu s preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,4 % BDP-a u 2022. (1,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. odraz je početne faze novog programskog razdoblja za druge fondove Unije. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Cipar stoga nije očuvao ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao neutralan učinak na smjer fiskalne politike. Cipar je stoga u dovoljnoj mjeri zadržao pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. neutralan, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Cipar je u skladu s preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,4 % BDP-a u 2022. (1,6 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. odraz je početne faze novog programskog razdoblja za druge fondove Unije. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Cipar stoga nije očuvao ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao neutralan učinak na smjer fiskalne politike. Cipar je stoga u dovoljnoj mjeri zadržao pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,8 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 2,3 % u 2023. i 2,7 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa domaće potražnje rastu. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,8 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 2,3 % u 2023. i 2,7 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa domaće potražnje rastu.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se suficit opće države neznatno smanjiti, s 2,1 % u 2022. na 2,0 % BDP-a u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 86,5 % BDP-a krajem 2022. na 81,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,8 % BDP-a za 2023. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 80,4 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se suficit opće države neznatno smanjiti, s 2,1 % u 2022. na 2,0 % BDP-a u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 86,5 % BDP-a krajem 2022. na 81,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 1,8 % BDP-a za 2023. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 80,4 % krajem 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., ponajprije smanjenje trošarine na gorivo za sve potrošače i subvencioniranje povećanja tarifa za električnu energiju. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,0 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., ponajprije smanjenje trošarine na gorivo za sve potrošače i subvencioniranje povećanja tarifa za električnu energiju. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,0 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.).

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Cipar poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Cipar bi se trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Cipru je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Cipar poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Cipar bi se trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Cipru je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (‒ 0,1 % BDP-a). To je u skladu s neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati neutralan učinak od 0,0 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,8 postotnih bodova (13). Stoga Cipar planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su sustav upravljanja tržištem za ciparsko tržište električne energije, izgradnja novih energetski učinkovitih zgrada, uključujući novu psihijatrijsku bolnicu, povećanje energetske učinkovitosti škola i poboljšanje sigurnosti opskrbe vodom u regijama Nikoziji i Larnaki izgradnjom rezervoara, što se djelomično financira iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (‒ 0,1 % BDP-a). To je u skladu s neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati neutralan učinak od 0,0 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,8 postotnih bodova (13). Stoga Cipar planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su sustav upravljanja tržištem za ciparsko tržište električne energije, izgradnja novih energetski učinkovitih zgrada, uključujući novu psihijatrijsku bolnicu, povećanje energetske učinkovitosti škola i poboljšanje sigurnosti opskrbe vodom u regijama Nikoziji i Larnaki izgradnjom rezervoara, što se djelomično financira iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države u 2024. povećati na 2,3 % BDP-a. Povećanje u 2024. uglavnom odražava povećanje doprinosa za socijalno osiguranje od 1. siječnja 2024. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 72,9 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,1 % BDP-a u 2024. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 72,5 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države u 2024. povećati na 2,3 % BDP-a. Povećanje u 2024. uglavnom odražava povećanje doprinosa za socijalno osiguranje od 1. siječnja 2024. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 72,9 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni suficit od 2,1 % BDP-a u 2024. To je u skladu sa suficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 72,5 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | Cipar u Programu planira u 2023. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od 0,0 % BDP-a, te ga zadržati tijekom ostatka programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi +0,9 % BDP-a u 2023. i + 1,3 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Razborita fiskalna politika 2024. doprinijet će i jačanju vanjskog položaja. |
| --- | --- |

(24)

Cipar u Programu planira u 2023. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od 0,0 % BDP-a, te ga zadržati tijekom ostatka programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi +0,9 % BDP-a u 2023. i + 1,3 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Razborita fiskalna politika 2024. doprinijet će i jačanju vanjskog položaja.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država (14) za 3,6 % u 2024. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država (14) za 3,6 % u 2024.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,0 % BDP-a u 2023. na 2,8 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja odražavaju stalnu razinu nominalnih ulaganja na višoj razini BDP-a. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,0 % BDP-a u 2023. na 2,8 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja odražavaju stalnu razinu nominalnih ulaganja na višoj razini BDP-a.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države zadržati na 2,3 % BDP-a u 2025. te da će se povećati na 2,4 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 72,9 % BDP-a krajem 2024. na 60,1 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se suficit opće države zadržati na 2,3 % BDP-a u 2025. te da će se povećati na 2,4 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 72,9 % BDP-a krajem 2024. na 60,1 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Cipra u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Cipar je podnio jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 85 milijuna EUR, za ostvarenih 14 ključnih etapa iz plana za oporavak i otpornost. Ciparski plan za oporavak i otpornost relativno je velik i složen. Kako bi se rizik od kašnjenja sveo na najmanju moguću mjeru, ključno je snažno upravljanje i njegovo stalno praćenje. Očekuje se da će se ciparski plan za oporavak i otpornost revidirati kako bi se u njega uključile mjere iz plana REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje maksimalnog financijskog doprinosa. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Cipra u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Cipra u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Cipar je podnio jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 85 milijuna EUR, za ostvarenih 14 ključnih etapa iz plana za oporavak i otpornost. Ciparski plan za oporavak i otpornost relativno je velik i složen. Kako bi se rizik od kašnjenja sveo na najmanju moguću mjeru, ključno je snažno upravljanje i njegovo stalno praćenje. Očekuje se da će se ciparski plan za oporavak i otpornost revidirati kako bi se u njega uključile mjere iz plana REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje maksimalnog financijskog doprinosa. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Cipra u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (29) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Cipra odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Cipru. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Cipra odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Cipru.

| (30) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost te programima kohezijske politike, Cipar se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s poslovnim okruženjem, posebno u pogledu upravljanja subjektima u državnom vlasništvu, uvođenja obnovljivih izvora energije, poboljšanja i modernizacije elektroenergetske mreže, energetskih interkonekcija, energetske učinkovitosti, održivog prometa i vještina potrebnih za zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(30)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost te programima kohezijske politike, Cipar se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih s poslovnim okruženjem, posebno u pogledu upravljanja subjektima u državnom vlasništvu, uvođenja obnovljivih izvora energije, poboljšanja i modernizacije elektroenergetske mreže, energetskih interkonekcija, energetske učinkovitosti, održivog prometa i vještina potrebnih za zelenu tranziciju.

| (31) | Sustav upravljanja ima nedostatke u pogledu međunarodnih standarda, npr. smjernica OECD-a o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu i Priručnika Svjetske banke za korporativno upravljanje subjektima u državnom vlasništvu. Konkretno, većom transparentnošću i većom odgovornošću za financijsku uspješnost i javne ciljeve povećale bi se učinkovitost i djelotvornost poduzeća u državnom vlasništvu, kao i primjena najbolje prakse, poput transparentnog i na zaslugama utemeljenog postupka imenovanja u upravljačka tijela poduzeća u državnom vlasništvu. Prebacivanjem funkcije vlasništva poduzeća u državnom vlasništvu s resornih ministarstava usmjerenih na politiku na posebno središnje tijelo ili barem osnivanjem centraliziranog odjela za praćenje u Ministarstvu financija također bi se poboljšalo trenutačno stanje. Poboljšanjem upravljanja pomoglo bi se osigurati da se ključni projekti javnih ulaganja poduzeća u državnom vlasništvu dovrše na vrijeme, a to bi zatim olakšalo zelenu i digitalnu tranziciju. Poduzimanjem mjera u pogledu poduzeća u državnom vlasništvu upravljanje na Cipru postalo bi učinkovitije, a tržište za lokalna i strana poduzeća pravednije i transparentnije. To je u skladu s ciljevima dugoročne strategije za Cipar i akcijskim planom na kojem se temelji (u okviru područja inicijative „Moderniziranje poluvladinih organizacija i stvaranje pravih poticaja za inovacije i učinkovitost”). Politike usmjerene na poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu također mogu pomoći u povećanju učinkovitosti javnog sektora. Cipar je od Međunarodnog monetarnog fonda zatražio tehničku pomoć u vezi s upravljanjem poduzećima u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(31)

Sustav upravljanja ima nedostatke u pogledu međunarodnih standarda, npr. smjernica OECD-a o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu i Priručnika Svjetske banke za korporativno upravljanje subjektima u državnom vlasništvu. Konkretno, većom transparentnošću i većom odgovornošću za financijsku uspješnost i javne ciljeve povećale bi se učinkovitost i djelotvornost poduzeća u državnom vlasništvu, kao i primjena najbolje prakse, poput transparentnog i na zaslugama utemeljenog postupka imenovanja u upravljačka tijela poduzeća u državnom vlasništvu. Prebacivanjem funkcije vlasništva poduzeća u državnom vlasništvu s resornih ministarstava usmjerenih na politiku na posebno središnje tijelo ili barem osnivanjem centraliziranog odjela za praćenje u Ministarstvu financija također bi se poboljšalo trenutačno stanje. Poboljšanjem upravljanja pomoglo bi se osigurati da se ključni projekti javnih ulaganja poduzeća u državnom vlasništvu dovrše na vrijeme, a to bi zatim olakšalo zelenu i digitalnu tranziciju. Poduzimanjem mjera u pogledu poduzeća u državnom vlasništvu upravljanje na Cipru postalo bi učinkovitije, a tržište za lokalna i strana poduzeća pravednije i transparentnije. To je u skladu s ciljevima dugoročne strategije za Cipar i akcijskim planom na kojem se temelji (u okviru područja inicijative „Moderniziranje poluvladinih organizacija i stvaranje pravih poticaja za inovacije i učinkovitost”). Politike usmjerene na poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu također mogu pomoći u povećanju učinkovitosti javnog sektora. Cipar je od Međunarodnog monetarnog fonda zatražio tehničku pomoć u vezi s upravljanjem poduzećima u državnom vlasništvu.

| (32) | Puni potencijal obnovljivih izvora energije na Cipru mogao bi se dodatno iskoristiti, posebno daljnjim ulaganjima u poboljšanje i modernizaciju elektroenergetske mreže te odabirom postrojenja za skladištenje energije na razini mreže. Ugovori o kupnji energije i ugovori za kompenzaciju razlike mogu biti prikladni ekonomski instrumenti za ubrzavanje uvođenja obnovljivih izvora energije. Cipar trenutačno ne upotrebljava plin, a nafta čini 83,2 % ukupne strukture izvora energije. S obzirom na velike fluktuacije cijena energije na svjetskim tržištima, za održivost ciparskog gospodarstva ključno je smanjiti veliku ovisnost o nafti, koju u cijelosti uvozi. Kako bi se diversificirala opskrba energijom i smanjila ovisnost o uvozu, Cipar bi imao koristi od elektroenergetskih interkonekcija i širenja obnovljivih izvora energije, kao i od novih ulaganja u infrastrukturu i mreže. Osim toga, politike energetske učinkovitosti mogle bi se proširiti i ubrzati kako bi se ograničio rast potrošnje energije. Očekuje se da će mjere energetske učinkovitosti doprinijeti i rješavanju problema energetskog siromaštva, s kojim se suočava velik udio stanovništva (19,4 % u 2021.), među ostalim, prema potrebi, iskorištavanjem fondova kohezijske politike. Cipar bi imao koristi od prelaska na održivi promet. Otok se trenutačno oslanja na osobni prijevoz, a cijeli je prometni sektor 2020. bio odgovoran za 21 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, dok je udio električnih vozila u novim registracijama i broj mjesta za punjenje po vozilu najniži u Uniji. Trebalo bi se više založiti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti radi usklađivanja Cipra s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”. |
| --- | --- |

(32)

Puni potencijal obnovljivih izvora energije na Cipru mogao bi se dodatno iskoristiti, posebno daljnjim ulaganjima u poboljšanje i modernizaciju elektroenergetske mreže te odabirom postrojenja za skladištenje energije na razini mreže. Ugovori o kupnji energije i ugovori za kompenzaciju razlike mogu biti prikladni ekonomski instrumenti za ubrzavanje uvođenja obnovljivih izvora energije. Cipar trenutačno ne upotrebljava plin, a nafta čini 83,2 % ukupne strukture izvora energije. S obzirom na velike fluktuacije cijena energije na svjetskim tržištima, za održivost ciparskog gospodarstva ključno je smanjiti veliku ovisnost o nafti, koju u cijelosti uvozi. Kako bi se diversificirala opskrba energijom i smanjila ovisnost o uvozu, Cipar bi imao koristi od elektroenergetskih interkonekcija i širenja obnovljivih izvora energije, kao i od novih ulaganja u infrastrukturu i mreže. Osim toga, politike energetske učinkovitosti mogle bi se proširiti i ubrzati kako bi se ograničio rast potrošnje energije. Očekuje se da će mjere energetske učinkovitosti doprinijeti i rješavanju problema energetskog siromaštva, s kojim se suočava velik udio stanovništva (19,4 % u 2021.), među ostalim, prema potrebi, iskorištavanjem fondova kohezijske politike. Cipar bi imao koristi od prelaska na održivi promet. Otok se trenutačno oslanja na osobni prijevoz, a cijeli je prometni sektor 2020. bio odgovoran za 21 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, dok je udio električnih vozila u novim registracijama i broj mjesta za punjenje po vozilu najniži u Uniji. Trebalo bi se više založiti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti radi usklađivanja Cipra s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

| (33) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. U 2022. nekoliko se zanimanja s posebnim vještinama ili znanjem potrebnim za zelenu tranziciju suočilo s manjkom radne snage, a u ključnim sektorima (npr. građevinarstvo, proizvodnja) zabilježen je rast stope slobodnih radnih mjesta. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije ključni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. |
| --- | --- |

(33)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. U 2022. nekoliko se zanimanja s posebnim vještinama ili znanjem potrebnim za zelenu tranziciju suočilo s manjkom radne snage, a u ključnim sektorima (npr. građevinarstvo, proizvodnja) zabilježen je rast stope slobodnih radnih mjesta. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije ključni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati.

| (34) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (15) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (15) navedeno u preporuci br. 1.

| (35) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Cipru, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(35)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Cipru, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (36) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s privatnim, državnim i vanjskim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 35., |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s privatnim, državnim i vanjskim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 35.,

PREPORUČUJE da Cipar u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Olakšati smanjenje privatnog duga, među ostalim provedbom učinkovitog okvira za ovršni postupak.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi ulaganja i reforme kojima se potiče veći održivi rast te zadržati razboritu srednjoročnu fiskalnu poziciju.

2.

Ubrzati provedbu plana za oporavak i otpornost, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih administrativnih kapaciteta, te brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počeo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

U skladu s međunarodnim standardima poduzeti mjere za poboljšanje upravljanja subjektima u državnom vlasništvu.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i diversificirati opskrbu energijom. Bolje iskoristiti sav neiskorišteni potencijal za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, ubrzati uvođenje obnovljivih izvora energije putem odgovarajućih ekonomskih instrumenata i povećanja ulaganja u poboljšanje i modernizaciju elektroenergetske mreže, uključujući objekte za skladištenje energije. Ubrzati razvoj elektroenergetskih interkonekcija. Proširiti i ubrzati mjere za energetsku učinkovitost, među ostalim radi smanjenja energetskog siromaštva. Proširiti i ubrzati prelazak na održivi promet. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10686/2021, ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 58.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Cipra i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 104.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Cipra, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 8,2 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan i iznositi 0,0 postotnih bodova BDP-a.

13

(14)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

14

(15)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

15

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/125

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2023.

(2023/C 312/14)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Latvija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je 24. veljače 2023. donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Latvije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Latvija jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je 24. veljače 2023. donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Latvije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila i dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila i dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Latvija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Latvije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Latvija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Latvija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Latvije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Latvija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Latvija je 25. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 17. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Latvije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je 25. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 17. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Latvije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Latviju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Latvije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Latvije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Latviju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Latvije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Latvije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Latviju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Latviji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s vanjskim zaduživanjem i stambenim nekretninama i dalje su blage, dok su one povezane s konkurentnošću relevantne, ali se očekuje da će u bliskoj budućnosti ostati općenito ograničene. Nedavni rast deficita tekućeg računa bio je znatan, no očekuje se da će se deficit znatno smanjiti u 2023. te dodatno u 2024. Očekuje se da će latvijsko neto stanje međunarodnih ulaganja, koje se znatno poboljšalo u proteklom desetljeću, ostati uglavnom stabilno. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Latvije, posebice zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Iako je rast cijena stambenih nekretnina nedavno povećan, ne čini se da je precijenjenost stambenih nekretnina znatna. Osim toga, rast cijena stambenih nekretnina usporio se krajem 2022., hipotekarno kreditiranje bilo je slabo, a dug kućanstava je ograničen i smanjuje se u odnosu na dohodak kućanstava. Latvija se suočava s ključnim strukturnim gospodarskim izazovima povezanima sa smanjenom ponudom radne snage, što je doprinijelo brzom povećanju jediničnih troškova rada i moglo bi narušiti konkurentnost u srednjoročnom razdoblju. Politika je općenito povoljna, iako bi određene dodatne mjere mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi smislu bile važne politike kojima se štiti konkurentnost, uključujući mjere za povećanje kvalitete i kvantitete ponude radne snage. Skraćivanje postupka izdavanja građevinskih dozvola pomoglo bi da se podupre povećanje ponude stambenih nekretnina i poboljša stanje na tržištu stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Latviju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Latviji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s vanjskim zaduživanjem i stambenim nekretninama i dalje su blage, dok su one povezane s konkurentnošću relevantne, ali se očekuje da će u bliskoj budućnosti ostati općenito ograničene. Nedavni rast deficita tekućeg računa bio je znatan, no očekuje se da će se deficit znatno smanjiti u 2023. te dodatno u 2024. Očekuje se da će latvijsko neto stanje međunarodnih ulaganja, koje se znatno poboljšalo u proteklom desetljeću, ostati uglavnom stabilno. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Latvije, posebice zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Iako je rast cijena stambenih nekretnina nedavno povećan, ne čini se da je precijenjenost stambenih nekretnina znatna. Osim toga, rast cijena stambenih nekretnina usporio se krajem 2022., hipotekarno kreditiranje bilo je slabo, a dug kućanstava je ograničen i smanjuje se u odnosu na dohodak kućanstava. Latvija se suočava s ključnim strukturnim gospodarskim izazovima povezanima sa smanjenom ponudom radne snage, što je doprinijelo brzom povećanju jediničnih troškova rada i moglo bi narušiti konkurentnost u srednjoročnom razdoblju. Politika je općenito povoljna, iako bi određene dodatne mjere mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi smislu bile važne politike kojima se štiti konkurentnost, uključujući mjere za povećanje kvalitete i kvantitete ponude radne snage. Skraćivanje postupka izdavanja građevinskih dozvola pomoglo bi da se podupre povećanje ponude stambenih nekretnina i poboljša stanje na tržištu stambenih nekretnina.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Latviji se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,4 % u 2022., dok je dug opće države pao s 43,7 % BDP-a krajem 2021. na 40,8 % krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Latvije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Latvija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Latviji se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 4,4 % u 2022., dok je dug opće države pao s 43,7 % BDP-a krajem 2021. na 40,8 % krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Latvije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Latvija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su nadoknadu troškova grijanja (na temelju korištenog izvora energije) i smanjenje računa za električnu energiju za kućanstva; mjesečne naknade za ranjiva kućanstva i obitelji s djecom, kao i raniju indeksaciju mirovina; bespovratna sredstva energetski intenzivnim poduzećima i nadoknadu za povećanje troškova električne energije poduzećima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 5,0 % BDP-a u 2021. na 1,2 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su nadoknadu troškova grijanja (na temelju korištenog izvora energije) i smanjenje računa za električnu energiju za kućanstva; mjesečne naknade za ranjiva kućanstva i obitelji s djecom, kao i raniju indeksaciju mirovina; bespovratna sredstva energetski intenzivnim poduzećima i nadoknadu za povećanje troškova električne energije poduzećima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 5,0 % BDP-a u 2021. na 1,2 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Latviji (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Latviji preporučilo i da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Latviji (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. Vijeće je Latviji preporučilo i da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. neutralan, na 0,0 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Latvija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Zbog ograničenja kapaciteta i rasta cijena u građevinarstvu neka su ulaganja financirana bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije kasnila u 2022., što je dovelo do malog smanjenja u rashodima. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 1,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Latvija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Latvija je stoga zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. neutralan, na 0,0 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Latvija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Zbog ograničenja kapaciteta i rasta cijena u građevinarstvu neka su ulaganja financirana bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije kasnila u 2022., što je dovelo do malog smanjenja u rashodima. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 1,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Latvija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Latvija je stoga zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa se da će realni BDP u 2023. stagnirati te u 2024. porasti za 2,0 %. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 1,4 % u 2023. i 2,8 % u 2024., uglavnom zbog uključivanja novih objavljenih podataka koji nisu uključeni u Program stabilnosti za 2023., prvenstveno revizije podatka o rastu BDP-a u 2022., kao i brze procjene za prvo tromjesečje 2023., u kojima je rast BDP-a veći od prethodno očekivanog. Međutim, u nominalnom smislu predviđeni rast BDP-a sličan je u obje prognoze, s očekivanim rastom od 11,7 % u 2023 i 5,5 % u 2024. u Programu stabilnosti za 2023. i od 10,5 % i 5,6 % za dotične godine u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa se da će realni BDP u 2023. stagnirati te u 2024. porasti za 2,0 %. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 1,4 % u 2023. i 2,8 % u 2024., uglavnom zbog uključivanja novih objavljenih podataka koji nisu uključeni u Program stabilnosti za 2023., prvenstveno revizije podatka o rastu BDP-a u 2022., kao i brze procjene za prvo tromjesečje 2023., u kojima je rast BDP-a veći od prethodno očekivanog. Međutim, u nominalnom smislu predviđeni rast BDP-a sličan je u obje prognoze, s očekivanim rastom od 11,7 % u 2023 i 5,5 % u 2024. u Programu stabilnosti za 2023. i od 10,5 % i 5,6 % za dotične godine u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Prilagodba deficita u 2023. uglavnom odražava kretanja rashoda. Od postupnog ukidanja većine mjera potpore povezanih s pandemijom očekuje se učinak smanjenja deficita, a paušalni rashodi iz 2022. za stvaranje nacionalne pričuve plina nisu predviđeni za 2023. Te bi se uštede djelomično trebale neutralizirati mjerama rashoda koje su uključene u proračunski paket za 2023., kao što su povećanje plaća javne uprave i medicinskog osoblja, veći tekući rashodi za usluge zdravstvene zaštite, znanost, istraživanje i visoko obrazovanje, kao i znatan paket javnih ulaganja za obranu i unutarnju sigurnost. Osim toga, očekuje se veća potrošnja za mirovine i doplatke zbog viših koeficijenata indeksacije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 40,8 % BDP-a krajem 2022. na 39,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,8 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći udio duga opće države u BDP-u, od 39,8 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Prilagodba deficita u 2023. uglavnom odražava kretanja rashoda. Od postupnog ukidanja većine mjera potpore povezanih s pandemijom očekuje se učinak smanjenja deficita, a paušalni rashodi iz 2022. za stvaranje nacionalne pričuve plina nisu predviđeni za 2023. Te bi se uštede djelomično trebale neutralizirati mjerama rashoda koje su uključene u proračunski paket za 2023., kao što su povećanje plaća javne uprave i medicinskog osoblja, veći tekući rashodi za usluge zdravstvene zaštite, znanost, istraživanje i visoko obrazovanje, kao i znatan paket javnih ulaganja za obranu i unutarnju sigurnost. Osim toga, očekuje se veća potrošnja za mirovine i doplatke zbog viših koeficijenata indeksacije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 40,8 % BDP-a krajem 2022. na 39,6 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,8 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći udio duga opće države u BDP-u, od 39,8 % krajem 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere uglavnom obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,2 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere uglavnom obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,0 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,5 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,2 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Latvija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Latvija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Latviji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Latvija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Latvija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Latviji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (–0,9 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,5 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,4 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu mjere rashoda uključene u proračunski paket za 2023., kao što su povećanje plaća javne uprave i medicinskog osoblja, dodatni tekući rashodi za financiranje onkologije, znanosti i istraživanja te drugi diskrecijski tekući rashodi za nacionalnu upravu, kao i veća potrošnja za mirovine i doplatke. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 1,0 postotnih bodova (13).
  Stoga Latvija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, te u energetsku sigurnost, kao što su kupnja električnih vozila za javni prijevoz, povećanje energetske učinkovitosti višestambenih zgrada i poslovnih nekretnina, modernizacija mreža za prijenos i distribuciju električne energije, povećanje kapaciteta službi za spašavanje, centralizacija digitalnih platformi i sustava upravljanja u javnom sektoru, razvoj digitalnih vještina i digitalizacija poslovnih procesa, razvoj širokopojasne infrastrukture, kao i poticanje digitalizacije u obrazovnom sektoru. Ta se javna ulaganja uglavnom financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (–0,9 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (0,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,5 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,4 % BDP-a. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu mjere rashoda uključene u proračunski paket za 2023., kao što su povećanje plaća javne uprave i medicinskog osoblja, dodatni tekući rashodi za financiranje onkologije, znanosti i istraživanja te drugi diskrecijski tekući rashodi za nacionalnu upravu, kao i veća potrošnja za mirovine i doplatke. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 1,0 postotnih bodova (13).

Stoga Latvija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, te u energetsku sigurnost, kao što su kupnja električnih vozila za javni prijevoz, povećanje energetske učinkovitosti višestambenih zgrada i poslovnih nekretnina, modernizacija mreža za prijenos i distribuciju električne energije, povećanje kapaciteta službi za spašavanje, centralizacija digitalnih platformi i sustava upravljanja u javnom sektoru, razvoj digitalnih vještina i digitalizacija poslovnih procesa, razvoj širokopojasne infrastrukture, kao i poticanje digitalizacije u obrazovnom sektoru. Ta se javna ulaganja uglavnom financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 2,5 % BDP-a. To smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera potpore za ublažavanje posljedica visokih cijena energije, nepostojanja tekućih rashoda povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 te činjenice da će ulaganja za potporu oporavku od pandemije završiti u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u neznatno povećati, na 39,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,7 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 40,5 % krajem 2024., uglavnom zbog nižeg nominalnog BDP-a. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 2,5 % BDP-a. To smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera potpore za ublažavanje posljedica visokih cijena energije, nepostojanja tekućih rashoda povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 te činjenice da će ulaganja za potporu oporavku od pandemije završiti u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u neznatno povećati, na 39,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,7 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 40,5 % krajem 2024., uglavnom zbog nižeg nominalnog BDP-a.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 3,0 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 3,0 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,0 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,3 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,3 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 5,5 % BDP-a u 2023. na 6,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i većih ulaganja koje financira Unija, među ostalim u okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 5,5 % BDP-a u 2023. na 6,1 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i većih ulaganja koje financira Unija, među ostalim u okviru Mehanizma.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,2 % BDP-a u 2025. te na 0,7 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a i ostati ispod 3 % tijekom trajanja Programa. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 39,7 % BDP-a krajem 2024. na 38,9 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,2 % BDP-a u 2025. te na 0,7 % do 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2024. smanjiti ispod 3 % BDP-a i ostati ispod 3 % tijekom trajanja Programa. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 39,7 % BDP-a krajem 2024. na 38,9 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Porezni prihodi Latvije kao udio u BDP-u znatno su ispod prosjeka Unije. To ograničava pružanje javnih usluga, posebno u području zdravstvene i socijalne zaštite. Kapital i imovina relativno su nedovoljno oporezovani u usporedbi s prosjekom Unije i nude potencijal za povećanje poreznih prihoda. Osim toga, Latvija ima relativno niske prihode od oporezivanja rada unatoč relativno visokim poreznim stopama. To upućuje na to da je potrebno nastaviti napore za poboljšanje porezne usklađenosti i suzbijanje sive ekonomije. Siromaštvo i nejednakost i dalje su visoki, posebno zbog niske potrošnje za socijalnu zaštitu. Primjerenost socijalne sigurnosne mreže se poboljšala, ali rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je visok, posebno za najranjivije skupine. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti u starijoj dobi najviši je u Uniji (45,9 % u usporedbi s 19,5 % u Uniji u 2021.) i također je i dalje vrlo visok za osobe s invaliditetom (41,2 % u Latviji u usporedbi s 29,7 % u Uniji u 2021.). Pristup socijalnim uslugama na temelju individualnih potreba i njihova kvaliteta i dalje predstavljaju izazov zbog nedostatka socijalnih radnika i njihova velikog radnog opterećenja, kao i razlika među općinama. Sustav dugotrajne skrbi je rascjepkan, s ograničenim napretkom u prelasku s institucionalne skrbi na pružanje usluga pomoći u kući i u zajednici. Primjerenost i dostupnost socijalnog stanovanja ograničena je zbog nedostatnog dugoročnog financiranja. Javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu kao udio u BDP-u niska je u odnosu na prosjek Unije, a u srednjoročnim proračunskim planovima očekuje se da će se s 5,6 % BDP-a u 2022. smanjiti na 3,6 % u 2026. prema Programu stabilnosti za 2023. I to je znatno ispod razine javnog financiranja potrebne za zdravstvenu zaštitu od 6 % BDP-a do 2027., kako je navedeno u latvijskim Smjernicama politika za javno zdravstvo za razdoblje 2021. –2027. Iako je smanjenje uglavnom rezultat postupnog ukidanja privremenih mjera potpore za COVID-19, ne postoje ni planovi za održivo financiranje zdravstvene zaštite. Osim toga, Latvija ima manjak radne snage u zdravstvenom sektoru, osobito medicinskih sestara. Zbog toga je pravovremen i jednak pristup zdravstvenoj zaštiti za sve ograničen. |
| --- | --- |

(28)

Porezni prihodi Latvije kao udio u BDP-u znatno su ispod prosjeka Unije. To ograničava pružanje javnih usluga, posebno u području zdravstvene i socijalne zaštite. Kapital i imovina relativno su nedovoljno oporezovani u usporedbi s prosjekom Unije i nude potencijal za povećanje poreznih prihoda. Osim toga, Latvija ima relativno niske prihode od oporezivanja rada unatoč relativno visokim poreznim stopama. To upućuje na to da je potrebno nastaviti napore za poboljšanje porezne usklađenosti i suzbijanje sive ekonomije. Siromaštvo i nejednakost i dalje su visoki, posebno zbog niske potrošnje za socijalnu zaštitu. Primjerenost socijalne sigurnosne mreže se poboljšala, ali rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je visok, posebno za najranjivije skupine. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti u starijoj dobi najviši je u Uniji (45,9 % u usporedbi s 19,5 % u Uniji u 2021.) i također je i dalje vrlo visok za osobe s invaliditetom (41,2 % u Latviji u usporedbi s 29,7 % u Uniji u 2021.). Pristup socijalnim uslugama na temelju individualnih potreba i njihova kvaliteta i dalje predstavljaju izazov zbog nedostatka socijalnih radnika i njihova velikog radnog opterećenja, kao i razlika među općinama. Sustav dugotrajne skrbi je rascjepkan, s ograničenim napretkom u prelasku s institucionalne skrbi na pružanje usluga pomoći u kući i u zajednici. Primjerenost i dostupnost socijalnog stanovanja ograničena je zbog nedostatnog dugoročnog financiranja. Javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu kao udio u BDP-u niska je u odnosu na prosjek Unije, a u srednjoročnim proračunskim planovima očekuje se da će se s 5,6 % BDP-a u 2022. smanjiti na 3,6 % u 2026. prema Programu stabilnosti za 2023. I to je znatno ispod razine javnog financiranja potrebne za zdravstvenu zaštitu od 6 % BDP-a do 2027., kako je navedeno u latvijskim Smjernicama politika za javno zdravstvo za razdoblje 2021. –2027. Iako je smanjenje uglavnom rezultat postupnog ukidanja privremenih mjera potpore za COVID-19, ne postoje ni planovi za održivo financiranje zdravstvene zaštite. Osim toga, Latvija ima manjak radne snage u zdravstvenom sektoru, osobito medicinskih sestara. Zbog toga je pravovremen i jednak pristup zdravstvenoj zaštiti za sve ograničen.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Latvije dobro napreduje. Latvija je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 201 milijun EUR, za ostvarenih 9 ključnih etapa. Zbog objektivnih okolnosti povezanih s povećanjima cijena energije i građevinskih materijala te ograničenja lanca opskrbe zbog ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine Latvija namjerava podnijeti izmjene plana te dodati poglavlje o planu REPowerEu radi ubrzavanja dekarbonizacije gospodarstva i smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Latvije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Latvije dobro napreduje. Latvija je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti 201 milijun EUR, za ostvarenih 9 ključnih etapa. Zbog objektivnih okolnosti povezanih s povećanjima cijena energije i građevinskih materijala te ograničenja lanca opskrbe zbog ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine Latvija namjerava podnijeti izmjene plana te dodati poglavlje o planu REPowerEu radi ubrzavanja dekarbonizacije gospodarstva i smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Latvije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Latvije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Latviji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Latvije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Latviji.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Latvija se suočava s izazovima koji se odnose na pristup financiranju, energetiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Latvija se suočava s izazovima koji se odnose na pristup financiranju, energetiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Kreditni tok prema privatnom sektoru iznosio je 1 % BDP-a u 2021., što je znatno ispod stope rasta gospodarstva. To uzrokuje dodatno smanjenje duga privatnog sektora, koji je među najnižima u Uniji. Taj slabi kreditni rast donekle je rezultat slabe potražnje, ali na njega utječu i brojni izazovi na strani ponude. Malim i srednjim poduzećima posebno je teško dobiti kredit, djelomično zbog većeg kreditnog rizika, ali i zbog većeg troška kredita i administrativnog opterećenja. Osim toga, slaba likvidnost imovine dostupne za kolateral posebno otežava dobivanje kredita izvan regije Rige. To predstavlja znatnu prepreku hipotekarnom kreditiranju i kreditiranju poduzeća. Nastojanja politika uglavnom su bila usmjerena na potporu kreditiranju u kombinaciji s javnim bespovratnim sredstvima. Međutim, to predstavlja znatan trošak za državni proračun i stoga nije održiv način poticanja kreditiranja. Za ublažavanje ograničene ponude kredita potrebna su opća povećanja transparentnosti i povjerenja u poslovno okruženje, uključujući smanjenje opsega sive ekonomije. Osim toga, poboljšanjem postupka insolventnosti kako bi se postigla visoka stopa poslovnog restrukturiranja i moguće više stope povrata kredita smanjili bi se percipirani rizici za banke i potaknulo kreditiranje. Ciljani programi kredita i jamstava mogli bi pomoći u smanjenju likvidnosnih rizika s kojima se banke suočavaju pri prihvaćanju kolaterala na relativno nelikvidnim tržištima. Programi javnog kreditiranja za strateški važna područja ulaganja, kao što su zelena tranzicija i regionalni razvoj mogli bi povećati učinkovito tržišno natjecanje na bankovnom tržištu ili popuniti nedostatke na tržištu ako je bankovno financiranje preskupo ili nije dostupno. Nadalje, programi javnih jamstava i kreditiranja nude znatno troškovno učinkovitiji način podupiranja privatnog zaduživanja od programa bespovratnih sredstava. Osim prepreka bankovnom financiranju, latvijsko tržište alternativnih izvora financiranja nedovoljno je razvijeno i ima potencijala za poboljšanje pristupa poduzeća financiranju. |
| --- | --- |

(32)

Kreditni tok prema privatnom sektoru iznosio je 1 % BDP-a u 2021., što je znatno ispod stope rasta gospodarstva. To uzrokuje dodatno smanjenje duga privatnog sektora, koji je među najnižima u Uniji. Taj slabi kreditni rast donekle je rezultat slabe potražnje, ali na njega utječu i brojni izazovi na strani ponude. Malim i srednjim poduzećima posebno je teško dobiti kredit, djelomično zbog većeg kreditnog rizika, ali i zbog većeg troška kredita i administrativnog opterećenja. Osim toga, slaba likvidnost imovine dostupne za kolateral posebno otežava dobivanje kredita izvan regije Rige. To predstavlja znatnu prepreku hipotekarnom kreditiranju i kreditiranju poduzeća. Nastojanja politika uglavnom su bila usmjerena na potporu kreditiranju u kombinaciji s javnim bespovratnim sredstvima. Međutim, to predstavlja znatan trošak za državni proračun i stoga nije održiv način poticanja kreditiranja. Za ublažavanje ograničene ponude kredita potrebna su opća povećanja transparentnosti i povjerenja u poslovno okruženje, uključujući smanjenje opsega sive ekonomije. Osim toga, poboljšanjem postupka insolventnosti kako bi se postigla visoka stopa poslovnog restrukturiranja i moguće više stope povrata kredita smanjili bi se percipirani rizici za banke i potaknulo kreditiranje. Ciljani programi kredita i jamstava mogli bi pomoći u smanjenju likvidnosnih rizika s kojima se banke suočavaju pri prihvaćanju kolaterala na relativno nelikvidnim tržištima. Programi javnog kreditiranja za strateški važna područja ulaganja, kao što su zelena tranzicija i regionalni razvoj mogli bi povećati učinkovito tržišno natjecanje na bankovnom tržištu ili popuniti nedostatke na tržištu ako je bankovno financiranje preskupo ili nije dostupno. Nadalje, programi javnih jamstava i kreditiranja nude znatno troškovno učinkovitiji način podupiranja privatnog zaduživanja od programa bespovratnih sredstava. Osim prepreka bankovnom financiranju, latvijsko tržište alternativnih izvora financiranja nedovoljno je razvijeno i ima potencijala za poboljšanje pristupa poduzeća financiranju.

| (33) | Latvija je osigurala neovisnost od ruskog plina nakon parlamentarne odluke u srpnju 2022. da od 1. siječnja 2023. prestane kupovati ruski prirodni plin. Domaći opskrbljivači plinom uspjeli su pronaći alternativne izvore prirodnog plina zahvaljujući uvozu ukapljenog prirodnog plina (UPP) iz terminala za UPP u Klaipėdi u Litvi i novog terminala za UPP u Inkoou u Finskoj. Sadašnja je situacija pokazala potrebu za ubrzanjem sporog uvođenja postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije. Latvija ima jedan od najvećih udjela energije iz obnovljivih izvora u Uniji, iako je taj udio stagnirao od 2020. do 2021. Latvija bi imala koristi od ubrzanja uvođenja energije vjetra i sunca, što je najisplativije i najdugotrajnije rješenje za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora. Plan za oporavak i otpornost Latvije već uključuje mjere za uklanjanje regulatornih prepreka za uvođenje energije vjetra na kopnu. Ipak, trebalo bi uložiti dodatne napore za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora za proizvodnju električne energije, grijanje i hlađenje. To bi obuhvaćalo modernizaciju elektroenergetske mreže, poticanje decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, fleksibilnost energetskog sustava (odgovor na potražnju i skladištenje), dodatno poboljšanje postupaka izdavanja dozvola i uspostavu pravnog okvira i poticaja za promicanje energetskih zajednica. Dovršetkom sinkronizacije Latvije s elektroenergetskom mrežom Unije dodao bi se kapacitet prijenosa tako da bi se sve veći udio izvora obnovljive energije na moru i na kopnu mogao integrirati u mrežu. Elektroenergetska mreža Latvije, kao i drugih baltičkih država članica, i dalje je izložena jer je sinkronizirana s elektroenergetskom mrežom BRELL (Bjelarus, Rusija, Estonija, Litva i Latvija). Regionalna sinkronizacija elektroenergetske mreže s ostatkom Unije napreduje, ali je još treba dovršiti, a za to je nužna suradnja s Estonijom i Litvom. U Latviji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 30 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Latvija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(33)

Latvija je osigurala neovisnost od ruskog plina nakon parlamentarne odluke u srpnju 2022. da od 1. siječnja 2023. prestane kupovati ruski prirodni plin. Domaći opskrbljivači plinom uspjeli su pronaći alternativne izvore prirodnog plina zahvaljujući uvozu ukapljenog prirodnog plina (UPP) iz terminala za UPP u Klaipėdi u Litvi i novog terminala za UPP u Inkoou u Finskoj. Sadašnja je situacija pokazala potrebu za ubrzanjem sporog uvođenja postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije. Latvija ima jedan od najvećih udjela energije iz obnovljivih izvora u Uniji, iako je taj udio stagnirao od 2020. do 2021. Latvija bi imala koristi od ubrzanja uvođenja energije vjetra i sunca, što je najisplativije i najdugotrajnije rješenje za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora. Plan za oporavak i otpornost Latvije već uključuje mjere za uklanjanje regulatornih prepreka za uvođenje energije vjetra na kopnu. Ipak, trebalo bi uložiti dodatne napore za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora za proizvodnju električne energije, grijanje i hlađenje. To bi obuhvaćalo modernizaciju elektroenergetske mreže, poticanje decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, fleksibilnost energetskog sustava (odgovor na potražnju i skladištenje), dodatno poboljšanje postupaka izdavanja dozvola i uspostavu pravnog okvira i poticaja za promicanje energetskih zajednica. Dovršetkom sinkronizacije Latvije s elektroenergetskom mrežom Unije dodao bi se kapacitet prijenosa tako da bi se sve veći udio izvora obnovljive energije na moru i na kopnu mogao integrirati u mrežu. Elektroenergetska mreža Latvije, kao i drugih baltičkih država članica, i dalje je izložena jer je sinkronizirana s elektroenergetskom mrežom BRELL (Bjelarus, Rusija, Estonija, Litva i Latvija). Regionalna sinkronizacija elektroenergetske mreže s ostatkom Unije napreduje, ali je još treba dovršiti, a za to je nužna suradnja s Estonijom i Litvom. U Latviji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 30 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Latvija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16).

| (34) | Latvija bi trebala ubrzati napore za povećanje mjera energetske učinkovitosti u cilju dekarbonizacije fonda zgrada, kao i prometa i industrije te uvesti nove mjere financiranja i potpore radi ostvarenja ciljeva dugoročne strategije obnove. |
| --- | --- |

(34)

Latvija bi trebala ubrzati napore za povećanje mjera energetske učinkovitosti u cilju dekarbonizacije fonda zgrada, kao i prometa i industrije te uvesti nove mjere financiranja i potpore radi ostvarenja ciljeva dugoročne strategije obnove.

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U 2022. prijavljen je manjak radne snage u 25 od 436 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući električare i inženjere strojarstva. Manjak radne snage prijavljen je kao jedan od čimbenika koji ograničavaju proizvodnju u industriji i građevinarstvu. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U 2022. prijavljen je manjak radne snage u 25 od 436 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući električare i inženjere strojarstva. Manjak radne snage prijavljen je kao jedan od čimbenika koji ograničavaju proizvodnju u industriji i građevinarstvu.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1.

| (37) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Latviji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(37)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Latviji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Latvija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 3,0 % (18).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Proširiti oporezivanje, među ostalim nekretnina i kapitala, i ojačati primjerenost zdravstvene i socijalne zaštite.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poboljšati pristup financiranju za mala i srednja poduzeća u okviru programa javnog kreditiranja i jamstava usmjerenih na olakšavanje ulaganja od strateške važnosti, posebno u području zelene tranzicije i regionalnog razvoja.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, osobito energije iz vjetra na kopnu i na moru, kao i energije sunca, te jačati mjere energetske učinkovitosti, primjerice novim mjerama financiranja i potpore za ostvarenje ciljeva dugoročne strategije obnove. Osigurati dostatni kapacitet interkonekcija kako bi se povećala sigurnost opskrbe i nastaviti sinkronizaciju s elektroenergetskom mrežom Unije. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10157/2021 INIT, ST 10157/2021 ADD 1, ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 63.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Taj kontrakcijski učinak osobito je uzrokovan nižom potrošnjom za projekte ulaganja koji su sufinancirani iz fondova Unije, što je utjecalo i na nacionalna kretanja sufinanciranja (posebno na razini lokalne države), kao i prijenosom vojne opreme Ukrajini, što se bilježi kao negativne bruto investicije u fiksni kapital neutralizirane kapitalnim transferima.

9

Istodobno su ostali kapitalni rashodi koje financira država imali ekspanzivan učinak od 1,7 postotnih bodova BDP-a. Povećanje ostalih kapitalnih rashoda uglavnom se objašnjava dvama čimbenicima: stvaranjem pričuva prirodnog plina za sigurnost nacionalne opskrbe energijom i prijenosom vojne opreme Ukrajini.

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Latvije i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 112.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Latvije, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 11,5 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 1,7 postotnih bodova BDP-a zbog činjenice da Komisijina proljetna prognoza 2023. ne uključuje stvaranje rezervi prirodnog plina za sigurnost opskrbe energijom ni vojnu pomoć Ukrajini.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

17

(18)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

18

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/135

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Litve za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2023.

(2023/C 312/15)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Litva jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Litve za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Litva jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Litve za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Litva je 14. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 20. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Litve (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Litva u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Litva je 14. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 20. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Litve (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Litva u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Litva je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Litve o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Litva je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 28. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Litve o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Litvu za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Litve u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Litve. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Litve u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Litvu za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Litve u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Litve. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Litve u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Litvu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Litvi ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabosti povezane s konkurentnošću cijena, vanjskim saldom i kretanjem cijena stambenih nekretnina nedavno su se povećale, no općenito se čini da su trenutačno ograničene. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Ipak, predviđa se da će se konkurentnost Litve polako oporaviti jer su cijene energije u padu. Tekući račun znatno se pogoršao u 2022. zbog povećanja cijena uvoza energije, ali predviđa se da će ove godine gotovo uravnotežiti. Očekuje se da blagi deficit tekućeg računa neće ugroziti vanjsku održivost s obzirom na njegovu stabilnu poziciju. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Litve, posebice zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Cijene stambenih nekretnina znatno su porasle od pandemije, no nema dokaza precijenjenosti i cijene sada postaju umjerene s obzirom na rast kamatnih stopa i gospodarsku recesiju u tijeku. Osim toga, dug kućanstava je nizak i bankarski sektor je dobro kapitaliziran, visokoprofitabilan i ima niske razine neprihodonosnih kredita. Politika je općenito povoljna, iako bi određene politike mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi pogledu bila važna kontinuirana protuciklička fiskalna i makrobonitetna politika, koja bi se prema potrebi jačala. Istodobno bi veći naglasak na poticanju tržišnog natjecanja na domaćem tržištu i politika za povećanje kvalitete i kvantitete ponude radne snage mogli pomoći u upravljanju pritiscima cijena i jediničnih troškova rada. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Litvu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Litvi ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabosti povezane s konkurentnošću cijena, vanjskim saldom i kretanjem cijena stambenih nekretnina nedavno su se povećale, no općenito se čini da su trenutačno ograničene. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Ipak, predviđa se da će se konkurentnost Litve polako oporaviti jer su cijene energije u padu. Tekući račun znatno se pogoršao u 2022. zbog povećanja cijena uvoza energije, ali predviđa se da će ove godine gotovo uravnotežiti. Očekuje se da blagi deficit tekućeg računa neće ugroziti vanjsku održivost s obzirom na njegovu stabilnu poziciju. Ipak, inflacijski pritisci i pritisci na plaće mogli bi, ako se nastave, narušiti konkurentnost Litve, posebice zato što je temeljna inflacija znatno iznad prosjeka europodručja. Cijene stambenih nekretnina znatno su porasle od pandemije, no nema dokaza precijenjenosti i cijene sada postaju umjerene s obzirom na rast kamatnih stopa i gospodarsku recesiju u tijeku. Osim toga, dug kućanstava je nizak i bankarski sektor je dobro kapitaliziran, visokoprofitabilan i ima niske razine neprihodonosnih kredita. Politika je općenito povoljna, iako bi određene politike mogle pomoći da se smanje rizici koji proizlaze iz utvrđenih slabosti. U tom bi pogledu bila važna kontinuirana protuciklička fiskalna i makrobonitetna politika, koja bi se prema potrebi jačala. Istodobno bi veći naglasak na poticanju tržišnog natjecanja na domaćem tržištu i politika za povećanje kvalitete i kvantitete ponude radne snage mogli pomoći u upravljanju pritiscima cijena i jediničnih troškova rada.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Litvi se s 1,2 % BDP-a u 2021. smanjio na 0,6 % u 2022., dok je dug opće države pao s 43,7 % BDP-a krajem 2021. na 38,4 % krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Litvi se s 1,2 % BDP-a u 2021. smanjio na 0,6 % u 2022., dok je dug opće države pao s 43,7 % BDP-a krajem 2021. na 38,4 % krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale kompenzacije poreza na dodanu vrijednost (PDV) za centralizirano grijanje za kućanstva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale ograničenje tarifa za električnu energiju za potrošače iz kategorije kućanstva i potrošače koji nisu kućanstva te za prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstva i subvencije poduzećima koja posluju u sektorima na koje su utjecale visoke cijene energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,3 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,3 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 0,6 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale kompenzacije poreza na dodanu vrijednost (PDV) za centralizirano grijanje za kućanstva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale ograničenje tarifa za električnu energiju za potrošače iz kategorije kućanstva i potrošače koji nisu kućanstva te za prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstva i subvencije poduzećima koja posluju u sektorima na koje su utjecale visoke cijene energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,3 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,3 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 0,6 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Litvi (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Litvi preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Litvi (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Nadalje, Vijeće je Litvi preporučilo da zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. kontrakcijski, na 0,9 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Litva je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Litva je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Litva je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. kontrakcijski, na 0,9 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Litva je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,1 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (9). Litva je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Litva je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,5 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se isti rast realnog BDP-a, od 0,5 %, u 2023. i manji rast BDP-a, od 2,7 %, u 2024., uglavnom zbog relativno sporijeg previđenog rasta potrošnje i ulaganja u 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,5 % u 2023. i za 3,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se isti rast realnog BDP-a, od 0,5 %, u 2023. i manji rast BDP-a, od 2,7 %, u 2024., uglavnom zbog relativno sporijeg previđenog rasta potrošnje i ulaganja u 2024.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 2,2 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat mjera kojima se povećavaju rashodi i kojima je cilj potpora kućanstava s nižim dohotkom (kao što su povećanja socijalnih naknada i mirovina), kao i procijenjenih nižih prihoda od poreza i doprinosa za socijalnu sigurnost (kao udjela u BDP-u). Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 38,4 % BDP-a krajem 2022. na 37,8 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih prihoda od doprinosa za socijalnu sigurnost i nešto nižih predviđenih rashoda države za intermedijarnu potrošnju i ulaganja. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 37,1 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg predviđenog deficita. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 2,2 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat mjera kojima se povećavaju rashodi i kojima je cilj potpora kućanstava s nižim dohotkom (kao što su povećanja socijalnih naknada i mirovina), kao i procijenjenih nižih prihoda od poreza i doprinosa za socijalnu sigurnost (kao udjela u BDP-u). Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 38,4 % BDP-a krajem 2022. na 37,8 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih prihoda od doprinosa za socijalnu sigurnost i nešto nižih predviđenih rashoda države za intermedijarnu potrošnju i ulaganja. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 37,1 % krajem 2023. Razlika je posljedica manjeg predviđenog deficita.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje tarifa za električnu energiju i prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstava i potrošače koji nisu kućanstva. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,7 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga nema ciljanih mjera potpore koje treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u 2023., na 0,3 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje tarifa za električnu energiju i prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstava i potrošače koji nisu kućanstva. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,7 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga nema ciljanih mjera potpore koje treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11). Predviđa se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u 2023., na 0,3 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Litva poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Litva bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Litvi je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Litva poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Litva bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Litvi je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,9 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,0 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Litva planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju te za energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u razvoj lokalnih obnovljivih izvora energije te izgradnja infrastrukture za skladištenje električne energije, što će olakšati nastojanja Litve da se isključi s elektroenergetske mreže koja je sinkronizirana sa sustavima Rusije i Bjelarusa. Ti se projekti ulaganja djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,9 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,0 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Litva planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju te za energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u razvoj lokalnih obnovljivih izvora energije te izgradnja infrastrukture za skladištenje električne energije, što će olakšati nastojanja Litve da se isključi s elektroenergetske mreže koja je sinkronizirana sa sustavima Rusije i Bjelarusa. Ti se projekti ulaganja djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 1,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 37,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,4 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog nižih rashoda države za intermedijarnu potrošnju i snažnijeg nominalnog BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 36,6 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 1,7 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 37,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,4 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog nižih rashoda države za intermedijarnu potrošnju i snažnijeg nominalnog BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 36,6 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje skoro svih mjera energetske potpore (neto trošak u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje skoro svih mjera energetske potpore (neto trošak u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | Litva u Programu stabilnosti za 2023. planira ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od –1,0 % BDP-a (14), i zadržati ga tijekom ostatka programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi –0,6 % BDP-a u 2023. i –0,3 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Razborita fiskalna politika u 2024. doprinijet će i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti. |
| --- | --- |

(24)

Litva u Programu stabilnosti za 2023. planira ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od –1,0 % BDP-a (14), i zadržati ga tijekom ostatka programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. predviđa se da će strukturni saldo iznositi –0,6 % BDP-a u 2023. i –0,3 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Razborita fiskalna politika u 2024. doprinijet će i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,7 % u 2024. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,7 % u 2024.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 4,0 % BDP-a u 2023. na 3,9 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja posljedica su nižih ulaganja koja financira država i nižih ulaganja koja financira Unija. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 4,0 % BDP-a u 2023. na 3,9 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja posljedica su nižih ulaganja koja financira država i nižih ulaganja koja financira Unija.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2025. te na 0,9 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 37,7 % BDP-a krajem 2024. na 38,6 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2025. te na 0,9 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 37,7 % BDP-a krajem 2024. na 38,6 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Litavski porezni prihodi kao udio u BDP-u znatno su ispod prosjeka Unije, što ograničava financiranje dostupno za javne rashode za zdravstvenu zaštitu, socijalnu zaštitu i opće javne usluge. Razlika u PDV-u (razlika između očekivanih prihoda od PDV-a i naplaćenih iznosa) još je među najvišima u Uniji, iako preliminarne procjene pokazuju da se možda znatno smanjila u 2021. U 2021. prihodi od poreza na nekretnine, koji su među porezima najmanje štetnima za rast, iznosili su samo 0,3 % BDP-a, oko sedam puta manje od prosjeka Unije. Naplata poreza na dobit u Litvi bila je upola manja od prosjeka Unije (kao udio u BDP-u), Litva je imala jedan od najnižih poreza na promet u Uniji i jedna je od rijetkih država članica koja nema godišnji porez na automobile. Javna potrošnja na socijalnu zaštitu povećala se u razdoblju 2015. –2021., ali je i dalje znatno ispod prosjeka Unije. To znači relativno niske razine socijalnih naknada i ograničenu pokrivenost njima, sa starosnim mirovinama koje su među najnižima u Uniji u odnosu na dohodak od rada. Rashodi za opće javne usluge osobito su niski, gotovo pola financijskih sredstava (kao postotak BDP-a) u odnosu na prosjek Unije. Neadekvatna financijska sredstva za zdravstvenu zaštitu imaju za posljedicu duga čekanja i visoke razine nezadovoljenih potreba za medicinskom skrbi, visoke dodatne troškove za pacijente i nemogućnost ponude konkurentnih plaća zdravstvenim djelatnicima. Litva je u razdoblju 2021. –2023. uvela više većih trajnih mjera za rashode (kao što su povećanja plaća u javnom sektoru, mirovina i drugih socijalnih naknada) koje nisu dostatno usklađene s odgovarajućim financijskim mjerama, što dugoročno može predstavljati rizik za financijsku održivost Litve. |
| --- | --- |

(28)

Litavski porezni prihodi kao udio u BDP-u znatno su ispod prosjeka Unije, što ograničava financiranje dostupno za javne rashode za zdravstvenu zaštitu, socijalnu zaštitu i opće javne usluge. Razlika u PDV-u (razlika između očekivanih prihoda od PDV-a i naplaćenih iznosa) još je među najvišima u Uniji, iako preliminarne procjene pokazuju da se možda znatno smanjila u 2021. U 2021. prihodi od poreza na nekretnine, koji su među porezima najmanje štetnima za rast, iznosili su samo 0,3 % BDP-a, oko sedam puta manje od prosjeka Unije. Naplata poreza na dobit u Litvi bila je upola manja od prosjeka Unije (kao udio u BDP-u), Litva je imala jedan od najnižih poreza na promet u Uniji i jedna je od rijetkih država članica koja nema godišnji porez na automobile. Javna potrošnja na socijalnu zaštitu povećala se u razdoblju 2015. –2021., ali je i dalje znatno ispod prosjeka Unije. To znači relativno niske razine socijalnih naknada i ograničenu pokrivenost njima, sa starosnim mirovinama koje su među najnižima u Uniji u odnosu na dohodak od rada. Rashodi za opće javne usluge osobito su niski, gotovo pola financijskih sredstava (kao postotak BDP-a) u odnosu na prosjek Unije. Neadekvatna financijska sredstva za zdravstvenu zaštitu imaju za posljedicu duga čekanja i visoke razine nezadovoljenih potreba za medicinskom skrbi, visoke dodatne troškove za pacijente i nemogućnost ponude konkurentnih plaća zdravstvenim djelatnicima. Litva je u razdoblju 2021. –2023. uvela više većih trajnih mjera za rashode (kao što su povećanja plaća u javnom sektoru, mirovina i drugih socijalnih naknada) koje nisu dostatno usklađene s odgovarajućim financijskim mjerama, što dugoročno može predstavljati rizik za financijsku održivost Litve.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Litve dobro napreduje. Litva je 30. studenoga 2022. podnijela prvi zahtjev za plaćanje. Komisija je donijela pozitivnu ocjenu za 31 od 33 ključne etape, koje obuhvaćaju šest od sedam komponenata plana, dok je za dvije ključne etape povezane s poreznim reformama ocijenjeno da nisu ostvarene u zadovoljavajućoj mjeri. Komisija je stoga pokrenula postupak suspenzije plaćanja kojim se Litvi daje dodatno vrijeme da ispuni te ključne etape, a može primiti djelomičnu isplatu u iznosu od 542,3 milijuna EUR (ne uključujući pretfinanciranje) povezano s ključnim etapama koje su ostvarene u zadovoljavajućoj mjeri. Zbog objektivnih okolnosti povezanih s povećanjima cijena energije i građevinskih materijala te ograničenja lanca opskrbe zbog ruske agresije na Ukrajinu Litva namjerava podnijeti izmjene plana, kao i poglavlje o planu REPowerEU kako bi ubrzala dekarbonizaciju gospodarstva i smanjila ovisnost o fosilnim gorivima. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Litva je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 1 800 000 000 EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Litve u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Litve dobro napreduje. Litva je 30. studenoga 2022. podnijela prvi zahtjev za plaćanje. Komisija je donijela pozitivnu ocjenu za 31 od 33 ključne etape, koje obuhvaćaju šest od sedam komponenata plana, dok je za dvije ključne etape povezane s poreznim reformama ocijenjeno da nisu ostvarene u zadovoljavajućoj mjeri. Komisija je stoga pokrenula postupak suspenzije plaćanja kojim se Litvi daje dodatno vrijeme da ispuni te ključne etape, a može primiti djelomičnu isplatu u iznosu od 542,3 milijuna EUR (ne uključujući pretfinanciranje) povezano s ključnim etapama koje su ostvarene u zadovoljavajućoj mjeri. Zbog objektivnih okolnosti povezanih s povećanjima cijena energije i građevinskih materijala te ograničenja lanca opskrbe zbog ruske agresije na Ukrajinu Litva namjerava podnijeti izmjene plana, kao i poglavlje o planu REPowerEU kako bi ubrzala dekarbonizaciju gospodarstva i smanjila ovisnost o fosilnim gorivima. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Litva je 30. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 1 800 000 000 EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Litve u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Litve odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Litvi. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Litve odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Litvi.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Litva se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zdravstveni sustav, socijalne usluge i socijalno stanovanje, energetiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Litva se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na zdravstveni sustav, socijalne usluge i socijalno stanovanje, energetiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Zdravstveni ishodi u Litvi pokazuju da je očekivani životni vijek jedan od najnižih u Uniji. Stope smrtnosti od bolesti koje se mogu liječiti i spriječiti u Litvi su i dalje visoke u odnosu na prosjek Unije. Litva ima visoku razinu boravaka u bolnici koji su se mogli izbjeći i jednu od najviših stopa smrtnosti od samoubojstva u Uniji. To ukazuje na nužnost povećanja učinkovitosti zdravstvene zaštite i potrebu za više preventivnih mjera u zdravstvenoj zaštiti u Litvi. Izazove u sektoru zdravstva pogoršavaju manjak radne snage, neusklađenosti vještina i nejednaka raspodjela zdravstvenih djelatnika, što ograničava pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti i pružanje te zaštite. Plan za oporavak i otpornost Litve uključuje važne mjere kao što su reforma kojom će se transformirati mreža bolnica i hitne medicinske službe, kao i ulaganja u modernizaciju zdravstvenih objekata i izgradnju infrastrukture za klastere centara za zarazne bolesti. Očekuje se da će te mjere, nakon što se provedu, pomoći u prevladavanju nekih od ključnih izazova. Međutim, uz mjere iz plana za oporavak i otpornost potrebni su dodatni napori za daljnje jačanje primarne zdravstvene zaštite i proširenje preventivne zdravstvene zaštite, među ostalim radi jačanja otpornosti zdravstvenog sustava. |
| --- | --- |

(32)

Zdravstveni ishodi u Litvi pokazuju da je očekivani životni vijek jedan od najnižih u Uniji. Stope smrtnosti od bolesti koje se mogu liječiti i spriječiti u Litvi su i dalje visoke u odnosu na prosjek Unije. Litva ima visoku razinu boravaka u bolnici koji su se mogli izbjeći i jednu od najviših stopa smrtnosti od samoubojstva u Uniji. To ukazuje na nužnost povećanja učinkovitosti zdravstvene zaštite i potrebu za više preventivnih mjera u zdravstvenoj zaštiti u Litvi. Izazove u sektoru zdravstva pogoršavaju manjak radne snage, neusklađenosti vještina i nejednaka raspodjela zdravstvenih djelatnika, što ograničava pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti i pružanje te zaštite. Plan za oporavak i otpornost Litve uključuje važne mjere kao što su reforma kojom će se transformirati mreža bolnica i hitne medicinske službe, kao i ulaganja u modernizaciju zdravstvenih objekata i izgradnju infrastrukture za klastere centara za zarazne bolesti. Očekuje se da će te mjere, nakon što se provedu, pomoći u prevladavanju nekih od ključnih izazova. Međutim, uz mjere iz plana za oporavak i otpornost potrebni su dodatni napori za daljnje jačanje primarne zdravstvene zaštite i proširenje preventivne zdravstvene zaštite, među ostalim radi jačanja otpornosti zdravstvenog sustava.

| (33) | Planiranje i pružanje socijalnih usluga otežava to što općine dovoljno ne uključuju nevladine organizacije, a integracija socijalne pomoći i mjera osposobljavanja s aktivnim politikama tržišta rada, posebno za nezaposlene osobe, još je nedostatna. Litva je ostvarila određeni napredak dovršetkom pilot-projekata u nekim općinama o pružanju integriranih usluga za nezaposlene i svim je općinama izdana preporuka da metodologiju iz tih projekata od 2023. primjenjuju u svojim programima za promicanje zapošljavanja. To je korak u pravom smjeru, ali učinak se tek treba vidjeti i potrebni su daljnji napori. Plan za oporavak i otpornost uključuje važne mjere kao što su reforma programa zajamčenog minimalnog dohotka i sustava poreznih olakšica te povećanje pokrivenosti osiguranjem u slučaju nezaposlenosti. Očekuje se da će te mjere, nakon što se provedu, pomoći u prevladavanju nekih od ključnih izazova u području socijalne zaštite. Međutim, uz mjere iz plana za oporavak i otpornost potrebni su dodatni napori kako bi se unaprijedilo planiranje i pružanje socijalnih usluga. |
| --- | --- |

(33)

Planiranje i pružanje socijalnih usluga otežava to što općine dovoljno ne uključuju nevladine organizacije, a integracija socijalne pomoći i mjera osposobljavanja s aktivnim politikama tržišta rada, posebno za nezaposlene osobe, još je nedostatna. Litva je ostvarila određeni napredak dovršetkom pilot-projekata u nekim općinama o pružanju integriranih usluga za nezaposlene i svim je općinama izdana preporuka da metodologiju iz tih projekata od 2023. primjenjuju u svojim programima za promicanje zapošljavanja. To je korak u pravom smjeru, ali učinak se tek treba vidjeti i potrebni su daljnji napori. Plan za oporavak i otpornost uključuje važne mjere kao što su reforma programa zajamčenog minimalnog dohotka i sustava poreznih olakšica te povećanje pokrivenosti osiguranjem u slučaju nezaposlenosti. Očekuje se da će te mjere, nakon što se provedu, pomoći u prevladavanju nekih od ključnih izazova u području socijalne zaštite. Međutim, uz mjere iz plana za oporavak i otpornost potrebni su dodatni napori kako bi se unaprijedilo planiranje i pružanje socijalnih usluga.

| (34) | Pristup socijalnom stanovanju u Litvi ograničen je. Krajem 2022. oko 9 700 obitelji (gotovo 19 000 ljudi) čekalo je socijalne stanove, a prosječno je vrijeme čekanja 5,85 godina. Opća kvaliteta socijalnog stanovanja i dalje je niska. Iako je Litva poduzela određene mjere reformi u području socijalnog stanovanja, uključujući pravo na davanje prednosti jednoroditeljskim obiteljima, povećanjem granica dohotka i imovine pri procjeni prihvatljivosti i dodavanjem posebnih odredbi u slučaju nacionalne hitne situacije ili karantene, nedostaje opća strategija o tome kako riješiti te kronične nedostatke i povećati kvalitetu socijalnog stanovanja. |
| --- | --- |

(34)

Pristup socijalnom stanovanju u Litvi ograničen je. Krajem 2022. oko 9 700 obitelji (gotovo 19 000 ljudi) čekalo je socijalne stanove, a prosječno je vrijeme čekanja 5,85 godina. Opća kvaliteta socijalnog stanovanja i dalje je niska. Iako je Litva poduzela određene mjere reformi u području socijalnog stanovanja, uključujući pravo na davanje prednosti jednoroditeljskim obiteljima, povećanjem granica dohotka i imovine pri procjeni prihvatljivosti i dodavanjem posebnih odredbi u slučaju nacionalne hitne situacije ili karantene, nedostaje opća strategija o tome kako riješiti te kronične nedostatke i povećati kvalitetu socijalnog stanovanja.

| (35) | Nakon ruske invazije na Ukrajinu Litva je uspješno prekinula uvoz plina, nafte, električne energije i ugljena iz Rusije, preusmjeravanjem uvoza energije putem terminala za ukapljeni prirodni plin u Klaipėdi, naftnog terminala u Būtingėu, nove plinske interkonekcije s Poljskom, poboljšane interkonekcije s Latvijom i postojećih elektroenergetskih interkonekcija s Poljskom, Latvijom i Švedskom. U Litvi je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 41 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (15), uglavnom zbog pada u potražnji za plinom u njezinoj kemijskoj industriji, što je posljedica velikog porasta cijena energije. Litva bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (16). Međutim, Litva pri opskrbi energijom i dalje u velikoj mjeri ovisi o uvozu. Uvozi približno dvije trećine svojih bruto potreba za električnom energijom te gotovo svu naftu i plin. Osim toga, nafta i plin čine tri četvrtine u strukturi izvora energije Litve. |
| --- | --- |

(35)

Nakon ruske invazije na Ukrajinu Litva je uspješno prekinula uvoz plina, nafte, električne energije i ugljena iz Rusije, preusmjeravanjem uvoza energije putem terminala za ukapljeni prirodni plin u Klaipėdi, naftnog terminala u Būtingėu, nove plinske interkonekcije s Poljskom, poboljšane interkonekcije s Latvijom i postojećih elektroenergetskih interkonekcija s Poljskom, Latvijom i Švedskom. U Litvi je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 41 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (15), uglavnom zbog pada u potražnji za plinom u njezinoj kemijskoj industriji, što je posljedica velikog porasta cijena energije. Litva bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (16). Međutim, Litva pri opskrbi energijom i dalje u velikoj mjeri ovisi o uvozu. Uvozi približno dvije trećine svojih bruto potreba za električnom energijom te gotovo svu naftu i plin. Osim toga, nafta i plin čine tri četvrtine u strukturi izvora energije Litve.

| (36) | Velika potražnja za energijom posljedica je velikog i starog voznog parka, s nedovoljno iskorištenim javnim prijevozom i željeznicom, velikog broja energetski neučinkovitih zgrada i energetski vrlo intenzivnih industrija. Na industriju je prije energetske krize otpadalo 58 % ukupne potrošnje plina u Litvi. Dodatnim naporima za smanjenje energetskog intenziteta u tim sektorima, promicanjem industrijske transformacije, uključujući inovativne proizvodne procese, i daljnjim promicanjem uporabe obnovljivih izvora energije smanjila bi se ovisnost Litve o uvozu energije. Inicijative za odabir vozila koja manje onečišćuju i dalje su slabe u Litvi, a javni je sustav prijevoza rascjepkan i na njega utječe nedostatak koordinacije. Stoga promicanje prijevoznih sredstava koja manje onečišćuju i dalje ostaje prioritet. Istodobno su stope obnove višestambenih zgrada i dalje preniske da bi se ciljevi klimatske neutralnosti u tom sektoru postigli do 2050. To upućuje na potrebu za poboljšanim procedurama i inicijativama za obnovu i za potporu kapaciteta privatnog sektora za vođenje projekata obnove. Litva i dalje ima jedan od najlošijih rezultata u Uniji kada je riječ o energetskom siromaštvu, što se može dodatno pogoršati ako dođe do još jednog trajnog povećanja cijena energije i ako se nastavi spor ritam obnove. |
| --- | --- |

(36)

Velika potražnja za energijom posljedica je velikog i starog voznog parka, s nedovoljno iskorištenim javnim prijevozom i željeznicom, velikog broja energetski neučinkovitih zgrada i energetski vrlo intenzivnih industrija. Na industriju je prije energetske krize otpadalo 58 % ukupne potrošnje plina u Litvi. Dodatnim naporima za smanjenje energetskog intenziteta u tim sektorima, promicanjem industrijske transformacije, uključujući inovativne proizvodne procese, i daljnjim promicanjem uporabe obnovljivih izvora energije smanjila bi se ovisnost Litve o uvozu energije. Inicijative za odabir vozila koja manje onečišćuju i dalje su slabe u Litvi, a javni je sustav prijevoza rascjepkan i na njega utječe nedostatak koordinacije. Stoga promicanje prijevoznih sredstava koja manje onečišćuju i dalje ostaje prioritet. Istodobno su stope obnove višestambenih zgrada i dalje preniske da bi se ciljevi klimatske neutralnosti u tom sektoru postigli do 2050. To upućuje na potrebu za poboljšanim procedurama i inicijativama za obnovu i za potporu kapaciteta privatnog sektora za vođenje projekata obnove. Litva i dalje ima jedan od najlošijih rezultata u Uniji kada je riječ o energetskom siromaštvu, što se može dodatno pogoršati ako dođe do još jednog trajnog povećanja cijena energije i ako se nastavi spor ritam obnove.

| (37) | Elektroenergetska mreža Litve, kao i drugih baltičkih država članica, i dalje je izložena jer je sinkronizirana s elektroenergetskom mrežom BRELL. Regionalna sinkronizacija elektroenergetske mreže s ostatkom Unije napreduje, ali je još treba dovršiti (dovršetak se očekuje do 2025.)., a za to je nužna suradnja s Latvijom i Estonijom. Litva povećava domaću proizvodnju energije; poduzela je korake za racionalizaciju postupaka izdavanja dozvola i poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, što je uzrokovalo velika povećanja kapaciteta proizvodnje solarne energije i energije vjetra u razdoblju od 2020. do 2021. Ipak, ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti u Litvi trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”. |
| --- | --- |

(37)

Elektroenergetska mreža Litve, kao i drugih baltičkih država članica, i dalje je izložena jer je sinkronizirana s elektroenergetskom mrežom BRELL. Regionalna sinkronizacija elektroenergetske mreže s ostatkom Unije napreduje, ali je još treba dovršiti (dovršetak se očekuje do 2025.)., a za to je nužna suradnja s Latvijom i Estonijom. Litva povećava domaću proizvodnju energije; poduzela je korake za racionalizaciju postupaka izdavanja dozvola i poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, što je uzrokovalo velika povećanja kapaciteta proizvodnje solarne energije i energije vjetra u razdoblju od 2020. do 2021. Ipak, ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti u Litvi trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

| (38) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Od 2015. se stopa slobodnih radnih mjesta povećala u većini ključnih sektora, kao što su građevinarstvo (s 0,8 % na 1,5 % u 2021.) i proizvodnja (s 1,4 % na 1,8 % u 2021.). Međutim, ta je stopa u 2021. još bila ispod prosjeka Unije od 3,6 %, odnosno 1,9 %. Posljednjih je godina u Litvi prijavljen manjak radne snage u 28 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju. Manjak radne snage posebice je naveden kao jedan od čimbenika koji su u 2022. ograničavali proizvodnju u industriji i građevinarstvu. |
| --- | --- |

(38)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Od 2015. se stopa slobodnih radnih mjesta povećala u većini ključnih sektora, kao što su građevinarstvo (s 0,8 % na 1,5 % u 2021.) i proizvodnja (s 1,4 % na 1,8 % u 2021.). Međutim, ta je stopa u 2021. još bila ispod prosjeka Unije od 3,6 %, odnosno 1,9 %. Posljednjih je godina u Litvi prijavljen manjak radne snage u 28 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju. Manjak radne snage posebice je naveden kao jedan od čimbenika koji su u 2022. ograničavali proizvodnju u industriji i građevinarstvu.

| (39) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(39)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1.

| (40) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Litvi, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(40)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Litvi, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Litva u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Uz održavanje dobre fiskalne pozicije u 2024., očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi ulaganja i reforme koji potiču veći održivi rast te zadržati razboritu srednjoročnu fiskalnu poziciju.

Ojačati primjerenost zdravstvene i socijalne zaštite i poboljšati opće javne usluge.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Ojačati primarnu zdravstvenu zaštitu i proširiti preventivnu zdravstvenu zaštitu, među ostalim radi povećanja otpornosti zdravstvenog sustava. Poboljšati planiranje i pružanje socijalnih usluga. Poboljšati pristup socijalnom stanovanju i njegovu kvalitetu.

4.

Dodatno smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i uvoznoj energiji ubrzavanjem uvođenja obnovljivih izvora energije, osobito osiguravanjem dostatnog kapaciteta i pristupa mreži, osiguravanjem transformacije i dekarbonizacije industrijske proizvodnje te povećanjem korištenja javnog i održivog prijevoza, kao i povećanjem energetske učinkovitosti zgrada, među ostalim u cilju smanjenja energetskog siromaštva. Osigurati dostatni kapacitet elektroenergetskih interkonekcija kako bi se povećala sigurnost opskrbe, nastavljajući pravodobnu sinkronizaciju s elektroenergetskom mrežom Unije. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10477/2021 INIT, ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 68.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 120.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Litve, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 14,0 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

13

(14)  Strukturni saldo (ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera) koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije upućuje na strukturni deficit od 0,6 % BDP-a u 2023. i 0,2 % BDP-a u 2024.

14

(15)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

16

(17)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

17

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/145

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2023.

(2023/C 312/16)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Luksemburg jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Luksemburg jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Luksemburg je 21. travnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Luksemburga (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Luksemburg u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburg je 21. travnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Luksemburga (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Luksemburg u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Luksemburg je 28. travnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 27. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Luksemburga o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburg je 28. travnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023., a 27. travnja 2023. svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Luksemburga o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Luksemburg za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Luksemburga. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Luksemburga u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Luksemburg za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Luksemburga. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Luksemburga u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Luksemburg u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Luksemburgu ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s visokim cijenama stambenih nekretnina i visokim dugom kućanstava u zadnje su se vrijeme pogoršale, ali se čini da su općenito ograničene te se očekuje da će se smanjiti u srednjoročnom razdoblju. Snažan rast stanovništva, u kombinaciji s povećanjem hipotekarnih kredita potaknutim fiskalnim potporama, doveo je do rasta potražnje na stambenom tržištu, a ponuda je ostala ograničena zbog ograničene raspoloživosti građevinskog zemljišta i gomilanja zemljišta. Zbog sve većeg jaza između potražnje i ponude došlo je do snažnog povećanja cijena stambenih nekretnina, čime se povećava rizik od precijenjenosti i smanjenja njihove cjenovne pristupačnosti. Krajem 2022. cijene stambenih nekretnina su se snizile, a broj transakcija naglo je pao jer je rast kamatnih stopa doveo do preokreta na tržištu. Međutim, ne očekuje se znatna korekcija cijena stambenih nekretnina jer su dohoci stabilni, a očekuje se da će ponuda i dalje biti nedostatna. Dug kućanstava vrlo je visok u smislu raspoloživog dohotka te i dalje raste, dok se zaduživanje krajem 2022. malo usporilo. Kućanstava raspolažu i znatnom financijskom imovinom, zaduženost raste prema višim razinama dohotka i bogatstva, a bankarski sektor je stabilan, što općenito umanjuje makrofinancijske rizike. Dodatni napori na razini politika, kao što su ubrzavanje te prioritetno donošenje i provedba nedavnih mjera, uključujući periodične poreze radi povećanja ponude građevinskog zemljišta, u kombinaciji s tekućom reformom prostornog planiranja, mogli bi doprinijeti povećanju stambene ponude, osobito osiguravanjem cjenovno pristupačnog i socijalnog stanovanja za one kojima je ono najpotrebnije. I učinkovitost tržišta najma nekretnina mogla bi se poboljšati. Osim toga, smanjenjem poreznog odbitka za hipotekarne kamate, koji je nedavno znatno povećan, smanjili bi se fiskalni poticaji za zaduživanje koje podržava visoke cijene stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Luksemburg u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Luksemburgu ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s visokim cijenama stambenih nekretnina i visokim dugom kućanstava u zadnje su se vrijeme pogoršale, ali se čini da su općenito ograničene te se očekuje da će se smanjiti u srednjoročnom razdoblju. Snažan rast stanovništva, u kombinaciji s povećanjem hipotekarnih kredita potaknutim fiskalnim potporama, doveo je do rasta potražnje na stambenom tržištu, a ponuda je ostala ograničena zbog ograničene raspoloživosti građevinskog zemljišta i gomilanja zemljišta. Zbog sve većeg jaza između potražnje i ponude došlo je do snažnog povećanja cijena stambenih nekretnina, čime se povećava rizik od precijenjenosti i smanjenja njihove cjenovne pristupačnosti. Krajem 2022. cijene stambenih nekretnina su se snizile, a broj transakcija naglo je pao jer je rast kamatnih stopa doveo do preokreta na tržištu. Međutim, ne očekuje se znatna korekcija cijena stambenih nekretnina jer su dohoci stabilni, a očekuje se da će ponuda i dalje biti nedostatna. Dug kućanstava vrlo je visok u smislu raspoloživog dohotka te i dalje raste, dok se zaduživanje krajem 2022. malo usporilo. Kućanstava raspolažu i znatnom financijskom imovinom, zaduženost raste prema višim razinama dohotka i bogatstva, a bankarski sektor je stabilan, što općenito umanjuje makrofinancijske rizike. Dodatni napori na razini politika, kao što su ubrzavanje te prioritetno donošenje i provedba nedavnih mjera, uključujući periodične poreze radi povećanja ponude građevinskog zemljišta, u kombinaciji s tekućom reformom prostornog planiranja, mogli bi doprinijeti povećanju stambene ponude, osobito osiguravanjem cjenovno pristupačnog i socijalnog stanovanja za one kojima je ono najpotrebnije. I učinkovitost tržišta najma nekretnina mogla bi se poboljšati. Osim toga, smanjenjem poreznog odbitka za hipotekarne kamate, koji je nedavno znatno povećan, smanjili bi se fiskalni poticaji za zaduživanje koje podržava visoke cijene stambenih nekretnina.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, suficit opće države u Luksemburgu se s 0,7 % BDP-a u 2021. smanjio na 0,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države blago porastao, s 24,5 % BDP-a krajem 2021. na 24,6 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, suficit opće države u Luksemburgu se s 0,7 % BDP-a u 2021. smanjio na 0,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države blago porastao, s 24,5 % BDP-a krajem 2021. na 24,6 % BDP-a krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na proizvode radi smanjenja potrošačkih cijena benzina, dizela i loživog ulja za 7,5 centi po litri, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale uvođenje porezne olakšice za energiju (7), potpore za poduzeća pogođena rastom cijena energije i ograničavanje povećanja cijena plina. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,0 % BDP-a u 2021. na 0,2 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje poreza na proizvode radi smanjenja potrošačkih cijena benzina, dizela i loživog ulja za 7,5 centi po litri, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale uvođenje porezne olakšice za energiju (7), potpore za poduzeća pogođena rastom cijena energije i ograničavanje povećanja cijena plina. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,0 % BDP-a u 2021. na 0,2 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Luksemburgu (8) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Luksemburgu (8) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. poticajan, na – 0,9 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Luksemburg je u skladu s preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,1 % BDP-a u 2022. (0,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (10). Luksemburg je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvao ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijele su i subvencije i ostali tekući rashodi te intermedijarna potrošnja (0,3 % BDP-a). Luksemburg stoga nije u dovoljnoj mjeri zadržao pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. poticajan, na – 0,9 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Luksemburg je u skladu s preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,1 % BDP-a u 2022. (0,1 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike (10). Luksemburg je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvao ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 0,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Rastu neto primarnih tekućih rashoda doprinijele su i subvencije i ostali tekući rashodi te intermedijarna potrošnja (0,3 % BDP-a). Luksemburg stoga nije u dovoljnoj mjeri zadržao pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. Znatan ekspanzivni učinak rashoda koje financira država samo je djelomično posljedica mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,4 % u 2023. i za 3,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,6 % u 2023. i 2,4 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa rastu neto izvoza u 2023. i domaće potražnje u 2024. (11) |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,4 % u 2023. i za 3,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,6 % u 2023. i 2,4 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa rastu neto izvoza u 2023. i domaće potražnje u 2024. (11)

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se saldo opće države u 2023. pogoršati na deficit od 1,5 % BDP-a. Pogoršanje u 2023. uglavnom je posljedica dodatnih mjera za potporu dohotku kućanstava i poduzeća zbog visokih cijena energije i inflacije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 24,6 % BDP-a krajem 2022. na 26,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je malo više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog nešto nižih poreznih prihoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u od 25,9 % krajem 2023. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u 2023., prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se saldo opće države u 2023. pogoršati na deficit od 1,5 % BDP-a. Pogoršanje u 2023. uglavnom je posljedica dodatnih mjera za potporu dohotku kućanstava i poduzeća zbog visokih cijena energije i inflacije. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 24,6 % BDP-a krajem 2022. na 26,1 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a za 2023. To je malo više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog nešto nižih poreznih prihoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u od 25,9 % krajem 2023. Razlika je rezultat snažnijeg rasta nominalnog BDP-a u 2023., prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje povećanja cijena plina subvencioniranjem troškova energije kućanstava i naknada za korištenje mreže, stabiliziranje cijena električne energije subvencijama za kućanstva i mjere potpore poduzećima kao i nove mjere. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,1 % BDP-a (12). Neke mjere u 2023. usmjerene su na najranjivija kućanstva i poduzeća, ali većina mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,6 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,4 % BDP-a u 2022.). |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje povećanja cijena plina subvencioniranjem troškova energije kućanstava i naknada za korištenje mreže, stabiliziranje cijena električne energije subvencijama za kućanstva i mjere potpore poduzećima kao i nove mjere. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,1 % BDP-a (12). Neke mjere u 2023. usmjerene su na najranjivija kućanstva i poduzeća, ali većina mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (13) iznositi 0,6 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,4 % BDP-a u 2022.).

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Luksemburg poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Luksemburg bi se trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Luksemburgu je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Luksemburg poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (14), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Luksemburg bi se trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Luksemburgu je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,9 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,3 % BDP-a. Stoga je ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu, među ostalim, i socijalne naknade osim pomoći u naravi, subvencije povezane s neusmjerenim energetskim mjerama, trajna povećanja plaća u javnom sektoru, jednokratni doprinos proračunu Unije i smanjenje stopa PDV-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda. Luksemburg planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (15). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su elektrifikacija javnog prijevoza, jačanje tramvajske i željezničke mreže, klimatski i energetski fond za potporu kupnji fotonaponskih ploča, digitalizacija javnih usluga i sigurnost digitalne komunikacije (kvantna tehnologija), koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,9 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,3 % BDP-a. Stoga je ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu, među ostalim, i socijalne naknade osim pomoći u naravi, subvencije povezane s neusmjerenim energetskim mjerama, trajna povećanja plaća u javnom sektoru, jednokratni doprinos proračunu Unije i smanjenje stopa PDV-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda. Luksemburg planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (15). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su elektrifikacija javnog prijevoza, jačanje tramvajske i željezničke mreže, klimatski i energetski fond za potporu kupnji fotonaponskih ploča, digitalizacija javnih usluga i sigurnost digitalne komunikacije (kvantna tehnologija), koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. povećati na 1,7 % BDP-a. To povećanje u 2024. uglavnom je posljedica produljenja mjera potpore kako bi se ublažili učinci rasta inflacije na dohodak kućanstava i poduzeća. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 27,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,5 % BDP-a u 2024. To je neznatno niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog manjeg povećanja naknada zaposlenicima i socijalnih transfera u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 27,0 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. povećati na 1,7 % BDP-a. To povećanje u 2024. uglavnom je posljedica produljenja mjera potpore kako bi se ublažili učinci rasta inflacije na dohodak kućanstava i poduzeća. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 27,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,5 % BDP-a u 2024. To je neznatno niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog manjeg povećanja naknada zaposlenicima i socijalnih transfera u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 27,0 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023 predviđa se produljenje mjera energetske potpore do kraja 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak mjera energetske potpore iznositi 0,5 % BDP-a (16), u odnosu na 1,1 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. Većina mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023 predviđa se produljenje mjera energetske potpore do kraja 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak mjera energetske potpore iznositi 0,5 % BDP-a (16), u odnosu na 1,1 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. Većina mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (17). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (18) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi 2023. trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,1 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (17). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (18) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi 2023. trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,1 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,9 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,9 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 4,5 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja za poticanje energetske i digitalne tranzicije, koja su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 4,5 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja za poticanje energetske i digitalne tranzicije, koja su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,0 % BDP-a u 2025. i na 0,8 % do 2026., a zatim se blago povećati na 0,9 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 27,5 % BDP-a krajem 2024. na 29,0 % BDP-a do kraja 2027. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,0 % BDP-a u 2025. i na 0,8 % do 2026., a zatim se blago povećati na 0,9 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 27,5 % BDP-a krajem 2024. na 29,0 % BDP-a do kraja 2027.

| (28) | Učinak demografskih trendova na državnu potrošnju postat će izraženiji u idućim desetljećima jer se očekuje da će broj umirovljenika po radniku stalno rasti zbog starenja stanovništva i usporavanja neto migracijskih tokova. U scenariju bez promjene politika Luksemburg će se suočiti s jednim od najvećih povećanja rashoda za mirovine u Uniji kao udjela u BDP-u te se predviđa da će se oni do 2070. udvostručiti na oko 18 % BDP-a, što je najviša razina u Uniji. To će uzrokovati znatno povećanje državnog duga, čime će se ugroziti održivost državnih financija. Plan za oporavak i otpornost ne bavi se problemom dugoročne održivosti mirovinskog sustava. Konkretno, u tom se planu ne razmatraju negativni učinci programa prijevremenog umirovljenja i financijskih poticaja za rano napuštanje tržišta rada, koji doprinose niskoj stopi zaposlenosti među starijim radnicima. Povećanje stvarne dobi umirovljenja imalo bi povoljan makroekonomski učinak jer bi se povećanjem broja starijih radnika omogućilo smanjenje rashoda za mirovine i potaknuo gospodarski rast. Borba protiv agresivnog poreznog planiranja u Uniji ključna je za: i. sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima; ii. osiguravanje pravednog postupanja prema poreznim obveznicima; i iii. zaštitu državnih financija. Luksemburg je malo, otvoreno gospodarstvo s velikim međunarodnim financijskim sektorom, što u velikoj mjeri objašnjava velike financijske tokove. Međutim, ti tokovi odražavaju i prisutnost brojnih poduzeća u stranom vlasništvu u zemlji koja se bave djelatnostima riznice unutar grupe. Posebno je zabrinjavajuća činjenica da nema poreza po odbitku ili ekvivalentnih mjera u vezi s isplatama kamata i naknada za licencije u jurisdikcije s nultim ili niskim poreznim stopama, osim zemalja koje se nalaze na Unijinom popisu nekooperativnih jurisdikcija (19). Moglo bi se dogoditi da se isplate kamata i naknada za licencije poduzeća sa sjedištem u Luksemburgu u jurisdikcije trećih zemalja vrlo malo oporezuju ili se uopće ne oporezuju ako se na njih ne primjenjuje porez ili se primjenjuje vrlo mali porez u jurisdikciji primatelja. Luksemburg je poduzeo određene korake u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja. Međutim, te mjere zasad nisu bile dovoljne za rješavanje tih značajki poreznog sustava, koje multinacionalna poduzeća mogu iskoristiti za agresivno porezno planiranje. |
| --- | --- |

(28)

Učinak demografskih trendova na državnu potrošnju postat će izraženiji u idućim desetljećima jer se očekuje da će broj umirovljenika po radniku stalno rasti zbog starenja stanovništva i usporavanja neto migracijskih tokova. U scenariju bez promjene politika Luksemburg će se suočiti s jednim od najvećih povećanja rashoda za mirovine u Uniji kao udjela u BDP-u te se predviđa da će se oni do 2070. udvostručiti na oko 18 % BDP-a, što je najviša razina u Uniji. To će uzrokovati znatno povećanje državnog duga, čime će se ugroziti održivost državnih financija. Plan za oporavak i otpornost ne bavi se problemom dugoročne održivosti mirovinskog sustava. Konkretno, u tom se planu ne razmatraju negativni učinci programa prijevremenog umirovljenja i financijskih poticaja za rano napuštanje tržišta rada, koji doprinose niskoj stopi zaposlenosti među starijim radnicima. Povećanje stvarne dobi umirovljenja imalo bi povoljan makroekonomski učinak jer bi se povećanjem broja starijih radnika omogućilo smanjenje rashoda za mirovine i potaknuo gospodarski rast. Borba protiv agresivnog poreznog planiranja u Uniji ključna je za: i. sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima; ii. osiguravanje pravednog postupanja prema poreznim obveznicima; i iii. zaštitu državnih financija. Luksemburg je malo, otvoreno gospodarstvo s velikim međunarodnim financijskim sektorom, što u velikoj mjeri objašnjava velike financijske tokove. Međutim, ti tokovi odražavaju i prisutnost brojnih poduzeća u stranom vlasništvu u zemlji koja se bave djelatnostima riznice unutar grupe. Posebno je zabrinjavajuća činjenica da nema poreza po odbitku ili ekvivalentnih mjera u vezi s isplatama kamata i naknada za licencije u jurisdikcije s nultim ili niskim poreznim stopama, osim zemalja koje se nalaze na Unijinom popisu nekooperativnih jurisdikcija (19). Moglo bi se dogoditi da se isplate kamata i naknada za licencije poduzeća sa sjedištem u Luksemburgu u jurisdikcije trećih zemalja vrlo malo oporezuju ili se uopće ne oporezuju ako se na njih ne primjenjuje porez ili se primjenjuje vrlo mali porez u jurisdikciji primatelja. Luksemburg je poduzeo određene korake u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja. Međutim, te mjere zasad nisu bile dovoljne za rješavanje tih značajki poreznog sustava, koje multinacionalna poduzeća mogu iskoristiti za agresivno porezno planiranje.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Luksemburga napreduje. Luksemburg je svoj prvi zahtjev za plaćanje iz Mehanizma u vrijednosti od 20 milijuna EUR podnio 28. prosinca 2022., za ostvarenih 26 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz Provedbene odluke Vijeća. Komisija je 28. travnja 2023. objavila pozitivnu preliminarnu ocjenu. Vijeće raspravlja o zahtjevu za plaćanje. Ključne etape i ciljne vrijednosti o kojima je riječ uključuju stupanje na snagu reforme „Pakt o stanovanju 2.0”, čiji je cilj povećanje ponude cjenovno pristupačnih stambenih objekata za najam u općinama, ulaganja u digitalizaciju javnog sektora i u razvoj ultrasigurne komunikacije, usavršavanje radne snage pokretanjem programa „FutureSkills” te reformu nabave čistih vozila. Luksemburg je podnio izmjenu plana za oporavak i otpornost 11. studenoga 2022., a Vijeće ju je odobrilo 17. siječnja 2023. Očekuje se da Luksemburg podnese poglavlje o planu REPowerEU, a on je već odlučio da će prenijeti 128,5 milijuna EUR iz pričuve za prilagodbu Brexitu u Mehanizam za financiranje njegove provedbe. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Luksemburga u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Luksemburga napreduje. Luksemburg je svoj prvi zahtjev za plaćanje iz Mehanizma u vrijednosti od 20 milijuna EUR podnio 28. prosinca 2022., za ostvarenih 26 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz Provedbene odluke Vijeća. Komisija je 28. travnja 2023. objavila pozitivnu preliminarnu ocjenu. Vijeće raspravlja o zahtjevu za plaćanje. Ključne etape i ciljne vrijednosti o kojima je riječ uključuju stupanje na snagu reforme „Pakt o stanovanju 2.0”, čiji je cilj povećanje ponude cjenovno pristupačnih stambenih objekata za najam u općinama, ulaganja u digitalizaciju javnog sektora i u razvoj ultrasigurne komunikacije, usavršavanje radne snage pokretanjem programa „FutureSkills” te reformu nabave čistih vozila. Luksemburg je podnio izmjenu plana za oporavak i otpornost 11. studenoga 2022., a Vijeće ju je odobrilo 17. siječnja 2023. Očekuje se da Luksemburg podnese poglavlje o planu REPowerEU, a on je već odlučio da će prenijeti 128,5 milijuna EUR iz pričuve za prilagodbu Brexitu u Mehanizam za financiranje njegove provedbe. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Luksemburga u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Luksemburga odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Luksemburgu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Luksemburga odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Luksemburgu.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Luksemburg se suočava s nizom dodatnih izazova, posebno u pogledu dugoročne održivosti javnih financija, koji se najvećim dijelom odnose na mirovinski sustav, rupa u zakonu koje bi multinacionalne kompanije mogle iskoristiti za agresivno porezno planiranje, slabosti povezanih s visokim cijenama stambenih nekretnina i dugom kućanstava, slabosti u obrazovnom sustavu koje povećavaju nejednakosti te pitanja povezanih s energetskom politikom i zelenom tranzicijom, uključujući potencijalne prepreke tranziciji s fosilnih goriva i probleme s prometnom mrežom. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Luksemburg se suočava s nizom dodatnih izazova, posebno u pogledu dugoročne održivosti javnih financija, koji se najvećim dijelom odnose na mirovinski sustav, rupa u zakonu koje bi multinacionalne kompanije mogle iskoristiti za agresivno porezno planiranje, slabosti povezanih s visokim cijenama stambenih nekretnina i dugom kućanstava, slabosti u obrazovnom sustavu koje povećavaju nejednakosti te pitanja povezanih s energetskom politikom i zelenom tranzicijom, uključujući potencijalne prepreke tranziciji s fosilnih goriva i probleme s prometnom mrežom.

| (32) | Osnovne vještine učenika i njihova ukupna uspješnost uvelike ovise o njihovu socioekonomskom podrijetlu i jezičnoj pripadnosti. Prema rezultatima OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) prosječne razine ključnih znanja i vještina u dobi od 15 godina u Luksemburgu su znatno niže od prosjeka Unije. Razlike između učenika u povoljnom i učenika u nepovoljnom položaju veće su nego u bilo kojoj drugoj državi članici EU-a. Obrazovni sustav ne osigurava svim učenicima osnovne vještine koje su potrebne da bi se zadovoljile potrebe tržišta rada u zemlji. Jezik koji se govori u nacionalnom školskom sustavu na osnovnoškolskoj razini je luksemburški, a učenici uče čitati i pisati na njemačkom jeziku. Svi se predmeti (osim francuskog) podučavaju na njemačkom jeziku. To su veliki jezični zahtjevi za učenike u zemlji u kojoj tek svaki treći učenik govori luksemburški kao prvi jezik. Udio mladih u dobi od 18 do 24 godine koji su napustili obrazovanje i osposobljavanje bez završenog višeg sekundarnog obrazovanja povećao se sa 6,3 % u 2018. na 8,2 % u 2022. Luksemburg je u rujnu 2022. pokrenuo pilot-projekt u četiri osnovne škole, u kojima učenici prvo počinju učiti na francuskom, a zatim na njemačkom jeziku. Kad bi se taj pristup proširio na više škola, mogao bi doprinijeti povećanju uspješnosti učenika čiji prvi jezik nije francuski. Luksemburg je povećao i ponudu javnih međunarodnih škola: u školskoj godini 2022./2023. u takve je škole upisano 4 % učenika na predškolskoj i osnovnoškolskoj razini, a u njima učenici mogu kao nastavni jezik odabrati engleski, francuski ili njemački jezik. Kad bi se ta mogućnost nastave na jednom glavnom jeziku proširila na veći dio školske populacije, to bi moglo znatno unaprijediti izglede učenika da ostvare bolje ishode učenja. |
| --- | --- |

(32)

Osnovne vještine učenika i njihova ukupna uspješnost uvelike ovise o njihovu socioekonomskom podrijetlu i jezičnoj pripadnosti. Prema rezultatima OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) prosječne razine ključnih znanja i vještina u dobi od 15 godina u Luksemburgu su znatno niže od prosjeka Unije. Razlike između učenika u povoljnom i učenika u nepovoljnom položaju veće su nego u bilo kojoj drugoj državi članici EU-a. Obrazovni sustav ne osigurava svim učenicima osnovne vještine koje su potrebne da bi se zadovoljile potrebe tržišta rada u zemlji. Jezik koji se govori u nacionalnom školskom sustavu na osnovnoškolskoj razini je luksemburški, a učenici uče čitati i pisati na njemačkom jeziku. Svi se predmeti (osim francuskog) podučavaju na njemačkom jeziku. To su veliki jezični zahtjevi za učenike u zemlji u kojoj tek svaki treći učenik govori luksemburški kao prvi jezik. Udio mladih u dobi od 18 do 24 godine koji su napustili obrazovanje i osposobljavanje bez završenog višeg sekundarnog obrazovanja povećao se sa 6,3 % u 2018. na 8,2 % u 2022. Luksemburg je u rujnu 2022. pokrenuo pilot-projekt u četiri osnovne škole, u kojima učenici prvo počinju učiti na francuskom, a zatim na njemačkom jeziku. Kad bi se taj pristup proširio na više škola, mogao bi doprinijeti povećanju uspješnosti učenika čiji prvi jezik nije francuski. Luksemburg je povećao i ponudu javnih međunarodnih škola: u školskoj godini 2022./2023. u takve je škole upisano 4 % učenika na predškolskoj i osnovnoškolskoj razini, a u njima učenici mogu kao nastavni jezik odabrati engleski, francuski ili njemački jezik. Kad bi se ta mogućnost nastave na jednom glavnom jeziku proširila na veći dio školske populacije, to bi moglo znatno unaprijediti izglede učenika da ostvare bolje ishode učenja.

| (33) | Energetski sustav Luksemburga karakterizira velika ovisnost o uvozu i fosilnim gorivima. Veliki je neto uvoznik energije. Skoro je potpuno ovisan o uvozu primarne energije, sa stopom ovisnosti od 92 % u 2021. U strukturi izvora energije u Luksemburgu na naftu otpada 69 %, na prirodni plin 18 %, a iz obnovljivih izvora energije, koji su u 2022. dosegnuli kapacitet od 572 MW, osigurano je 12 % energije. Luksemburg ne uvozi naftu iz Rusije. Kad je riječ o plinu, ovisnost o Rusiji ograničena je jer je Luksemburg gotovo 100 % svoje potrošnje plina uvezao cjevovodima iz Belgije i Njemačke, koji teku iz Norveške i Nizozemske. U Luksemburgu je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 26 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 1369/2022 (20). Luksemburg bi mogao nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (21). |
| --- | --- |

(33)

Energetski sustav Luksemburga karakterizira velika ovisnost o uvozu i fosilnim gorivima. Veliki je neto uvoznik energije. Skoro je potpuno ovisan o uvozu primarne energije, sa stopom ovisnosti od 92 % u 2021. U strukturi izvora energije u Luksemburgu na naftu otpada 69 %, na prirodni plin 18 %, a iz obnovljivih izvora energije, koji su u 2022. dosegnuli kapacitet od 572 MW, osigurano je 12 % energije. Luksemburg ne uvozi naftu iz Rusije. Kad je riječ o plinu, ovisnost o Rusiji ograničena je jer je Luksemburg gotovo 100 % svoje potrošnje plina uvezao cjevovodima iz Belgije i Njemačke, koji teku iz Norveške i Nizozemske. U Luksemburgu je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 26 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 1369/2022 (20). Luksemburg bi mogao nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (21).

| (34) | Iako je Luksemburg vrlo dobro povezan i kad je riječ o električnoj energiji i kad je riječ o plinu, bit će potrebna dodatna ulaganja s obzirom na očekivanu rastuću proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i potražnju za električnom energijom. Luksemburg se mora suočiti s problemom nedostatne stambene ponude i istodobno ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve. Osim toga, treba obnoviti postojeći fond zgrada. S potencijalom za ukupnu uštedu energije od 20,8 % (mjereno u GWh), sektor stambenih zgrada i obnove drugi je po redu najveći izvor potencijala za ukupnu uštedu energije do 2030. Oko 89 % stambenih zgrada upotrebljava sustave grijanja koji se temelje na fosilnim gorivima (loživo ulje i prirodni plin). U tome će ključnu ulogu imati općine. Zagušenja cestovnog prometa utječu na gospodarstvo i okolišnu održivost. Na promet otpada znatan udio potrošnje nafte i 59 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, u usporedbi s prosjekom Unije od 24 % u 2019. Luksemburg je već donio neke relevantne mjere za poboljšanje održivog prometa, ali bi provedbom dodatnih, preciznije usmjerenih intervencija mogao znatno doprinijeti smanjenju ovisnosti o nafti i emisija stakleničkih plinova. To je uzeto u obzir u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Luksemburga, u kojem je postavljen cilj od 40 % električnih vozila i vozila na punjenje do 2030. Luksemburg si je postavio cilj da do 2050. postigne klimatsku neutralnost. Posljednjih je godina ostvario znatan napredak u području energije iz obnovljivih izvora, ali i dalje ima jedan od najnižih udjela tih oblika energije među svim državama članicama. Da bi Luksemburg ostvario svoje energetske ciljeve do 2030., koji uključuju dobivanje 25 % energije iz obnovljivih izvora i smanjenje krajnje potrošnje energije za 40 % do 44 % u odnosu na 2007., morat će još ambicioznije pristupiti smanjenju emisija stakleničkih plinova i povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(34)

Iako je Luksemburg vrlo dobro povezan i kad je riječ o električnoj energiji i kad je riječ o plinu, bit će potrebna dodatna ulaganja s obzirom na očekivanu rastuću proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i potražnju za električnom energijom. Luksemburg se mora suočiti s problemom nedostatne stambene ponude i istodobno ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve. Osim toga, treba obnoviti postojeći fond zgrada. S potencijalom za ukupnu uštedu energije od 20,8 % (mjereno u GWh), sektor stambenih zgrada i obnove drugi je po redu najveći izvor potencijala za ukupnu uštedu energije do 2030. Oko 89 % stambenih zgrada upotrebljava sustave grijanja koji se temelje na fosilnim gorivima (loživo ulje i prirodni plin). U tome će ključnu ulogu imati općine. Zagušenja cestovnog prometa utječu na gospodarstvo i okolišnu održivost. Na promet otpada znatan udio potrošnje nafte i 59 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, u usporedbi s prosjekom Unije od 24 % u 2019. Luksemburg je već donio neke relevantne mjere za poboljšanje održivog prometa, ali bi provedbom dodatnih, preciznije usmjerenih intervencija mogao znatno doprinijeti smanjenju ovisnosti o nafti i emisija stakleničkih plinova. To je uzeto u obzir u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Luksemburga, u kojem je postavljen cilj od 40 % električnih vozila i vozila na punjenje do 2030. Luksemburg si je postavio cilj da do 2050. postigne klimatsku neutralnost. Posljednjih je godina ostvario znatan napredak u području energije iz obnovljivih izvora, ali i dalje ima jedan od najnižih udjela tih oblika energije među svim državama članicama. Da bi Luksemburg ostvario svoje energetske ciljeve do 2030., koji uključuju dobivanje 25 % energije iz obnovljivih izvora i smanjenje krajnje potrošnje energije za 40 % do 44 % u odnosu na 2007., morat će još ambicioznije pristupiti smanjenju emisija stakleničkih plinova i povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti.

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se iskoristio potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno za pojedince te u sektorima na koje će zelena i digitalna tranzicija najviše utjecati. Iako je Luksemburg pojačao napore u pogledu usavršavanja i prekvalifikacije radnika u sektorima u opadanju i preobrazbi, u nekim zanimanjima, uključujući upravitelje politika i planiranja, i dalje postoji manjak radne snage. Taj nedostatak radne snage mogao bi biti usko grlo u zelenoj tranziciji i provedbi plana REPowerEU. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se iskoristio potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno za pojedince te u sektorima na koje će zelena i digitalna tranzicija najviše utjecati. Iako je Luksemburg pojačao napore u pogledu usavršavanja i prekvalifikacije radnika u sektorima u opadanju i preobrazbi, u nekim zanimanjima, uključujući upravitelje politika i planiranja, i dalje postoji manjak radne snage. Taj nedostatak radne snage mogao bi biti usko grlo u zelenoj tranziciji i provedbi plana REPowerEU.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (22) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (22) navedeno u preporuci br. 1.

| (37) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Luksemburgu, preporukama br. 1, 2 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(37)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Luksemburgu, preporukama br. 1, 2 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Luksemburg u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 4,8 % (23).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Smanjiti rizike povezane s tržištem stambenih nekretnina, posebno smanjenjem poreznog odbitka za hipotekarne kamate i poduzimanjem mjera za povećanje ponude građevinskog zemljišta. Poduzeti mjere za osiguravanje dugoročne održivosti mirovinskog sustava, posebno ograničavanjem mogućnosti prijevremenog umirovljenja i povećanjem stope zaposlenosti starijih radnika. Pojačati mjere za učinkovito suzbijanje agresivnog poreznog planiranja, posebno osiguravanjem dostatnog oporezivanja isplata kamata i naknada za licencije u jurisdikcije s nultom i niskom poreznom stopom.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu revidiranog plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počeo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programa kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Povećati uspješnost školskog obrazovnog sustava i promicati jednake mogućnosti za sve učenike, posebno prilagodbom nastave potrebama učenika u nepovoljnom položaju i učenika različite jezične pripadnosti.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima ubrzavanjem uvođenja energije iz obnovljivih izvora, povećanjem izgradnje kapaciteta za prijenos električne energije, olakšavanjem postupaka izdavanja dozvola te ulaganjem u energetsku učinkovitost u stambenom i nestambenom sektoru. Podržati općine u razvoju detaljnih lokalnih planova za uvođenje energije iz obnovljivih izvora, uključujući energiju vjetra i fotonaponske sustave, te za sustave centraliziranog grijanja i hlađenja. Nastaviti promicati elektrifikaciju prometa i ulagati u mreže i infrastrukturu javnog prijevoza. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10155/21 INIT, ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Plative porezne olakšice mogu premašiti poreznu obvezu, a mogu se primjenjivati i na porezne obveznike i na one koji nisu porezni obveznici i stoga se u nacionalnim računima razvrstavaju kao rashodi (ESA 2010., točke 20.167 i 20.168).

7

(8)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 73.).

8

(9)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

9

(10)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su kontrakcijski učinak od 0,4 postotna boda BDP-a zbog smanjenja „Ostalih kapitalnih transfera”, uglavnom u vezi s postupnim ukidanjem potpore i pomoći za oporavak poduzećima u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 (Fond za oporavak i solidarnost za poduzeća).

10

(11)  Kad je riječ o nominalnom BDP-u, situacija je nešto drukčija: u Programu stabilnosti za 2023. predviđaju se stope rasta nominalnog BDP-a od 4,7 % u 2023. i 6,0 % u 2024., dok se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa viša stopa od 7,1 % u 2023. i usporediva stopa od 5,9 % u 2024.

11

(12)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

12

(13)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 128.).

13

(14)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Luksemburga, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 7,8 % u nominalnom smislu.

14

(15)  Predviđa se da će ostali kapitalni rashodi koje financira država imati neutralan učinak na BDP.

15

(16)  Komisijina definicija energetskih mjera uključuje samo mjere fiskalne politike koje izravno utječu na cijene energije ili pružaju privremenu potporu dohotku za potrošnju energije. Opće mjere potpore povezane s inflacijom ne razvrstavaju se kao energetske mjere, što objašnjava razliku u procijenjenom proračunskom trošku mjera energetske potpore između Programa stabilnosti za 2023. i Komisijine proljetne prognoze 2023.

16

(17)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

17

(18)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

18

(19)  Zaključci Vijeća o revidiranom EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe (SL C 64, 21.2.2023., str. 17.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

21

(22)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

22

(23)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

23

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/155

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2023.

(2023/C 312/17)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Mađarska je 11. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 15. prosinca 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Mađarske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Mađarska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Mađarska je 11. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 15. prosinca 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Mađarske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Mađarska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Mađarska je 2. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Mađarske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. Novi zakon o pravosudnom sustavu stupio je na snagu 1. lipnja 2023. |
| --- | --- |

(10)

Mađarska je 2. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Mađarske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. Novi zakon o pravosudnom sustavu stupio je na snagu 1. lipnja 2023.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Mađarsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Mađarske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Mađarske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Mađarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Mađarsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Mađarske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Mađarske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Mađarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Mađarsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s vrlo snažnim cjenovnim pritiscima te potrebama vanjskog financiranja i potrebama države za financiranjem povećale su se i značajne su. Inflacija je znatno porasla i još se nije počela smanjivati. Ako inflacija dugotrajno ostane visoka, to bi moglo dodatno ugroziti konkurentnost, a troškovi financiranja ostali bi visoki. Veliki deficit tekućeg računa snažno je porastao zbog povišenih cijena energije u 2022. i povećao se kratkoročni vanjski dug. Poboljšanje stanja tekućeg računa u 2023. i 2024. ovisi o očekivanom daljnjem smanjenju cijena energije, ali se unatoč tome predviđa da deficit tekućeg računa u 2023. i 2024. neće biti zanemariv. Visok energetski intenzitet gospodarstva važan je za dinamiku tekućeg računa. Državni deficit kontinuirano je visok, samo djelomično kao posljedica odgovora politika na pandemiju i energetsku krizu, i na njega otpada velik dio vanjskog zaduživanja gospodarstva. Udio državnog duga smanjio se zahvaljujući znatnom rastu nominalnog BDP-a, ali bi moglo ugroziti usporavanje aktivnosti i kontinuirano visoki deficiti. Troškovi državnog zaduživanja povećali su se od 2021., a vlada se suočava sa sve većim teretom kamata, dok je rok dospijeća duga i dalje relativno kratak. Cijene stambenih nekretnina udvostručile su se u razdoblju od pet godina, ali je krajem 2022. rast cijena zaustavljen. Međutim, čini se da je vjerojatnost znatnog pada nominalnih cijena ograničena zbog niske zaduženosti kućanstava i s obzirom na trenutačno visoku inflaciju. Nedosljednost politika pogoršala je utvrđene slabosti. Učinkovita koordinacija i jasno razgraničenje makroekonomskih politika, uz čvrst institucijski okvir politika, ključni su za očuvanje fiskalne i vanjske održivosti i stabilizaciju očekivanja. Očekuje se da će pravodobna i potpuna provedba strukturnih reformi iz mađarskog plana za oporavak i otpornost doprinijeti smanjenju makroekonomskih slabosti te poduprijeti rast i prilagodbu u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Mađarsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti povezane s vrlo snažnim cjenovnim pritiscima te potrebama vanjskog financiranja i potrebama države za financiranjem povećale su se i značajne su. Inflacija je znatno porasla i još se nije počela smanjivati. Ako inflacija dugotrajno ostane visoka, to bi moglo dodatno ugroziti konkurentnost, a troškovi financiranja ostali bi visoki. Veliki deficit tekućeg računa snažno je porastao zbog povišenih cijena energije u 2022. i povećao se kratkoročni vanjski dug. Poboljšanje stanja tekućeg računa u 2023. i 2024. ovisi o očekivanom daljnjem smanjenju cijena energije, ali se unatoč tome predviđa da deficit tekućeg računa u 2023. i 2024. neće biti zanemariv. Visok energetski intenzitet gospodarstva važan je za dinamiku tekućeg računa. Državni deficit kontinuirano je visok, samo djelomično kao posljedica odgovora politika na pandemiju i energetsku krizu, i na njega otpada velik dio vanjskog zaduživanja gospodarstva. Udio državnog duga smanjio se zahvaljujući znatnom rastu nominalnog BDP-a, ali bi moglo ugroziti usporavanje aktivnosti i kontinuirano visoki deficiti. Troškovi državnog zaduživanja povećali su se od 2021., a vlada se suočava sa sve većim teretom kamata, dok je rok dospijeća duga i dalje relativno kratak. Cijene stambenih nekretnina udvostručile su se u razdoblju od pet godina, ali je krajem 2022. rast cijena zaustavljen. Međutim, čini se da je vjerojatnost znatnog pada nominalnih cijena ograničena zbog niske zaduženosti kućanstava i s obzirom na trenutačno visoku inflaciju. Nedosljednost politika pogoršala je utvrđene slabosti. Učinkovita koordinacija i jasno razgraničenje makroekonomskih politika, uz čvrst institucijski okvir politika, ključni su za očuvanje fiskalne i vanjske održivosti i stabilizaciju očekivanja. Očekuje se da će pravodobna i potpuna provedba strukturnih reformi iz mađarskog plana za oporavak i otpornost doprinijeti smanjenju makroekonomskih slabosti te poduprijeti rast i prilagodbu u srednjoročnom razdoblju.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Mađarskoj se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 6,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 76,6 % BDP-a krajem 2021. na 73,3 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Mađarske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Mađarska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Mađarskoj se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 6,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 76,6 % BDP-a krajem 2021. na 73,3 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Mađarske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Mađarska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na goriva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije komunalnim poduzećima za gubitke uzrokovane ograničenjem cijena energije za kućanstva te programe potpore za energetski intenzivna poduzeća. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije, i to privremenim porezom na razliku između nafte tipa Brent u odnosu na Ural i privremenim porezom na prihod opskrbljivača energije te privremenim povećanjem naknade za rudarenje. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,0 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,9 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje trošarina na goriva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije komunalnim poduzećima za gubitke uzrokovane ograničenjem cijena energije za kućanstva te programe potpore za energetski intenzivna poduzeća. Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije, i to privremenim porezom na razliku između nafte tipa Brent u odnosu na Ural i privremenim porezom na prihod opskrbljivača energije te privremenim povećanjem naknade za rudarenje. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,0 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,9 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Mađarskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Mađarskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 0,4 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Mađarska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,5 % BDP-a u 2022. (2,1 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je slabije apsorpcije sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Mađarska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Mađarska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 0,4 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Mađarska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,5 % BDP-a u 2022. (2,1 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je slabije apsorpcije sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Mađarska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Mađarska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,5 % u 2023. i za 4,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 0,5 % u 2023. i 2,8 % u 2024., uglavnom zbog manjeg očekivanog rasta privatne potrošnje potaknutog nižim očekivanim rastom nominalnih plaća i nešto višom stopom nezaposlenosti. Komisija predviđa i niži rast državne potrošnje i neto izvoza. Rast nominalnog BDP-a predviđen u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. niži je tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom zbog nižeg očekivanog rasta BDP-a i deflatora BDP-a. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,5 % u 2023. i za 4,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 0,5 % u 2023. i 2,8 % u 2024., uglavnom zbog manjeg očekivanog rasta privatne potrošnje potaknutog nižim očekivanim rastom nominalnih plaća i nešto višom stopom nezaposlenosti. Komisija predviđa i niži rast državne potrošnje i neto izvoza. Rast nominalnog BDP-a predviđen u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. niži je tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom zbog nižeg očekivanog rasta BDP-a i deflatora BDP-a.

| (18) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom odražava veće porezne prihode zbog visoke inflacije te privremene neočekivane dobiti i sektorskih poreza koji se procjenjuju na 1,5 % BDP-a u 2023. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 73,3 % BDP-a krajem 2022. na 69,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,0 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u od 70,7 % krajem 2023. Razlika je rezultat nižeg rasta BDP-a i deflatora BDP-a u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom odražava veće porezne prihode zbog visoke inflacije te privremene neočekivane dobiti i sektorskih poreza koji se procjenjuju na 1,5 % BDP-a u 2023. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 73,3 % BDP-a krajem 2022. na 69,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,0 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u od 70,7 % krajem 2023. Razlika je rezultat nižeg rasta BDP-a i deflatora BDP-a u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije komunalnim poduzećima za gubitke uzrokovane ograničenjem cijena energije za kućanstva te programe potpore za energetski intenzivna poduzeća. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,2 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da većina tih mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u procjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) ne trebaju uzeti u obzir ciljane mjere potpore. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije komunalnim poduzećima za gubitke uzrokovane ograničenjem cijena energije za kućanstva te programe potpore za energetski intenzivna poduzeća. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,2 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da većina tih mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u procjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) ne trebaju uzeti u obzir ciljane mjere potpore.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Mađarska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Mađarska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Mađarskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Mađarska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Mađarska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Mađarskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 4,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,4 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 2,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,6 postotnih bodova (13). Stoga Mađarska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije iako se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su razvoj elektroenergetske mreže, modernizacija prigradskih željeznica, potpora za upotrebu solarnih ploča u stambenim zgradama, osiguravanje prijenosnih računala učiteljima i učenicima u nižem i višem sekundarnom obrazovanju i mjere digitalizacije u zdravstvu, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 4,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,4 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 2,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,6 postotnih bodova (13). Stoga Mađarska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije iako se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su razvoj elektroenergetske mreže, modernizacija prigradskih željeznica, potpora za upotrebu solarnih ploča u stambenim zgradama, osiguravanje prijenosnih računala učiteljima i učenicima u nižem i višem sekundarnom obrazovanju i mjere digitalizacije u zdravstvu, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava znatno smanjenje udjela rashoda opće države u BDP-u, što se posebno odnosi na bruto investicije u fiksni kapital, intermedijarnu potrošnju i naknade zaposlenicima. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 66,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,4 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih rashoda za bruto investicije u fiksni kapital u skladu s novim trendovima i veće intermedijarne potrošnje potaknute dugotrajnim inflacijskim pritiscima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 71,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom odražava znatno smanjenje udjela rashoda opće države u BDP-u, što se posebno odnosi na bruto investicije u fiksni kapital, intermedijarnu potrošnju i naknade zaposlenicima. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 66,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,4 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih rashoda za bruto investicije u fiksni kapital u skladu s novim trendovima i veće intermedijarne potrošnje potaknute dugotrajnim inflacijskim pritiscima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 71,1 % krajem 2024.

| (23) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje nekih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a, u odnosu na 1,2 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(23)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje nekih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera potpore iznositi 0,4 % BDP-a, u odnosu na 1,2 % BDP-a u 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,4 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka Unije i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti, te očuvanju vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,4 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka Unije i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti, te očuvanju vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 7,0 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim postupnim ukidanjem mjera energetske potpore zbog viših rashoda za intermedijarnu potrošnju i bruto investicije u fiksni kapital te očekivanog postupnog ukidanja privremenog poreza na neočekivanu dobit i sektorskih poreza. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 7,0 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim postupnim ukidanjem mjera energetske potpore zbog viših rashoda za intermedijarnu potrošnju i bruto investicije u fiksni kapital te očekivanog postupnog ukidanja privremenog poreza na neočekivanu dobit i sektorskih poreza.

| (26) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 5,1 % BDP-a u 2023. na 3,7 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja posljedica su nižih ulaganja koja financira država i nižih ulaganja koja financira Unija. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 5,1 % BDP-a u 2023. na 3,7 % BDP-a u 2024. Niža ulaganja posljedica su nižih ulaganja koja financira država i nižih ulaganja koja financira Unija.

| (27) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,9 % BDP-a u 2025., na 1,4 % u 2026. i na 0,9 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 66,7 % BDP-a krajem 2024. na 56,3 % BDP-a do kraja 2027. |
| --- | --- |

(27)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,9 % BDP-a u 2025., na 1,4 % u 2026. i na 0,9 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 66,7 % BDP-a krajem 2024. na 56,3 % BDP-a do kraja 2027.

| (28) | Monetarna i fiskalna politika te politika gospodarskog razvoja nisu reagirale na nedavne gospodarske izazove na koordiniran način, čime je oslabljena učinkovitost cjelokupnog odgovora politike. Monetarna politika postrožena je u 2021., ali fiskalna ekspanzija nastavila se do početka 2022. Od 2021. uvedeno je nekoliko privremenih mjera politike za očuvanje kupovne moći kućanstava koje nisu bile ciljane: ograničenje cijena i kamatnih stopa te fiskalno skupe energetske subvencije. Ograničene su cijene pogonskih goriva i određenih osnovnih prehrambenih proizvoda. Ograničene su i kamatne stope na hipoteke s promjenjivom kamatom, kredite malim i srednjim poduzećima, određene studentske kredite i velike bankovne depozite. Većina tih mjera istječe u 2023. Trošak mjera uglavnom su snosila poduzeća i financijski sektor u obliku viših neizravnih poreza, a njihovi narušavajući učinci doprinijeli su smanjenju domaće proizvodnje i višim cijenama proizvoda na koje nisu izravno utjecala ograničenja cijena. One su osim toga otežale prilagodbu potražnje novom gospodarskom okruženju. Politike gospodarskog razvoja oslanjale su se na programe subvencioniranih zajmova za pomoć poduzećima u prilagodbi na gospodarske šokove. U veljači 2023. pokrenut je veliki program subvencioniranih zajmova s fiksnim kamatnim stopama kako bi se pružila potpora poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Ograničenja cijena i kamatnih stopa te subvencionirano kreditiranje otežavali su nastojanja monetarne politike za smanjenje inflacije, među ostalim smanjenjem učinkovitosti instrumenata središnje banke. Europska središnja banka utvrdila je da određene regulatorne mjere, uključujući ograničenje kamatnih stopa na bankovne depozite, ometaju provedbu učinkovite monetarne politike. |
| --- | --- |

(28)

Monetarna i fiskalna politika te politika gospodarskog razvoja nisu reagirale na nedavne gospodarske izazove na koordiniran način, čime je oslabljena učinkovitost cjelokupnog odgovora politike. Monetarna politika postrožena je u 2021., ali fiskalna ekspanzija nastavila se do početka 2022. Od 2021. uvedeno je nekoliko privremenih mjera politike za očuvanje kupovne moći kućanstava koje nisu bile ciljane: ograničenje cijena i kamatnih stopa te fiskalno skupe energetske subvencije. Ograničene su cijene pogonskih goriva i određenih osnovnih prehrambenih proizvoda. Ograničene su i kamatne stope na hipoteke s promjenjivom kamatom, kredite malim i srednjim poduzećima, određene studentske kredite i velike bankovne depozite. Većina tih mjera istječe u 2023. Trošak mjera uglavnom su snosila poduzeća i financijski sektor u obliku viših neizravnih poreza, a njihovi narušavajući učinci doprinijeli su smanjenju domaće proizvodnje i višim cijenama proizvoda na koje nisu izravno utjecala ograničenja cijena. One su osim toga otežale prilagodbu potražnje novom gospodarskom okruženju. Politike gospodarskog razvoja oslanjale su se na programe subvencioniranih zajmova za pomoć poduzećima u prilagodbi na gospodarske šokove. U veljači 2023. pokrenut je veliki program subvencioniranih zajmova s fiksnim kamatnim stopama kako bi se pružila potpora poduzećima koja se suočavaju s rastućim troškovima energije. Ograničenja cijena i kamatnih stopa te subvencionirano kreditiranje otežavali su nastojanja monetarne politike za smanjenje inflacije, među ostalim smanjenjem učinkovitosti instrumenata središnje banke. Europska središnja banka utvrdila je da određene regulatorne mjere, uključujući ograničenje kamatnih stopa na bankovne depozite, ometaju provedbu učinkovite monetarne politike.

| (29) | Nedostaci u planiranju i izvršenju proračuna povećali su ekspanzivnu tendenciju fiskalne politike i doprinijeli mnogim makroekonomskim izazovima s kojima se Mađarska trenutačno suočava. Rano donošenje godišnjih proračuna od 2016. smanjilo je kvalitetu makroekonomskih i proračunskih prognoza. Razna pravila o fleksibilnosti proračuna i velike proračunske pričuve omogućili su veću diskrecijsku potrošnju, a to je pogoršalo procikličnost fiskalne politike. Ad hoc odluke o potrošnji, često donesene na kraju proračunske godine ili u obliku vladinih uredbi tijekom godine bez odgovarajućeg parlamentarnog nadzora i javnog savjetovanja, smanjile su transparentnost proračuna. Nacionalni fiskalni okvir nije spriječio visoke javne deficite zbog nedostataka u strukturi domaćih fiskalnih pravila, uključujući pravilo o dugu s procikličkim obilježjima, slabog izvršenja srednjoročnog proračunskog planiranja, dodatno narušenog posebnim odredbama propisa o „stanju opasnosti”, te ograničene uloge i resursa nacionalnog fiskalnog vijeća. Ograničeni mandat i resursi nacionalnog fiskalnog vijeća ograničavaju njegovu sposobnost usmjeravanja javne rasprave o fiskalnim pitanjima. |
| --- | --- |

(29)

Nedostaci u planiranju i izvršenju proračuna povećali su ekspanzivnu tendenciju fiskalne politike i doprinijeli mnogim makroekonomskim izazovima s kojima se Mađarska trenutačno suočava. Rano donošenje godišnjih proračuna od 2016. smanjilo je kvalitetu makroekonomskih i proračunskih prognoza. Razna pravila o fleksibilnosti proračuna i velike proračunske pričuve omogućili su veću diskrecijsku potrošnju, a to je pogoršalo procikličnost fiskalne politike. Ad hoc odluke o potrošnji, često donesene na kraju proračunske godine ili u obliku vladinih uredbi tijekom godine bez odgovarajućeg parlamentarnog nadzora i javnog savjetovanja, smanjile su transparentnost proračuna. Nacionalni fiskalni okvir nije spriječio visoke javne deficite zbog nedostataka u strukturi domaćih fiskalnih pravila, uključujući pravilo o dugu s procikličkim obilježjima, slabog izvršenja srednjoročnog proračunskog planiranja, dodatno narušenog posebnim odredbama propisa o „stanju opasnosti”, te ograničene uloge i resursa nacionalnog fiskalnog vijeća. Ograničeni mandat i resursi nacionalnog fiskalnog vijeća ograničavaju njegovu sposobnost usmjeravanja javne rasprave o fiskalnim pitanjima.

| (30) | Cijene stambenih nekretnina u Mađarskoj u zadnjih su se deset godina znatno povećale, a ponuda je ostala ograničena. Najnovijem povećanju cijena doprinijeli su slabo usmjereni programi subvencija za kupnju kuće ili stana koji su bili dostupni i kućanstvima koja su već imala vlastitu nekretninu. Ni subvencije za stanogradnju, uključujući bespovratna sredstva, subvencionirane zajmove i povlaštene stope PDV-a, nisu bile ciljane. |
| --- | --- |

(30)

Cijene stambenih nekretnina u Mađarskoj u zadnjih su se deset godina znatno povećale, a ponuda je ostala ograničena. Najnovijem povećanju cijena doprinijeli su slabo usmjereni programi subvencija za kupnju kuće ili stana koji su bili dostupni i kućanstvima koja su već imala vlastitu nekretninu. Ni subvencije za stanogradnju, uključujući bespovratna sredstva, subvencionirane zajmove i povlaštene stope PDV-a, nisu bile ciljane.

| (31) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Mađarska je obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu do 6 600 000 000 EUR. Brza provedba plana za oporavak i otpornost izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma, koji traje do 2026. Jednako je važno da Mađarska osigura odgovarajuće administrativne kapacitete za ispunjavanje obveza iz plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Mađarske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. Provedba mađarskog plana za oporavak i otpornost znatno kasni zbog kasnog donošenja Provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Mađarske u prosincu 2022. Za brzu i stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost bilo bi potrebno ostvariti 27 ključnih etapa povezanih s jačanjem neovisnosti pravosuđa i osiguranjem zaštite financijskih interesa Unije. Plaćanja u okviru plana za oporavak i otpornost nisu moguća dok se te ključne etape u potpunosti i ispravno ne provedu. Mađarskoj su u okviru plana REPowerEU dodijeljena bespovratna sredstva u iznosu od 701,6 milijuna EUR. Mađarska planira bespovratna sredstva iz plana REPowerEU i dodatni zajam upotrijebiti za ulaganja u energetiku. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Mađarska je obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu do 6 600 000 000 EUR. Brza provedba plana za oporavak i otpornost izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma, koji traje do 2026. Jednako je važno da Mađarska osigura odgovarajuće administrativne kapacitete za ispunjavanje obveza iz plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Mađarske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. Provedba mađarskog plana za oporavak i otpornost znatno kasni zbog kasnog donošenja Provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Mađarske u prosincu 2022. Za brzu i stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost bilo bi potrebno ostvariti 27 ključnih etapa povezanih s jačanjem neovisnosti pravosuđa i osiguranjem zaštite financijskih interesa Unije. Plaćanja u okviru plana za oporavak i otpornost nisu moguća dok se te ključne etape u potpunosti i ispravno ne provedu. Mađarskoj su u okviru plana REPowerEU dodijeljena bespovratna sredstva u iznosu od 701,6 milijuna EUR. Mađarska planira bespovratna sredstva iz plana REPowerEU i dodatni zajam upotrijebiti za ulaganja u energetiku.

| (32) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Mađarske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Mađarskoj. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Mađarske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Mađarskoj.

| (33) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Mađarska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na siromaštvo, tržište rada, tržišno natjecanje u području usluga i energetiku. |
| --- | --- |

(33)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Mađarska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na siromaštvo, tržište rada, tržišno natjecanje u području usluga i energetiku.

| (34) | Iako su se u zadnjih deset godina ukupni pokazatelji siromaštva poboljšali, relativna situacija nekih skupina u nepovoljnom položaju, kao što su kućanstva s niskim dohotkom, djeca, osobe s invaliditetom, Romi i osobe koje žive u udaljenim ruralnim naseljima, dodatno se pogoršala. Stopa teške materijalne i socijalne oskudice među najvišima je u Uniji, uz znatne razlike među regijama. Posebno je visoka među djecom i Romima. Skupine u nepovoljnom položaju suočavaju se s poteškoćama u pristupu odgovarajućoj socijalnoj pomoći, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i uslugama traženja posla. Mreža socijalne sigurnosti za kućanstva bez stabilnog dohotka sve je slabija. Porezni sustav nerazmjerno opterećuje slabije plaćene radnike. Glavni izvori dohotka kućanstava s niskim dohotkom u posljednjem desetljeću nisu pratili troškove života. Primjerenost minimalnog dohotka među najnižima je u Uniji. Nedavna povećanja cijena energije i hrane nerazmjerno opterećuju osobe s niskim dohotkom, a mjere potpore uglavnom nisu ciljane. Nedavnom izmjenom propisa o socijalnoj zaštiti smanjena je odgovornost države za pružanje socijalne skrbi. |
| --- | --- |

(34)

Iako su se u zadnjih deset godina ukupni pokazatelji siromaštva poboljšali, relativna situacija nekih skupina u nepovoljnom položaju, kao što su kućanstva s niskim dohotkom, djeca, osobe s invaliditetom, Romi i osobe koje žive u udaljenim ruralnim naseljima, dodatno se pogoršala. Stopa teške materijalne i socijalne oskudice među najvišima je u Uniji, uz znatne razlike među regijama. Posebno je visoka među djecom i Romima. Skupine u nepovoljnom položaju suočavaju se s poteškoćama u pristupu odgovarajućoj socijalnoj pomoći, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i uslugama traženja posla. Mreža socijalne sigurnosti za kućanstva bez stabilnog dohotka sve je slabija. Porezni sustav nerazmjerno opterećuje slabije plaćene radnike. Glavni izvori dohotka kućanstava s niskim dohotkom u posljednjem desetljeću nisu pratili troškove života. Primjerenost minimalnog dohotka među najnižima je u Uniji. Nedavna povećanja cijena energije i hrane nerazmjerno opterećuju osobe s niskim dohotkom, a mjere potpore uglavnom nisu ciljane. Nedavnom izmjenom propisa o socijalnoj zaštiti smanjena je odgovornost države za pružanje socijalne skrbi.

| (35) | Ukupna stopa zaposlenosti relativno je visoka, ali određene skupine u nepovoljnom položaju, kao što su Romi, niskokvalificirane osobe, žene koje skrbe o drugima i osobe s invaliditetom, suočavaju se s poteškoćama kada ulaze na otvoreno tržište rada zbog nedostataka u sustavu obrazovanja, osposobljavanja i socijalne pomoći te mehanizmima potpore za tražitelje zaposlenja. Razlike u stopama zaposlenosti niskokvalificiranih radnika, Roma i osoba s invaliditetom i dalje su velike. Svaka peta žena koja traži plaćeno zaposlenje izostavljena je s tržišta rada zbog obveza skrbi o djeci ili nesamostalnim osobama s invaliditetom. Naknade i pristup učinkovitim aktivnim mjerama tržišta rada za skupine u nepovoljnom položaju nisu primjereni. Razdoblje isplate naknada za nezaposlenost je tri mjeseca, dok prema podacima iz istraživanja o radnoj snazi provedenog 2022. prosječno trajanje nezaposlenosti iznosi 9,4 mjeseca. Četiri od deset registriranih nezaposlenih osoba ne prima naknadu. Dugo prosječno razdoblje prijave ukazuje na izazove u smislu kapaciteta javne službe za zapošljavanje. Udio tražitelja zaposlenja s niskom razinom osnovnih vještina više je nego dvostruko veći od nacionalnog prosjeka. Udio odraslih koji sudjeluju u obrazovanju i dalje je nizak, posebno među niskokvalificiranim i nezaposlenim osobama. |
| --- | --- |

(35)

Ukupna stopa zaposlenosti relativno je visoka, ali određene skupine u nepovoljnom položaju, kao što su Romi, niskokvalificirane osobe, žene koje skrbe o drugima i osobe s invaliditetom, suočavaju se s poteškoćama kada ulaze na otvoreno tržište rada zbog nedostataka u sustavu obrazovanja, osposobljavanja i socijalne pomoći te mehanizmima potpore za tražitelje zaposlenja. Razlike u stopama zaposlenosti niskokvalificiranih radnika, Roma i osoba s invaliditetom i dalje su velike. Svaka peta žena koja traži plaćeno zaposlenje izostavljena je s tržišta rada zbog obveza skrbi o djeci ili nesamostalnim osobama s invaliditetom. Naknade i pristup učinkovitim aktivnim mjerama tržišta rada za skupine u nepovoljnom položaju nisu primjereni. Razdoblje isplate naknada za nezaposlenost je tri mjeseca, dok prema podacima iz istraživanja o radnoj snazi provedenog 2022. prosječno trajanje nezaposlenosti iznosi 9,4 mjeseca. Četiri od deset registriranih nezaposlenih osoba ne prima naknadu. Dugo prosječno razdoblje prijave ukazuje na izazove u smislu kapaciteta javne službe za zapošljavanje. Udio tražitelja zaposlenja s niskom razinom osnovnih vještina više je nego dvostruko veći od nacionalnog prosjeka. Udio odraslih koji sudjeluju u obrazovanju i dalje je nizak, posebno među niskokvalificiranim i nezaposlenim osobama.

| (36) | Socijalni dijalog i dalje je među najslabijima u Uniji, a nedavno se i dodatno pogoršao. Glavno tripartitno tijelo uglavnom služi kao forum za razmjenu informacija i savjetovanje, bez formalnog pravnog okvira, te nema smislenog dijaloga osim u pogledu određivanja minimalne plaće. Iako je manjak nastavnika sve veći izazov, novim pravnim odredbama ograničena su njihova prava na kolektivno djelovanje i proširena je mogućnost poslodavaca da retroaktivno otpuste nastavnike koji sudjeluju u građanskom neposluhu kao oblik prosvjeda zbog uvjeta rada. Nedavne reforme, uvedene bez smislenog dijaloga s relevantnim sindikatima, negativno su utjecale na radne uvjete i oslabile su mogućnosti samozastupanja zdravstvenih radnika. |
| --- | --- |

(36)

Socijalni dijalog i dalje je među najslabijima u Uniji, a nedavno se i dodatno pogoršao. Glavno tripartitno tijelo uglavnom služi kao forum za razmjenu informacija i savjetovanje, bez formalnog pravnog okvira, te nema smislenog dijaloga osim u pogledu određivanja minimalne plaće. Iako je manjak nastavnika sve veći izazov, novim pravnim odredbama ograničena su njihova prava na kolektivno djelovanje i proširena je mogućnost poslodavaca da retroaktivno otpuste nastavnike koji sudjeluju u građanskom neposluhu kao oblik prosvjeda zbog uvjeta rada. Nedavne reforme, uvedene bez smislenog dijaloga s relevantnim sindikatima, negativno su utjecale na radne uvjete i oslabile su mogućnosti samozastupanja zdravstvenih radnika.

| (37) | Nedavno je bilo slučajeva javne intervencije na raznim tržištima, što je oslabilo pravnu sigurnost. Te su intervencije često odvraćale ili ograničavale ulaganja Unije i strana ulaganja na određenim tržištima jer su poduzećima u državnom vlasništvu ili privatnim poduzećima blisko povezanima s vladom efektivno omogućile stjecanje poduzeća. Takve intervencije također ozbiljno narušavaju načela jedinstvenog tržišta i vladavine prava te ograničavaju mogućnosti održivog gospodarskog rasta. Na primjer, određena poduzeća i sektori izloženi su diskriminaciji zbog posebno prilagođenih poreza, ograničenja cijena i propisa uvedenih u kratkom roku i bez prethodnog savjetovanja. Od 2020. vlada se za donošenje takvih mjera koristila i izvanrednim ovlastima na temelju „stanja opasnosti”. Od sektorskih poreza ostvareni su znatni proračunski prihodi. Na primjer, vlada je nedavno uvela administrativno ograničenje cijena i porez na dobit od 90 % na proizvodnju cementa i keramičkih materijala. Ti su sektori velikim dijelom u stranom vlasništvu. Vlada je u prosincu 2022. iznenada povećala porez za osiguravajuća i farmaceutska društva. Bankama je nametnuto ograničenje kamatnih stopa na hipoteke s promjenjivom kamatom, što je utjecalo na njihovu sposobnost kreditiranja i profitabilnost. Određena poduzeća, posebno u maloprodaji i prometu, izložena su neprimjerenom pritisku provedbom selektivnih i proizvoljnih administrativnih inspekcija, novčanim kaznama i uskraćivanjem dozvola. Čini se da ne postoje djelotvorni pravni lijekovi protiv proizvoljnih mjera vlasti. Maloprodajni sektor i dalje se suočava s nepredvidljivim propisima. Čini se da uvjeti za dobivanje odobrenja za otvaranje ili preuređenje trgovina većih od 400 kvadratnih metara nisu transparentni, a dostupnost sudskog preispitivanja upitna je. Porez u sektoru maloprodaje nerazmjerno opterećuje veća poduzeća koja nemaju sjedište u Mađarskoj. Vlada često koristi svoje ovlasti za izuzimanje transakcija od kontrole koncentracija.
  Ne provodi se procjena učinka takvih transakcija na gospodarstvo, tržišno natjecanje i jedinstveno tržište. Kriteriji za ta izuzeća nisu utvrđeni na transparentan način i ne postoji službeni postupak za osporavanje tih kriterija ili same odluke. Kao rezultat tih intervencija povećano je državno vlasništvo i vlasništvo domaćih poduzeća naklonjenih državi u području bankarstva, telekomunikacija, komunalnih usluga, medija, televizijskog i radijskog emitiranja, na štetu stranog vlasništva. Prema najavama članova vlade slične se transakcije mogu očekivati u sektoru osiguranja, maloprodaje i prometa, posebno kad je riječ o zračnoj luci u Budimpešti. Smanjena prisutnost stranog kapitala i znanja, posebno u sektorima s visokom dodanom vrijednošću kao što su bankarstvo i telekomunikacije, mogla bi ograničiti mogućnosti Mađarske za rast produktivnosti i inovacije. |
| --- | --- |

(37)

Nedavno je bilo slučajeva javne intervencije na raznim tržištima, što je oslabilo pravnu sigurnost. Te su intervencije često odvraćale ili ograničavale ulaganja Unije i strana ulaganja na određenim tržištima jer su poduzećima u državnom vlasništvu ili privatnim poduzećima blisko povezanima s vladom efektivno omogućile stjecanje poduzeća. Takve intervencije također ozbiljno narušavaju načela jedinstvenog tržišta i vladavine prava te ograničavaju mogućnosti održivog gospodarskog rasta. Na primjer, određena poduzeća i sektori izloženi su diskriminaciji zbog posebno prilagođenih poreza, ograničenja cijena i propisa uvedenih u kratkom roku i bez prethodnog savjetovanja. Od 2020. vlada se za donošenje takvih mjera koristila i izvanrednim ovlastima na temelju „stanja opasnosti”. Od sektorskih poreza ostvareni su znatni proračunski prihodi. Na primjer, vlada je nedavno uvela administrativno ograničenje cijena i porez na dobit od 90 % na proizvodnju cementa i keramičkih materijala. Ti su sektori velikim dijelom u stranom vlasništvu. Vlada je u prosincu 2022. iznenada povećala porez za osiguravajuća i farmaceutska društva. Bankama je nametnuto ograničenje kamatnih stopa na hipoteke s promjenjivom kamatom, što je utjecalo na njihovu sposobnost kreditiranja i profitabilnost. Određena poduzeća, posebno u maloprodaji i prometu, izložena su neprimjerenom pritisku provedbom selektivnih i proizvoljnih administrativnih inspekcija, novčanim kaznama i uskraćivanjem dozvola. Čini se da ne postoje djelotvorni pravni lijekovi protiv proizvoljnih mjera vlasti. Maloprodajni sektor i dalje se suočava s nepredvidljivim propisima. Čini se da uvjeti za dobivanje odobrenja za otvaranje ili preuređenje trgovina većih od 400 kvadratnih metara nisu transparentni, a dostupnost sudskog preispitivanja upitna je. Porez u sektoru maloprodaje nerazmjerno opterećuje veća poduzeća koja nemaju sjedište u Mađarskoj. Vlada često koristi svoje ovlasti za izuzimanje transakcija od kontrole koncentracija.

Ne provodi se procjena učinka takvih transakcija na gospodarstvo, tržišno natjecanje i jedinstveno tržište. Kriteriji za ta izuzeća nisu utvrđeni na transparentan način i ne postoji službeni postupak za osporavanje tih kriterija ili same odluke. Kao rezultat tih intervencija povećano je državno vlasništvo i vlasništvo domaćih poduzeća naklonjenih državi u području bankarstva, telekomunikacija, komunalnih usluga, medija, televizijskog i radijskog emitiranja, na štetu stranog vlasništva. Prema najavama članova vlade slične se transakcije mogu očekivati u sektoru osiguranja, maloprodaje i prometa, posebno kad je riječ o zračnoj luci u Budimpešti. Smanjena prisutnost stranog kapitala i znanja, posebno u sektorima s visokom dodanom vrijednošću kao što su bankarstvo i telekomunikacije, mogla bi ograničiti mogućnosti Mađarske za rast produktivnosti i inovacije.

| (38) | U strukturi izvora energije u Mađarskoj dominiraju nafta i plin, na koje otpada otprilike po jedna trećina ukupne potrošnje energije. Udio nuklearne energije iznosi 15 %, a obnovljivih izvora energije oko 14 %. Mađarska se i dalje u velikoj mjeri oslanja na ruska fosilna goriva i nuklearnu energiju, a njezini napori za smanjenje ovisnosti o Rusiji sporo napreduju. Tri četvrtine domaće potrošnje plina pokriveno je uvozom iz Rusije. Mađarska je 2021. potpisala dugoročni sporazum o opskrbi plinom s Gazpromom, a u travnju 2023. u pregovorima je dogovorila izmjenu tog sporazuma kojom se dodaje mogućnost uvoza dodatnih količina. Za smanjenje ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima bit će potrebne opsežne dodatne mjere, posebno za jačanje suradnje sa susjednim zemljama, među ostalim u pogledu infrastrukture, prema potrebi, kako bi se osigurao pristup alternativnim izvorima fosilnih goriva. Elektrifikacija i predviđena ulaganja u energetski intenzivne industrije povećat će potrebu za proizvodnjom električne energije. Unatoč znatnom povećanju kapaciteta za proizvodnju solarne energije posljednjih godina, udio kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dalje je među najnižima u Uniji. Izgradnja vjetroelektrana obustavljena je i očekuje se da će se nastaviti nakon ukidanja zakonskih ograničenja. Geotermalna energija nedovoljno je iskorištena. Učestale promjene regulatornog okruženja donose razne izazove za razvoj energije iz obnovljivih izvora. Osim toga, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže predstavljaju značajno usko grlo u smislu priključivanja obnovljivih izvora energije na mrežu, dok nedostatak fleksibilnih rješenja na strani potražnje i ponude te ograničena moć potrošača ozbiljno koče razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih izvora. Neoptimalna integracija na Unijino tržište uravnoteženja propuštena je prilika za optimizaciju mreže za dodatni kapacitet za obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

(38)

U strukturi izvora energije u Mađarskoj dominiraju nafta i plin, na koje otpada otprilike po jedna trećina ukupne potrošnje energije. Udio nuklearne energije iznosi 15 %, a obnovljivih izvora energije oko 14 %. Mađarska se i dalje u velikoj mjeri oslanja na ruska fosilna goriva i nuklearnu energiju, a njezini napori za smanjenje ovisnosti o Rusiji sporo napreduju. Tri četvrtine domaće potrošnje plina pokriveno je uvozom iz Rusije. Mađarska je 2021. potpisala dugoročni sporazum o opskrbi plinom s Gazpromom, a u travnju 2023. u pregovorima je dogovorila izmjenu tog sporazuma kojom se dodaje mogućnost uvoza dodatnih količina. Za smanjenje ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima bit će potrebne opsežne dodatne mjere, posebno za jačanje suradnje sa susjednim zemljama, među ostalim u pogledu infrastrukture, prema potrebi, kako bi se osigurao pristup alternativnim izvorima fosilnih goriva. Elektrifikacija i predviđena ulaganja u energetski intenzivne industrije povećat će potrebu za proizvodnjom električne energije. Unatoč znatnom povećanju kapaciteta za proizvodnju solarne energije posljednjih godina, udio kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dalje je među najnižima u Uniji. Izgradnja vjetroelektrana obustavljena je i očekuje se da će se nastaviti nakon ukidanja zakonskih ograničenja. Geotermalna energija nedovoljno je iskorištena. Učestale promjene regulatornog okruženja donose razne izazove za razvoj energije iz obnovljivih izvora. Osim toga, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže predstavljaju značajno usko grlo u smislu priključivanja obnovljivih izvora energije na mrežu, dok nedostatak fleksibilnih rješenja na strani potražnje i ponude te ograničena moć potrošača ozbiljno koče razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih izvora. Neoptimalna integracija na Unijino tržište uravnoteženja propuštena je prilika za optimizaciju mreže za dodatni kapacitet za obnovljive izvore energije.

| (39) | Mađarska ima znatan potencijal za energetsku učinkovitost, posebno u stambenim zgradama. U Mađarskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 20 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16), među ostalim i zbog mjera u javnom sektoru te izmjene sustava ograničenja cijena energije koji se primjenjuje na kućanstva. Mađarsku se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Međutim, unatoč nedavnim promjenama, sustav administrativnih cijena energije i dalje ne omogućuje pravilno funkcioniranje cjenovnih signala i stvaranje dostatnih poticaja za uštedu energije. Ograničenja cijena primjenjuju se jednako na sva kućanstva. Subvencionirane administrativne cijene primjenjuju se i na kućanstva s visokim dohotkom, a obitelji s niskim dohotkom često žive u energetski manje učinkovitim domovima. Ciljani programi za kućanstva s niskim dohotkom bili bi učinkovitiji i u smislu potpore ranjivim kućanstvima i u smislu ušteda energije. |
| --- | --- |

(39)

Mađarska ima znatan potencijal za energetsku učinkovitost, posebno u stambenim zgradama. U Mađarskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 20 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16), među ostalim i zbog mjera u javnom sektoru te izmjene sustava ograničenja cijena energije koji se primjenjuje na kućanstva. Mađarsku se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Međutim, unatoč nedavnim promjenama, sustav administrativnih cijena energije i dalje ne omogućuje pravilno funkcioniranje cjenovnih signala i stvaranje dostatnih poticaja za uštedu energije. Ograničenja cijena primjenjuju se jednako na sva kućanstva. Subvencionirane administrativne cijene primjenjuju se i na kućanstva s visokim dohotkom, a obitelji s niskim dohotkom često žive u energetski manje učinkovitim domovima. Ciljani programi za kućanstva s niskim dohotkom bili bi učinkovitiji i u smislu potpore ranjivim kućanstvima i u smislu ušteda energije.

| (40) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Mađarskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 31 zanimanju za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju. Istodobno se sudjelovanje radnika u osposobljavanju u energetski intenzivnim sektorima znatno smanjilo i sada je ispod prosjeka Unije. |
| --- | --- |

(40)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Mađarskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 31 zanimanju za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju. Istodobno se sudjelovanje radnika u osposobljavanju u energetski intenzivnim sektorima znatno smanjilo i sada je ispod prosjeka Unije.

| (41) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(41)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (42) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s vrlo snažnim cjenovnim pritiscima te potrebama vanjskog financiranja i potrebama države za financiranjem. Preporuke br. 2 i 4 doprinose provedbi preporuke br. 1, |
| --- | --- |

(42)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s vrlo snažnim cjenovnim pritiscima te potrebama vanjskog financiranja i potrebama države za financiranjem. Preporuke br. 2 i 4 doprinose provedbi preporuke br. 1,

PREPORUČUJE da Mađarska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 4,4 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Učinkovito koordinirati i jasno razgraničiti makroekonomske politike kako bi se osigurala fiskalna i vanjska održivost. Postupno ukinuti ograničenja cijena i kamatnih stopa kako bi se smanjili narušavajući učinci i olakšala neometana transmisija monetarne politike. Mjere potpore u stambenom sektoru usmjeriti na kućanstva s niskim dohotkom. Ojačati srednjoročni proračunski okvir, uskladiti pripremu godišnjih proračuna s proračunskom godinom i ograničiti diskrecijsko pravo u izvršenju godišnjih proračuna.

2.

Hitno ostvariti potrebne ključne etape i ciljne vrijednosti povezane s jačanjem neovisnosti pravosuđa i osiguranjem zaštite financijskih interesa Unije kako bi se omogućila brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poboljšati primjerenost sustava socijalne pomoći, uključujući naknade za nezaposlenost. Poboljšati pristup učinkovitim aktivnim mjerama tržišta rada, posebno mogućnostima usavršavanja za skupine u najnepovoljnijem položaju, i osigurati djelotvoran socijalni dijalog. Poboljšati regulatorni okvir i tržišno natjecanje u području usluga izbjegavanjem selektivnih i proizvoljnih administrativnih intervencija i upotrebe prilagođenih propisa koji pojedinim poduzećima osiguravaju neprimjerene prednosti ili ih stavljaju u nepovoljan položaj, sustavnom primjenom kontrole tržišnog natjecanja na poslovne transakcije te ograničenjem upotrebe hitnih mjera isključivo na situacije u kojima su nužne, u skladu s načelima jedinstvenog tržišta i vladavine prava.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima bržim uvođenjem energije iz obnovljivih izvora, uključujući energiju vjetra, geotermalnu energiju i održivi biometan, prije svega pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola uz provedbu redovitih procjena utjecaja na okoliš te stvaranjem poticajnog i predvidljivog regulatornog okruženja. Postupno ukinuti subvencije za fosilna goriva. Revidirati pravila o tržištu energije uravnoteženja i određivanje tarifa kako bi se omogućio povrat troškova i optimalno korištenje mreže. Prema potrebi, nadograditi elektroenergetsku infrastrukturu, uključujući mrežne kapacitete i kapacitete za skladištenje. Diversificirati uvoz fosilnih goriva kako bi se znatno smanjila ovisnost o Rusiji, među ostalim jačanjem suradnje s drugim državama članicama, prema potrebi i u pogledu infrastrukture. Povećati energetsku učinkovitost, posebno u zgradama, i nastaviti ulagati napore za smanjenje ukupne potrošnje plina. Prilagoditi postojeći sustav reguliranih cijena energije kako bi se potaknula štednja energije i pružila ciljana potpora kućanstvima s niskim dohotkom. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 15447/22, ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 78.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivni učinak od 1,7 postotnih bodova BDP-a, potaknut učinkom kupnje zaliha plina od strane posebnog subjekta razvrstanog kao dio opće države.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Mađarske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 136.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Mađarske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 16,6 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 2,2 postotna boda BDP-a. Veliko smanjenje ostalih kapitalnih rashoda u 2023. povezano je sa znatnim učinkom kupnje velikih zaliha plina od strane posebnog subjekta razvrstanog kao dio opće države 2022.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/167

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Malte za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2023.

(2023/C 312/18)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Malta nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Malta nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Malta je 13. srpnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 5. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Malte (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Malta u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Malta je 13. srpnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 5. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Malte (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Malta u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Malta je 25. travnja 2023. dostavila Nacionalni program reformi za 2023., a 3. svibnja 2023. Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Malte o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Malta je 25. travnja 2023. dostavila Nacionalni program reformi za 2023., a 3. svibnja 2023. Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Malte o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Maltu za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Malte u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Malte. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Malte u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Maltu za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Malte u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Malte. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Malte u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Malti se sa 7,8 % BDP-a u 2021. smanjio na 5,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 55,1 % BDP-a krajem 2021. na 53,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Malte jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Malta bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Malti se sa 7,8 % BDP-a u 2021. smanjio na 5,8 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 55,1 % BDP-a krajem 2021. na 53,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Malte jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Malta bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije za proizvodnju energije kako bi se nadoknadili povećanje cijena uvezene električne energije i emisije ugljika. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale subvencije za proizvodnju energije kako bi se nadoknadili povećanje cijena uvezene električne energije i emisije ugljika. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Malti (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Malti (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na –0,2 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Malta je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,9 % BDP-a u 2022. (1,1 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je slabije apsorpcije sredstava iz drugih fondova Unije. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Malta stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Malta je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na –0,2 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Malta je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,9 % BDP-a u 2022. (1,1 % BDP-a u 2021.). Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije u 2022. posljedica je slabije apsorpcije sredstava iz drugih fondova Unije. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Malta stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Malta je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 4,1 % u 2023. i za 4,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 3,9 % u 2023. i 4,1 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa neto izvoza rastu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 4,1 % u 2023. i za 4,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 3,9 % u 2023. i 4,1 % u 2024., uglavnom zbog manjeg doprinosa neto izvoza rastu.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 5,0 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je rezultat povećanja ostalih prihoda, uključujući prihode od programa za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima, dok se smanjenje subvencija, uključujući očekivano ukidanje troškova restrukturiranja nacionalnog zračnog prijevoznika, djelomično neutralizira povećanjem intermedijarne potrošnje i bruto investicija u fiksni kapital. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 53,4 % BDP-a krajem 2022. na 54,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 54,8 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. smanjiti na 5,0 % BDP-a. Smanjenje u 2023. uglavnom je rezultat povećanja ostalih prihoda, uključujući prihode od programa za dodjelu državljanstva i prava boravka ulagačima, dok se smanjenje subvencija, uključujući očekivano ukidanje troškova restrukturiranja nacionalnog zračnog prijevoznika, djelomično neutralizira povećanjem intermedijarne potrošnje i bruto investicija u fiksni kapital. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 53,4 % BDP-a krajem 2022. na 54,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 54,8 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One se sastoje od produljenih mjera iz 2022., posebno smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije i subvencija za proizvodnju energije kako bi se nadoknadili povećanje cijena uvezene električne energije i emisije ugljika. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,7 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One se sastoje od produljenih mjera iz 2022., posebno smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije i subvencija za proizvodnju energije kako bi se nadoknadili povećanje cijena uvezene električne energije i emisije ugljika. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,7 % BDP-a (10). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Malta poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Malta bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Malti je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Malta poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Malta bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Malti je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,8 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 1,6 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda (13). Stoga Malta planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, posebice obnovu privatnih i javnih zgrada uključujući bolnice i škole, elektrifikaciju prometnog sektora i projekte povezane s digitalizacijom javne uprave i privatnog sektora, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 0,4 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,8 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 1,6 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda (13). Stoga Malta planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, posebice obnovu privatnih i javnih zgrada uključujući bolnice i škole, elektrifikaciju prometnog sektora i projekte povezane s digitalizacijom javne uprave i privatnog sektora, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,3 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat smanjenja subvencija, uključujući postupno ukidanje programa prijevremenog umirovljenja nacionalnog zračnog prijevoznika, i ograničenog rasta rashoda za plaće i intermedijarnu potrošnju, koji je djelomično neutraliziran povećanjem rashoda za kamate. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 55,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,5 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 56,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 4,3 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat smanjenja subvencija, uključujući postupno ukidanje programa prijevremenog umirovljenja nacionalnog zračnog prijevoznika, i ograničenog rasta rashoda za plaće i intermedijarnu potrošnju, koji je djelomično neutraliziran povećanjem rashoda za kamate. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 55,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,5 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 56,1 % krajem 2024.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje nekih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 1,5 % BDP-a. To se temelji na pretpostavci da neće biti novog povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nije usmjerena na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje nekih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 1,5 % BDP-a. To se temelji na pretpostavci da neće biti novog povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nije usmjerena na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država ne bi u 2024. smio biti veći od 5,9 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,7 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država ne bi u 2024. smio biti veći od 5,9 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,7 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda manjeg od preporučenoga za 2024.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država za 3,3 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, a to je velikim dijelom zbog toga što većina tih mjera ostaje na snazi. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država za 3,3 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje se mogu ostvariti potpunim ukidanjem mjera energetske potpore, a to je velikim dijelom zbog toga što većina tih mjera ostaje na snazi.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,8 % BDP-a u 2023. na 3,1 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja rezultat su manjih ulaganja koja financira država i ulaganja koja se financiraju sredstvima Unije koja nisu iz Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuje ulaganja s visokom dodanom vrijednošću i strukturne reforme za zelenu, digitalnu i energetsku tranziciju, uključujući zdravstvo i upravljanje, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,8 % BDP-a u 2023. na 3,1 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja rezultat su manjih ulaganja koja financira država i ulaganja koja se financiraju sredstvima Unije koja nisu iz Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuje ulaganja s visokom dodanom vrijednošću i strukturne reforme za zelenu, digitalnu i energetsku tranziciju, uključujući zdravstvo i upravljanje, koji su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2025. te na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da deficit opće države 2026. neće prijeći 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 55,7 % BDP-a krajem 2024. na 56,1 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2025. te na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da deficit opće države 2026. neće prijeći 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 55,7 % BDP-a krajem 2024. na 56,1 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Malte dobro napreduje. Malta je podnijela jedan zahtjev za plaćanje za ostvarenih 19 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost na temelju kojeg je 8. ožujka 2023. isplaćen ukupni iznos od 52,3 milijuna EUR (u bespovratnim sredstvima). Malta je 26. travnja 2023. dostavila izmjenu plana, uključujući novo poglavlje o planu REPowerEU. Očekuje se da će se novim poglavljem o planu REPowerEU odgovoriti na izazove povezane s opskrbom energijom i energetskom sigurnošću te ubrzati prelazak na obnovljive izvore energije. Osim toga, Malta predlaže određene izmjene izvornog plana za oporavak i otpornost s obzirom na smanjenje ukupne dodjele sredstava i radi prilagodbe plana za oporavak i otpornost objektivnim okolnostima. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Malte u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Malte dobro napreduje. Malta je podnijela jedan zahtjev za plaćanje za ostvarenih 19 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost na temelju kojeg je 8. ožujka 2023. isplaćen ukupni iznos od 52,3 milijuna EUR (u bespovratnim sredstvima). Malta je 26. travnja 2023. dostavila izmjenu plana, uključujući novo poglavlje o planu REPowerEU. Očekuje se da će se novim poglavljem o planu REPowerEU odgovoriti na izazove povezane s opskrbom energijom i energetskom sigurnošću te ubrzati prelazak na obnovljive izvore energije. Osim toga, Malta predlaže određene izmjene izvornog plana za oporavak i otpornost s obzirom na smanjenje ukupne dodjele sredstava i radi prilagodbe plana za oporavak i otpornost objektivnim okolnostima. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Malte u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (28) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Malte odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Malti. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Malte odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Malti.

| (29) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Malta se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji su povezani s određenim karakteristikama poreznog sustava koje olakšavaju agresivno porezno planiranje, energetskom politikom i zelenom tranzicijom. |
| --- | --- |

(29)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Malta se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji su povezani s određenim karakteristikama poreznog sustava koje olakšavaju agresivno porezno planiranje, energetskom politikom i zelenom tranzicijom.

| (30) | Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. S obzirom na učinke prelijevanja strategija agresivnog poreznog planiranja među državama članicama, neophodno je koordinirano djelovati kako bi se zakonodavstvo Unije dopunilo nacionalnim politikama svih država članica. Malta je poduzela korake za rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa. Malta se obvezala riješiti taj problem i u okviru plana za oporavak i otpornost. Preuzete obveze u pogledu uvođenja pravila o transfernim cijenama i provedbe neovisne studije o izlaznim i ulaznim plaćanjima (između rezidenata Unije i rezidenata trećih zemalja) te donošenje zakonodavstva u skladu s rezultatima te studije, korak su u dobrom smjeru. Međutim, dok Malta ne počne primjenjivati porez po odbitku na kamate, dividende i naknade za licencije koje poduzeća sa sjedištem u Malti plaćaju u jurisdikcije s nultim i niskim poreznim stopama (u ovom slučaju odnosi se na bilo koju jurisdikciju u kojoj je zakonska stopa poreza na dobit manja od 9 %, najniže zakonske stope poreza na dobit u Uniji) ili istovjetne obrambene mjere kojima se sprečava da poduzeća svoju dobit prenose u treće zemlje bez plaćanja poreza, rizici od dvostrukog neoporezivanja te dobiti i dalje su visoki. Osim toga, zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil u Malti i dalje postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja poduzeća i pojedinaca. To će se pitanje samo djelomično riješiti usklađivanjem s Direktivom Vijeća (EU) 2022/2523 (15), koja će se, nakon što je Malta prenese, primjenjivati samo na velika poduzeća. |
| --- | --- |

(30)

Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. S obzirom na učinke prelijevanja strategija agresivnog poreznog planiranja među državama članicama, neophodno je koordinirano djelovati kako bi se zakonodavstvo Unije dopunilo nacionalnim politikama svih država članica. Malta je poduzela korake za rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa. Malta se obvezala riješiti taj problem i u okviru plana za oporavak i otpornost. Preuzete obveze u pogledu uvođenja pravila o transfernim cijenama i provedbe neovisne studije o izlaznim i ulaznim plaćanjima (između rezidenata Unije i rezidenata trećih zemalja) te donošenje zakonodavstva u skladu s rezultatima te studije, korak su u dobrom smjeru. Međutim, dok Malta ne počne primjenjivati porez po odbitku na kamate, dividende i naknade za licencije koje poduzeća sa sjedištem u Malti plaćaju u jurisdikcije s nultim i niskim poreznim stopama (u ovom slučaju odnosi se na bilo koju jurisdikciju u kojoj je zakonska stopa poreza na dobit manja od 9 %, najniže zakonske stope poreza na dobit u Uniji) ili istovjetne obrambene mjere kojima se sprečava da poduzeća svoju dobit prenose u treće zemlje bez plaćanja poreza, rizici od dvostrukog neoporezivanja te dobiti i dalje su visoki. Osim toga, zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil u Malti i dalje postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja poduzeća i pojedinaca. To će se pitanje samo djelomično riješiti usklađivanjem s Direktivom Vijeća (EU) 2022/2523 (15), koja će se, nakon što je Malta prenese, primjenjivati samo na velika poduzeća.

| (31) | Fosilna goriva i dalje imaju važnu ulogu u malteškom gospodarstvu, te je Malta u velikoj mjeri ovisna o uvozu energije i izložena globalnim kretanjima cijena, iako izravno ne uvozi naftu ili plin iz Rusije. U 2021. najveći dio proizvodnje električne energije u Malti temeljio se na fosilnim gorivima, dok je udio obnovljivih izvora energije iznosio tek 11,9 %. Malta ima znatan potencijal za solarnu energiju i energiju vjetra na moru, koji je neiskorišten. Vlada se obvezala uvesti tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru te utvrditi neobvezujući doprinos ciljnim vrijednostima Unije za energiju iz obnovljivih izvora na moru, što je pozitivan trend politike, ali tek treba utvrditi konkretne projekte. Kapacitet i fleksibilnost elektroenergetske mreže usko su grlo za integraciju obnovljivih izvora energije i povećanje učinkovitosti, pouzdanosti i sigurnosti opskrbe električnom energijom. Kako bi se riješilo to usko grlo potrebna su ulaganja u modernizaciju mreže, među ostalim u okviru bespovratnih sredstava dodijeljenih Malti u okviru plana REPowerEU. Malta radi na poboljšanju sigurnosti opskrbe energijom izgradnjom drugog elektroenergetskog spojnog voda s Italijom. |
| --- | --- |

(31)

Fosilna goriva i dalje imaju važnu ulogu u malteškom gospodarstvu, te je Malta u velikoj mjeri ovisna o uvozu energije i izložena globalnim kretanjima cijena, iako izravno ne uvozi naftu ili plin iz Rusije. U 2021. najveći dio proizvodnje električne energije u Malti temeljio se na fosilnim gorivima, dok je udio obnovljivih izvora energije iznosio tek 11,9 %. Malta ima znatan potencijal za solarnu energiju i energiju vjetra na moru, koji je neiskorišten. Vlada se obvezala uvesti tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru te utvrditi neobvezujući doprinos ciljnim vrijednostima Unije za energiju iz obnovljivih izvora na moru, što je pozitivan trend politike, ali tek treba utvrditi konkretne projekte. Kapacitet i fleksibilnost elektroenergetske mreže usko su grlo za integraciju obnovljivih izvora energije i povećanje učinkovitosti, pouzdanosti i sigurnosti opskrbe električnom energijom. Kako bi se riješilo to usko grlo potrebna su ulaganja u modernizaciju mreže, među ostalim u okviru bespovratnih sredstava dodijeljenih Malti u okviru plana REPowerEU. Malta radi na poboljšanju sigurnosti opskrbe energijom izgradnjom drugog elektroenergetskog spojnog voda s Italijom.

| (32) | Doprinos Malte ciljevima energetske učinkovitosti Unije za 2030. nizak je, a potrošnja energije u stambenim zgradama i dalje se povećava. Malta bi mogla pojačati mjere energetske učinkovitosti i smanjiti potražnju za energijom poticanjem ugradnje solarnih ploča na svim novim zgradama, osiguravanjem postavljanja prikladnih instalacija za solarnu energiju na sve nove javne i nestambene zgrade korisne podne površine veće od 250 m2, uklanjanjem pravnih prepreka i pružanjem dodatnih gospodarskih poticaja vlasnicima kuća. Upotreba digitalne tehnologije, kao što su aplikacije za praćenje i reguliranje potrošnje energije, mogla bi doprinijeti povećanju energetske učinkovitosti. Djelotvornom provedbom novog nacionalnog regulatornog okvira za građevinski sektor povećala bi se kvaliteta (uključujući energetsku učinkovitost) zgrada i sigurnost gradnje. U Malti se od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina povećala za 12,7 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, a taj je trend u suprotnosti s ciljnim smanjenjem od 15 % utvrđenim u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Iako Malta ispunjava uvjete za izuzeće od tog cilja, Malta se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). |
| --- | --- |

(32)

Doprinos Malte ciljevima energetske učinkovitosti Unije za 2030. nizak je, a potrošnja energije u stambenim zgradama i dalje se povećava. Malta bi mogla pojačati mjere energetske učinkovitosti i smanjiti potražnju za energijom poticanjem ugradnje solarnih ploča na svim novim zgradama, osiguravanjem postavljanja prikladnih instalacija za solarnu energiju na sve nove javne i nestambene zgrade korisne podne površine veće od 250 m2, uklanjanjem pravnih prepreka i pružanjem dodatnih gospodarskih poticaja vlasnicima kuća. Upotreba digitalne tehnologije, kao što su aplikacije za praćenje i reguliranje potrošnje energije, mogla bi doprinijeti povećanju energetske učinkovitosti. Djelotvornom provedbom novog nacionalnog regulatornog okvira za građevinski sektor povećala bi se kvaliteta (uključujući energetsku učinkovitost) zgrada i sigurnost gradnje. U Malti se od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina povećala za 12,7 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, a taj je trend u suprotnosti s ciljnim smanjenjem od 15 % utvrđenim u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Iako Malta ispunjava uvjete za izuzeće od tog cilja, Malta se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17).

| (33) | Osim toga, s obzirom na daljnju ovisnost o osobnim automobilima, emisije iz cestovnog prometa i dalje rastu te predstavljaju najveći izvor emisija stakleničkih plinova Malte izvan ETS-a. Udio vozila s nultim emisijama znatno je niži od prosjeka Unije i vrlo se sporo povećava. Za smanjenje emisija i zagušenja prometa Malta bi trebala poboljšati javni prijevoz (točnost, kraće vrijeme putovanja), uvesti inteligentne prometne sustave (za poboljšanje protočnosti i sigurnosti prometa te poštovanja prometnih pravila) i ulagati u infrastrukturu za održivu mobilnost koja nudi sigurne alternative upotrebi osobnih automobila (kao što su sigurni, odvojeni i dobro povezani pločnici i biciklističke staze / staze za električne romobile). |
| --- | --- |

(33)

Osim toga, s obzirom na daljnju ovisnost o osobnim automobilima, emisije iz cestovnog prometa i dalje rastu te predstavljaju najveći izvor emisija stakleničkih plinova Malte izvan ETS-a. Udio vozila s nultim emisijama znatno je niži od prosjeka Unije i vrlo se sporo povećava. Za smanjenje emisija i zagušenja prometa Malta bi trebala poboljšati javni prijevoz (točnost, kraće vrijeme putovanja), uvesti inteligentne prometne sustave (za poboljšanje protočnosti i sigurnosti prometa te poštovanja prometnih pravila) i ulagati u infrastrukturu za održivu mobilnost koja nudi sigurne alternative upotrebi osobnih automobila (kao što su sigurni, odvojeni i dobro povezani pločnici i biciklističke staze / staze za električne romobile).

| (34) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući prerađivačku industriju, uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Malti je u 2022. prijavljen manjak radne snage u šest zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući radnike u proizvodnji i građevinske radnike. |
| --- | --- |

(34)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući prerađivačku industriju, uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Malti je u 2022. prijavljen manjak radne snage u šest zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući radnike u proizvodnji i građevinske radnike.

| (35) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(35)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (36) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Malti, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(36)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Malti, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i četvrte preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Malta u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 5,9 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poduzeti učinkovite mjere za uklanjanje karakteristika poreznog sustava koje pojedincima i multinacionalnim poduzećima mogu olakšati agresivno porezno planiranje, među ostalim osiguravanjem dostatnog oporezivanja izlaznih plaćanja kamata, naknada za licencije i dividendi, i izmijeniti pravila za trgovačka društva koja nemaju domicil u Malti.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energija iz obnovljivih izvora, uključujući energiju vjetra na moru i solarnu energiju, te nadograditi i proširiti kapacitete elektroenergetskog sustava, uključujući prijenos, distribuciju i baterijsko skladištenje. Smanjiti potražnju za energijom poboljšanjem energetske učinkovitosti, posebno u stambenim zgradama. Smanjiti emisije iz cestovnog prometa rješavanjem pitanja prometnog zagušenja poboljšanjem kvalitete usluga javnog prijevoza, uvođenjem inteligentnih prometnih sustava i ulaganjem u infrastrukturu za održivu mobilnost. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 11941/2021 INIT, ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 83).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Malte i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 146).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Malte, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 9,5 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan i iznositi 0,0 postotnih bodova BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Direktiva Vijeća (EU) 2022/2523 od 14. prosinca 2022. o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za skupine multinacionalnih poduzeća i velike domaće skupine u Uniji (SL L 328, 22.12.2022., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/176

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2023.

(2023/C 312/19)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Nizozemska je 8. srpnja 2022. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. listopada 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Nizozemske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Nizozemska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Nizozemska je 8. srpnja 2022. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. listopada 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Nizozemske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Nizozemska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Nizozemska je 28. travnja 2023. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Nizozemske o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemska je 28. travnja 2023. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Nizozemske o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće za Nizozemsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Nizozemske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Nizozemske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće za Nizozemsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Nizozemske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Nizozemske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Nizozemsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023.. Komisija je zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabosti koje su posebno povezane s visokim privatnim dugom i velikim suficitom tekućeg računa, što ima prekogranični učinak, i dalje su prisutne unatoč znakovima smanjenja. Suficit tekućeg računa, unatoč nedavnim revizijama podataka, i privatni dug veliki su prema međunarodnim standardima i iznad temelja gospodarstva. Veliki suficit tekućeg računa smanjio se 2022. zbog pogoršanja trgovinskih uvjeta (uz povećanje tekućeg računa u stalnim cijenama) i rasta deficita primarnih prihoda. Uz poboljšanje trgovinskih uvjeta očekuje se da će se suficit znatno oporaviti 2023. i stabilizirati 2024. Ostvaren je ograničen napredak politike, no potrebno je učiniti više kako bi se smanjile prepreke ulaganjima. Dug nefinancijskih poduzeća i kućanstava i dalje je visok. Dug kućanstava više zabrinjava jer kućanstva time postaju osjetljiva na šokove, a ti se rizici pogoršavaju zbog visoke i sve veće precijenjenosti stambenih nekretnina. Očekuje se da će se dug nastaviti umjereno smanjivati. Unatoč umjerenom padu cijena stambenih nekretnina, i dalje postoji pritisak na tržište stambenih nekretnina, posebno zbog toga što je izgradnja novih stambenih nekretnina i dalje znatno ispod državnih ciljeva. Istodobno, vlasništvo nad stambenim nekretninama koje se financiraju zaduživanjem i dalje se subvencionira povoljnim oporezivanjem, dok politike koje se odnose na privatno tržište najma nekretnina mogu ugroziti njegov razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Nizozemsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023.. Komisija je zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabosti koje su posebno povezane s visokim privatnim dugom i velikim suficitom tekućeg računa, što ima prekogranični učinak, i dalje su prisutne unatoč znakovima smanjenja. Suficit tekućeg računa, unatoč nedavnim revizijama podataka, i privatni dug veliki su prema međunarodnim standardima i iznad temelja gospodarstva. Veliki suficit tekućeg računa smanjio se 2022. zbog pogoršanja trgovinskih uvjeta (uz povećanje tekućeg računa u stalnim cijenama) i rasta deficita primarnih prihoda. Uz poboljšanje trgovinskih uvjeta očekuje se da će se suficit znatno oporaviti 2023. i stabilizirati 2024. Ostvaren je ograničen napredak politike, no potrebno je učiniti više kako bi se smanjile prepreke ulaganjima. Dug nefinancijskih poduzeća i kućanstava i dalje je visok. Dug kućanstava više zabrinjava jer kućanstva time postaju osjetljiva na šokove, a ti se rizici pogoršavaju zbog visoke i sve veće precijenjenosti stambenih nekretnina. Očekuje se da će se dug nastaviti umjereno smanjivati. Unatoč umjerenom padu cijena stambenih nekretnina, i dalje postoji pritisak na tržište stambenih nekretnina, posebno zbog toga što je izgradnja novih stambenih nekretnina i dalje znatno ispod državnih ciljeva. Istodobno, vlasništvo nad stambenim nekretninama koje se financiraju zaduživanjem i dalje se subvencionira povoljnim oporezivanjem, dok politike koje se odnose na privatno tržište najma nekretnina mogu ugroziti njegov razvoj.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, ukupni saldo opće države u Nizozemskoj se s deficita od 2,4 % BDP-a u 2021. smanjio na uravnoteženi proračun u 2022., dok je dug opće države pao s 52,5 % BDP-a krajem 2021. na 51,0 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, ukupni saldo opće države u Nizozemskoj se s deficita od 2,4 % BDP-a u 2021. smanjio na uravnoteženi proračun u 2022., dok je dug opće države pao s 52,5 % BDP-a krajem 2021. na 51,0 % BDP-a krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje PDV-a na energiju i trošarina na benzin i dizel, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale naknadu za račune za energiju u studenome i prosincu te potporu kućanstvima s niskim prihodima koja imaju visoke račune za energiju. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1854 (7) u iznosu od 33 %. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,6 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,8 % BDP-a u 2021. na 0,3 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje PDV-a na energiju i trošarina na benzin i dizel, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale naknadu za račune za energiju u studenome i prosincu te potporu kućanstvima s niskim prihodima koja imaju visoke račune za energiju. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1854 (7) u iznosu od 33 %. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,6 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 1,8 % BDP-a u 2021. na 0,3 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Nizozemskoj (8) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Nizozemskoj (8) da u 2022. slijedi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 0,5 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Nizozemska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotni bod na smjer fiskalne politike (10). Nizozemska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Nizozemska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 0,5 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Nizozemska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotni bod na smjer fiskalne politike (10). Nizozemska stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Nizozemska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,6 % u 2023. i za 1,4 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći rast realnog BDP-a, i to 1,8 % u 2023., te nešto manji u 2024., i to 1,2 %. To je uglavnom posljedica malih razlika u izgledima domaće potražnje u obje godine. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,6 % u 2023. i za 1,4 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto veći rast realnog BDP-a, i to 1,8 % u 2023., te nešto manji u 2024., i to 1,2 %. To je uglavnom posljedica malih razlika u izgledima domaće potražnje u obje godine.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 3,0 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava trošak energetskog paketa, sve veće rashode za kamate i dodatne planove potrošnje povezane s društvenim izazovima, kao što su zelena tranzicija, obrazovanje i ponuda stambenih nekretnina. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 49,3 % BDP-a krajem 2022. na 48,4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,1 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog činjenice da su podaci o rezultatima salda države za 2022. bili bolji nego što se pretpostavljalo u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se viši udio duga opće države u BDP-u od 49,3 % krajem 2023. Do razlike je došlo jer su rezultati za 2022. bili bolji nego što se pretpostavljalo u Programu stabilnosti za 2023., što je posljedica visoke prilagodbe stanja i tokova u 2022. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 3,0 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom odražava trošak energetskog paketa, sve veće rashode za kamate i dodatne planove potrošnje povezane s društvenim izazovima, kao što su zelena tranzicija, obrazovanje i ponuda stambenih nekretnina. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 49,3 % BDP-a krajem 2022. na 48,4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,1 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog činjenice da su podaci o rezultatima salda države za 2022. bili bolji nego što se pretpostavljalo u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se viši udio duga opće države u BDP-u od 49,3 % krajem 2023. Do razlike je došlo jer su rezultati za 2022. bili bolji nego što se pretpostavljalo u Programu stabilnosti za 2023., što je posljedica visoke prilagodbe stanja i tokova u 2022.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One se sastoje od mjera produljenih iz 2022., posebice smanjenja trošarina na benzin i dizel te potpore kućanstvima s niskim dohotkom i novih mjera kao što su gornja granica cijena električne energije i plina te program potpore za energetski intenzivne MSP-ove. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,1 % BDP-a (11). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0,5 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One se sastoje od mjera produljenih iz 2022., posebice smanjenja trošarina na benzin i dizel te potpore kućanstvima s niskim dohotkom i novih mjera kao što su gornja granica cijena električne energije i plina te program potpore za energetski intenzivne MSP-ove. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,1 % BDP-a (11). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0,5 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati stabilan u odnosu na 2022.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Nizozemska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Nizozemska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Nizozemskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Nizozemska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Nizozemska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Nizozemskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 1,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 0,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,4 % BDP-a. Stoga je ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu i energetske mjere koje nisu bile ciljane, stalno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada, kao i povećanje potrošnje za zdravstvenu skrb. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,2 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova. Stoga Nizozemska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, npr. ulaganjem i olakšavanjem izgradnje odobalnih vjetroelektrana, poticanjem upotrebe vodika i povećanjem digitalne pismenosti studenata, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 1,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 0,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,9 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,4 % BDP-a. Stoga je ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu i energetske mjere koje nisu bile ciljane, stalno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada, kao i povećanje potrošnje za zdravstvenu skrb. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,2 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,0 postotnih bodova. Stoga Nizozemska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, npr. ulaganjem i olakšavanjem izgradnje odobalnih vjetroelektrana, poticanjem upotrebe vodika i povećanjem digitalne pismenosti studenata, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,6 % BDP-a u 2024. To smanjenje u 2024. uglavnom odražava postupno ukidanje energetskih mjera. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 48,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zahvaljujući baznom učinku nižeg predviđenog udjela deficita u BDP-u u 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 48,8 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,6 % BDP-a u 2024. To smanjenje u 2024. uglavnom odražava postupno ukidanje energetskih mjera. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 48,7 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,7 % BDP-a u 2024. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zahvaljujući baznom učinku nižeg predviđenog udjela deficita u BDP-u u 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 48,8 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija pretpostavlja i potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 3,5 %, što se navodi i u ovoj preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,1 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 3,5 %, što se navodi i u ovoj preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,1 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,7 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. u skladu je s uštedama od potpunog ukidanja mjera potpore za energiju. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,7 % u 2024., što je manje od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. u skladu je s uštedama od potpunog ukidanja mjera potpore za energiju.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,4 % BDP-a u 2023. na 3,5 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reforme i ulaganja u područje obrazovanja, istraživanja i razvoja, tržišta rada te zelene i digitalne tranzicije, koji su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,4 % BDP-a u 2023. na 3,5 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reforme i ulaganja u područje obrazovanja, istraživanja i razvoja, tržišta rada te zelene i digitalne tranzicije, koji su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 2,8 % BDP-a do 2026. i na 3,2 % BDP-a u 2027. Stoga se predviđa da će deficit opće države ostati ispod 3 % BDP-a do 2026 i povećati se iznad 3 % BDP-a u 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 48,7 % BDP-a krajem 2024. na 52,7 % BDP-a do kraja 2027. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 2,8 % BDP-a do 2026. i na 3,2 % BDP-a u 2027. Stoga se predviđa da će deficit opće države ostati ispod 3 % BDP-a do 2026 i povećati se iznad 3 % BDP-a u 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 48,7 % BDP-a krajem 2024. na 52,7 % BDP-a do kraja 2027.

| (28) | Brz rast cijena stambenih nekretnina posljednjih godina doveo je do precijenjenog tržišta stambenih nekretnina. Međutim, zbog pooštravanja financijskih uvjeta tržište stambenih nekretnina dostiglo je prekretnicu sredinom 2022. jer su cijene stambenih nekretnina počele padati kao odgovor na povećanje kamatnih stopa na hipotekarne kredite. Hipotekarni dug u odnosu na BDP prema međunarodnim standardima u Nizozemskoj je i dalje visok. To je potaknuto relativno visokim ograničenjima zaduživanja (omjer vrijednosti kredita i imovine) i znatnim poreznim olakšicama za uplate hipotekarnih kredita. Iako se porezni odbitak za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima postupno smanjuje, i dalje je visok. Zbog posljedičnog visokog duga kućanstava kućanstva postaju osjetljiva na gospodarske šokove, što je posebno relevantno sada kada su se povećali rizici povezani s korekcijom cijena stambenih nekretnina. Istodobno, privatno tržište najma nekretnina relativno je malo, što dovodi do ograničene ponude cjenovno pristupačnih i dostupnih alternativa za kupnju stambene nekretnine. Nedostatak cjenovno pristupačnog unajmljivanja stambenog prostora također ugrožava mobilnost radne snage. Uklanjanje prepreka koje trenutačno koče ulaganja, među ostalim u stambenu izgradnju, moglo bi omogućiti vladi da uspješno provede planove za povećanje stambene ponude te tako doprinijeti ponovnoj uspostavi vanjske ravnoteže i boljem funkcioniranju tržišta stambenih nekretnina. |
| --- | --- |

(28)

Brz rast cijena stambenih nekretnina posljednjih godina doveo je do precijenjenog tržišta stambenih nekretnina. Međutim, zbog pooštravanja financijskih uvjeta tržište stambenih nekretnina dostiglo je prekretnicu sredinom 2022. jer su cijene stambenih nekretnina počele padati kao odgovor na povećanje kamatnih stopa na hipotekarne kredite. Hipotekarni dug u odnosu na BDP prema međunarodnim standardima u Nizozemskoj je i dalje visok. To je potaknuto relativno visokim ograničenjima zaduživanja (omjer vrijednosti kredita i imovine) i znatnim poreznim olakšicama za uplate hipotekarnih kredita. Iako se porezni odbitak za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima postupno smanjuje, i dalje je visok. Zbog posljedičnog visokog duga kućanstava kućanstva postaju osjetljiva na gospodarske šokove, što je posebno relevantno sada kada su se povećali rizici povezani s korekcijom cijena stambenih nekretnina. Istodobno, privatno tržište najma nekretnina relativno je malo, što dovodi do ograničene ponude cjenovno pristupačnih i dostupnih alternativa za kupnju stambene nekretnine. Nedostatak cjenovno pristupačnog unajmljivanja stambenog prostora također ugrožava mobilnost radne snage. Uklanjanje prepreka koje trenutačno koče ulaganja, među ostalim u stambenu izgradnju, moglo bi omogućiti vladi da uspješno provede planove za povećanje stambene ponude te tako doprinijeti ponovnoj uspostavi vanjske ravnoteže i boljem funkcioniranju tržišta stambenih nekretnina.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Iako je nizozemski plan za oporavak i otpornost donesen tek 2022., njegova je provedba u tijeku. Brz nastavak pregovora o operativnom sporazumu pomoći će u provedbi plana za oporavak i otpornost te je potrebno podnijeti prvi zahtjev za plaćanje, koji se očekuje do kraja 2023. Provedba je u tijeku i u ovoj se fazi čini da su rizici od neiskorištavanja sredstava ograničeni s obzirom na relativno malu dodjelu financijskih sredstava. U tijeku su pripreme za poglavlje o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Nizozemske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Iako je nizozemski plan za oporavak i otpornost donesen tek 2022., njegova je provedba u tijeku. Brz nastavak pregovora o operativnom sporazumu pomoći će u provedbi plana za oporavak i otpornost te je potrebno podnijeti prvi zahtjev za plaćanje, koji se očekuje do kraja 2023. Provedba je u tijeku i u ovoj se fazi čini da su rizici od neiskorištavanja sredstava ograničeni s obzirom na relativno malu dodjelu financijskih sredstava. U tijeku su pripreme za poglavlje o planu REPowerEU. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Nizozemske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Nizozemske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Nizozemskoj. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Nizozemske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Nizozemskoj.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Nizozemska se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih sa segmentacijom tržišta rada, nedostatkom radne snage i vještina, ovisnošću o fosilnim gorivima i prekomjernim taloženjem dušika. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Nizozemska se suočava s nizom dodatnih izazova povezanih sa segmentacijom tržišta rada, nedostatkom radne snage i vještina, ovisnošću o fosilnim gorivima i prekomjernim taloženjem dušika.

| (32) | Udio fleksibilnog zapošljavanja (radnici s fleksibilnim i privremenim ugovorima i samozaposleni bez zaposlenika) na tržištu rada i dalje je visok u Nizozemskoj. To upućuje na sve veći rizik od segmentacije tržišta rada, s osobito narušavajućim učincima na marginama tržišta rada. To može dovesti do nejednakih mogućnosti i negativno utjecati na produktivnost. Određeni stupanj fleksibilnosti na tržištu rada može doprinijeti prilagodljivosti gospodarstva i bolje zadovoljiti pojedinačne preferencije. Međutim, prekomjerna upotreba fleksibilnih vrsta zapošljavanja može imati negativne učinke na radnike i šire gospodarstvo. Na primjer, sudjelovanje u osposobljavanju i cjeloživotnom učenju izazov je za osobe s fleksibilnim ugovorima o radu, što pak smanjuje ulaganja u vještine. Nizozemska vlada namjerava u suradnji sa socijalnim partnerima ukloniti razlike između stalnih i fleksibilnih radnih uvjeta. Planovi uključuju ukidanje ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati i zamjenu ugovora o povremenom radu u njihovu sadašnjem obliku novom vrstom ugovora kojim se osigurava veća sigurnost prihoda za radnike te poboljšanje sigurnosti radnih mjesta radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje. Brz napredak u provedbi tih planova bit će važan kako bi se osiguralo da se odabir određene vrste ugovora o radu temelji na specifičnim potrebama radnog mjesta ili preferencijama zaposlenika, uz istodobno poboljšanje radnog i socijalnog položaja osoba na fleksibilnom radnom mjestu te smanjenje segmentacije tržišta rada. |
| --- | --- |

(32)

Udio fleksibilnog zapošljavanja (radnici s fleksibilnim i privremenim ugovorima i samozaposleni bez zaposlenika) na tržištu rada i dalje je visok u Nizozemskoj. To upućuje na sve veći rizik od segmentacije tržišta rada, s osobito narušavajućim učincima na marginama tržišta rada. To može dovesti do nejednakih mogućnosti i negativno utjecati na produktivnost. Određeni stupanj fleksibilnosti na tržištu rada može doprinijeti prilagodljivosti gospodarstva i bolje zadovoljiti pojedinačne preferencije. Međutim, prekomjerna upotreba fleksibilnih vrsta zapošljavanja može imati negativne učinke na radnike i šire gospodarstvo. Na primjer, sudjelovanje u osposobljavanju i cjeloživotnom učenju izazov je za osobe s fleksibilnim ugovorima o radu, što pak smanjuje ulaganja u vještine. Nizozemska vlada namjerava u suradnji sa socijalnim partnerima ukloniti razlike između stalnih i fleksibilnih radnih uvjeta. Planovi uključuju ukidanje ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati i zamjenu ugovora o povremenom radu u njihovu sadašnjem obliku novom vrstom ugovora kojim se osigurava veća sigurnost prihoda za radnike te poboljšanje sigurnosti radnih mjesta radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje. Brz napredak u provedbi tih planova bit će važan kako bi se osiguralo da se odabir određene vrste ugovora o radu temelji na specifičnim potrebama radnog mjesta ili preferencijama zaposlenika, uz istodobno poboljšanje radnog i socijalnog položaja osoba na fleksibilnom radnom mjestu te smanjenje segmentacije tržišta rada.

| (33) | Nedostatak radne snage i vještina već je bio prisutan na nizozemskom tržištu rada prije pandemije bolesti COVID-19, ali je otada postao sve rašireniji u svim sektorima. Sektori kao što su informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), zdravstvo, obrazovanje i tehnička radna mjesta suočavaju se sa strukturnim manjkom koji je postojao i prije pandemije bolesti COVID-19 i očekuje se da će se nastaviti, djelomično zbog demografskih kretanja. Unatoč visokoj ukupnoj stopi sudjelovanja Nizozemska i dalje ima neiskorištenu i nedovoljno iskorištenu potencijalnu skupinu radnika, kao što su osobe migrantskog podrijetla i osobe zaposlene u nepunom radnom vremenu. Kada jednom počnu raditi u nepunom radnom vremenu, mali broj zaposlenika odlučuje povećati broj radnih sati. To se djelomično može objasniti visokim graničnim poreznim stopama, obvezama (ili predviđanjem budućih obveza) povezanima s neformalnom skrbi za djecu ili druge članove obitelji i/ili kvalitetom rada i ravnotežom između poslovnog i privatnog života. Kako bi se riješio problem nedostatka radne snage i vještina, bit će potreban sveobuhvatan pristup, uz istodobno rješavanje sektorskih potreba i prepreka te ulaganja kojima se potiče produktivnost. U tom bi se pogledu mogla razmotriti kombinacija politika koja bi mogla uključivati: i. daljnje smanjenje granične porezne stope i/ili poboljšanje transparentnosti granične porezne stope s kojom se pojedinci suočavaju; ii. povećanje plaća u sektorima sa strukturnim manjkom, posebno u onima s koncentracijom javnih i polujavnih poslodavaca; iii. promicanje kvalitete rada i ravnoteže između poslovnog i privatnog života; iv. poboljšanje profesionalnog usmjeravanja i v. poboljšanje pristupa visokokvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj skrbi za djecu. Nadalje, povećanjem mogućnosti za usavršavanje ili prekvalifikaciju ciljanim i prilagođenim mjerama, posebno za osobe na marginama tržišta rada i neaktivne osobe, moglo bi se pomoći u ublažavanju nedostatka radne snage i vještina te poboljšati socijalne ishode. |
| --- | --- |

(33)

Nedostatak radne snage i vještina već je bio prisutan na nizozemskom tržištu rada prije pandemije bolesti COVID-19, ali je otada postao sve rašireniji u svim sektorima. Sektori kao što su informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), zdravstvo, obrazovanje i tehnička radna mjesta suočavaju se sa strukturnim manjkom koji je postojao i prije pandemije bolesti COVID-19 i očekuje se da će se nastaviti, djelomično zbog demografskih kretanja. Unatoč visokoj ukupnoj stopi sudjelovanja Nizozemska i dalje ima neiskorištenu i nedovoljno iskorištenu potencijalnu skupinu radnika, kao što su osobe migrantskog podrijetla i osobe zaposlene u nepunom radnom vremenu. Kada jednom počnu raditi u nepunom radnom vremenu, mali broj zaposlenika odlučuje povećati broj radnih sati. To se djelomično može objasniti visokim graničnim poreznim stopama, obvezama (ili predviđanjem budućih obveza) povezanima s neformalnom skrbi za djecu ili druge članove obitelji i/ili kvalitetom rada i ravnotežom između poslovnog i privatnog života. Kako bi se riješio problem nedostatka radne snage i vještina, bit će potreban sveobuhvatan pristup, uz istodobno rješavanje sektorskih potreba i prepreka te ulaganja kojima se potiče produktivnost. U tom bi se pogledu mogla razmotriti kombinacija politika koja bi mogla uključivati: i. daljnje smanjenje granične porezne stope i/ili poboljšanje transparentnosti granične porezne stope s kojom se pojedinci suočavaju; ii. povećanje plaća u sektorima sa strukturnim manjkom, posebno u onima s koncentracijom javnih i polujavnih poslodavaca; iii. promicanje kvalitete rada i ravnoteže između poslovnog i privatnog života; iv. poboljšanje profesionalnog usmjeravanja i v. poboljšanje pristupa visokokvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj skrbi za djecu. Nadalje, povećanjem mogućnosti za usavršavanje ili prekvalifikaciju ciljanim i prilagođenim mjerama, posebno za osobe na marginama tržišta rada i neaktivne osobe, moglo bi se pomoći u ublažavanju nedostatka radne snage i vještina te poboljšati socijalne ishode.

| (34) | Iako je Nizozemska uvela mjere za smanjenje ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima, udio nafte u strukturi izvora energije iznosi 38 %, a prirodnog plina 41 %, zbog čega je nizozemsko gospodarstvo osjetljivo na globalna kretanja cijena. Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi Nizozemska ostvarila ciljeve Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora do 2030. Unatoč većim ambicijama za uvođenje dodatnih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, udio obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji energije 2021. iznosio je samo 13,0 %, što je ispod politički dogovorenog cilja na razini Unije i prosjeka Unije od 21,8 %. Zbog toga je Nizozemska i dalje među državama članicama s najlošijim rezultatima u pogledu udjela obnovljivih izvora energije u bruto krajnjoj potrošnji energije, s jednom od najvećih razlika između udjela u 2021. i ciljeva za 2030. Širenje elektroenergetske mreže za prijenos i distribuciju ključno je za ubrzanje uvođenja infrastrukture za energiju iz obnovljivih izvora na kopnu i na moru. Zbog sve većeg zagušenja elektroenergetske mreže mrežni operatori često su prisiljeni odbiti zahtjeve za pristup mreži od novih proizvođača i potrošača električne energije. Budući da potrošnja plina u stambenim objektima čini oko 25 % ukupne potrošnje prirodnog plina u Nizozemskoj, poboljšanja energetske učinkovitosti fonda zgrada (na primjer s pomoću minimalnih standarda energetskih svojstava radi poticanja obnove i strože provedbe zahtjeva energetskog pregleda u industriji) mogu znatno doprinijeti daljnjem smanjenju emisija ugljika i ovisnosti o fosilnim gorivima. U Nizozemskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 29 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Nizozemska se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

Iako je Nizozemska uvela mjere za smanjenje ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima, udio nafte u strukturi izvora energije iznosi 38 %, a prirodnog plina 41 %, zbog čega je nizozemsko gospodarstvo osjetljivo na globalna kretanja cijena. Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi Nizozemska ostvarila ciljeve Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora do 2030. Unatoč većim ambicijama za uvođenje dodatnih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, udio obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji energije 2021. iznosio je samo 13,0 %, što je ispod politički dogovorenog cilja na razini Unije i prosjeka Unije od 21,8 %. Zbog toga je Nizozemska i dalje među državama članicama s najlošijim rezultatima u pogledu udjela obnovljivih izvora energije u bruto krajnjoj potrošnji energije, s jednom od najvećih razlika između udjela u 2021. i ciljeva za 2030. Širenje elektroenergetske mreže za prijenos i distribuciju ključno je za ubrzanje uvođenja infrastrukture za energiju iz obnovljivih izvora na kopnu i na moru. Zbog sve većeg zagušenja elektroenergetske mreže mrežni operatori često su prisiljeni odbiti zahtjeve za pristup mreži od novih proizvođača i potrošača električne energije. Budući da potrošnja plina u stambenim objektima čini oko 25 % ukupne potrošnje prirodnog plina u Nizozemskoj, poboljšanja energetske učinkovitosti fonda zgrada (na primjer s pomoću minimalnih standarda energetskih svojstava radi poticanja obnove i strože provedbe zahtjeva energetskog pregleda u industriji) mogu znatno doprinijeti daljnjem smanjenju emisija ugljika i ovisnosti o fosilnim gorivima. U Nizozemskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 29 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Nizozemska se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (18).

| (35) | Zbog negativnih učinaka prekomjernog taloženja dušika u prirodnim područjima, koji su uglavnom posljedica nizozemskog intenzivnog poljoprivrednog sektora, trenutačno je blokirano izdavanje dozvola za određene projekte koji su povezani s emitiranjem dušika, posebno građevinske projekte. Nizozemska vlada poduzima mjere za smanjenje taloženja dušika, posebno putem programa za integrirani razvoj na razini pokrajina. Potrebna je daljnja potpora kako bi poljoprivreda postala održivija uz istodobno osiguravanje konkurentnosti, primjerice putem potpore za smanjenje broja stoke, ubrzanje prelaska na kružnu i/ili ekološku poljoprivredu te povećanje digitalizacije i inovacija. |
| --- | --- |

(35)

Zbog negativnih učinaka prekomjernog taloženja dušika u prirodnim područjima, koji su uglavnom posljedica nizozemskog intenzivnog poljoprivrednog sektora, trenutačno je blokirano izdavanje dozvola za određene projekte koji su povezani s emitiranjem dušika, posebno građevinske projekte. Nizozemska vlada poduzima mjere za smanjenje taloženja dušika, posebno putem programa za integrirani razvoj na razini pokrajina. Potrebna je daljnja potpora kako bi poljoprivreda postala održivija uz istodobno osiguravanje konkurentnosti, primjerice putem potpore za smanjenje broja stoke, ubrzanje prelaska na kružnu i/ili ekološku poljoprivredu te povećanje digitalizacije i inovacija.

| (36) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Nizozemskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 108 zanimanja za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući stručnjake za zaštitu okoliša, izolatere i građevinske tehničare. |
| --- | --- |

(36)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Nizozemskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 108 zanimanja za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući stručnjake za zaštitu okoliša, izolatere i građevinske tehničare.

| (37) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1.

| (38) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Nizozemskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(38)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Nizozemskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge, treće, četvrte i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (39) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1 u nastavku. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim privatnim dugom i slabostima povezanima s visokim suficitom tekućeg računa. Preporukama br. 2 i 4 doprinosi se provedbi preporuke br. 1 u mjeri u kojoj se to odnosi na veća ulaganja. Preporukom br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 38., |
| --- | --- |

(39)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1 u nastavku. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim privatnim dugom i slabostima povezanima s visokim suficitom tekućeg računa. Preporukama br. 2 i 4 doprinosi se provedbi preporuke br. 1 u mjeri u kojoj se to odnosi na veća ulaganja. Preporukom br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 38.,

PREPORUČUJE da Nizozemska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 3,5 % (20).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Smanjiti sklonost kućanstava zaduživanju i poremećaje na tržištu stambenih nekretnina. Podupirati dostupnost i cjenovnu pristupačnost stanovanja na privatnom tržištu najma nekretnina. Ukloniti prepreke koje koče ulaganja, među ostalim u stanogradnju.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti poticaje za primjenu fleksibilnih ugovora ili ugovora na određeno vrijeme. Uzimajući u obzir sektorske potrebe, riješiti problem strukturnog nedostatka radne snage i vještina, među ostalim iskorištavanjem nedovoljno iskorištenog radnog potencijala te jačanjem mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju, posebno za osobe na marginama tržišta rada i neaktivne osobe.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima ubrzavanjem uvođenja obnovljivih izvora energije, poboljšanjem okvirnih uvjeta za poticanje ulaganja u širenje mreža za prijenos i distribuciju električne energije te proširenjem i ubrzavanjem mjera energetske učinkovitosti radi smanjenja potrošnje energije, posebno u izgrađenom okolišu. Podupirati prelazak na održivu poljoprivredu. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 12275/22 INIT, ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.).

7

(8)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 88.).

8

(9)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

9

(10)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

10

(11)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

11

(12)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2022., SL C 334, 1.9.2022., str. 154.

12

(13)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Nizozemske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 7,9 % u nominalnom smislu.

13

(14)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi ‒ 0,2 postotna boda BDP-a.

14

(15)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

15

(16)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

18

(19)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

19

(20)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

20

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/186

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2023.

(2023/C 312/20)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane te bi se izradile na temelju neto primarnih rashoda, kao što je to predložila u svojoj komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane te bi se izradile na temelju neto primarnih rashoda, kao što je to predložila u svojoj komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Austrija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Austrije (5). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Austrija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Austrija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Austrije (5). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Austrija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Austrija je 26. travnja 2023. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Austrije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Austrija je 26. travnja 2023. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Austrije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Austriju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Austrije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Austrije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Austriju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Austrije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Austrije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Austriji se s 5,8 % BDP-a u 2021. smanjio na 3,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 82,3 % BDP-a krajem 2021. na 78,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Austrije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da je kriterij deficita ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Austrija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Austriji se s 5,8 % BDP-a u 2021. smanjio na 3,2 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 82,3 % BDP-a krajem 2021. na 78,4 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Austrije jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da je kriterij deficita ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Austrija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale odgodu uvođenja cijene CO2, smanjenje pristojbi na energiju i porezne olakšice za osobe koje putuju na posao, a mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su energetske subvencije za poduzeća, paušalne transfere kućanstvima i izravna plaćanja umirovljenicima. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,3 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale odgodu uvođenja cijene CO2, smanjenje pristojbi na energiju i porezne olakšice za osobe koje putuju na posao, a mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su energetske subvencije za poduzeća, paušalne transfere kućanstvima i izravna plaćanja umirovljenicima. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i opskrbljivača energije. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,5 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,3 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Austriji (6) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Austriji (6) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (7) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 2,8 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Austrija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (8). Austrija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,2 % BDP-a). Austrija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (7) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 2,8 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Austrija je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (8). Austrija stoga nije očuvala ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 1,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,2 % BDP-a). Austrija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,3 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 0,4 % u 2023. i niža stopa rasta realnog BDP-a od 1,6 % u 2024., uglavnom zbog toga što će privatna potrošnja više doprinositi rastu u 2023., a javna potrošnja manje doprinosi rastu u 2024. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,3 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 0,4 % u 2023. i niža stopa rasta realnog BDP-a od 1,6 % u 2024., uglavnom zbog toga što će privatna potrošnja više doprinositi rastu u 2023., a javna potrošnja manje doprinosi rastu u 2024.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će deficit opće države u 2023. ostati na 3,2 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 78,4 % BDP-a krajem 2022. na 77,0 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,4 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog razlika u očekivanjima u pogledu proračunskog učinka nekih mjera povezanih s energijom, posebno u odnosu na energetske subvencije poduzećima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 75,4 % krajem 2023. Do razlike je došlo zbog razlike u očekivanom državnom deficitu. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će deficit opće države u 2023. ostati na 3,2 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 78,4 % BDP-a krajem 2022. na 77,0 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,4 % BDP-a za 2023. To je niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog razlika u očekivanjima u pogledu proračunskog učinka nekih mjera povezanih s energijom, posebno u odnosu na energetske subvencije poduzećima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 75,4 % krajem 2023. Do razlike je došlo zbog razlike u očekivanom državnom deficitu.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito: ograničavanje cijena električne energije) i nove mjere kao što je novi program energetskih subvencija za poduzeća. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,8 % BDP-a (9). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (10) iznositi 0,4 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito: ograničavanje cijena električne energije) i nove mjere kao što je novi program energetskih subvencija za poduzeća. Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira porezima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,8 % BDP-a (9). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (10) iznositi 0,4 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Austrija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (11), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Austrija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Austriji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Austrija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (11), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Austrija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Austriji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,8 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda. Stoga Austrija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. (12) Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su sudjelovanje u važnom projektu od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike i povezivosti, digitalizacija malih i srednjih poduzeća i javne uprave te zamjena sustava grijanja, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 2,8 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda. Stoga Austrija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. (12) Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su sudjelovanje u važnom projektu od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike i povezivosti, digitalizacija malih i srednjih poduzeća i javne uprave te zamjena sustava grijanja, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 1,6 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. pretežno je posljedica postupnog ukidanja mjera povezanih s energijom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 75,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 73,3 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 1,6 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. pretežno je posljedica postupnog ukidanja mjera povezanih s energijom. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 75,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,3 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 73,3 % krajem 2024.

| (22) | Programom stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore 2024. uz pretpostavku da će se cijene energije nastaviti smanjivati. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje skoro svih mjera energetske potpore (neto trošak u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

Programom stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore 2024. uz pretpostavku da će se cijene energije nastaviti smanjivati. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje skoro svih mjera energetske potpore (neto trošak u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (13). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (14) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,6 %, što se navodi i u ovoj preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (13). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (14) ne bi u 2024. smio biti veći od 4,6 %, što se navodi i u ovoj preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj prognozi manja je od ušteda ostvarenih potpunim ukidanjem mjera potpore za energiju zbog rashoda koji ovise o kretanjima inflacije u 2023., na primjer rashodi za mirovine, naknade zaposlenicima i određene socijalne naknade, te zbog nekih energetskih mjera koje još nisu ukinute. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 4,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba predviđena u Komisijinoj prognozi manja je od ušteda ostvarenih potpunim ukidanjem mjera potpore za energiju zbog rashoda koji ovise o kretanjima inflacije u 2023., na primjer rashodi za mirovine, naknade zaposlenicima i određene socijalne naknade, te zbog nekih energetskih mjera koje još nisu ukinute.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,5 % BDP-a u 2023. na 3,4 % BDP-a u 2024. To smanjenje ulaganja rezultat je manjih ulaganja koje financira država. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 3,5 % BDP-a u 2023. na 3,4 % BDP-a u 2024. To smanjenje ulaganja rezultat je manjih ulaganja koje financira država.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2025. te na 1,3 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 75,1 % BDP-a krajem 2024. na 71,4 % BDP-a do kraja 2026. Austrija se suočava sa srednjim rizicima za dugoročnu fiskalnu održivost, koji su uglavnom posljedica proračunskih pritisaka povezanih sa starenjem stanovništva (posebno zbog povećanja rashoda za dugotrajnu skrb i zdravstvenu skrb) te povećanog duga zbog mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 i energetske krize. Sektori dugotrajne skrbi i zdravstvene skrbi suočavaju se i s manjkom radne snage, koji je djelomično povezan s neprivlačnošću rada u tim sektorima. Nedavno proveden paket reformi u području skrbi radi rješavanja problema nedostatka radne snage, kojim se u kratkoročnom razdoblju povećavaju plaće i osiguravaju transferi njegovateljima, dobar je korak u povećanju privlačnosti te profesije, iako će dovesti do povećanja fiskalnih troškova. Radna skupina za dugotrajnu skrb predložila je 2021. mjere za poboljšanje primjerenosti skrbi uz očuvanje fiskalne održivosti. Te mjere uključuju uvođenje koordiniranog mehanizma kontrole s jasnim odgovornostima dodijeljenima na različitim razinama vlasti, što bi pomoglo u poboljšanju kvalitete i povećalo usporedivost javne potrošnje, primjerice utvrđivanjem jedinstvenih načela za tarife za usluge dugotrajne skrbi. Tekući pregovori o saveznom fiskalnom okviru pružaju priliku za potporu provedbi takvog mehanizma. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2025. te na 1,3 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 75,1 % BDP-a krajem 2024. na 71,4 % BDP-a do kraja 2026. Austrija se suočava sa srednjim rizicima za dugoročnu fiskalnu održivost, koji su uglavnom posljedica proračunskih pritisaka povezanih sa starenjem stanovništva (posebno zbog povećanja rashoda za dugotrajnu skrb i zdravstvenu skrb) te povećanog duga zbog mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 i energetske krize. Sektori dugotrajne skrbi i zdravstvene skrbi suočavaju se i s manjkom radne snage, koji je djelomično povezan s neprivlačnošću rada u tim sektorima. Nedavno proveden paket reformi u području skrbi radi rješavanja problema nedostatka radne snage, kojim se u kratkoročnom razdoblju povećavaju plaće i osiguravaju transferi njegovateljima, dobar je korak u povećanju privlačnosti te profesije, iako će dovesti do povećanja fiskalnih troškova. Radna skupina za dugotrajnu skrb predložila je 2021. mjere za poboljšanje primjerenosti skrbi uz očuvanje fiskalne održivosti. Te mjere uključuju uvođenje koordiniranog mehanizma kontrole s jasnim odgovornostima dodijeljenima na različitim razinama vlasti, što bi pomoglo u poboljšanju kvalitete i povećalo usporedivost javne potrošnje, primjerice utvrđivanjem jedinstvenih načela za tarife za usluge dugotrajne skrbi. Tekući pregovori o saveznom fiskalnom okviru pružaju priliku za potporu provedbi takvog mehanizma.

| (27) | Zdravstveni sustav pokazao se otpornim tijekom pandemije bolesti COVID-19. Međutim, predviđa se da će se potrošnja na zdravstvo do 2070. povećati za 1,2 postotna boda BDP-a. Osim toga, preventivne mjere i izvanbolnička primarna zdravstvena zaštita i dalje se nedovoljno upotrebljavaju, dok mnoge zdravstvene usluge i dalje pružaju bolnice, što je skup i neučinkovit način pružanja skrbi. Planom za oporavak i otpornost doprinijet će se jačanju izvanbolničke primarne zdravstvene zaštite, posebno podupiranjem novih i postojećih centara primarne zdravstvene zaštite na ruralnim područjima. Međutim, s obzirom na zabrinutost u pogledu fiskalne održivosti, bit će ključno osigurati da se pacijenti dosljedno usmjeravaju kroz zdravstveni sustav, među ostalim nastojanjem da povećana dostupnost usluga zdravstvene skrbi dovede do manje opterećenosti postojećih bolničkih ili ambulantnih usluga specijalističke zdravstvene skrbi. |
| --- | --- |

(27)

Zdravstveni sustav pokazao se otpornim tijekom pandemije bolesti COVID-19. Međutim, predviđa se da će se potrošnja na zdravstvo do 2070. povećati za 1,2 postotna boda BDP-a. Osim toga, preventivne mjere i izvanbolnička primarna zdravstvena zaštita i dalje se nedovoljno upotrebljavaju, dok mnoge zdravstvene usluge i dalje pružaju bolnice, što je skup i neučinkovit način pružanja skrbi. Planom za oporavak i otpornost doprinijet će se jačanju izvanbolničke primarne zdravstvene zaštite, posebno podupiranjem novih i postojećih centara primarne zdravstvene zaštite na ruralnim područjima. Međutim, s obzirom na zabrinutost u pogledu fiskalne održivosti, bit će ključno osigurati da se pacijenti dosljedno usmjeravaju kroz zdravstveni sustav, među ostalim nastojanjem da povećana dostupnost usluga zdravstvene skrbi dovede do manje opterećenosti postojećih bolničkih ili ambulantnih usluga specijalističke zdravstvene skrbi.

| (28) | Fiskalni okvir Austrije trenutačno se oslanja na složen sustav međuvladinih transfera između saveznih i regionalnih vlasti, čime se pružaju ograničeni poticaji za učinkovitu javnu potrošnju. Zbog nedostatka porezne autonomije financiranje rashoda na svim saveznim razinama uvelike ovisi o tom sustavu. U 2022. udio prihoda iz vlastitih izvora saveznih država u svim javnim prihodima iznosio je samo 7,2 % (15). Istodobno, osnovne usluge kao što su zdravstvo, skrb za djecu i ulaganja u javni prijevoz djelomično ovise o rashodima saveznih država i općina. Demografske promjene i zelena tranzicija dodatno povećavaju pritisak na troškove saveznih država i općina, dok prihodi iz vlastitih izvora nisu povezani s dinamikom rashoda. Postojeći fiskalni okvir podložan je neučinkovitostima i nedostatku transparentnosti jer oslabljuje vezu između poreznog opterećenja i državnih rashoda. Bolje usklađivanje prihoda iz vlastitih izvora s državnom potrošnjom na nižoj razini te jačanje transparentnosti i koordinacije ključni su za poboljšanje ukupne kvalitete javne potrošnje. Olakšavanje regionalne porezne autonomije reformom sustava poreza na imovinu moglo bi se iskoristiti za poboljšanje fiskalnog federalizma i cijelog poreznog sustava. Tekući pregovori, koji su započeli krajem 2022., prilika su za ostvarivanje napretka. |
| --- | --- |

(28)

Fiskalni okvir Austrije trenutačno se oslanja na složen sustav međuvladinih transfera između saveznih i regionalnih vlasti, čime se pružaju ograničeni poticaji za učinkovitu javnu potrošnju. Zbog nedostatka porezne autonomije financiranje rashoda na svim saveznim razinama uvelike ovisi o tom sustavu. U 2022. udio prihoda iz vlastitih izvora saveznih država u svim javnim prihodima iznosio je samo 7,2 % (15). Istodobno, osnovne usluge kao što su zdravstvo, skrb za djecu i ulaganja u javni prijevoz djelomično ovise o rashodima saveznih država i općina. Demografske promjene i zelena tranzicija dodatno povećavaju pritisak na troškove saveznih država i općina, dok prihodi iz vlastitih izvora nisu povezani s dinamikom rashoda. Postojeći fiskalni okvir podložan je neučinkovitostima i nedostatku transparentnosti jer oslabljuje vezu između poreznog opterećenja i državnih rashoda. Bolje usklađivanje prihoda iz vlastitih izvora s državnom potrošnjom na nižoj razini te jačanje transparentnosti i koordinacije ključni su za poboljšanje ukupne kvalitete javne potrošnje. Olakšavanje regionalne porezne autonomije reformom sustava poreza na imovinu moglo bi se iskoristiti za poboljšanje fiskalnog federalizma i cijelog poreznog sustava. Tekući pregovori, koji su započeli krajem 2022., prilika su za ostvarivanje napretka.

| (29) | I dalje ima prostora za preusmjeravanje poreznog opterećenja s rada na uključivije izvore prihoda koji više pogoduju rastu. Porezni sustav obilježava veliko opterećenje rada koje proizlazi iz poreza na plaće i doprinosa za socijalno osiguranje, s tim da doprinose za socijalno osiguranje snose i zaposlenici i poslodavci. Time se otežava otvaranje radnih mjesta i sudjelovanje na tržištu rada, posebno za osobe s niskim dohotkom i primatelje drugog dohotka u obitelji. Istodobno, drugi izvori prihoda koji manje štete pravednom i održivom rastu, kao što je porez za zaštitu okoliša ili porez na imovinu, i dalje su nedovoljno iskorišteni, čak i nakon što se u obzir uzmu nedavne reforme. Subvencije štetne za okoliš otežavaju zelenu tranziciju. Nedavnom eko-socijalnom poreznom reformom kućanstvima i poduzećima pružaju se porezne olakšice i postavljaju temelji za određivanje cijena emisija CO2 izvan područja primjene EU sustava za trgovanje emisijama (ETS EU-a). Nadalje, automatska indeksacija poreza na dohodak u skladu s inflacijom važna je reforma kojom se znatno ublažava povećanje poreznog opterećenja na osobni dohodak poreznih obveznika uslijed prelaska plaća u viši porezni razred zbog inflacije (engl. tax bracket creep). Međutim, i dalje postoje strukturni izazovi i ima prostora za daljnje smanjenje opterećenja rada kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i povećala ponuda radne snage, posebno za osobe s niskim dohotkom. Bolje iskorištavanje poreza koji su povoljniji za rast moglo bi pomoći i u stvaranju potrebnog proračunskog prostora i poboljšati pravednost poreznog sustava. |
| --- | --- |

(29)

I dalje ima prostora za preusmjeravanje poreznog opterećenja s rada na uključivije izvore prihoda koji više pogoduju rastu. Porezni sustav obilježava veliko opterećenje rada koje proizlazi iz poreza na plaće i doprinosa za socijalno osiguranje, s tim da doprinose za socijalno osiguranje snose i zaposlenici i poslodavci. Time se otežava otvaranje radnih mjesta i sudjelovanje na tržištu rada, posebno za osobe s niskim dohotkom i primatelje drugog dohotka u obitelji. Istodobno, drugi izvori prihoda koji manje štete pravednom i održivom rastu, kao što je porez za zaštitu okoliša ili porez na imovinu, i dalje su nedovoljno iskorišteni, čak i nakon što se u obzir uzmu nedavne reforme. Subvencije štetne za okoliš otežavaju zelenu tranziciju. Nedavnom eko-socijalnom poreznom reformom kućanstvima i poduzećima pružaju se porezne olakšice i postavljaju temelji za određivanje cijena emisija CO2 izvan područja primjene EU sustava za trgovanje emisijama (ETS EU-a). Nadalje, automatska indeksacija poreza na dohodak u skladu s inflacijom važna je reforma kojom se znatno ublažava povećanje poreznog opterećenja na osobni dohodak poreznih obveznika uslijed prelaska plaća u viši porezni razred zbog inflacije (engl. tax bracket creep). Međutim, i dalje postoje strukturni izazovi i ima prostora za daljnje smanjenje opterećenja rada kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i povećala ponuda radne snage, posebno za osobe s niskim dohotkom. Bolje iskorištavanje poreza koji su povoljniji za rast moglo bi pomoći i u stvaranju potrebnog proračunskog prostora i poboljšati pravednost poreznog sustava.

| (30) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brza provedba plana izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma koji traje do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Austrije dobro napreduje. Austrija je 20. travnja 2023. podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti od 700 milijuna EUR, za ostvarene 44 ključne etape i cilja iz plana. Nakon prvog zahtjeva za plaćanje provedba plana dobro napreduje. Očekuje se da će Austrija podnijeti zahtjev za izmjenu nekoliko mjera zbog objektivnih okolnosti, kao što su povećanje cijena i nestašice u lancu opskrbe. U tijeku je i priprema novog poglavlja o planu REPowerEU, a nadležna tijela Austrije blisko surađuju sa službama Komisije kako bi ga uskoro dostavila. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Austrije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Brza provedba plana izrazito je važna zbog privremene prirode Mehanizma koji traje do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Austrije dobro napreduje. Austrija je 20. travnja 2023. podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti od 700 milijuna EUR, za ostvarene 44 ključne etape i cilja iz plana. Nakon prvog zahtjeva za plaćanje provedba plana dobro napreduje. Očekuje se da će Austrija podnijeti zahtjev za izmjenu nekoliko mjera zbog objektivnih okolnosti, kao što su povećanje cijena i nestašice u lancu opskrbe. U tijeku je i priprema novog poglavlja o planu REPowerEU, a nadležna tijela Austrije blisko surađuju sa službama Komisije kako bi ga uskoro dostavila. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Austrije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (31) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Austrije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Austriji. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Austrije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Austriji.

| (32) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Austrija se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na tržište rada. Snažan sustav socijalne zaštite i opsežne mjere politike Austrije ograničili su socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Austrija ostvaruje dobre rezultate u većini dimenzija Europskog stupa socijalnih prava, ali i dalje postoje određeni izazovi. Ti izazovi posebno obuhvaćaju nedovoljno iskorišteni radni potencijal žena, niskokvalificiranih radnika, starijih radnika i osoba migrantskog podrijetla. To je posebno problematično imajući u vidu manjak kvalificirane radne snage. Oslobađanjem neiskorištenog potencijala tih skupina mogao bi se smanjiti pritisak na austrijsko tržište rada. |
| --- | --- |

(32)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Austrija se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na tržište rada. Snažan sustav socijalne zaštite i opsežne mjere politike Austrije ograničili su socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Austrija ostvaruje dobre rezultate u većini dimenzija Europskog stupa socijalnih prava, ali i dalje postoje određeni izazovi. Ti izazovi posebno obuhvaćaju nedovoljno iskorišteni radni potencijal žena, niskokvalificiranih radnika, starijih radnika i osoba migrantskog podrijetla. To je posebno problematično imajući u vidu manjak kvalificirane radne snage. Oslobađanjem neiskorištenog potencijala tih skupina mogao bi se smanjiti pritisak na austrijsko tržište rada.

| (33) | Iako je stopa zaposlenosti žena u Austriji viša od prosjeka Unije, stopa zaposlenosti žena u nepunom radnom vremenu druga je po veličini. Više od polovine austrijskih žena radilo je 2022. u nepunom radnom vremenu, a žene su prekomjerno zastupljene u slabo plaćenim sektorima. To je važna prilika za povećanje sudjelovanja žena u punom radnom vremenu na tržištu rada. Međutim, zbog nedovoljnog pružanja cjenovno pristupačne i visokokvalitetne skrbi za djecu, posebno u ruralnim područjima, majkama je teško aktivnije sudjelovati na tržištu rada. Austrija ima jednu od najnižih stopa formalne skrbi za djecu mlađu od tri godine u Uniji jer je u sustavu formalne skrbi samo 28 % djece mlađe od tri godine. Za rješavanje tih pitanja ključno je povećati ponudu kvalitetne skrbi za djecu poboljšanjem standarda kvalitete i povećanjem dostupnosti te poticati zapošljavanje u punom radnom vremenu, primjerice poreznim poticajima. Uključivanje većeg broja žena u rad u punom radnom vremenu moglo bi doprinijeti i uklanjanju trajno visoke rodne razlike u plaćama u Austriji, kao i velike rodne razlike u mirovinama, uz istodobno rješavanje problema nedostatka radne snage na tržištu rada. |
| --- | --- |

(33)

Iako je stopa zaposlenosti žena u Austriji viša od prosjeka Unije, stopa zaposlenosti žena u nepunom radnom vremenu druga je po veličini. Više od polovine austrijskih žena radilo je 2022. u nepunom radnom vremenu, a žene su prekomjerno zastupljene u slabo plaćenim sektorima. To je važna prilika za povećanje sudjelovanja žena u punom radnom vremenu na tržištu rada. Međutim, zbog nedovoljnog pružanja cjenovno pristupačne i visokokvalitetne skrbi za djecu, posebno u ruralnim područjima, majkama je teško aktivnije sudjelovati na tržištu rada. Austrija ima jednu od najnižih stopa formalne skrbi za djecu mlađu od tri godine u Uniji jer je u sustavu formalne skrbi samo 28 % djece mlađe od tri godine. Za rješavanje tih pitanja ključno je povećati ponudu kvalitetne skrbi za djecu poboljšanjem standarda kvalitete i povećanjem dostupnosti te poticati zapošljavanje u punom radnom vremenu, primjerice poreznim poticajima. Uključivanje većeg broja žena u rad u punom radnom vremenu moglo bi doprinijeti i uklanjanju trajno visoke rodne razlike u plaćama u Austriji, kao i velike rodne razlike u mirovinama, uz istodobno rješavanje problema nedostatka radne snage na tržištu rada.

| (34) | I dalje postoji potencijal za poboljšanje integracije nekoliko skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada, posebice niskokvalificiranih radnika i osoba migrantskog podrijetla. Za otprilike 45 % dugotrajno nezaposlenih osoba u Austriji najviši je završeni stupanj obrazovanja niža srednja škola. Sudjelovanje osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada općenito je znatno niže od osoba rođenih u Austriji, a razina budućeg dohotka djece često je određena razinom dohotka njihovih roditelja. Iako austrijski plan za oporavak i otpornost uključuje mjere za promicanje prekvalifikacije i usavršavanja niskokvalificiranih radnika i dugotrajno nezaposlenih osoba, tim se mjerama u potpunosti ne rješava temeljni problem sudjelovanja osoba migrantskog podrijetla i niskokvalificiranih radnika na tržištu rada. Kako bi se prekinula stalna međugeneracijska veza između obrazovnih rezultata roditelja i njihove djece (16) u Austriji, od presudne je važnosti povećati dostupnost visokokvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, cjelodnevne nastave i poboljšane digitalne infrastrukture. Kako bi se integrirali nedavno pristigli migranti i druge skupine u nepovoljnom položaju, škole bi mogle osigurati bolje individualno mentorstvo, tečajevi jezika mogli bi biti pristupačniji, a austrijski sustav naukovanja mogao bi se učinkovitije iskoristiti. Istodobno je ključno pružiti dostatne mogućnosti za cjeloživotno učenje, što bi koristilo skupinama u nepovoljnom položaju u svim dobnim skupinama. |
| --- | --- |

(34)

I dalje postoji potencijal za poboljšanje integracije nekoliko skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada, posebice niskokvalificiranih radnika i osoba migrantskog podrijetla. Za otprilike 45 % dugotrajno nezaposlenih osoba u Austriji najviši je završeni stupanj obrazovanja niža srednja škola. Sudjelovanje osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada općenito je znatno niže od osoba rođenih u Austriji, a razina budućeg dohotka djece često je određena razinom dohotka njihovih roditelja. Iako austrijski plan za oporavak i otpornost uključuje mjere za promicanje prekvalifikacije i usavršavanja niskokvalificiranih radnika i dugotrajno nezaposlenih osoba, tim se mjerama u potpunosti ne rješava temeljni problem sudjelovanja osoba migrantskog podrijetla i niskokvalificiranih radnika na tržištu rada. Kako bi se prekinula stalna međugeneracijska veza između obrazovnih rezultata roditelja i njihove djece (16) u Austriji, od presudne je važnosti povećati dostupnost visokokvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, cjelodnevne nastave i poboljšane digitalne infrastrukture. Kako bi se integrirali nedavno pristigli migranti i druge skupine u nepovoljnom položaju, škole bi mogle osigurati bolje individualno mentorstvo, tečajevi jezika mogli bi biti pristupačniji, a austrijski sustav naukovanja mogao bi se učinkovitije iskoristiti. Istodobno je ključno pružiti dostatne mogućnosti za cjeloživotno učenje, što bi koristilo skupinama u nepovoljnom položaju u svim dobnim skupinama.

| (35) | Ima prostora za poboljšanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada, tj. osoba u dobi od 55 do 64 godine. Nedavno se dugoročni trend povećanja sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada znatno usporio, a ukupna stopa aktivnosti starijih radnika ispod je prosjeka Unije. Prilagodba zadataka zaposlenika njihovu radnom i privatnom životu te zadovoljavanje potreba sve starijih osoba postaju važni za dulje zadržavanje starijeg stanovništva na tržištu rada. Bolji poticaji za povećanje stvarne dobi za umirovljenje, kao što su smanjenje oporezivanja rada ili troškova rada koji se obračunavaju na plaću za osobe koje rade dulje, pomogli bi u ublažavanju manjka na austrijskom tržištu rada. |
| --- | --- |

(35)

Ima prostora za poboljšanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada, tj. osoba u dobi od 55 do 64 godine. Nedavno se dugoročni trend povećanja sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada znatno usporio, a ukupna stopa aktivnosti starijih radnika ispod je prosjeka Unije. Prilagodba zadataka zaposlenika njihovu radnom i privatnom životu te zadovoljavanje potreba sve starijih osoba postaju važni za dulje zadržavanje starijeg stanovništva na tržištu rada. Bolji poticaji za povećanje stvarne dobi za umirovljenje, kao što su smanjenje oporezivanja rada ili troškova rada koji se obračunavaju na plaću za osobe koje rade dulje, pomogli bi u ublažavanju manjka na austrijskom tržištu rada.

| (36) | Ruska invazija na Ukrajinu razotkrila je ranjivost sigurnosti opskrbe energijom u Austriji. Iako je Austrija uspjela smanjiti ovisnost o uvozu plina iz Rusije, koji se 2022. smanjio na 57 % ukupnog uvoza plina u odnosu na 80 % u 2021., i dalje je znatno iznad prosjeka Unije. Kako bi diversificirala svoje izvore energije, vlada je uvela financijske poticaje za poduzeća za uvoz plina iz izvora izvan Rusije te je 2022. uspostavila stratešku rezervu plina. Međutim, Austrija se i dalje suočava sa znatnim izazovima u osiguravanju energetske sigurnosti. Zemlji još uvijek nedostaje jasno definiran kratkoročni put prema potpunom odvajanju od uvoza ruskog plina. Isto tako, potencijal za proizvodnju i prijenos plina iz obnovljivih izvora kao što je vodik i dalje je nedovoljno iskorišten, posebno u sektorima i regijama osjetljivima na poremećaje u opskrbi. |
| --- | --- |

(36)

Ruska invazija na Ukrajinu razotkrila je ranjivost sigurnosti opskrbe energijom u Austriji. Iako je Austrija uspjela smanjiti ovisnost o uvozu plina iz Rusije, koji se 2022. smanjio na 57 % ukupnog uvoza plina u odnosu na 80 % u 2021., i dalje je znatno iznad prosjeka Unije. Kako bi diversificirala svoje izvore energije, vlada je uvela financijske poticaje za poduzeća za uvoz plina iz izvora izvan Rusije te je 2022. uspostavila stratešku rezervu plina. Međutim, Austrija se i dalje suočava sa znatnim izazovima u osiguravanju energetske sigurnosti. Zemlji još uvijek nedostaje jasno definiran kratkoročni put prema potpunom odvajanju od uvoza ruskog plina. Isto tako, potencijal za proizvodnju i prijenos plina iz obnovljivih izvora kao što je vodik i dalje je nedovoljno iskorišten, posebno u sektorima i regijama osjetljivima na poremećaje u opskrbi.

| (37) | Udio energije iz obnovljivih izvora u Austriji 2021. iznosio je 36 %, krajnje potrošnje energije što je znatno iznad prosjeka Unije. Kako bi ostvarila klimatske ciljeve, koji uključuju postizanje klimatske neutralnosti do 2040., Austrija mora dodatno povećati taj udio. Zakonom o širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora iz 2021., tj. reformom koja je uključena u plan za oporavak i otpornost, uspostavljen je okvir za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji električne energije. Cilj je reforme postići godišnji kapacitet proizvodnje električne energije od 27 TWh iz obnovljivih izvora do 2030., čime će se doprinijeti cilju zemlje da do te godine ostvari 100 % potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora, čiji je udio u 2020. iznosio 81 %. Međutim, daljnje širenje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i dalje je suočeno s izazovima, kao što su trajanje postupaka prostornog planiranja i izdavanja dozvola, složena podjela ovlasti između saveznih i regionalnih vlasti te kadrovska pitanja u upravi. Austrija je poduzela prvi korak u uvođenju jednostavnije procjene utjecaja projekata u području energije iz obnovljivih izvora na okoliš. Osim toga, Austrija bi mogla bolje uskladiti prostorno planiranje sa svojim ciljevima zelene tranzicije, riješiti probleme s manjkom osoblja i povećati ulaganja u mrežnu infrastrukturu kao što su skladištenje, distribucija i prijenos. Širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora doprinijela bi i uspostava posebnih područja za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (posebno za energiju vjetra) s posebno kratkim i jednostavnim postupcima izdavanja dozvola te uvrštavanje energije iz obnovljivih izvora u projekt od prevladavajućeg javnog interesa, u skladu s ambicioznijim ciljevima u pogledu energije iz obnovljivih izvora iz paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. Nadalje, dodatni izvori obnovljive energije, kao što je geotermalna energija, mogli bi se podrobnije istražiti. |
| --- | --- |

(37)

Udio energije iz obnovljivih izvora u Austriji 2021. iznosio je 36 %, krajnje potrošnje energije što je znatno iznad prosjeka Unije. Kako bi ostvarila klimatske ciljeve, koji uključuju postizanje klimatske neutralnosti do 2040., Austrija mora dodatno povećati taj udio. Zakonom o širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora iz 2021., tj. reformom koja je uključena u plan za oporavak i otpornost, uspostavljen je okvir za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji električne energije. Cilj je reforme postići godišnji kapacitet proizvodnje električne energije od 27 TWh iz obnovljivih izvora do 2030., čime će se doprinijeti cilju zemlje da do te godine ostvari 100 % potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora, čiji je udio u 2020. iznosio 81 %. Međutim, daljnje širenje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i dalje je suočeno s izazovima, kao što su trajanje postupaka prostornog planiranja i izdavanja dozvola, složena podjela ovlasti između saveznih i regionalnih vlasti te kadrovska pitanja u upravi. Austrija je poduzela prvi korak u uvođenju jednostavnije procjene utjecaja projekata u području energije iz obnovljivih izvora na okoliš. Osim toga, Austrija bi mogla bolje uskladiti prostorno planiranje sa svojim ciljevima zelene tranzicije, riješiti probleme s manjkom osoblja i povećati ulaganja u mrežnu infrastrukturu kao što su skladištenje, distribucija i prijenos. Širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora doprinijela bi i uspostava posebnih područja za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (posebno za energiju vjetra) s posebno kratkim i jednostavnim postupcima izdavanja dozvola te uvrštavanje energije iz obnovljivih izvora u projekt od prevladavajućeg javnog interesa, u skladu s ambicioznijim ciljevima u pogledu energije iz obnovljivih izvora iz paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. Nadalje, dodatni izvori obnovljive energije, kao što je geotermalna energija, mogli bi se podrobnije istražiti.

| (38) | U Austriji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Austrija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Osim toga, povećanjem razine ambicije za energetsku učinkovitost u sektoru zgrada i proizvodnje smanjit će se ovisnost o fosilnim gorivima. U dugoročnoj strategiji obnove Austrije utvrđene su jasne ključne etape za 2050. i nastoji se postići dekarbonizacija 80 % njezina fonda zgrada. Cilj je plana za oporavak i otpornost i postupno ukidanje kotlova na fosilna goriva u sektoru zgrada i njihova zamjena tehnologijom grijanja iz obnovljivih izvora ili centraliziranim grijanjem. Međutim, ciljevi povećanja energetske učinkovitosti Austrije za 2030. nisu dovoljno ambiciozni za postizanje ciljeva paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. To bi se pitanje trebalo riješiti novim zakonom o energetskoj učinkovitosti, koji se očekuje 2023. i čiji je cilj smanjenje krajnje potrošnje energije za 18 % do 2030. Općenito, za Austriju će biti ključno ubrzati ulaganja u temeljitu obnovu zgrada, zamijeniti fosilna goriva obnovljivim izvorima energije za grijanje i bolje upravljati potrošnjom energije s pomoću digitalizacije komunalnih usluga (kao što su pametna brojila i termostati). Nadalje, bit će ključno ubrzati trenutačni spori tempo termalne obnove zgrada. Pravodobna provedba Zakona o grijanju iz obnovljivih izvora, što je vodeća reforma iz austrijskog plana za oporavak i otpornost, bit će ključna za rješavanje tog pitanja. |
| --- | --- |

(38)

U Austriji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Austrija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (17). Osim toga, povećanjem razine ambicije za energetsku učinkovitost u sektoru zgrada i proizvodnje smanjit će se ovisnost o fosilnim gorivima. U dugoročnoj strategiji obnove Austrije utvrđene su jasne ključne etape za 2050. i nastoji se postići dekarbonizacija 80 % njezina fonda zgrada. Cilj je plana za oporavak i otpornost i postupno ukidanje kotlova na fosilna goriva u sektoru zgrada i njihova zamjena tehnologijom grijanja iz obnovljivih izvora ili centraliziranim grijanjem. Međutim, ciljevi povećanja energetske učinkovitosti Austrije za 2030. nisu dovoljno ambiciozni za postizanje ciljeva paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. To bi se pitanje trebalo riješiti novim zakonom o energetskoj učinkovitosti, koji se očekuje 2023. i čiji je cilj smanjenje krajnje potrošnje energije za 18 % do 2030. Općenito, za Austriju će biti ključno ubrzati ulaganja u temeljitu obnovu zgrada, zamijeniti fosilna goriva obnovljivim izvorima energije za grijanje i bolje upravljati potrošnjom energije s pomoću digitalizacije komunalnih usluga (kao što su pametna brojila i termostati). Nadalje, bit će ključno ubrzati trenutačni spori tempo termalne obnove zgrada. Pravodobna provedba Zakona o grijanju iz obnovljivih izvora, što je vodeća reforma iz austrijskog plana za oporavak i otpornost, bit će ključna za rješavanje tog pitanja.

| (39) | Pokretanje zelene tranzicije uključivat će i smanjenje emisija u nekoliko sektora, posebno onih povezanih s prometom, jer ti sektori imaju znatan potencijal za smanjenje emisija. Austrija je trenutačno važna tranzitna zemlja za cestovni prijevoz tereta preko Alpa. Unatoč nizu ulaganja u održivi promet u okviru austrijskog plana za oporavak i otpornost, daljnje smanjenje emisija povezanih s prometom, uz istodobno rješavanje problema siromaštva u pogledu prijevoza, bit će ključno za postizanje klimatske neutralnosti. Razvoj dodatnih prometnih rješenja, kao što je povezivanje „posljednjeg kilometra” i alternativa upotrebi automobila, također će biti od ključne važnosti, posebno u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

(39)

Pokretanje zelene tranzicije uključivat će i smanjenje emisija u nekoliko sektora, posebno onih povezanih s prometom, jer ti sektori imaju znatan potencijal za smanjenje emisija. Austrija je trenutačno važna tranzitna zemlja za cestovni prijevoz tereta preko Alpa. Unatoč nizu ulaganja u održivi promet u okviru austrijskog plana za oporavak i otpornost, daljnje smanjenje emisija povezanih s prometom, uz istodobno rješavanje problema siromaštva u pogledu prijevoza, bit će ključno za postizanje klimatske neutralnosti. Razvoj dodatnih prometnih rješenja, kao što je povezivanje „posljednjeg kilometra” i alternativa upotrebi automobila, također će biti od ključne važnosti, posebno u ruralnim područjima.

| (40) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Austriji je u 2022. prijavljen manjak radne snage za 17 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući građevinske tehničare, krovopokrivače i inženjere strojarstva. U okviru svojeg „glavnog plana za zelena radna mjesta” Austrija je uvela platformu za zelena radna mjesta kako bi se lakše uskladila ponuda i potražnja radne snage. Provedba tog glavnog plana bit će ključna za osiguravanje pravodobnog prelaska na zeleno gospodarstvo. Austrija je u svojem „Akcijskom planu za pravednu tranziciju u pogledu osposobljavanja i prekvalifikacije” utvrdila mjere za povećanje ponude kvalificirane radne snage u sektoru energije iz obnovljivih izvora, poticanje usavršavanja radne snage i poboljšanje obrazovnih standarda. |
| --- | --- |

(40)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Austriji je u 2022. prijavljen manjak radne snage za 17 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući građevinske tehničare, krovopokrivače i inženjere strojarstva. U okviru svojeg „glavnog plana za zelena radna mjesta” Austrija je uvela platformu za zelena radna mjesta kako bi se lakše uskladila ponuda i potražnja radne snage. Provedba tog glavnog plana bit će ključna za osiguravanje pravodobnog prelaska na zeleno gospodarstvo. Austrija je u svojem „Akcijskom planu za pravednu tranziciju u pogledu osposobljavanja i prekvalifikacije” utvrdila mjere za povećanje ponude kvalificirane radne snage u sektoru energije iz obnovljivih izvora, poticanje usavršavanja radne snage i poboljšanje obrazovnih standarda.

| (41) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(41)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.

| (42) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Austriji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(42)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Austriji, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Austrija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 4,6 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Osigurati primjerenost i fiskalnu održivost sustava dugotrajne skrbi i fiskalnu održivost zdravstvenog sustava. Pojednostavniti i racionalizirati fiskalne odnose i nadležnosti na svim razinama vlasti te uskladiti nadležnosti za financiranje i potrošnju. Poboljšati strukturu poreza radi potpore uključivom i održivom rastu.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poticati sudjelovanje žena na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem kvalitetnih usluga skrbi za djecu, i starijih radnika. Poboljšati rezultate na tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju, kao što su niskokvalificirani tražitelji zaposlenja i osobe migrantskog podrijetla, među ostalim podizanjem razine njihovih osnovnih vještina.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i diversificirati izvore opskrbe plinom kako bi se znatno smanjila ovisnost o Rusiji. Ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora i potrebne infrastrukture, posebno pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola i uspostavom posebnih područja za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Poboljšati energetsku učinkovitost. Smanjiti emisije, posebno u prometnom sektoru. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

4

(5)  ST 10159/2021 INIT, ST 10159/2021 COR 1, ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 93.).

6

(7)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

7

(8)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,9 postotnih bodova BDP-a. Taj ekspanzivni učinak uglavnom je potaknut kupnjom strateške rezerve plina u visini od oko 0,8 % BDP-a.

8

(9)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

9

(10)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Austrije i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 162.).

10

(11)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Austrije, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 8,6 % u nominalnom smislu.

11

(12)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,9 postotnih bodova BDP-a. Taj kontrakcijski učinak rezultat je kupnje strateške rezerve plina 2022.

12

(13)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

13

(14)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

14

(15)  Taj iznos odnosi se na podsektor 1312 u okviru Europskog sustava računa 2010.

15

(16)  Pregled obrazovanja i osposobljavanja Europske komisije za 2022. – izvješće za Austriju.

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/197

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2023.

(2023/C 312/21)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako ojačati koordinaciju politika. Podsjetila je na to da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. Komisija je pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako ojačati koordinaciju politika. Podsjetila je na to da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. Komisija je pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Poljska je 3. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 17. lipnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Poljske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Poljska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Poljska je 3. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 17. lipnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Poljske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Poljska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Poljska je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Poljske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Poljska je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Poljske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Poljsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Poljske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Poljske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Poljsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Poljske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Poljske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Poljskoj povećao se s 1,8 % BDP-a u 2021. na 3,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 53,6 % BDP-a krajem 2021. na 49,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Poljske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Poljska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Poljskoj povećao se s 1,8 % BDP-a u 2021. na 3,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 53,6 % BDP-a krajem 2021. na 49,1 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Poljske jer je njezin deficit opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Poljska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje stopa poreza na dodanu vrijednost i trošarina na energiju i goriva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale novčane subvencije i ograničenje cijena električne energije za kućanstva te subvencije za troškove plina za poduzeća. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,9 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,5 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,4 % BDP-a u 2021. na 0,7 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale smanjenje stopa poreza na dodanu vrijednost i trošarina na energiju i goriva, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale novčane subvencije i ograničenje cijena električne energije za kućanstva te subvencije za troškove plina za poduzeća. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,9 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,5 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,4 % BDP-a u 2021. na 0,7 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Poljskoj (7) da u 2022. provodi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Poljskoj (7) da u 2022. provodi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 3,0 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Poljska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,0 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Poljska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,5 % BDP-a). Poljska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 3,0 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Poljska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,0 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (9). Poljska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 2,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,9 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,5 % BDP-a). Poljska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,9 % u 2023. i za 2,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto manji rast realnog BDP-a od 0,7 % u 2023. i 2,7 % u 2024., uglavnom zbog nižeg predviđenog doprinosa domaćoj potrošnji. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 0,9 % u 2023. i za 2,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto manji rast realnog BDP-a od 0,7 % u 2023. i 2,7 % u 2024., uglavnom zbog nižeg predviđenog doprinosa domaćoj potrošnji.

| (17) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,7 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat povećane potrošnje za obranu, zdravstvo, plaće u javnom sektoru i indeksaciju mirovina, dok će troškovi mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije ostati povišeni. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 49,1 % BDP-a krajem 2022. na 50,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5,0 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog mjera izvanredne pomoći poljoprivrednicima koje još nisu bile navedene u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 50,5 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,7 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat povećane potrošnje za obranu, zdravstvo, plaće u javnom sektoru i indeksaciju mirovina, dok će troškovi mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije ostati povišeni. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 49,1 % BDP-a krajem 2022. na 50,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 5,0 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog mjera izvanredne pomoći poljoprivrednicima koje još nisu bile navedene u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 50,5 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Uglavnom se sastoje od novih mjera kao što su programi zamrzavanja cijena električne energije i plina te mjere potpore energetski intenzivnim industrijama. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit proizvođača plina i električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,7 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,7 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Uglavnom se sastoje od novih mjera kao što su programi zamrzavanja cijena električne energije i plina te mjere potpore energetski intenzivnim industrijama. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit proizvođača plina i električne energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,7 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,2 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,1 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 0,7 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Poljska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Poljska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Poljskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Poljska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Poljska bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Poljskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 3,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,8 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,2 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država utječu neciljane energetske mjere, veća potrošnja za obranu i zdravstvo te trajno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,2 postotna boda (13). Stoga Poljska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost u područjima kao što su energetska učinkovitost zgrada, energija vjetra na kopnu i na moru, skladištenje energije, modernizacija mreža, proizvodnja vodika i održiva mobilnost, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 0,8 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 3,0 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,8 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,1 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,2 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država utječu neciljane energetske mjere, veća potrošnja za obranu i zdravstvo te trajno povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih naknada. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 1,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,2 postotna boda (13). Stoga Poljska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije te se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost u područjima kao što su energetska učinkovitost zgrada, energija vjetra na kopnu i na moru, skladištenje energije, modernizacija mreža, proizvodnja vodika i održiva mobilnost, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 3,4 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat ukidanja mjera potpore povezanih s energetskom krizom. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 52,4 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog mjera koje još nisu navedene u njemu. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 53,0 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 3,4 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat ukidanja mjera potpore povezanih s energetskom krizom. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 52,4 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog mjera koje još nisu navedene u njemu. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 53,0 % krajem 2024.

| (22) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak mjera energetske potpore iznositi 0,3 % BDP-a. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore za koje se zasad planira da ostanu na snazi tijekom 2024. nije usmjerena na ranjiva kućanstva i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(22)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024. neto trošak mjera energetske potpore iznositi 0,3 % BDP-a. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da većina mjera energetske potpore za koje se zasad planira da ostanu na snazi tijekom 2024. nije usmjerena na ranjiva kućanstva i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 7,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,7 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučenog maksimalnog rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 7,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,7 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučenog maksimalnog rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 5,6 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj prognozi 2023. nešto je manja od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore jer se predviđa da će neke od tih mjera ostati na snazi u 2024. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 5,6 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj prognozi 2023. nešto je manja od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore jer se predviđa da će neke od tih mjera ostati na snazi u 2024.

| (25) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će u 2024. državna ulaganja ostati stabilna na 4,2 % BDP-a, što je slična razina kao 2023. U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje reforme fiskalnog okvira, koje su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će u 2024. državna ulaganja ostati stabilna na 4,2 % BDP-a, što je slična razina kao 2023. U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje reforme fiskalnog okvira, koje su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2025. i ostati na toj razini u 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2025. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 52,4 % BDP-a krajem 2024. na 55,4 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2025. i ostati na toj razini u 2026. Stoga se planira da će se deficit opće države u 2025. smanjiti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 52,4 % BDP-a krajem 2024. na 55,4 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | I dalje postoji znatan prostor za povećanje učinkovitosti javne potrošnje na socijalne naknade. Socijalne naknade i dalje uglavnom nisu ciljane i nema načina da se provjeri njihova opravdanost na razini kućanstva. Javna sredstva bila bi učinkovitije iskorištena za suzbijanje siromaštva i pomoć najpotrebitijima da se naknade bolje usmjere. |
| --- | --- |

(27)

I dalje postoji znatan prostor za povećanje učinkovitosti javne potrošnje na socijalne naknade. Socijalne naknade i dalje uglavnom nisu ciljane i nema načina da se provjeri njihova opravdanost na razini kućanstva. Javna sredstva bila bi učinkovitije iskorištena za suzbijanje siromaštva i pomoć najpotrebitijima da se naknade bolje usmjere.

| (28) | Brzo starenje stanovništva stvara teškoće poljskom mirovinskom sustavu. U sadašnjem se mirovinskom sustavu pretpostavljena dob za umirovljenje ne povećava bez obzira na to što prosječni očekivani životni vijek i godine provedene u mirovini stalno rastu. Trenutačni model s definiranim doprinosima čini sustav financijski uravnoteženim, ali bi doveo do znatnog pada budućih mirovinskih naknada u odnosu na zadnju plaću. To bi značilo da bi velik dio umirovljenika bio izložen riziku od siromaštva. Iz Komisijine je analize vidljivo da bi Poljska do 2070. trebala potrošiti dodatnih 6,7 % BDP-a samo da bi zadržala naknade na razini sličnoj sadašnjoj. Zahvaljujući nedavnim promjenama općeg mirovinskog sustava i skupim posebnim mirovinskim sustavima sadašnjim su se umirovljenicima mirovine osjetno povećale. Na taj su način smanjeni poticaji za rad dulje od relativno niske dobi za umirovljenje, koja je 60 godina za žene i 65 godina za muškarce, te su povećani pritisci na potrošnju povezani sa starenjem stanovništva. |
| --- | --- |

(28)

Brzo starenje stanovništva stvara teškoće poljskom mirovinskom sustavu. U sadašnjem se mirovinskom sustavu pretpostavljena dob za umirovljenje ne povećava bez obzira na to što prosječni očekivani životni vijek i godine provedene u mirovini stalno rastu. Trenutačni model s definiranim doprinosima čini sustav financijski uravnoteženim, ali bi doveo do znatnog pada budućih mirovinskih naknada u odnosu na zadnju plaću. To bi značilo da bi velik dio umirovljenika bio izložen riziku od siromaštva. Iz Komisijine je analize vidljivo da bi Poljska do 2070. trebala potrošiti dodatnih 6,7 % BDP-a samo da bi zadržala naknade na razini sličnoj sadašnjoj. Zahvaljujući nedavnim promjenama općeg mirovinskog sustava i skupim posebnim mirovinskim sustavima sadašnjim su se umirovljenicima mirovine osjetno povećale. Na taj su način smanjeni poticaji za rad dulje od relativno niske dobi za umirovljenje, koja je 60 godina za žene i 65 godina za muškarce, te su povećani pritisci na potrošnju povezani sa starenjem stanovništva.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Budući da je donesen kasno, u lipnju 2022., provedba poljskog plana za oporavak i otpornost znatno kasni. Jačanje neovisnosti i nepristranosti sudova te rješavanje pitanja sudaca na koje se odnose odluke Disciplinskog vijeća Vrhovnog suda u disciplinskim predmetima i predmetima povezanima s imunitetom sudaca preduvjeti su da Komisija isplati bilo kakva plaćanja zemlji i osigura zaštitu financijskih interesa Unije, što bi omogućilo brzu i stabilnu provedbu plana. Poljska je počela provoditi ključne mjere iz plana za oporavak i otpornost, među njima i reforme u područjima fiskalnog okvira, zdravstvene zaštite, digitalne tranzicije, energetske učinkovitosti i tržišta rada. Iako Poljska nije službeno dostavila dopune planu ni poglavlje o planu REPowerEU, trenutačno se vode razgovori s Komisijom. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Poljska je 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu 23 milijardi EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Poljske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika te opća kvaliteta socijalnog dijaloga i dalje su važni za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Budući da je donesen kasno, u lipnju 2022., provedba poljskog plana za oporavak i otpornost znatno kasni. Jačanje neovisnosti i nepristranosti sudova te rješavanje pitanja sudaca na koje se odnose odluke Disciplinskog vijeća Vrhovnog suda u disciplinskim predmetima i predmetima povezanima s imunitetom sudaca preduvjeti su da Komisija isplati bilo kakva plaćanja zemlji i osigura zaštitu financijskih interesa Unije, što bi omogućilo brzu i stabilnu provedbu plana. Poljska je počela provoditi ključne mjere iz plana za oporavak i otpornost, među njima i reforme u područjima fiskalnog okvira, zdravstvene zaštite, digitalne tranzicije, energetske učinkovitosti i tržišta rada. Iako Poljska nije službeno dostavila dopune planu ni poglavlje o planu REPowerEU, trenutačno se vode razgovori s Komisijom. U skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 Poljska je 31. ožujka 2023. obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu 23 milijardi EUR. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Poljske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika te opća kvaliteta socijalnog dijaloga i dalje su važni za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Poljske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Poljskoj. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Poljske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Poljskoj.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Poljska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na ulagačku klimu, energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Poljska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na ulagačku klimu, energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava ključni su za stabilno i predvidljivo poslovno okruženje, kao i za povoljnu ulagačku klimu. Imaju važnu ulogu u postizanju održivog gospodarskog rasta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Ulagačku klimu u Poljskoj i dalje narušavaju ozbiljne bojazni u pogledu vladavine prava, uključujući neovisnost pravosuđa, kako je utvrđeno u presudama Suda Europske unije („Sud”) i Europskog suda za ljudska prava. Usto, Komisija je 15. veljače 2023. na Sudu Europske unije pokrenula postupak protiv Poljske zbog povreda prava Unije koje čine poljski Ustavni sud i njegova sudska praksa, osobito povreda kojima se dovodi u pitanje nadređenost prava Unije. |
| --- | --- |

(32)

Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava ključni su za stabilno i predvidljivo poslovno okruženje, kao i za povoljnu ulagačku klimu. Imaju važnu ulogu u postizanju održivog gospodarskog rasta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Ulagačku klimu u Poljskoj i dalje narušavaju ozbiljne bojazni u pogledu vladavine prava, uključujući neovisnost pravosuđa, kako je utvrđeno u presudama Suda Europske unije („Sud”) i Europskog suda za ljudska prava. Usto, Komisija je 15. veljače 2023. na Sudu Europske unije pokrenula postupak protiv Poljske zbog povreda prava Unije koje čine poljski Ustavni sud i njegova sudska praksa, osobito povreda kojima se dovodi u pitanje nadređenost prava Unije.

| (33) | U strukturi izvora energije u Poljskoj uvelike prevladavaju fosilna goriva, pri čemu je udio ugljena 2021. bio oko 60 %, a obnovljivih izvora energije samo 13 %. Poljska od travnja 2022. više ne uvozi prirodni plin iz Rusije, a naftu od veljače 2023. Utjecaj koji to ima na sigurnost opskrbe energijom u zemlji ublažava naporima koje posljednjih godina ulaže u diversifikaciju. Poljska dekarbonizaciju provodi znatno sporije nego druge države članice. I dalje ima dovoljno prostora za uklanjanje regulatornih i administrativnih zapreka bržem uvođenju energije iz obnovljivih izvora. Povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora ključno je za dekarbonizaciju poljskog gospodarstva i postizanje klimatske neutralnosti. Da bi iskoristila potencijal obnovljivih izvora energije, Poljska treba poboljšati unutarnje mreže za prijenos i distribuciju energije, kao i mreže za skladištenje energije, te reformirati regulatorno okruženje. Poljska bi ponajprije trebala provesti mjere za uklanjanje zapreka u postupku izdavanja dozvola za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Te bi se mjere trebale odnositi na: i. ubrzavanje uključivanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u prostorne planove, ii. utvrđivanje glavnih područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, iii. izmjenu pravila o dozvolama za priključenje na mrežu, i iv. modernizaciju zastarjelih i neučinkovitih distribucijskih mreža. Dodatne su reforme potrebne kako bi se: i. omogućilo industriji da ostvaruje korist od čiste energije sklapanjem dugoročnih ugovora za opskrbu i potrošnju električne energije, kao što su ugovori o kupnji energije, ii. uklonila ograničenja za energetske zajednice i iii. pospješilo korištenje energije iz obnovljivih izvora u sektoru centraliziranog grijanja. |
| --- | --- |

(33)

U strukturi izvora energije u Poljskoj uvelike prevladavaju fosilna goriva, pri čemu je udio ugljena 2021. bio oko 60 %, a obnovljivih izvora energije samo 13 %. Poljska od travnja 2022. više ne uvozi prirodni plin iz Rusije, a naftu od veljače 2023. Utjecaj koji to ima na sigurnost opskrbe energijom u zemlji ublažava naporima koje posljednjih godina ulaže u diversifikaciju. Poljska dekarbonizaciju provodi znatno sporije nego druge države članice. I dalje ima dovoljno prostora za uklanjanje regulatornih i administrativnih zapreka bržem uvođenju energije iz obnovljivih izvora. Povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora ključno je za dekarbonizaciju poljskog gospodarstva i postizanje klimatske neutralnosti. Da bi iskoristila potencijal obnovljivih izvora energije, Poljska treba poboljšati unutarnje mreže za prijenos i distribuciju energije, kao i mreže za skladištenje energije, te reformirati regulatorno okruženje. Poljska bi ponajprije trebala provesti mjere za uklanjanje zapreka u postupku izdavanja dozvola za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Te bi se mjere trebale odnositi na: i. ubrzavanje uključivanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u prostorne planove, ii. utvrđivanje glavnih područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, iii. izmjenu pravila o dozvolama za priključenje na mrežu, i iv. modernizaciju zastarjelih i neučinkovitih distribucijskih mreža. Dodatne su reforme potrebne kako bi se: i. omogućilo industriji da ostvaruje korist od čiste energije sklapanjem dugoročnih ugovora za opskrbu i potrošnju električne energije, kao što su ugovori o kupnji energije, ii. uklonila ograničenja za energetske zajednice i iii. pospješilo korištenje energije iz obnovljivih izvora u sektoru centraliziranog grijanja.

| (34) | U Poljskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 13 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je nešto manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Poljska se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Iako je na snazi niz mjera za ograničavanje potrošnje energije, potrebno je još više raditi na poboljšanju energetske učinkovitosti, osobito stambenih zgrada i sustava centraliziranog grijanja. Krajnja potrošnja energije u Poljskoj 2021. iznosila je 75,2 Mtoe i posljednje je desetljeće u porastu. Trenutačno se više od polovine energetske potrošnje stambenih zgrada za grijanje pokriva ugljenom, bilo izravnom upotrebom bilo neizravno u centraliziranom grijanju. Stambene su zgrade, međutim, i dalje uglavnom energetski neučinkovite, što povećava potrebe za ulaganjima u usporedbi s drugim državama članicama. Usto, da bi se ubrzala dekarbonizacija, povećala učinkovitost i osigurala dugoročna financijska održivost sektora centraliziranog grijanja, potrebno ga je ciljano reformirati i više u njega ulagati. |
| --- | --- |

(34)

U Poljskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 13 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je nešto manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16). Poljska se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17). Iako je na snazi niz mjera za ograničavanje potrošnje energije, potrebno je još više raditi na poboljšanju energetske učinkovitosti, osobito stambenih zgrada i sustava centraliziranog grijanja. Krajnja potrošnja energije u Poljskoj 2021. iznosila je 75,2 Mtoe i posljednje je desetljeće u porastu. Trenutačno se više od polovine energetske potrošnje stambenih zgrada za grijanje pokriva ugljenom, bilo izravnom upotrebom bilo neizravno u centraliziranom grijanju. Stambene su zgrade, međutim, i dalje uglavnom energetski neučinkovite, što povećava potrebe za ulaganjima u usporedbi s drugim državama članicama. Usto, da bi se ubrzala dekarbonizacija, povećala učinkovitost i osigurala dugoročna financijska održivost sektora centraliziranog grijanja, potrebno ga je ciljano reformirati i više u njega ulagati.

| (35) | Od 2005. do 2021. emisije stakleničkih plinova iz domaćeg prometa u Poljskoj, osim zračnog prometa, povećale su se za 88,3 %, što je u oštroj suprotnosti s prosječnim smanjenjem u Uniji za 7,5 %. Čak i uz dodatne mjere uključene u poljski energetski i klimatski plan, predviđa se da će do 2030. emisije stakleničkih plinova iz tog sektora i dalje biti 56 % veće nego 2005. Oslanjajući se na reforme i ulaganja iz plana za otpornost i oporavak Poljske, potrebno je dodatno raditi na promicanju održivih vrsta javnog prijevoza. Elektrifikacija domaćeg prometa mora ići ukorak s dekarbonizacijom opskrbe električnom energijom kako bi se sektorske emisije doista smanjile. |
| --- | --- |

(35)

Od 2005. do 2021. emisije stakleničkih plinova iz domaćeg prometa u Poljskoj, osim zračnog prometa, povećale su se za 88,3 %, što je u oštroj suprotnosti s prosječnim smanjenjem u Uniji za 7,5 %. Čak i uz dodatne mjere uključene u poljski energetski i klimatski plan, predviđa se da će do 2030. emisije stakleničkih plinova iz tog sektora i dalje biti 56 % veće nego 2005. Oslanjajući se na reforme i ulaganja iz plana za otpornost i oporavak Poljske, potrebno je dodatno raditi na promicanju održivih vrsta javnog prijevoza. Elektrifikacija domaćeg prometa mora ići ukorak s dekarbonizacijom opskrbe električnom energijom kako bi se sektorske emisije doista smanjile.

| (36) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Poljskoj se, u kontekstu zelene tranzicije, posljednjih godina povećao manjak radne snage u ključnim sektorima, dijelom i zbog nedostatka relevantnih vještina, što stvara zapreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Manjak radne snage naveden je 2022. kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji (za 63,4 % poduzeća) i građevinarstvu (za 74,6 % poduzeća). |
| --- | --- |

(36)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Poljskoj se, u kontekstu zelene tranzicije, posljednjih godina povećao manjak radne snage u ključnim sektorima, dijelom i zbog nedostatka relevantnih vještina, što stvara zapreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Manjak radne snage naveden je 2022. kao jedan od čimbenika koji ograničava proizvodnju u industriji (za 63,4 % poduzeća) i građevinarstvu (za 74,6 % poduzeća).

| (37) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1, |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1,

PREPORUČUJE da Poljska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 7,8 % (19).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Poboljšati učinkovitost javne potrošnje, među ostalim boljim usmjeravanjem socijalnih naknada. Osigurati primjerenost budućih mirovinskih naknada te održivost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera za povećanje stvarne dobi za umirovljenje i reformom sustava povlaštenih mirovina.

2.

Hitno ostvariti potrebne ključne etape i ciljne vrijednosti povezane sa zaštitom financijskih interesa Unije kako bi se omogućila brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poboljšati ulagačku klimu, među ostalim zaštitom neovisnosti pravosuđa.

4.

Ubrzati postupno napuštanje fosilnih goriva i uvođenje energije iz obnovljivih izvora. Reformirati pravni okvir za izdavanje dozvola za priključivanje na mrežu i za energiju iz obnovljivih izvora, što uključuje energetske zajednice, biometan i vodik iz obnovljivih izvora. Uvesti mjere za promicanje štednje energije i smanjenja potrošnje plina. Povećati ulaganja u energetsku učinkovitost zgrada i dekarbonizirati opskrbu toplinom u centraliziranom grijanju radi suzbijanja energetskog siromaštva. Dodatno poticati održive vrste javnog prijevoza. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju, među ostalim za obnovu zgrada.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 9728/2022 INIT, ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 98.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,8 postotnih bodova BDP-a, što je uglavnom posljedica državne potpore financijskim institucijama.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2022. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 171.)

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Poljske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 15,5 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će ostali kapitalni rashodi koje financira država imati kontrakcijski učinak od 0,6 postotnih bodova BDP-a, što je rezultat učinka ukidanja državne potpore financijskim institucijama 2022.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

17

(18)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

18

(19)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

19

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/206

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2023.

(2023/C 312/22)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Portugal je 22. travnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Portugala (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Portugal u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Portugal je 22. travnja 2021. Komisiji dostavio svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Portugala (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Portugal u zadovoljavajućoj mjeri ostvario relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Portugal je 29. travnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Portugala o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Portugal je 29. travnja 2023. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Portugala o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Portugal za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Portugala u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Portugala. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Portugala u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Portugal za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Portugala u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Portugala. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Portugala u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Portugal u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023.. Komisija je zaključila da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno, slabosti povezane s visokim privatnim, državnim i vanjskim dugom smanjuju se, ali su i dalje prisutne. Nakon privremenog prekida zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19, udjeli duga privatnog sektora i državnog duga ponovno su se počeli smanjivati u 2021. i očekuje se da će se zahvaljujući gospodarskom rastu nastaviti smanjivati. Ti su udjeli sada ispod pretpandemijskih razina, no i dalje su na povišenim razinama. Očito negativno neto stanje međunarodnih ulaganja također se poboljšalo, i prije i poslije pandemije bolesti COVID-19, a predviđa se da će se vanjska zaduženost dodatno smanjiti, uz potporu stalnog gospodarskog rasta unatoč neznatnom usporavanju u 2023. Mali deficit tekućeg računa neznatno se pogoršao u 2022. što je rezultat viših cijena energije, ali to pogoršanje ublaženo je dodatnim oporavkom izvoza, osobito turističkog izvoza. Predviđa se da će pretpostavljeni nastavak smanjenja cijena energije i dodatno povećanje turističkog izvoza, kao i tekuće politike koje se provode za potporu energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije, osigurati uravnoteženje tekućeg računa i dodatno poduprijeti prilagodbu neto stanja međunarodnih ulaganja. Cijene stambenih nekretnina nekoliko su godina znatno rasle, a neprihodonosni krediti koji su već bili na umjerenoj razini nastavili su se smanjivati. Učinak strožih financijskih uvjeta i nesigurno vanjsko okružje te njihov potencijalni učinak na gospodarski rast mogli bi otežati daljnje smanjenje slabosti. Napredak politika bio je povoljan, s posebnim naglaskom na planu za oporavak i otpornost, te bi se nastavkom provedbe plana za oporavak i otpornost trebala ostvariti daljnja poboljšanja. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Portugal u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023.. Komisija je zaključila da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno, slabosti povezane s visokim privatnim, državnim i vanjskim dugom smanjuju se, ali su i dalje prisutne. Nakon privremenog prekida zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19, udjeli duga privatnog sektora i državnog duga ponovno su se počeli smanjivati u 2021. i očekuje se da će se zahvaljujući gospodarskom rastu nastaviti smanjivati. Ti su udjeli sada ispod pretpandemijskih razina, no i dalje su na povišenim razinama. Očito negativno neto stanje međunarodnih ulaganja također se poboljšalo, i prije i poslije pandemije bolesti COVID-19, a predviđa se da će se vanjska zaduženost dodatno smanjiti, uz potporu stalnog gospodarskog rasta unatoč neznatnom usporavanju u 2023. Mali deficit tekućeg računa neznatno se pogoršao u 2022. što je rezultat viših cijena energije, ali to pogoršanje ublaženo je dodatnim oporavkom izvoza, osobito turističkog izvoza. Predviđa se da će pretpostavljeni nastavak smanjenja cijena energije i dodatno povećanje turističkog izvoza, kao i tekuće politike koje se provode za potporu energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije, osigurati uravnoteženje tekućeg računa i dodatno poduprijeti prilagodbu neto stanja međunarodnih ulaganja. Cijene stambenih nekretnina nekoliko su godina znatno rasle, a neprihodonosni krediti koji su već bili na umjerenoj razini nastavili su se smanjivati. Učinak strožih financijskih uvjeta i nesigurno vanjsko okružje te njihov potencijalni učinak na gospodarski rast mogli bi otežati daljnje smanjenje slabosti. Napredak politika bio je povoljan, s posebnim naglaskom na planu za oporavak i otpornost, te bi se nastavkom provedbe plana za oporavak i otpornost trebala ostvariti daljnja poboljšanja.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Portugalu smanjio se s 2,9 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 125,4 % BDP-a krajem 2021. na 113,9 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Portugalu smanjio se s 2,9 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 125,4 % BDP-a krajem 2021. na 113,9 % BDP-a krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale opće smanjenje poreza na gorivo i zamrzavanje ažuriranja stope poreza na ugljik u okviru poreza na gorivo, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale jednokratnu potporu isplaćenu u listopadu 2022. raznim skupinama stanovništva, npr. umirovljenicima, zaposlenicima, djeci i mladima, i paušalne isplate kućanstvima s niskim dohotkom koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te dodjelu sredstava nacionalnom sustavu električne energije za smanjenje tarifa za elektroenergetsku mrežu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,0 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale opće smanjenje poreza na gorivo i zamrzavanje ažuriranja stope poreza na ugljik u okviru poreza na gorivo, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale jednokratnu potporu isplaćenu u listopadu 2022. raznim skupinama stanovništva, npr. umirovljenicima, zaposlenicima, djeci i mladima, i paušalne isplate kućanstvima s niskim dohotkom koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te dodjelu sredstava nacionalnom sustavu električne energije za smanjenje tarifa za elektroenergetsku mrežu. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,0 % BDP-a. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Portugalu (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je preporučilo Portugalu da očuva ulaganja koja financira država i ograniči rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Portugalu (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Nadalje, Vijeće je preporučilo Portugalu da očuva ulaganja koja financira država i ograniči rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 1,5 % BDP-a. Portugal je u skladu s Preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,2 % BDP-a u 2022. (1,7 % BDP-a u 2021.). To smanjenje rashoda u 2022. rezultat je smanjenih rashoda financiranih sredstvima drugih fondova Unije, dok su se oni financirani iz Mehanizma u razdoblju 2021. – 2022. povećali. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Portugal stoga nije očuvao ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivni učinak od 1,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2,0 % BDP-a). Portugal je stoga u dovoljnoj mjeri ograničio rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na ‒ 1,5 % BDP-a. Portugal je u skladu s Preporukom Vijeća nastavio pružati potporu oporavku ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,2 % BDP-a u 2022. (1,7 % BDP-a u 2021.). To smanjenje rashoda u 2022. rezultat je smanjenih rashoda financiranih sredstvima drugih fondova Unije, dok su se oni financirani iz Mehanizma u razdoblju 2021. – 2022. povećali. Ulaganja koja financira država imala su kontrakcijski učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (9). Portugal stoga nije očuvao ulaganja koja financira država, što nije u skladu s Preporukom Vijeća. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivni učinak od 1,9 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2,0 % BDP-a). Portugal je stoga u dovoljnoj mjeri ograničio rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 2,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 2,4 % u 2023. i nešto manji rast od 1,8 % u 2024. Razlika se objašnjava većim doprinosom neto izvoza rastu u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023., dok vlada očekuje veći rast ulaganja u 2023. i 2024. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 2,0 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 2,4 % u 2023. i nešto manji rast od 1,8 % u 2024. Razlika se objašnjava većim doprinosom neto izvoza rastu u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023., dok vlada očekuje veći rast ulaganja u 2023. i 2024.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će deficit opće države u 2023. ostati na 0,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 113,9 % BDP-a krajem 2022. na 107,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,1 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog viših očekivanih prihoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023., pogotovo od neizravnih i izravnih poreza. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 106,2 % krajem 2023. Razlika je uglavnom posljedica povoljnije razlike između rasta i kamatnih stopa s učinkom smanjenja duga predviđene u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će deficit opće države u 2023. ostati na 0,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 113,9 % BDP-a krajem 2022. na 107,5 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,1 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog viših očekivanih prihoda u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023., pogotovo od neizravnih i izravnih poreza. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 106,2 % krajem 2023. Razlika je uglavnom posljedica povoljnije razlike između rasta i kamatnih stopa s učinkom smanjenja duga predviđene u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito paušalne isplate kućanstvima s niskim dohotkom koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije, opće smanjenje poreza na gorivo i zamrzavanje ažuriranja stope poreza na ugljik u okviru poreza na gorivo, kao i mjere koje su već najavljene u 2022., ali utječu na saldo države u 2023., kao što je dodjela sredstava za potporu prijelaznom režimu koji ostaje na snazi tijekom cijele godine i namijenjen je stabilizaciji cijena plina koje plaćaju poduzeća. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,8 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,3 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito paušalne isplate kućanstvima s niskim dohotkom koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije, opće smanjenje poreza na gorivo i zamrzavanje ažuriranja stope poreza na ugljik u okviru poreza na gorivo, kao i mjere koje su već najavljene u 2022., ali utječu na saldo države u 2023., kao što je dodjela sredstava za potporu prijelaznom režimu koji ostaje na snazi tijekom cijele godine i namijenjen je stabilizaciji cijena plina koje plaćaju poduzeća. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,8 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,3 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 1 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a.

| (20) | U Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Portugal osigura razboritu fiskalnu politiku u 2023., posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Portugal bi se istodobno trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Portugalu je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Portugal osigura razboritu fiskalnu politiku u 2023., posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Portugal bi se istodobno trebao pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Portugalu je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 0,7 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 1,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenog troška mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije (za 1,1 postotni bod BDP-a). Glavni pokretači rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) stalni su pritisci na postojeću javnu potrošnju, među ostalim na plaće i mirovine u javnom sektoru, koji su osobito potaknuti stalnim povišicama plaća u javnom sektoru i diskrecijskim povećanjima mirovina. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda (13). Stoga Portugal planira financirati ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju, energetsku sigurnost, među ostalim projektima dekarbonizacije industrije, proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora i drugih plinova iz obnovljivih izvora, te digitalizacije škola, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (‒ 0,7 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (‒ 1,5 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđeni kontrakcijski učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država rezultat je, u osnovi, smanjenog troška mjera potpore (ciljanih i neciljanih) kućanstvima i poduzećima kao odgovor na povećanja cijena energije (za 1,1 postotni bod BDP-a). Glavni pokretači rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) stalni su pritisci na postojeću javnu potrošnju, među ostalim na plaće i mirovine u javnom sektoru, koji su osobito potaknuti stalnim povišicama plaća u javnom sektoru i diskrecijskim povećanjima mirovina. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda (13). Stoga Portugal planira financirati ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (14). Planira financirati javna ulaganja za zelenu i digitalnu tranziciju, energetsku sigurnost, među ostalim projektima dekarbonizacije industrije, proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora i drugih plinova iz obnovljivih izvora, te digitalizacije škola, što se djelomično financira sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat planiranog ograničenja tekućih rashoda, prvenstveno intermedijarne potrošnje, naknada za zaposlenike i subvencija, kao i održivog rasta na strani rashoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 103,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,1 % BDP-a u 2024. To je neznatno niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog izraženijeg rasta prihoda, posebno poreznih prihoda, predviđenog u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 103,1 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat planiranog ograničenja tekućih rashoda, prvenstveno intermedijarne potrošnje, naknada za zaposlenike i subvencija, kao i održivog rasta na strani rashoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 103,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,1 % BDP-a u 2024. To je neznatno niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog izraženijeg rasta prihoda, posebno poreznih prihoda, predviđenog u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 103,1 % krajem 2024.

| (23) | Program stabilnosti za 2023. ne uključuje informacije o postupnom ukidanju mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novog povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

Program stabilnosti za 2023. ne uključuje informacije o postupnom ukidanju mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novog povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 1,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi 2023. trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (15). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (16) ne bi u 2024. smio biti veći od 1,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi 2023. trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore. Razlog su mjere s predviđenim trajnim učinkom na povećanje rashoda i reforme poreza na dohodak koje utječu na smanjenje prihoda. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore. Razlog su mjere s predviđenim trajnim učinkom na povećanje rashoda i reforme poreza na dohodak koje utječu na smanjenje prihoda.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,2 % BDP-a u 2023. na 3,4 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju mjere za modernizaciju i pojednostavnjenje upravljanja javnim financijama i unapređenje informacijskih sustava za upravljanje javnim financijama, kao što je razvoj modela za praćenje izvršenja proračuna i financijskog izvršenja opće države, operacionalizacija državnog računovodstvenog tijela kao i integracija pripreme proračuna programa i pregleda potrošnje u redoviti proračunski postupak, koje su dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 3,2 % BDP-a u 2023. na 3,4 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju mjere za modernizaciju i pojednostavnjenje upravljanja javnim financijama i unapređenje informacijskih sustava za upravljanje javnim financijama, kao što je razvoj modela za praćenje izvršenja proračuna i financijskog izvršenja opće države, operacionalizacija državnog računovodstvenog tijela kao i integracija pripreme proračuna programa i pregleda potrošnje u redoviti proračunski postupak, koje su dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 0,1 % BDP-a u 2025., postići uravnoteženo stanje proračuna u 2026. te kasnije ostvariti mali suficit od 0,1 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 103,0 % BDP-a krajem 2024. na 92,0 % BDP-a do kraja 2027. Sastav javnih financija koji je povoljniji za rast, na strani prihoda i strani rashoda javnog proračuna, ojačao bi dugoročnu fiskalnu održivost Portugala te istodobno poboljšao poslovno okruženje i doprinio održivom i uključivom rastu. Porezne olakšice uvelike se koriste u portugalskom poreznom sustavu, postoji više od 500 poreznih olakšica raspoređenih u više od 60 pravnih tekstova. To povećava složenost i umanjuje transparentnost sustava te u isto vrijeme dovodi do neostvarenih prihoda. Bilo bi korisno sustavno pratiti i procjenjivati troškovnu učinkovitost postojećih poreznih olakšica, čime bi se omogućila znatna poboljšanja u tom području. Osim toga, državni i općinski prirezi kompliciraju sustav poreza na dobit, što uzrokuje dodatno opterećenje za poreznu upravu i poduzeća. Učinkovitost portugalske porezne uprave mogla bi se ojačati da se potakne dobrovoljna usklađenost, a pritom pomogne smanjiti utaje poreza i porezne prijevare. Administrativni troškovi naplate poreza visoki su i dodatno su se povećali posljednjih godina (približno 5 % od 2018. do 2020.). Istodobno se čini da je vrijeme potrebno za plaćanje poreza u Portugalu dulje nego u drugim državama članicama. Razina već visokih nepodmirenih poreznih dugova nastavila se povećavati (s 45,9 % ukupnih prihoda krajem 2020. znatno su iznad prosjeka Unije). |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 0,1 % BDP-a u 2025., postići uravnoteženo stanje proračuna u 2026. te kasnije ostvariti mali suficit od 0,1 % u 2027. Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 103,0 % BDP-a krajem 2024. na 92,0 % BDP-a do kraja 2027. Sastav javnih financija koji je povoljniji za rast, na strani prihoda i strani rashoda javnog proračuna, ojačao bi dugoročnu fiskalnu održivost Portugala te istodobno poboljšao poslovno okruženje i doprinio održivom i uključivom rastu. Porezne olakšice uvelike se koriste u portugalskom poreznom sustavu, postoji više od 500 poreznih olakšica raspoređenih u više od 60 pravnih tekstova. To povećava složenost i umanjuje transparentnost sustava te u isto vrijeme dovodi do neostvarenih prihoda. Bilo bi korisno sustavno pratiti i procjenjivati troškovnu učinkovitost postojećih poreznih olakšica, čime bi se omogućila znatna poboljšanja u tom području. Osim toga, državni i općinski prirezi kompliciraju sustav poreza na dobit, što uzrokuje dodatno opterećenje za poreznu upravu i poduzeća. Učinkovitost portugalske porezne uprave mogla bi se ojačati da se potakne dobrovoljna usklađenost, a pritom pomogne smanjiti utaje poreza i porezne prijevare. Administrativni troškovi naplate poreza visoki su i dodatno su se povećali posljednjih godina (približno 5 % od 2018. do 2020.). Istodobno se čini da je vrijeme potrebno za plaćanje poreza u Portugalu dulje nego u drugim državama članicama. Razina već visokih nepodmirenih poreznih dugova nastavila se povećavati (s 45,9 % ukupnih prihoda krajem 2020. znatno su iznad prosjeka Unije).

| (28) | Kapaciteti naknada u okviru portugalskog sustava socijalne zaštite za smanjenje siromaštva niski su i dodatno su se smanjili u 2021., dok je kretanje udjela osoba izloženih riziku od siromaštva među najgorima u Uniji (povećao se za 2,4 postotna boda) u kontekstu opće stabilnosti u većini država članica. Primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka i dalje je niska i znatno je ispod praga siromaštva. Takvi podaci dovode u pitanje kapacitete Portugala da ostvari ciljeve smanjenja siromaštva utvrđene u Akcijskom planu za europski stup socijalnih prava. Istodobno je sustav socijalne zaštite i dalje kompleksan jer se čini da razne vrste socijalnih naknada imaju sličnu svrhu. Kompleksnost i rascjepkanost koja iz toga proizlazi za posljedicu ima relativno nisku stopu korištenja i nedostatak učinkovitog fokusa na osobe kojima je pomoć najpotrebnija, otežava pokrivenost socijalnom zaštitom i u konačnici primjerenost socijalnih naknada. Pojednostavnjenje postojećih naknada zajedno s pravodobnom provedbom nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva povećat će kapacitete Portugala za suočavanje s budućim socijalnim izazovima. |
| --- | --- |

(28)

Kapaciteti naknada u okviru portugalskog sustava socijalne zaštite za smanjenje siromaštva niski su i dodatno su se smanjili u 2021., dok je kretanje udjela osoba izloženih riziku od siromaštva među najgorima u Uniji (povećao se za 2,4 postotna boda) u kontekstu opće stabilnosti u većini država članica. Primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka i dalje je niska i znatno je ispod praga siromaštva. Takvi podaci dovode u pitanje kapacitete Portugala da ostvari ciljeve smanjenja siromaštva utvrđene u Akcijskom planu za europski stup socijalnih prava. Istodobno je sustav socijalne zaštite i dalje kompleksan jer se čini da razne vrste socijalnih naknada imaju sličnu svrhu. Kompleksnost i rascjepkanost koja iz toga proizlazi za posljedicu ima relativno nisku stopu korištenja i nedostatak učinkovitog fokusa na osobe kojima je pomoć najpotrebnija, otežava pokrivenost socijalnom zaštitom i u konačnici primjerenost socijalnih naknada. Pojednostavnjenje postojećih naknada zajedno s pravodobnom provedbom nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva povećat će kapacitete Portugala za suočavanje s budućim socijalnim izazovima.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Portugala u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Portugal je podnio dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 2,98 milijardi EUR, za ostvarenih 58 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Plan za oporavak i otpornost Portugala ambiciozan je i složen. Kako bi se rizik od kašnjenja sveo na najmanju moguću mjeru, ključno je snažno upravljanje i stalno praćenje plana. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Portugala u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. Portugal je 26. svibnja 2023. dostavio izmjenu svojeg plana, koji je revidiran i uključuje nove mjere, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU, te se u njemu uzima u obzir povećanje maksimalnog financijskog doprinosa (17). Portugal je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 dostavio i zahtjev za dodatnom potporom u obliku zajma iz Mehanizma. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Portugala u tijeku je, no moglo bi doći do kašnjenja. Portugal je podnio dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 2,98 milijardi EUR, za ostvarenih 58 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Plan za oporavak i otpornost Portugala ambiciozan je i složen. Kako bi se rizik od kašnjenja sveo na najmanju moguću mjeru, ključno je snažno upravljanje i stalno praćenje plana. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Portugala u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. Portugal je 26. svibnja 2023. dostavio izmjenu svojeg plana, koji je revidiran i uključuje nove mjere, među ostalim poglavlje o planu REPowerEU, te se u njemu uzima u obzir povećanje maksimalnog financijskog doprinosa (17). Portugal je u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/241 dostavio i zahtjev za dodatnom potporom u obliku zajma iz Mehanizma.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Portugala odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Portugalu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Portugala odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Portugalu.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Portugal se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na kružno gospodarstvo, energetiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Portugal se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na kružno gospodarstvo, energetiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Portugal je znatno ispod prosjeka Unije kad je riječ o napretku prema kružnom gospodarstvu, u produktivnosti resursa u sektorima i u pogledu pokazateljâ gospodarenja otpadom, uz znatne regionalne razlike. Prosječna stopa recikliranja komunalnog otpada posebno je niska (30,5 % u 2021., što je znatno ispod cilja Unije od 50 % do 2020.) i prisutne su razlike među regijama. Za postizanje ciljeva Unije za sljedeće desetljeće, uključujući dostizanje stope recikliranja komunalnog otpada od 55 % do 2025., bit će potrebni znatni napori. Potrebna su poboljšanja da se poveća sprečavanje nastanka otpada, smanjivanje količine, odvajanje, ponovna uporaba i recikliranje otpada, u skladu s razinama hijerarhije otpada, čime bi se otpad preusmjerio s odlagališta i spalionica, te da se moderniziraju postrojenja za recikliranje i obradu. Primjeri za bolje postizanje tih ciljeva uključuju povećanje naknada za odlaganje i spaljivanje otpada, uvođenje poreza na preostali otpad i povećanje naknada za općine koje ne ispunjavaju ciljeve recikliranja. Osim toga, proces bi se mogao ubrzati proširenjem odvojenog skupljanja otpada i daljnjim razvojem sustava kao što su „plati koliko baciš”, „povratne naknade” i proširena odgovornost proizvođača. |
| --- | --- |

(32)

Portugal je znatno ispod prosjeka Unije kad je riječ o napretku prema kružnom gospodarstvu, u produktivnosti resursa u sektorima i u pogledu pokazateljâ gospodarenja otpadom, uz znatne regionalne razlike. Prosječna stopa recikliranja komunalnog otpada posebno je niska (30,5 % u 2021., što je znatno ispod cilja Unije od 50 % do 2020.) i prisutne su razlike među regijama. Za postizanje ciljeva Unije za sljedeće desetljeće, uključujući dostizanje stope recikliranja komunalnog otpada od 55 % do 2025., bit će potrebni znatni napori. Potrebna su poboljšanja da se poveća sprečavanje nastanka otpada, smanjivanje količine, odvajanje, ponovna uporaba i recikliranje otpada, u skladu s razinama hijerarhije otpada, čime bi se otpad preusmjerio s odlagališta i spalionica, te da se moderniziraju postrojenja za recikliranje i obradu. Primjeri za bolje postizanje tih ciljeva uključuju povećanje naknada za odlaganje i spaljivanje otpada, uvođenje poreza na preostali otpad i povećanje naknada za općine koje ne ispunjavaju ciljeve recikliranja. Osim toga, proces bi se mogao ubrzati proširenjem odvojenog skupljanja otpada i daljnjim razvojem sustava kao što su „plati koliko baciš”, „povratne naknade” i proširena odgovornost proizvođača.

| (33) | Unatoč napretku koji je postignut, među ostalim u kontekstu energetske krize, Portugal je i dalje vrlo ovisan o uvozu fosilnih goriva; nafta i plin imali su udio od 45 %, odnosno 23 % u njegovoj strukturi izvora energije u 2021. Osim toga, velika ovisnost Portugala o plinu za proizvodnju električne energije predstavlja rizike u smislu sigurnosti opskrbe, posebno s obzirom na nestašicu hidroelektrične energije zbog učestalijih suša. Kako bi se ubrzali napori u pogledu dekarbonizacije, moglo bi se nastaviti provoditi više mjera koje se temelje na reformama i ulaganjima koji su dio plana za oporavak i otpornost Portugala i nadilaze ih. Za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora, Portugal bi mogao pratiti napredak ostvaren prošle godine u racionalizaciji postupaka izdavanja dozvola, među ostalim povećanjem kapaciteta za administraciju koja se bavi izdavanjem dozvola, povećanjem digitalizacije u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i uvođenjem povoljnijih prostornih aranžmana za energiju vjetra na kopnu, čiji je potencijal i dalje nedovoljno iskorišten. Korisne bi bile i dodatne mjere za poticanje potrošnje energije iz vlastite proizvodnje, uključujući krovne solarne ploče, i zajednice energije iz obnovljivih izvora. Unatoč porastu, broj zajednica energije iz obnovljivih izvora u Portugalu i dalje je nizak, ali ima prostora za olakšanje njihova licenciranja i izradu programâ poticaja. |
| --- | --- |

(33)

Unatoč napretku koji je postignut, među ostalim u kontekstu energetske krize, Portugal je i dalje vrlo ovisan o uvozu fosilnih goriva; nafta i plin imali su udio od 45 %, odnosno 23 % u njegovoj strukturi izvora energije u 2021. Osim toga, velika ovisnost Portugala o plinu za proizvodnju električne energije predstavlja rizike u smislu sigurnosti opskrbe, posebno s obzirom na nestašicu hidroelektrične energije zbog učestalijih suša. Kako bi se ubrzali napori u pogledu dekarbonizacije, moglo bi se nastaviti provoditi više mjera koje se temelje na reformama i ulaganjima koji su dio plana za oporavak i otpornost Portugala i nadilaze ih. Za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora, Portugal bi mogao pratiti napredak ostvaren prošle godine u racionalizaciji postupaka izdavanja dozvola, među ostalim povećanjem kapaciteta za administraciju koja se bavi izdavanjem dozvola, povećanjem digitalizacije u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i uvođenjem povoljnijih prostornih aranžmana za energiju vjetra na kopnu, čiji je potencijal i dalje nedovoljno iskorišten. Korisne bi bile i dodatne mjere za poticanje potrošnje energije iz vlastite proizvodnje, uključujući krovne solarne ploče, i zajednice energije iz obnovljivih izvora. Unatoč porastu, broj zajednica energije iz obnovljivih izvora u Portugalu i dalje je nizak, ali ima prostora za olakšanje njihova licenciranja i izradu programâ poticaja.

| (34) | Kad bude integrirano više obnovljivih izvora energije, bit će ključna dodatna ulaganja za proširenje kapaciteta za skladištenje i mrežnog kapaciteta kako bi se osigurala uravnoteženost elektroenergetske mreže. Portugal bi mogao imati koristi od jačanja svojih elektroenergetskih interkonekcija, jer je razina interkonekcija sa Španjolskom još uvijek niska u usporedbi s ciljevima za 2030. Status prijenosne i distribucijske mreže mogao bi se poboljšati jačanjem interne mreže, dodatnim ulaganjima u skladištenje električne energije i dodatnom digitalizacijom mreže. Relativno mali opseg uvođenja pametnih brojila otežava razvoj decentraliziranog sustava proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Za smanjenje visoke razine ovisnosti o fosilnim gorivima u zgradama i smanjenje potrošnje energije Portugal treba ubrzati svoje napore u području energetske učinkovitosti povrh onoga što je utvrđeno u planu za oporavak i otpornost Portugala i programima kohezijske politike. Dodatne mjere trebale bi doprinijeti i rješavanju problema visokog udjela stanovništva Portugala koje živi u energetskom siromaštvu. Jačanje napora za poticanje temeljite obnove, uključujući pružanje tehničke pomoći podnositeljima zahtjeva, moglo bi ubrzati provođenje projekata obnove. Osim toga, Portugal bi mogao imati koristi od ojačanog okvira za financijske programe kojima će se potaknuti privatna ulaganja za energetski učinkovite obnove. Time bi Portugal usmjerio više sredstava koja se temelje na bespovratnoj potpori prema kućanstvima kojima je to potrebno. U Portugalu je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Portugal bi mogao nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

Kad bude integrirano više obnovljivih izvora energije, bit će ključna dodatna ulaganja za proširenje kapaciteta za skladištenje i mrežnog kapaciteta kako bi se osigurala uravnoteženost elektroenergetske mreže. Portugal bi mogao imati koristi od jačanja svojih elektroenergetskih interkonekcija, jer je razina interkonekcija sa Španjolskom još uvijek niska u usporedbi s ciljevima za 2030. Status prijenosne i distribucijske mreže mogao bi se poboljšati jačanjem interne mreže, dodatnim ulaganjima u skladištenje električne energije i dodatnom digitalizacijom mreže. Relativno mali opseg uvođenja pametnih brojila otežava razvoj decentraliziranog sustava proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Za smanjenje visoke razine ovisnosti o fosilnim gorivima u zgradama i smanjenje potrošnje energije Portugal treba ubrzati svoje napore u području energetske učinkovitosti povrh onoga što je utvrđeno u planu za oporavak i otpornost Portugala i programima kohezijske politike. Dodatne mjere trebale bi doprinijeti i rješavanju problema visokog udjela stanovništva Portugala koje živi u energetskom siromaštvu. Jačanje napora za poticanje temeljite obnove, uključujući pružanje tehničke pomoći podnositeljima zahtjeva, moglo bi ubrzati provođenje projekata obnove. Osim toga, Portugal bi mogao imati koristi od ojačanog okvira za financijske programe kojima će se potaknuti privatna ulaganja za energetski učinkovite obnove. Time bi Portugal usmjerio više sredstava koja se temelje na bespovratnoj potpori prema kućanstvima kojima je to potrebno. U Portugalu je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18). Portugal bi mogao nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19).

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Portugal se suočava s manjkom vještina potrebnih za zelenu tranziciju, posebno u građevinskom sektoru i sektoru proizvodnje. Imao bi koristi od jačanja svojih politika za usavršavanje i prekvalifikacije povezanih sa zelenom tranzicijom. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Portugal se suočava s manjkom vještina potrebnih za zelenu tranziciju, posebno u građevinskom sektoru i sektoru proizvodnje. Imao bi koristi od jačanja svojih politika za usavršavanje i prekvalifikacije povezanih sa zelenom tranzicijom.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (20) navedeno u preporuci br. 1.

| (37) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Portugalu, preporukama br. 1, 2 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023. |
| --- | --- |

(37)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Portugalu, preporukama br. 1, 2 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.

| (38) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s državnim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 37., |
| --- | --- |

(38)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s državnim dugom. Preporuka br. 2 doprinosi provedbi preporuke br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 istodobno se doprinosi uklanjanju neravnoteža i provedbi preporuka iz Preporuke o europodručju za 2023., u skladu s uvodnom izjavom 37.,

PREPORUČUJE da Portugal u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 1,8 % (21), osim ako se procjenjuje da je viša referentna kamatna stopa za rast neto primarnih rashoda koje financira država kompatibilna s time da Portugal ostvari svoj srednjoročni proračunski cilj od ‒ 0,5 % BDP-a, među ostalim ako su izdaci za kamate niži od trenutačnih predviđanja Komisije.

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Poboljšati djelotvornost poreznog sustava i sustava socijalne zaštite, posebno davanjem prioriteta pojednostavnjenju obaju okvira, jačanjem učinkovitosti njihovih uprava i smanjenjem povezanog administrativnog opterećenja.

2.

Ubrzati provedbu plana za oporavak i otpornost, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih administrativnih kapaciteta i, slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU i zahtjev za dodatni zajam, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poboljšati uvjete za prelazak na kružno gospodarstvo, posebno povećanim sprečavanjem nastanka otpada, recikliranjem i oporabom radi preusmjeravanja otpada s odlagališta i spalionica.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima. Dodatno ubrzati uvođenje obnovljivih izvora energije dodatnim pojednostavnjenjem i digitalizacijom kako bi se omogućio daljnji razvoj proizvodnje električne energije iz vjetra, posebno na moru, i proizvodnje električne energije iz sunca, kao i poticanje potrošnje energije iz vlastite proizvodnje i zajednica energije iz obnovljivih izvora. Povećati kapacitete elektroenergetskih interkonekcija i modernizirati elektroenergetske prijenosne i distribucijske mreže, omogućavanjem ulaganja u skladištenje električne energije i digitalizaciju mreže, uključujući brže uvođenje pametnih brojila. Ubrzati ulaganja u energetsku učinkovitost promicanjem financijskih programa za privlačenje privatnih ulaganja i podupiranjem kućanstava kojima je potrebna pomoć. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10149/21, ST 10149/21 ADD 1, ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 102.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Portugala i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 181.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Portugala iznositi 7,6 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a, na što osobito utječu procijenjeni smanjeni kapitalni transferi poduzećima u državnom vlasništvu u 2023.

13

(14)  Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova Unije u 2023. iznosili su 2,2 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,3 postotna boda. Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

14

(15)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

15

(16)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

16

(17)  Maksimalni financijski doprinos za Portugal ažuriran je 30. lipnja 2022. na iznos od 15,5 milijardi EUR u bespovratnim sredstvima, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

19

(20)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

20

(21)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

21

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/216

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2023.

(2023/C 312/23)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Rumunjska je 31. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 3. studenoga 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Rumunjske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Rumunjska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Rumunjska je 31. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 3. studenoga 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Rumunjske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Rumunjska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Rumunjska je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. te 10. svibnja 2023. svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Rumunjske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Rumunjska je 11. svibnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. te 10. svibnja 2023. svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Rumunjske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Rumunjsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Rumunjske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Rumunjske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Rumunjsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Rumunjske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Rumunjske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Rumunjsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Njezine se slabosti osobito odnose na eksterne račune, koji su povezani s velikim fiskalnim deficitima, dok su se pritisci na pregrijavanje povećali. Veliki deficit tekućeg računa znatno se pogoršao nakon recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, zbog čega je gospodarstvo postalo osjetljivo na šokove povezane s vanjskim financiranjem. Ako se ne smanji veliki deficit tekućeg računa, postoji opasnost da bi neto stanje međunarodnih ulaganja moglo dublje zaći u negativne vrijednosti. Znakovi pregrijavanja jasno su vidljivi, a prate ih neugodno visoka temeljna inflacija, dvoznamenkasti rast plaća i relativno niska stopa nezaposlenosti. Očekuje se da će se pokazatelji troškovne konkurentnosti stabilizirati, ali i dalje postoje strukturni problemi. Čini se da je tečaj, kojim se i dalje uvelike upravlja, iznad razine na koju upućuju temeljni pokazatelji. Državni deficit velik je već nekoliko godina i uzrok je znatnog dijela viška potražnje i vanjskih deficita koji su uslijedili. Iako se državni deficit smanjuje, i dalje se predviđa da će u 2023. i 2024. ostati znatan. Smanjenje državnog deficita u 2022. uglavnom je potaknuto znatnim rastom nominalnog BDP-a, koji pak uvelike ovisi o pregrijavanju domaće potražnje. Premije rizika i troškovi zaduživanja države znatno su viši nego u godinama prije pandemije. S obzirom na stalno pooštravanje globalnih uvjeta likvidnosti, bit će važno preokrenuti postojeće trendove. U budućnosti bi prednost trebalo davati fiskalnoj prilagodbi kao najpoželjnijem načinu za bolje usklađivanje potražnje s ponudom i za ograničavanje domaćih i vanjskih deficita. Potpuna provedba poreznih i mirovinskih reformi iz plana za oporavak i otpornost te poštovanje fiskalnih ciljeva u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita znatno bi doprinijeli ograničavanju trenutačne dinamike. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Rumunjsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Njezine se slabosti osobito odnose na eksterne račune, koji su povezani s velikim fiskalnim deficitima, dok su se pritisci na pregrijavanje povećali. Veliki deficit tekućeg računa znatno se pogoršao nakon recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, zbog čega je gospodarstvo postalo osjetljivo na šokove povezane s vanjskim financiranjem. Ako se ne smanji veliki deficit tekućeg računa, postoji opasnost da bi neto stanje međunarodnih ulaganja moglo dublje zaći u negativne vrijednosti. Znakovi pregrijavanja jasno su vidljivi, a prate ih neugodno visoka temeljna inflacija, dvoznamenkasti rast plaća i relativno niska stopa nezaposlenosti. Očekuje se da će se pokazatelji troškovne konkurentnosti stabilizirati, ali i dalje postoje strukturni problemi. Čini se da je tečaj, kojim se i dalje uvelike upravlja, iznad razine na koju upućuju temeljni pokazatelji. Državni deficit velik je već nekoliko godina i uzrok je znatnog dijela viška potražnje i vanjskih deficita koji su uslijedili. Iako se državni deficit smanjuje, i dalje se predviđa da će u 2023. i 2024. ostati znatan. Smanjenje državnog deficita u 2022. uglavnom je potaknuto znatnim rastom nominalnog BDP-a, koji pak uvelike ovisi o pregrijavanju domaće potražnje. Premije rizika i troškovi zaduživanja države znatno su viši nego u godinama prije pandemije. S obzirom na stalno pooštravanje globalnih uvjeta likvidnosti, bit će važno preokrenuti postojeće trendove. U budućnosti bi prednost trebalo davati fiskalnoj prilagodbi kao najpoželjnijem načinu za bolje usklađivanje potražnje s ponudom i za ograničavanje domaćih i vanjskih deficita. Potpuna provedba poreznih i mirovinskih reformi iz plana za oporavak i otpornost te poštovanje fiskalnih ciljeva u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita znatno bi doprinijeli ograničavanju trenutačne dinamike.

| (13) | Vijeće je 3. travnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/509 (7) u kojoj je utvrdilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i Preporuku (8) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022. S obzirom na veliko smanjenje gospodarske aktivnosti povezano s pandemijom bolesti COVID-19 i s time povezanu potrebu za fiskalnim politikama za potporu oporavku, Vijeće je 18. lipnja 2021. izdalo novu preporuku (9) da se u Rumunjskoj najkasnije do 2024. okonča stanje prekomjernog deficita. Vijeće je u Preporuci od 18. lipnja 2021. Rumunjskoj preporučilo da smanji deficit opće države na 8,0 % BDP-a u 2021., 6,2 % BDP-a u 2022., 4,4 % BDP-a u 2023. i 2,9 % BDP-a u 2024. To je u skladu sa stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,4 % u 2021., 1,3 % u 2022., 0,9 % u 2023. i 0,0 % u 2024. To odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,7 % BDP-a u 2021., 1,8 % BDP-a u 2022., 1,7 % BDP-a u 2023. i 1,5 % BDP-a u 2024. U Preporuci od 18. lipnja 2021. navodi se i da bi se svi neočekivani prihodi trebali iskoristiti za smanjenje deficita opće države te da bi Rumunjska trebala osigurati potpunu i učinkovitu primjenu svojeg nacionalnog fiskalnog okvira. Usto, Vijeće je navelo da će fiskalnu konsolidaciju trebati poduprijeti sveobuhvatnim reformama kako bi se osigurao uspjeh srednjoročne fiskalne strategije. |
| --- | --- |

(13)

Vijeće je 3. travnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/509 (7) u kojoj je utvrdilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i Preporuku (8) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022. S obzirom na veliko smanjenje gospodarske aktivnosti povezano s pandemijom bolesti COVID-19 i s time povezanu potrebu za fiskalnim politikama za potporu oporavku, Vijeće je 18. lipnja 2021. izdalo novu preporuku (9) da se u Rumunjskoj najkasnije do 2024. okonča stanje prekomjernog deficita. Vijeće je u Preporuci od 18. lipnja 2021. Rumunjskoj preporučilo da smanji deficit opće države na 8,0 % BDP-a u 2021., 6,2 % BDP-a u 2022., 4,4 % BDP-a u 2023. i 2,9 % BDP-a u 2024. To je u skladu sa stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,4 % u 2021., 1,3 % u 2022., 0,9 % u 2023. i 0,0 % u 2024. To odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,7 % BDP-a u 2021., 1,8 % BDP-a u 2022., 1,7 % BDP-a u 2023. i 1,5 % BDP-a u 2024. U Preporuci od 18. lipnja 2021. navodi se i da bi se svi neočekivani prihodi trebali iskoristiti za smanjenje deficita opće države te da bi Rumunjska trebala osigurati potpunu i učinkovitu primjenu svojeg nacionalnog fiskalnog okvira. Usto, Vijeće je navelo da će fiskalnu konsolidaciju trebati poduprijeti sveobuhvatnim reformama kako bi se osigurao uspjeh srednjoročne fiskalne strategije.

| (14) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Rumunjskoj smanjio se sa 7,1 % BDP-a u 2021. na 6,2 % u 2022., dok je dug opće države pao s 48,6 % BDP-a krajem 2021. na 47,3 % krajem 2022. To je u skladu s ciljem ukupnog deficita za 2022. koji je preporučilo Vijeće. Prilagodba strukturnog salda za 2022. iznosi 0,4 postotna boda BDP-a, što je iznad preporučenih 1,8 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. Rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) u 2022. iznosio je 14,1 %, što je iznad preporučenih 1,3 %. Poboljšanje strukturnog salda gotovo je stalo 2022., iako su državni prihodi zbog snažnog rasta realnog BDP-a, visoke inflacije i povoljne strukture gospodarskog rasta bili znatno viši od očekivanih. Na rashodovnoj strani, smanjio se udio plaća u javnom sektoru te kupnje robe i usluga u nominalnom BDP-u zbog djelomične indeksacije i samonametnutih ograničenja kupnje. Međutim, većina drugih stavki rashoda rasla je mnogo brže od planiranog, djelomično zbog neočekivanih znatnih učinaka inflacije, što bi moglo značiti da je dio neočekivanih prihoda upotrijebljen za financiranje dodatnih rashoda u odnosu na planirano. |
| --- | --- |

(14)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Rumunjskoj smanjio se sa 7,1 % BDP-a u 2021. na 6,2 % u 2022., dok je dug opće države pao s 48,6 % BDP-a krajem 2021. na 47,3 % krajem 2022. To je u skladu s ciljem ukupnog deficita za 2022. koji je preporučilo Vijeće. Prilagodba strukturnog salda za 2022. iznosi 0,4 postotna boda BDP-a, što je iznad preporučenih 1,8 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. Rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) u 2022. iznosio je 14,1 %, što je iznad preporučenih 1,3 %. Poboljšanje strukturnog salda gotovo je stalo 2022., iako su državni prihodi zbog snažnog rasta realnog BDP-a, visoke inflacije i povoljne strukture gospodarskog rasta bili znatno viši od očekivanih. Na rashodovnoj strani, smanjio se udio plaća u javnom sektoru te kupnje robe i usluga u nominalnom BDP-u zbog djelomične indeksacije i samonametnutih ograničenja kupnje. Međutim, većina drugih stavki rashoda rasla je mnogo brže od planiranog, djelomično zbog neočekivanih znatnih učinaka inflacije, što bi moglo značiti da je dio neočekivanih prihoda upotrijebljen za financiranje dodatnih rashoda u odnosu na planirano.

| (15) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te su mjere fiskalne politike 2022. uključivale ograničenje cijena za električnu energiju i prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstava i potrošače koji nisu kućanstva. Uključivale su i posebna plaćanja umirovljenicima s niskim prihodima, vaučere za hranu za kućanstva s niskim prihodima (uključujući umirovljenike i studente) i subvencije za gorivo. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit domaćih poduzeća koja proizvode energiju. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,4 % BDP-a. Na saldo opće države neznatno je utjecao i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,0 – 0,1 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(15)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te su mjere fiskalne politike 2022. uključivale ograničenje cijena za električnu energiju i prirodni plin za potrošače iz kategorije kućanstava i potrošače koji nisu kućanstva. Uključivale su i posebna plaćanja umirovljenicima s niskim prihodima, vaučere za hranu za kućanstva s niskim prihodima (uključujući umirovljenike i studente) i subvencije za gorivo. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit domaćih poduzeća koja proizvode energiju. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,4 % BDP-a. Na saldo opće države neznatno je utjecao i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,0 – 0,1 % BDP-a u 2022.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. relativno je oprezan, a nakon toga povoljniji od Komisijine proljetne prognoze 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,8 % u 2023. i za 4,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 3,2 % u 2023. i 3,5 % u 2024. Komisijina prognoza znatno nižeg rasta za 2024. odražava njezino stajalište o odgođenom učinku pooštravanja monetarne politike na gospodarstvo. U njoj se odražava i Komisijino stajalište da je rumunjsko gospodarstvo trenutačno blizu potencijalne razine, što se čini razumnim s obzirom na visoke i neelastične stope temeljne inflacije i relativno nisku stopu nezaposlenosti. Time se ograničava potencijal za neinflatorni rast. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. relativno je oprezan, a nakon toga povoljniji od Komisijine proljetne prognoze 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 2,8 % u 2023. i za 4,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast realnog BDP-a od 3,2 % u 2023. i 3,5 % u 2024. Komisijina prognoza znatno nižeg rasta za 2024. odražava njezino stajalište o odgođenom učinku pooštravanja monetarne politike na gospodarstvo. U njoj se odražava i Komisijino stajalište da je rumunjsko gospodarstvo trenutačno blizu potencijalne razine, što se čini razumnim s obzirom na visoke i neelastične stope temeljne inflacije i relativno nisku stopu nezaposlenosti. Time se ograničava potencijal za neinflatorni rast.

| (17) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države smanjiti sa 6,2 % BDP-a u 2022. na 4,4 % u 2023., u skladu s Preporukom Vijeća. Veliko smanjenje odražava planirano ograničenje rashoda, uključujući znatno smanjenje realnih plaća javnih radnika, i određene mjere za povećanje prihoda, uključujući povećanje stope poreza na dividende, smanjenje praga za ostvarivanje koristi od niske porezne stope u okviru režima mikropoduzeća te povećanje stopa PDV-a na odabrane proizvode. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 47,3 % BDP-a krajem 2022. na 47,1 % BDP-a krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se deficit opće države smanjiti sa 6,2 % BDP-a u 2022. na 4,4 % u 2023., u skladu s Preporukom Vijeća. Veliko smanjenje odražava planirano ograničenje rashoda, uključujući znatno smanjenje realnih plaća javnih radnika, i određene mjere za povećanje prihoda, uključujući povećanje stope poreza na dividende, smanjenje praga za ostvarivanje koristi od niske porezne stope u okviru režima mikropoduzeća te povećanje stopa PDV-a na odabrane proizvode. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 47,3 % BDP-a krajem 2022. na 47,1 % BDP-a krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., to jest ograničenje cijena za električnu energiju i prirodni plin, subvencije za skupine stanovništva s niskim dohotkom i posebna plaćanja umirovljenicima s niskim dohotkom. Trošak tih mjera i dalje se uglavnom kompenzira porezima na neočekivanu dobit domaćih opskrbljivača energije i na trgovačke marže. Uzimajući u obzir te prihode, neto proračunski trošak mjera potpore u 2023. procjenjuje se na 0,3 % BDP-a. Većina mjera u 2023. usmjerena je na najranjivija kućanstva, iako one ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. One obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., to jest ograničenje cijena za električnu energiju i prirodni plin, subvencije za skupine stanovništva s niskim dohotkom i posebna plaćanja umirovljenicima s niskim dohotkom. Trošak tih mjera i dalje se uglavnom kompenzira porezima na neočekivanu dobit domaćih opskrbljivača energije i na trgovačke marže. Uzimajući u obzir te prihode, neto proračunski trošak mjera potpore u 2023. procjenjuje se na 0,3 % BDP-a. Većina mjera u 2023. usmjerena je na najranjivija kućanstva, iako one ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (19) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a za 2023. To je 0,3 postotna boda BDP-a više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih rashoda, posebno za robu i usluge, socijalne transfere i ostale tekuće rashode, za koje se očekuje da će rasti znatno sporije od inflacije u Programu konvergencije za 2023. Komisija predviđa i nešto veći rast poreznih prihoda od predviđenog u Programu konvergencije za 2023., što uglavnom odražava veći rast BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u (45,6 % na kraju 2023.) nego u Programu konvergencije za 2023. |
| --- | --- |

(19)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,7 % BDP-a za 2023. To je 0,3 postotna boda BDP-a više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih rashoda, posebno za robu i usluge, socijalne transfere i ostale tekuće rashode, za koje se očekuje da će rasti znatno sporije od inflacije u Programu konvergencije za 2023. Komisija predviđa i nešto veći rast poreznih prihoda od predviđenog u Programu konvergencije za 2023., što uglavnom odražava veći rast BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se nešto niži udio duga opće države u BDP-u (45,6 % na kraju 2023.) nego u Programu konvergencije za 2023.

| (20) | Predviđeni ukupni deficit za 2023. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. veći je za 0,3 postotna boda BDP-a od cilja ukupnog deficita koji je preporučilo Vijeće. Strukturna prilagodba procjenjuje se na oko 1,5 % BDP-a, što odražava smanjenje realnih plaća u javnom sektoru i privremenu obustavu novih zapošljavanja u javnom sektoru te prethodno opisane mjere na strani prihoda. Međutim, prilagodba je nešto niža od preporučenih 1,7 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) iznositi 8,3 %, što je iznad preporučenih 0,9 %. Stoga sva tri pokazatelja upućuju na rizik od odstupanja od preporučene prilagodbe. S obzirom na visoku inflaciju, državni rashodi povećavat će se brže nego što je Vijeće preporučilo 18. lipnja 2021. Iz pozorne analize proizlazi da postoji rizik od neusklađenosti Rumunjske s fiskalnim ciljevima za 2023. utvrđenima u Preporuci Vijeća od 18. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(20)

Predviđeni ukupni deficit za 2023. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. veći je za 0,3 postotna boda BDP-a od cilja ukupnog deficita koji je preporučilo Vijeće. Strukturna prilagodba procjenjuje se na oko 1,5 % BDP-a, što odražava smanjenje realnih plaća u javnom sektoru i privremenu obustavu novih zapošljavanja u javnom sektoru te prethodno opisane mjere na strani prihoda. Međutim, prilagodba je nešto niža od preporučenih 1,7 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) iznositi 8,3 %, što je iznad preporučenih 0,9 %. Stoga sva tri pokazatelja upućuju na rizik od odstupanja od preporučene prilagodbe. S obzirom na visoku inflaciju, državni rashodi povećavat će se brže nego što je Vijeće preporučilo 18. lipnja 2021. Iz pozorne analize proizlazi da postoji rizik od neusklađenosti Rumunjske s fiskalnim ciljevima za 2023. utvrđenima u Preporuci Vijeća od 18. lipnja 2021.

| (21) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2024., u skladu s Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2021., u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Smanjenje planirano u 2024. uglavnom je posljedica stalne kontrole rashoda, uz predviđeno smanjenje državnih rashoda s 38,4 % BDP-a na 36,9 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 46,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,4 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023. jer se najavljene mjere ne čine dostatnima za ostvarenje fiskalnog napora koji je Vijeće preporučilo u postupku u slučaju prekomjernog deficita. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se viši udio duga opće države u BDP-u (46,1 %) krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2024., u skladu s Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2021., u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Smanjenje planirano u 2024. uglavnom je posljedica stalne kontrole rashoda, uz predviđeno smanjenje državnih rashoda s 38,4 % BDP-a na 36,9 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 46,1 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,4 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023. jer se najavljene mjere ne čine dostatnima za ostvarenje fiskalnog napora koji je Vijeće preporučilo u postupku u slučaju prekomjernog deficita. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se viši udio duga opće države u BDP-u (46,1 %) krajem 2024.

| (22) | Predviđeni ukupni deficit za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. iznosi 1,5 postotnih bodova BDP-a iznad cilja ukupnog deficita koji je preporučilo Vijeće, dok se predviđa da će prilagodba strukturnog salda iznositi samo 0,3 postotna boda BDP-a u 2024., u usporedbi s preporučenih 1,5 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) u 2024. iznositi 9,5 %, što je iznad preporučenih 0,0 %. Stoga sva tri pokazatelja upućuju na rizik od odstupanja od preporučene prilagodbe. Izostanak znatnih fiskalnih napora predviđenih za 2024. djelomično odražava učinak pravila indeksacije u Rumunjskoj (krug indeksacije mirovina i minimalne plaće 2024. odražavat će visoke stope inflacije zabilježene 2022.). Međutim, treba napomenuti da plan za oporavak i otpornost uključuje nekoliko mjera i reformi koje bi, ako se pravodobno donesu i provedu, mogle dovesti do znatnog povećanja državnih prihoda već 2024. i pomoći u postizanju ciljanog deficita. Iz pozorne analize općenito proizlazi da postoji rizik od neusklađenosti Rumunjske s fiskalnim ciljevima za 2024. utvrđenima u Preporuci Vijeća od 18. lipnja 2021. S obzirom na rizike od neispunjenja preporučenih fiskalnih ciljeva u 2023. i 2024., čini se da su potrebne dodatne proračunske mjere radi usklađivanja s kretanjem prilagodbe i smanjenja prekomjernog deficita do 2024. te jačanja vanjskog položaja. |
| --- | --- |

(22)

Predviđeni ukupni deficit za 2024. u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. iznosi 1,5 postotnih bodova BDP-a iznad cilja ukupnog deficita koji je preporučilo Vijeće, dok se predviđa da će prilagodba strukturnog salda iznositi samo 0,3 postotna boda BDP-a u 2024., u usporedbi s preporučenih 1,5 postotnih bodova BDP-a. To zahtijeva pomnu analizu na temelju referentnog mjerila za rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će rast neto primarnih rashoda (prilagođen za jednokratne mjere i za mjere fiskalne politike na prihodovnoj strani) u 2024. iznositi 9,5 %, što je iznad preporučenih 0,0 %. Stoga sva tri pokazatelja upućuju na rizik od odstupanja od preporučene prilagodbe. Izostanak znatnih fiskalnih napora predviđenih za 2024. djelomično odražava učinak pravila indeksacije u Rumunjskoj (krug indeksacije mirovina i minimalne plaće 2024. odražavat će visoke stope inflacije zabilježene 2022.). Međutim, treba napomenuti da plan za oporavak i otpornost uključuje nekoliko mjera i reformi koje bi, ako se pravodobno donesu i provedu, mogle dovesti do znatnog povećanja državnih prihoda već 2024. i pomoći u postizanju ciljanog deficita. Iz pozorne analize općenito proizlazi da postoji rizik od neusklađenosti Rumunjske s fiskalnim ciljevima za 2024. utvrđenima u Preporuci Vijeća od 18. lipnja 2021. S obzirom na rizike od neispunjenja preporučenih fiskalnih ciljeva u 2023. i 2024., čini se da su potrebne dodatne proračunske mjere radi usklađivanja s kretanjem prilagodbe i smanjenja prekomjernog deficita do 2024. te jačanja vanjskog položaja.

| (23) | U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja planirane u okviru plana za oporavak i otpornost za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju znatne reforme mirovinskog sustava (posebne mirovine i opće sustave), ambicioznu poreznu reformu, napore za jačanje porezne uprave i reforme poduzeća u državnom vlasništvu. Potpuna provedba tih reformi pomogla bi u postizanju ciljeva u pogledu deficita koje je postavilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. |
| --- | --- |

(23)

U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja planirane u okviru plana za oporavak i otpornost za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju znatne reforme mirovinskog sustava (posebne mirovine i opće sustave), ambicioznu poreznu reformu, napore za jačanje porezne uprave i reforme poduzeća u državnom vlasništvu. Potpuna provedba tih reformi pomogla bi u postizanju ciljeva u pogledu deficita koje je postavilo Vijeće u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

| (24) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2025. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore (neto prihod u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(24)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2025. Komisija također pretpostavlja postupno ukidanje gotovo svih mjera energetske potpore (neto prihod u iznosu od 0,1 % BDP-a u 2024.). To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (25) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. deficit opće države trebao bi ostati na 2,9 % BDP-a u 2025. i 2026., na temelju rasta realnog BDP-a za 5,0 % u 2025. i 4,6 % u 2026., što je znatno iznad potencijala. Nakon velikog smanjenja s 39,8 % u 2021. na 36,9 % u 2024. udio rashoda u BDP-u ostao bi otprilike nepromijenjen 2025. i 2026. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 46,1 % BDP-a krajem 2024. na 45,4 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(25)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. deficit opće države trebao bi ostati na 2,9 % BDP-a u 2025. i 2026., na temelju rasta realnog BDP-a za 5,0 % u 2025. i 4,6 % u 2026., što je znatno iznad potencijala. Nakon velikog smanjenja s 39,8 % u 2021. na 36,9 % u 2024. udio rashoda u BDP-u ostao bi otprilike nepromijenjen 2025. i 2026. Prema Programu kovergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 46,1 % BDP-a krajem 2024. na 45,4 % BDP-a do kraja 2026.

| (26) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Rumunjske u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Rumunjska je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 2,6 milijardi EUR bez pretfinanciranja za prvi zahtjev, za plaćanje za ostvarene 72 ključne etape i ciljne vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost, dok je procjena drugog zahtjeva u tijeku. Sve veći rizici od kašnjenja u provedbi plana za oporavak i otpornost posljedica su slabog upravljanja i ograničenih kapaciteta javne uprave. Rješavanje tih pitanja, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih ljudskih resursa, ključno je za bolju koordinaciju plana i pravodobnu provedbu ulaganja. Nadalje, dovršetak važnih strukturnih reformi zahtijevat će trajnu političku predanost i preuzimanje odgovornosti. S obzirom na znatnu makroekonomsku i fiskalnu važnost plana, pravodobna i potpuna provedba mjera ključan je preduvjet za ograničavanje vanjskih i fiskalnih slabosti. Revizija plana očekuje se tijekom 2023. kako bi se, među ostalim, uključilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje bespovratne potpore zbog snažnog gospodarskog oporavka Rumunjske. O tome se trenutačno vode rasprave. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Rumunjske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Rumunjske u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Rumunjska je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti 2,6 milijardi EUR bez pretfinanciranja za prvi zahtjev, za plaćanje za ostvarene 72 ključne etape i ciljne vrijednosti iz plana za oporavak i otpornost, dok je procjena drugog zahtjeva u tijeku. Sve veći rizici od kašnjenja u provedbi plana za oporavak i otpornost posljedica su slabog upravljanja i ograničenih kapaciteta javne uprave. Rješavanje tih pitanja, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih ljudskih resursa, ključno je za bolju koordinaciju plana i pravodobnu provedbu ulaganja. Nadalje, dovršetak važnih strukturnih reformi zahtijevat će trajnu političku predanost i preuzimanje odgovornosti. S obzirom na znatnu makroekonomsku i fiskalnu važnost plana, pravodobna i potpuna provedba mjera ključan je preduvjet za ograničavanje vanjskih i fiskalnih slabosti. Revizija plana očekuje se tijekom 2023. kako bi se, među ostalim, uključilo poglavlje o planu REPowerEU i uzelo u obzir smanjenje bespovratne potpore zbog snažnog gospodarskog oporavka Rumunjske. O tome se trenutačno vode rasprave. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Rumunjske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (27) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Rumunjske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Rumunjskoj. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Rumunjske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Rumunjskoj.

| (28) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Rumunjska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(28)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Rumunjska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (29) | Rumunjska se suočava s izazovima povezanima s dekarbonizacijom jer se i dalje u velikoj mjeri oslanja na fosilna goriva. Udio fosilnih goriva (ugljen, nafta i plin) blago se povećao 2021. u odnosu na 2020. U 2021. iznosio je 72 %, dok su obnovljivi izvori činili tek oko 20 %. Rumunjska je drugi po veličini proizvođač plina u Uniji i uglavnom opskrbljuje domaće tržište. Usmjerenost na učinkovito uvođenje obnovljivih izvora energije, znatno energetski učinkovitiji stambeni sektor i primjenu novih tehnologija u industriji pomogla bi Rumunjskoj da na razini Unije i nacionalnoj razini ostvari energetske i klimatske ciljeve za 2030. utvrđene u paketu „Spremni za 55 %”. U Rumunjskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 20 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (10). Rumunjska bi do 31. ožujka 2024. na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2023/706 (11) mogla nastaviti s provedbom privremenih mjera za smanjenje potražnje za plinom. |
| --- | --- |

(29)

Rumunjska se suočava s izazovima povezanima s dekarbonizacijom jer se i dalje u velikoj mjeri oslanja na fosilna goriva. Udio fosilnih goriva (ugljen, nafta i plin) blago se povećao 2021. u odnosu na 2020. U 2021. iznosio je 72 %, dok su obnovljivi izvori činili tek oko 20 %. Rumunjska je drugi po veličini proizvođač plina u Uniji i uglavnom opskrbljuje domaće tržište. Usmjerenost na učinkovito uvođenje obnovljivih izvora energije, znatno energetski učinkovitiji stambeni sektor i primjenu novih tehnologija u industriji pomogla bi Rumunjskoj da na razini Unije i nacionalnoj razini ostvari energetske i klimatske ciljeve za 2030. utvrđene u paketu „Spremni za 55 %”. U Rumunjskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 20 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (10). Rumunjska bi do 31. ožujka 2024. na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2023/706 (11) mogla nastaviti s provedbom privremenih mjera za smanjenje potražnje za plinom.

| (30) | Povećanje kapaciteta mreža ključno je za smanjenje potrošnje fosilnih goriva i ubrzavanje energetske tranzicije. Kapacitete za proizvodnju električne energije iz ugljena i lignita, koji bi se trebali povući iz upotrebe do 2032., kako je utvrđeno u planu za oporavak i otpornost Rumunjske, trebalo bi zamijeniti obnovljivim izvorima energije. Međutim, postojeće prijenosne i distribucijske elektroenergetske mreže ograničavaju apsorpciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora. Uska grla u mreži otežavaju uvođenje obnovljivih izvora energije. Potrebna su ulaganja u nadogradnju i digitalizaciju postojećih mreža kako bi se integrirala nova proizvodnja iz obnovljivih izvora i povećao interkonekcijski kapacitet sa susjednim državama članicama, u skladu s klimatskim ciljevima. Kad je riječ o nadogradnji i širenju mreže (na razini prijenosa i distribucije), planiranje integriranog sustava potrebno je provesti u dostatnom opsegu i tehnološki napredno kako bi se odgovorilo na potrebe potražnje i fleksibilnosti. Osim toga, jednostavnijim utvrđivanjem glavnih područja i dodatnim preciziranjem povezanih postupaka, uključujući pojednostavnjenje uvođenja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog kapaciteta (kao što su solarne ploče) u zgradama poboljšala bi se trenutačna situacija u kojoj je relativno lako dobiti dozvole za ugradnju elektrana na obnovljive izvore energije, ali je teže dobiti potrebne dozvole za njihovo priključivanje na mrežu. |
| --- | --- |

(30)

Povećanje kapaciteta mreža ključno je za smanjenje potrošnje fosilnih goriva i ubrzavanje energetske tranzicije. Kapacitete za proizvodnju električne energije iz ugljena i lignita, koji bi se trebali povući iz upotrebe do 2032., kako je utvrđeno u planu za oporavak i otpornost Rumunjske, trebalo bi zamijeniti obnovljivim izvorima energije. Međutim, postojeće prijenosne i distribucijske elektroenergetske mreže ograničavaju apsorpciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora. Uska grla u mreži otežavaju uvođenje obnovljivih izvora energije. Potrebna su ulaganja u nadogradnju i digitalizaciju postojećih mreža kako bi se integrirala nova proizvodnja iz obnovljivih izvora i povećao interkonekcijski kapacitet sa susjednim državama članicama, u skladu s klimatskim ciljevima. Kad je riječ o nadogradnji i širenju mreže (na razini prijenosa i distribucije), planiranje integriranog sustava potrebno je provesti u dostatnom opsegu i tehnološki napredno kako bi se odgovorilo na potrebe potražnje i fleksibilnosti. Osim toga, jednostavnijim utvrđivanjem glavnih područja i dodatnim preciziranjem povezanih postupaka, uključujući pojednostavnjenje uvođenja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog kapaciteta (kao što su solarne ploče) u zgradama poboljšala bi se trenutačna situacija u kojoj je relativno lako dobiti dozvole za ugradnju elektrana na obnovljive izvore energije, ali je teže dobiti potrebne dozvole za njihovo priključivanje na mrežu.

| (31) | U građevinskom bi sektoru postavljanje viših nacionalnih ciljeva za 2030. iziskivalo dodatno financiranje fonda zgrada u toj zemlji. Planom za oporavak i otpornost Rumunjske predviđa se obnova 2,4 milijuna m2 javnih zgrada i 4,4 milijuna m2 stambenih zgrada, dok je u okviru kohezijske politike predviđena obnova 1,6 milijuna m2 u oba sektora. Međutim, slab pristup informacijama i financiranju kad su posrijedi energetska obnova i postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ozbiljno otežava daljnji napredak. Osobito bi bolji pristup financiranju za kućanstva i mala poduzeća radi povećanja energetske učinkovitosti znatno doprinio smanjenju ovisnosti Rumunjske o fosilnim gorivima, a istodobno i rješavanju problema energetskog siromaštva. Osim toga, regionalna i lokalna tijela mogla bi pružati više informacija o tome kako pristupiti fondovima za energetsku obnovu i o tome koja bi se vrsta malih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogla instalirati na zgrade i u kućanstva. |
| --- | --- |

(31)

U građevinskom bi sektoru postavljanje viših nacionalnih ciljeva za 2030. iziskivalo dodatno financiranje fonda zgrada u toj zemlji. Planom za oporavak i otpornost Rumunjske predviđa se obnova 2,4 milijuna m2 javnih zgrada i 4,4 milijuna m2 stambenih zgrada, dok je u okviru kohezijske politike predviđena obnova 1,6 milijuna m2 u oba sektora. Međutim, slab pristup informacijama i financiranju kad su posrijedi energetska obnova i postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ozbiljno otežava daljnji napredak. Osobito bi bolji pristup financiranju za kućanstva i mala poduzeća radi povećanja energetske učinkovitosti znatno doprinio smanjenju ovisnosti Rumunjske o fosilnim gorivima, a istodobno i rješavanju problema energetskog siromaštva. Osim toga, regionalna i lokalna tijela mogla bi pružati više informacija o tome kako pristupiti fondovima za energetsku obnovu i o tome koja bi se vrsta malih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogla instalirati na zgrade i u kućanstva.

| (32) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije, uz potporu djelotvornih aktivnih politika tržišta rada, bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Rumunjskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući izolatere, inženjere građevinarstva i voditelje gradilišta. |
| --- | --- |

(32)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije, uz potporu djelotvornih aktivnih politika tržišta rada, bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. U Rumunjskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u nekoliko zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući izolatere, inženjere građevinarstva i voditelje gradilišta.

| (33) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (12) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(33)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (12) navedeno u preporuci br. 1.

| (34) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se u uklanjanju slabosti povezanih s vanjskim računima, koje potiču veliki fiskalni deficiti, i ponovnim pojavljivanjem problema konkurentnosti. Preporuke br. 2 i 3 doprinose provedbi preporuke br. 1, |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se u uklanjanju slabosti povezanih s vanjskim računima, koje potiču veliki fiskalni deficiti, i ponovnim pojavljivanjem problema konkurentnosti. Preporuke br. 2 i 3 doprinose provedbi preporuke br. 1,

PREPORUČUJE da Rumunjska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

U 2023. i 2024. što prije postupno ukinuti hitne mjere energetske potpore koje su na snazi i ostvarene uštede iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Budu li zbog novih povećanja cijena energije potrebne nove mjere potpore ili njihov nastavak, osigurati da takve mjere potpore budu usmjerene na ranjiva kućanstva i poduzeća, fiskalno pristupačne te da očuvaju poticaje za smanjenje potrošnje energije.

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

2.

Osigurati djelotvorno upravljanje i ojačati administrativne kapacitete kako bi se omogućila kontinuirana brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i ubrzati energetsku tranziciju, posebno bržim uvođenjem energije iz obnovljivih izvora i poboljšanjem kapaciteta mreža kako bi se omogućilo funkcioniranje novih kapaciteta na tržištu. Povećati energetsku učinkovitost i ambicije u pogledu obnove zgrada, među ostalim boljim pristupom informacijama i mogućnostima održivog financiranja. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 12319/2021, ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Odluka Vijeća (EU) 2020/509 od 3. travnja 2020. o postojanju prekomjernog deficita u Rumunjskoj (SL L 110, 8.4.2020., str. 58.).

7

(8)  Preporuka Vijeća od 3. travnja 2020. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj (SL C 116, 8.4.2020., str. 1.).

8

(9)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj (SL C 304, 29.7.2021., str. 111.).

9

(10)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

10

(11)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

11

(12)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

12

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/224

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2023.

(2023/C 312/24)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Slovenija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Slovenija nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. –2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Slovenija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovenije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Slovenija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Slovenija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovenije (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Slovenija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Slovenija je 14. travnja 2023. dostavila Nacionalni program reformi za 2023., a 26. travnja 2023. Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovenije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovenija je 14. travnja 2023. dostavila Nacionalni program reformi za 2023., a 26. travnja 2023. Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovenije o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Sloveniju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Slovenije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Slovenije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Slovenije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Sloveniju za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Slovenije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Slovenije. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Slovenije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Sloveniji smanjio se s 4,6 % BDP-a u 2021. na 3,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 74,5 % BDP-a krajem 2021. na 69,9 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Slovenije jer se predviđa da će njezin deficit opće države 2023. premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Slovenija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Sloveniji smanjio se s 4,6 % BDP-a u 2021. na 3,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 74,5 % BDP-a krajem 2021. na 69,9 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Slovenije jer se predviđa da će njezin deficit opće države 2023. premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Slovenija bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale privremeno smanjenje poreza na dodanu vrijednost (PDV) na električnu energiju, plin, daljinsko grijanje i ogrjevno drvo, trošarina na goriva, plin, električnu energiju te naknade za goriva zbog emisije CO2, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale povećanje dječjeg doplatka za dva mjeseca, naknadu socijalno ugroženim kupcima energije i subvencije poduzećima na temelju plaćenih cijena u usporedbi s 2021. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,0 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,1 % BDP-a u 2021. na 1,0 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale privremeno smanjenje poreza na dodanu vrijednost (PDV) na električnu energiju, plin, daljinsko grijanje i ogrjevno drvo, trošarina na goriva, plin, električnu energiju te naknade za goriva zbog emisije CO2, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale povećanje dječjeg doplatka za dva mjeseca, naknadu socijalno ugroženim kupcima energije i subvencije poduzećima na temelju plaćenih cijena u usporedbi s 2021. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 1,0 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 4,1 % BDP-a u 2021. na 1,0 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Sloveniji (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Sloveniji (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,2 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Slovenija je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,7 % BDP-a u 2022. (0,8 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Slovenija je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,0 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Slovenija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,2 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Slovenija je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,7 % BDP-a u 2022. (0,8 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,7 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Slovenija je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda na smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 1,0 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Slovenija je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 2,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,2 % u 2023. i 2,2 % u 2024., uglavnom zbog toga što je neto izvoz manje doprinosio rastu. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. povoljniji je za 2023. od onoga iz Komisijine proljetne prognoze 2023., a nakon toga u skladu s njome. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,8 % u 2023. i za 2,5 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji rast realnog BDP-a, od 1,2 % u 2023. i 2,2 % u 2024., uglavnom zbog toga što je neto izvoz manje doprinosio rastu.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,1 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je posljedica većih javnih ulaganja zbog završetka razdoblja apsorpcije prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. –2020. i visokih subvencija. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 69,9 % BDP-a krajem 2022. na 68,9 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog manje javnih ulaganja zbog ograničenih apsorpcijskih kapaciteta i manje apsorpcije subvencija i mjera povezanih s energijom donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 69,1 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 4,1 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je posljedica većih javnih ulaganja zbog završetka razdoblja apsorpcije prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. –2020. i visokih subvencija. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 69,9 % BDP-a krajem 2022. na 68,9 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 3,7 % BDP-a za 2023. To je manje od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog manje javnih ulaganja zbog ograničenih apsorpcijskih kapaciteta i manje apsorpcije subvencija i mjera povezanih s energijom donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 69,1 % krajem 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (ponajprije privremeno smanjenje PDV-a na električnu energiju, plin, daljinsko grijanje i ogrjevno drvo, trošarina na gorivo, plin i električnu energiju te naknade za goriva zbog emisije CO2) i nove mjere kao što su novi i opsežniji program subvencija za poduzeća na temelju cijena plaćenih u odnosu na 2021. i naknada distributerima električne energije i prirodnog plina koji opskrbljuju kupce (primjerice kućanstva ili mala i srednja poduzeća) za koje je vlada ograničila cijene električne energije i prirodnog plina. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,9 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,6 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 1,0 % BDP-a. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (ponajprije privremeno smanjenje PDV-a na električnu energiju, plin, daljinsko grijanje i ogrjevno drvo, trošarina na gorivo, plin i električnu energiju te naknade za goriva zbog emisije CO2) i nove mjere kao što su novi i opsežniji program subvencija za poduzeća na temelju cijena plaćenih u odnosu na 2021. i naknada distributerima električne energije i prirodnog plina koji opskrbljuju kupce (primjerice kućanstva ili mala i srednja poduzeća) za koje je vlada ograničila cijene električne energije i prirodnog plina. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,9 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da mnoge od tih mjera ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,6 % BDP-a u 2022.). Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 1,0 % BDP-a.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Slovenija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da u 2023. rast primarnih tekućih rashoda koje financira država bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Slovenija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Sloveniji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Slovenija poduzme mjere čiji je cilj osigurati da u 2023. rast primarnih tekućih rashoda koje financira država bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Slovenija bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Sloveniji je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To je unatoč smanjenom trošku ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na rast cijena energije za 0,5 % BDP-a. Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu veće subvencije (koje uključuju energetske mjere) i porast rashoda za plaće u javnom sektoru. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 1,6 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Slovenija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, npr. u željezničku infrastrukturu, sprečavanje poplava, zdravstvo te istraživanja i inovacije, što se financira iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 1,2 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,3 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To je unatoč smanjenom trošku ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na rast cijena energije za 0,5 % BDP-a. Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu veće subvencije (koje uključuju energetske mjere) i porast rashoda za plaće u javnom sektoru. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 1,6 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (13). Stoga Slovenija planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, npr. u željezničku infrastrukturu, sprečavanje poplava, zdravstvo te istraživanja i inovacije, što se financira iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,8 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica nižih subvencija nakon ukidanja mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskog učinka povećanja cijena energije i smanjenja javnih ulaganja nakon završetka apsorpcije sredstava Unije iz prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 66,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,9 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog većih naknada zaposlenicima i socijalnih naknada. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u, od 66,6 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,8 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je posljedica nižih subvencija nakon ukidanja mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskog učinka povećanja cijena energije i smanjenja javnih ulaganja nakon završetka apsorpcije sredstava Unije iz prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 66,5 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,9 % BDP-a u 2024. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog većih naknada zaposlenicima i socijalnih naknada. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u, od 66,6 % krajem 2024.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,5 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,9 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,5 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,5 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,9 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 3,0 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 6,4 % BDP-a u 2023. na 5,5 % BDP-a u 2024. To smanjenje ulaganja rezultat je manjih ulaganja koje financira država i manjih ukupnih ulaganja koje financira Unija, ali i većih ulaganja u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja u željezničku infrastrukturu, zdravstvo, istraživanja i inovacije te elemente zelene i digitalne tranzicije koji su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 6,4 % BDP-a u 2023. na 5,5 % BDP-a u 2024. To smanjenje ulaganja rezultat je manjih ulaganja koje financira država i manjih ukupnih ulaganja koje financira Unija, ali i većih ulaganja u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja u željezničku infrastrukturu, zdravstvo, istraživanja i inovacije te elemente zelene i digitalne tranzicije koji su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,2 % BDP-a u 2025. te na 1,3 % do 2026. Stoga se predviđa da će deficit opće države ostati ispod 3 % BDP-a od 2024. do kraja Programa stabilnosti za 2023. Prema Programu očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 66,5 % BDP-a krajem 2024. na 63,5 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,2 % BDP-a u 2025. te na 1,3 % do 2026. Stoga se predviđa da će deficit opće države ostati ispod 3 % BDP-a od 2024. do kraja Programa stabilnosti za 2023. Prema Programu očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 66,5 % BDP-a krajem 2024. na 63,5 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | Očekuje se da će se rashodi za zdravstvenu zaštitu od 2019. do 2070. povećati za 1,5 postotnih bodova BDP-a, a troškovi dugotrajne skrbi udvostručit će se do 2055. Slovenija se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju i visokim rizicima u dugoročnom razdoblju zbog potrošnje povezane sa sve starijim stanovništvom. Posljednjih je godina pokrenula cjelovite reforme zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi. No provedba reforme dugotrajne skrbi kasni, a njezino srednjoročno i dugoročno financiranje još nije osigurano. Iz plana reforme zdravstvene zaštite vidljivo je da će se provoditi u nekoliko koraka, pri čemu će fokus biti na pristupu visokokvalitetnim uslugama i unapređenju socijalnih prava i uključenosti. Budući da će to dodatno opteretiti javne financije, za Sloveniju će biti ključno da iznese niz mjera za stvaranje stabilne prihodovne osnove koja srednjoročno i dugoročno ne ugrožava fiskalni saldo. |
| --- | --- |

(27)

Očekuje se da će se rashodi za zdravstvenu zaštitu od 2019. do 2070. povećati za 1,5 postotnih bodova BDP-a, a troškovi dugotrajne skrbi udvostručit će se do 2055. Slovenija se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju i visokim rizicima u dugoročnom razdoblju zbog potrošnje povezane sa sve starijim stanovništvom. Posljednjih je godina pokrenula cjelovite reforme zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi. No provedba reforme dugotrajne skrbi kasni, a njezino srednjoročno i dugoročno financiranje još nije osigurano. Iz plana reforme zdravstvene zaštite vidljivo je da će se provoditi u nekoliko koraka, pri čemu će fokus biti na pristupu visokokvalitetnim uslugama i unapređenju socijalnih prava i uključenosti. Budući da će to dodatno opteretiti javne financije, za Sloveniju će biti ključno da iznese niz mjera za stvaranje stabilne prihodovne osnove koja srednjoročno i dugoročno ne ugrožava fiskalni saldo.

| (28) | Izmjenama Zakona o porezu na dohodak donesenima u prosincu 2022. poništena je većina prethodnih izmjena donesenih u ožujku 2022. kojima se namjeravalo smanjiti oporezivanje rada i koje bi do 2025. uzrokovale negativni učinak na proračun u iznosu do 1,3 % BDP-a. U usporedbi s ukupnom vrijednosti na razini Unije, porezni prihodi Slovenije kao udio u BDP-u nešto su niži, a određeni porezi koji relativno pogoduju rastu nedovoljno se koriste. Slovenija se snažno oslanja na oporezivanje rada: udio poreza na rad u ukupnim poreznim prihodima veći je od ukupne vrijednosti na razini Unije. Periodični porezi na nekretnine u Sloveniji relativno su niski (0,5 % BDP-a u odnosu na prosjek Unije od 1,1 % BDP-a). Zelena porezna reforma koja pogoduje rastu može biti dugoročna potpora fiskalnoj konsolidaciji i održivom rastu. Takva bi porezna reforma mogla olakšati udaljavanje od oporezivanja rada zahvaljujući većem udjelu periodičnih poreza na imovinu te doprinijeti otvaranju radnih mjesta u vremenu nulte neto stope emisija, kao i u drugim industrijama s većom dodanom vrijednošću. Niži porezi na rad potaknuli bi i povećanje ponude radne snage, što uključuje ponudu kvalificiranih i stranih radnika. |
| --- | --- |

(28)

Izmjenama Zakona o porezu na dohodak donesenima u prosincu 2022. poništena je većina prethodnih izmjena donesenih u ožujku 2022. kojima se namjeravalo smanjiti oporezivanje rada i koje bi do 2025. uzrokovale negativni učinak na proračun u iznosu do 1,3 % BDP-a. U usporedbi s ukupnom vrijednosti na razini Unije, porezni prihodi Slovenije kao udio u BDP-u nešto su niži, a određeni porezi koji relativno pogoduju rastu nedovoljno se koriste. Slovenija se snažno oslanja na oporezivanje rada: udio poreza na rad u ukupnim poreznim prihodima veći je od ukupne vrijednosti na razini Unije. Periodični porezi na nekretnine u Sloveniji relativno su niski (0,5 % BDP-a u odnosu na prosjek Unije od 1,1 % BDP-a). Zelena porezna reforma koja pogoduje rastu može biti dugoročna potpora fiskalnoj konsolidaciji i održivom rastu. Takva bi porezna reforma mogla olakšati udaljavanje od oporezivanja rada zahvaljujući većem udjelu periodičnih poreza na imovinu te doprinijeti otvaranju radnih mjesta u vremenu nulte neto stope emisija, kao i u drugim industrijama s većom dodanom vrijednošću. Niži porezi na rad potaknuli bi i povećanje ponude radne snage, što uključuje ponudu kvalificiranih i stranih radnika.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Slovenije u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Slovenija je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti otprilike 49,6 milijuna EUR, za ostvarenih 12 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Kako bi se ubrzala provedba plana za oporavak i otpornost u trenutačnim složenim okolnostima, potrebno je ojačati upravljačku strukturu i administrativne kapacitete Slovenije te omogućiti da se potrebne odluke donose bez odgode. To osobito vrijedi za strukturne reforme zdravstvene zaštite, dugotrajne skrbi i mirovina. U dopuni plana za oporavak i otpornost i dodatnom novom poglavlju o planu REPowerEU trebalo bi utvrditi realistične rokove za preostale zahtjeve za plaćanje te bi ih trebalo brzo podnijeti kako bi se izbjegla daljnja kašnjenja ili poremećaji u provedbi plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Slovenije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Slovenije u tijeku je, no sve je veći rizik od kašnjenja. Slovenija je podnijela jedan zahtjev za plaćanje ukupne vrijednosti otprilike 49,6 milijuna EUR, za ostvarenih 12 ključnih etapa i ciljeva iz plana za oporavak i otpornost. Kako bi se ubrzala provedba plana za oporavak i otpornost u trenutačnim složenim okolnostima, potrebno je ojačati upravljačku strukturu i administrativne kapacitete Slovenije te omogućiti da se potrebne odluke donose bez odgode. To osobito vrijedi za strukturne reforme zdravstvene zaštite, dugotrajne skrbi i mirovina. U dopuni plana za oporavak i otpornost i dodatnom novom poglavlju o planu REPowerEU trebalo bi utvrditi realistične rokove za preostale zahtjeve za plaćanje te bi ih trebalo brzo podnijeti kako bi se izbjegla daljnja kašnjenja ili poremećaji u provedbi plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Slovenije u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Slovenije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Sloveniji. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Slovenije odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Sloveniji.

| (31) | Do ruskog napada na Ukrajinu Slovenija je praktički ovisila o Rusiji kao jedinom dobavljaču prirodnog plina. Od 2023., međutim, otprilike trećinu potreba za prirodnim plinom pokriva uvozom iz Alžira. Plin i dalje ima važno mjesto u strukturi izvora energije Slovenije (12 %), ključan je industrijski energent i omogućuje fleksibilnost u energetskom sektoru. Stoga bi dekarbonizaciju industrije i energetskog sektora trebalo pospješiti ubrzanim uvođenjem obnovljivih izvora energije i mjera energetske učinkovitosti. Slovenija je u svojem nacionalnom energetskom i klimatskom planu kao doprinos cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora energije do 2030. postavila cilj od 27 %. To je znatno manje od udjela obnovljivih izvora energije od 37 % u 2030. izračunanog u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Slovenija je ciljani udio energije iz obnovljivih izvora u bruto krajnjoj potrošnji energije za 2021. (25 %) ostvarila primjenom mehanizma Unije za prekograničnu suradnju u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (17) (statističkim prijenosima). Postupci izdavanja dozvola za mrežne sustave za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dalje su usko grlo, uglavnom zbog složenih i dugotrajnih postupaka koji se odnose na zaštitu okoliša, posebice za vjetroelektrane, za koje ti postupci mogu trajati do nekoliko godina. Slovenija će u ažuriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu morati znatno povećati cilj za energiju iz obnovljivih izvora kako bi bio u skladu s ambicioznijim klimatskim i energetskim ciljevima Unije iz paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. U Sloveniji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 14 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je nešto manje od ciljnog smanjenja od 15 %. Slovenija bi mogla uložiti veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Do ruskog napada na Ukrajinu Slovenija je praktički ovisila o Rusiji kao jedinom dobavljaču prirodnog plina. Od 2023., međutim, otprilike trećinu potreba za prirodnim plinom pokriva uvozom iz Alžira. Plin i dalje ima važno mjesto u strukturi izvora energije Slovenije (12 %), ključan je industrijski energent i omogućuje fleksibilnost u energetskom sektoru. Stoga bi dekarbonizaciju industrije i energetskog sektora trebalo pospješiti ubrzanim uvođenjem obnovljivih izvora energije i mjera energetske učinkovitosti. Slovenija je u svojem nacionalnom energetskom i klimatskom planu kao doprinos cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora energije do 2030. postavila cilj od 27 %. To je znatno manje od udjela obnovljivih izvora energije od 37 % u 2030. izračunanog u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (16). Slovenija je ciljani udio energije iz obnovljivih izvora u bruto krajnjoj potrošnji energije za 2021. (25 %) ostvarila primjenom mehanizma Unije za prekograničnu suradnju u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (17) (statističkim prijenosima). Postupci izdavanja dozvola za mrežne sustave za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dalje su usko grlo, uglavnom zbog složenih i dugotrajnih postupaka koji se odnose na zaštitu okoliša, posebice za vjetroelektrane, za koje ti postupci mogu trajati do nekoliko godina. Slovenija će u ažuriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu morati znatno povećati cilj za energiju iz obnovljivih izvora kako bi bio u skladu s ambicioznijim klimatskim i energetskim ciljevima Unije iz paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU. U Sloveniji je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 14 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je nešto manje od ciljnog smanjenja od 15 %. Slovenija bi mogla uložiti veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (18).

| (32) | Plan za oporavak i otpornost Slovenije već uključuje znatne reforme i ulaganja kojima je cilj: i. povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije; ii. olakšavanje pristupa elektroenergetskoj mreži i integracije u nju za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; iii. poboljšanje energetske učinkovitosti i obnove javnih zgrada; i iv. omogućavanje uvođenja infrastrukture za alternativna goriva. Iako su mjere u okviru plana za oporavak i otpornost važan korak u diversifikaciji radi napuštanja fosilnih goriva, moglo bi se poduzeti više da se ubrza uvođenje energije iz obnovljivih izvora u svim sektorima. To bi moglo uključivati određivanje prioritetnih područja za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, daljnje pojednostavnjenje i skraćivanje postupaka izdavanja dozvola, unapređenje mreže i poboljšanje cjelokupnog upravljanja mrežom (kako bi se omogućilo priključivanje većeg broja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, osobito na niskim i srednjim naponima). Još veće zalaganje za promet s nultom stopom emisija i pripadajuću infrastrukturu dodatno bi doprinijelo smanjenju emisija stakleničkih plinova i ovisnosti o fosilnim gorivima. |
| --- | --- |

(32)

Plan za oporavak i otpornost Slovenije već uključuje znatne reforme i ulaganja kojima je cilj: i. povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije; ii. olakšavanje pristupa elektroenergetskoj mreži i integracije u nju za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; iii. poboljšanje energetske učinkovitosti i obnove javnih zgrada; i iv. omogućavanje uvođenja infrastrukture za alternativna goriva. Iako su mjere u okviru plana za oporavak i otpornost važan korak u diversifikaciji radi napuštanja fosilnih goriva, moglo bi se poduzeti više da se ubrza uvođenje energije iz obnovljivih izvora u svim sektorima. To bi moglo uključivati određivanje prioritetnih područja za postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, daljnje pojednostavnjenje i skraćivanje postupaka izdavanja dozvola, unapređenje mreže i poboljšanje cjelokupnog upravljanja mrežom (kako bi se omogućilo priključivanje većeg broja postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, osobito na niskim i srednjim naponima). Još veće zalaganje za promet s nultom stopom emisija i pripadajuću infrastrukturu dodatno bi doprinijelo smanjenju emisija stakleničkih plinova i ovisnosti o fosilnim gorivima.

| (33) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Unapređenjem poučavanja u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike mogli bi se ojačati kapaciteti obrazovnog sustava kako bi učenici uspješno razvili kompetencije za zelenu i digitalnu tranziciju. U Sloveniji je 2022. prijavljen manjak radne snage u 66 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine i kompetencije za zelenu tranziciju. Stopa slobodnih radnih mjesta povećala se u ključnim sektorima kao što su građevinarstvo (s 3,5 % 2015. na 7,0 % 2022.) i proizvodnja (s 1,2 % 2015. na 2,6 % 2022.), pri čemu su oba ta sektora u 2022. iznad prosjeka Unije od 4,0 % odnosno 2,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Unapređenjem poučavanja u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike mogli bi se ojačati kapaciteti obrazovnog sustava kako bi učenici uspješno razvili kompetencije za zelenu i digitalnu tranziciju. U Sloveniji je 2022. prijavljen manjak radne snage u 66 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine i kompetencije za zelenu tranziciju. Stopa slobodnih radnih mjesta povećala se u ključnim sektorima kao što su građevinarstvo (s 3,5 % 2015. na 7,0 % 2022.) i proizvodnja (s 1,2 % 2015. na 2,6 % 2022.), pri čemu su oba ta sektora u 2022. iznad prosjeka Unije od 4,0 % odnosno 2,3 %.

| (34) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(34)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (19) navedeno u preporuci br. 1.

| (35) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Sloveniji, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(35)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena, usmjerena na održiva poduzeća te da se njome očuvaju poticaji za zelenu tranziciju i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Sloveniji, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Slovenija u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 5,5 % (20).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Osigurati dugoročnu fiskalnu održivost sustavâ zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi. Promijeniti strukturu poreznih prihoda tako da se poveća udio održivih izvora koji potiču rast.

2.

Osigurati učinkovitu upravljačku strukturu i ojačati administrativne kapacitete kako bi se omogućila brza i stabilna provedba plana za oporavak i otpornost. Brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga se što prije počelo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Nastaviti raditi na diversifikaciji uvoza plina i smanjenju ukupne ovisnosti o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, prije svega dodatnim pojednostavnjenjem i skraćivanjem postupaka izdavanja dozvola, te unaprijediti elektroenergetsku mrežu i poboljšati upravljanje njome, među ostalim digitalizacijom. Poboljšati provedbu mjera energetske učinkovitosti, posebice u građevinskom sektoru, poticati elektrifikaciju prometnog sektora i pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10612/2021 INIT, ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 116.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Slovenije i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 197.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Slovenije, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 10,1 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan i iznositi 0,0 postotnih bodova BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

16

(17)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

18

(19)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

19

(20)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,5 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

20

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/233

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2023.

(2023/C 312/25)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Slovačka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Slovačka jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća usvojenima 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća usvojenima 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Slovačka je 29. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovačke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Slovačka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. Slovačka je 26. travnja 2023. Komisiji dostavila izmijenjeni nacionalni plan za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, u skladu s člankom 21.c Uredbe (EU) 2021/241. U izmijenjenom planu za oporavak i otpornost uzima se u obzir i ažurirani maksimalni financijski doprinos u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 te on sadržava obrazloženi zahtjev Komisiji za izmjenu Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 jer je Slovačka smatrala da plan za oporavak i otpornost zbog objektivnih okolnosti djelomično više nije ostvariv. |
| --- | --- |

(9)

Slovačka je 29. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovačke (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Slovačka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. Slovačka je 26. travnja 2023. Komisiji dostavila izmijenjeni nacionalni plan za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, u skladu s člankom 21.c Uredbe (EU) 2021/241. U izmijenjenom planu za oporavak i otpornost uzima se u obzir i ažurirani maksimalni financijski doprinos u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 te on sadržava obrazloženi zahtjev Komisiji za izmjenu Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. u skladu s člankom 21. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241 jer je Slovačka smatrala da plan za oporavak i otpornost zbog objektivnih okolnosti djelomično više nije ostvariv.

| (10) | Slovačka je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovačke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Slovačka je 27. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovačke o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Slovačku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Slovačke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Slovačke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Slovačke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Slovačku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Slovačke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Slovačke. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Slovačke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Slovačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Slovačkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabe točke povezane s konkurentnošću, stambenim nekretninama, dugom kućanstava i vanjskom bilancom pogoršavaju se, no općenito se čini da su u bliskoj budućnosti obuzdane i očekuje se da će se popraviti s normalizacijom gospodarskih uvjeta. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Rast temeljne inflacije i jediničnih troškova rada znatno je iznad prosjeka europodručja. Iako se predviđa njihova normalizacija, postoji rizik da bi slabljenje pritiska na troškovnu konkurentnost moglo potrajati te da će snažna domaća potražnja nastaviti stvarati pritiske na vanjske račune. Tekući račun znatno se pogoršao 2022. zbog viših cijena uvoza energije i znatnog pada neto izvoza neenergetskih dobara. Predviđa se da će se deficit tekućeg računa blago poboljšati, ali da će ostati velik u 2023. i 2024. unatoč opadanju cijena energije. Ipak, procjenjuje se da su rizici za vanjsku održivost kratkoročno ograničeni. Predviđa se da će državni deficiti ove i sljedeće godine biti znatni, a da će se od 2024. korigirati. Čini se da su cijene stambenih nekretnina blago precijenjene nakon nekoliko godina znatnog rasta. To se događalo usporedno s visokim zaduživanjem, koje je sad u opadanju, i velikim povećanjem duga kućanstava, što zajedno nosi određeni rizik za financijsku stabilnost. Bankarski sektor, međutim, i dalje je dobro kapitaliziran, visokoprofitabilan i ima niske razine neprihodonosnih kredita. Kako bi se prevladale gospodarske slabosti Slovačke, potrebno je kontinuirano ulagati napore. Točnije, trebalo bi ograničiti prekomjernu potražnju kako bi se poduprlo korekciju deficita tekućeg računa i razlike u temeljnoj inflaciji u odnosu na ostatak europodručja. To se može postići osiguravanjem odgovarajuće fiskalne konsolidacije i mjerama za smanjenje duga kućanstava, uz zadržavanje cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina oporezivanjem nekretnina i mjerama za povećanje njihove ponude. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Slovačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Slovačkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Točnije, slabe točke povezane s konkurentnošću, stambenim nekretninama, dugom kućanstava i vanjskom bilancom pogoršavaju se, no općenito se čini da su u bliskoj budućnosti obuzdane i očekuje se da će se popraviti s normalizacijom gospodarskih uvjeta. Nagli porast cijena energije snažno je pogodio gospodarstvo i inflacija se brzo povećala. Rast temeljne inflacije i jediničnih troškova rada znatno je iznad prosjeka europodručja. Iako se predviđa njihova normalizacija, postoji rizik da bi slabljenje pritiska na troškovnu konkurentnost moglo potrajati te da će snažna domaća potražnja nastaviti stvarati pritiske na vanjske račune. Tekući račun znatno se pogoršao 2022. zbog viših cijena uvoza energije i znatnog pada neto izvoza neenergetskih dobara. Predviđa se da će se deficit tekućeg računa blago poboljšati, ali da će ostati velik u 2023. i 2024. unatoč opadanju cijena energije. Ipak, procjenjuje se da su rizici za vanjsku održivost kratkoročno ograničeni. Predviđa se da će državni deficiti ove i sljedeće godine biti znatni, a da će se od 2024. korigirati. Čini se da su cijene stambenih nekretnina blago precijenjene nakon nekoliko godina znatnog rasta. To se događalo usporedno s visokim zaduživanjem, koje je sad u opadanju, i velikim povećanjem duga kućanstava, što zajedno nosi određeni rizik za financijsku stabilnost. Bankarski sektor, međutim, i dalje je dobro kapitaliziran, visokoprofitabilan i ima niske razine neprihodonosnih kredita. Kako bi se prevladale gospodarske slabosti Slovačke, potrebno je kontinuirano ulagati napore. Točnije, trebalo bi ograničiti prekomjernu potražnju kako bi se poduprlo korekciju deficita tekućeg računa i razlike u temeljnoj inflaciji u odnosu na ostatak europodručja. To se može postići osiguravanjem odgovarajuće fiskalne konsolidacije i mjerama za smanjenje duga kućanstava, uz zadržavanje cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina oporezivanjem nekretnina i mjerama za povećanje njihove ponude.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Slovačkoj smanjio se s 5,4 % BDP-a u 2021. na 2,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 61,0 % BDP-a krajem 2021. na 57,8 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Slovačke jer je planirano da njezin deficit opće države u 2023. premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Slovačka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Slovačkoj smanjio se s 5,4 % BDP-a u 2021. na 2,0 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao sa 61,0 % BDP-a krajem 2021. na 57,8 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Slovačke jer je planirano da njezin deficit opće države u 2023. premaši 3 % BDP-a. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Slovačka bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su naknade za kućanstva koja su najizloženija visokoj inflaciji, jednokratno povećanje dječjeg doplatka, jednokratnu isplatu „14. mirovine”, jednokratni bonus isplaćen svim zaposlenicima u javnom sektoru te ograničenje cijena električne energije i plina za neregulirana poduzeća. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom predviđenim u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1854 (7). Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,2 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale su naknade za kućanstva koja su najizloženija visokoj inflaciji, jednokratno povećanje dječjeg doplatka, jednokratnu isplatu „14. mirovine”, jednokratni bonus isplaćen svim zaposlenicima u javnom sektoru te ograničenje cijena električne energije i plina za neregulirana poduzeća. Trošak tih mjera djelomično je neutraliziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom predviđenim u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1854 (7). Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,2 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 3,2 % BDP-a u 2021. na 0,8 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Slovačkoj (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Slovačkoj (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na 1,3 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Slovačka je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,2 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. smanjeni su zbog niske apsorpcije strukturnih fondova Unije i odgoda ostvarenih rashoda iz bespovratnih sredstava iz Mehanizma. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (10). Slovačka je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Slovačka je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na 1,3 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Slovačka je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 1,2 % BDP-a u 2022. (1,3 % BDP-a u 2021.). Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. smanjeni su zbog niske apsorpcije strukturnih fondova Unije i odgoda ostvarenih rashoda iz bespovratnih sredstava iz Mehanizma. Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda na smjer fiskalne politike (10). Slovačka je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike. Slovačka je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,3 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 1,7 % u 2023. i 2,1 % u 2024., uglavnom zbog bržeg oporavka izvoza od očekivanog jer se očekuje da će nestati uska grla u lancu opskrbe i da će se poboljšati gospodarski izgledi glavnih izvoznih odredišta Slovačke. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom za 2023. i nakon toga. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,3 % u 2023. i za 1,8 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći rast realnog BDP-a, od 1,7 % u 2023. i 2,1 % u 2024., uglavnom zbog bržeg oporavka izvoza od očekivanog jer se očekuje da će nestati uska grla u lancu opskrbe i da će se poboljšati gospodarski izgledi glavnih izvoznih odredišta Slovačke.

| (18) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 6,3 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije te drugih mjera kao što su povećanje porezne olakšice i dječjih doplataka te uvođenje roditeljskog dodatka. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 57,8 % BDP-a krajem 2022. na 58,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 6,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 58,3 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 6,3 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat mjera donesenih radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije te drugih mjera kao što su povećanje porezne olakšice i dječjih doplataka te uvođenje roditeljskog dodatka. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 57,8 % BDP-a krajem 2022. na 58,7 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 6,1 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 58,3 % krajem 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje cijena električne energije i plina za neregulirana poduzeća, i nove mjere kao što su ograničenje cijena električne energije, plina i grijanja za kućanstva i za regulirana (mala) poduzeća. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom povezanim s Uredbom (EU) 2022/1854, posebnim nametom za poduzeće za vodnogospodarsku vodogradnju i ograničenjem prihoda za proizvođače električne energije koji ostvaruju prekomjernu dobit. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 2,0 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u procjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2023. (12) ne trebaju uzeti u obzir ciljane mjere potpore (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito ograničenje cijena električne energije i plina za neregulirana poduzeća, i nove mjere kao što su ograničenje cijena električne energije, plina i grijanja za kućanstva i za regulirana (mala) poduzeća. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno solidarnim doprinosom povezanim s Uredbom (EU) 2022/1854, posebnim nametom za poduzeće za vodnogospodarsku vodogradnju i ograničenjem prihoda za proizvođače električne energije koji ostvaruju prekomjernu dobit. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 2,0 % BDP-a (11). Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u procjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2023. (12) ne trebaju uzeti u obzir ciljane mjere potpore (u usporedbi s 0,2 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koje se procjenjuju na 0,8 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Slovačka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Slovačka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Slovačkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Slovačka poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Slovačka bi se istodobno trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Slovačkoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 6,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (1,3 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 4,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu neciljane energetske mjere, trajno povećanje plaća zdravstvenih djelatnika i smanjenje stopa poreza na dodanu vrijednost (PDV) u prehrambenom sektoru i sektoru razonode. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14). Slovačka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država (15). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, primjerice u okviru Nacionalne strategije za istraživanje, razvoj i inovacije, kojoj je cilj povećanje fleksibilnosti i skraćenje vremena nabave usluga te uključivanje većeg broja dobavljača, uključujući mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 6,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (1,3 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 4,4 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje smanjeni trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,2 % BDP-a. To uključuje i niže troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (za 0,1 % BDP-a). Stoga ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država nije rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu neciljane energetske mjere, trajno povećanje plaća zdravstvenih djelatnika i smanjenje stopa poreza na dodanu vrijednost (PDV) u prehrambenom sektoru i sektoru razonode. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 2,8 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14). Slovačka planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država (15). Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, primjerice u okviru Nacionalne strategije za istraživanje, razvoj i inovacije, kojoj je cilj povećanje fleksibilnosti i skraćenje vremena nabave usluga te uključivanje većeg broja dobavljača, uključujući mala i srednja poduzeća.

| (22) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 4,7 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energenata. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 59,3 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 58,7 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 4,7 % BDP-a u 2024. Smanjenje u 2024. uglavnom je rezultat postupnog ukidanja mjera ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energenata. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 59,3 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,8 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 58,7 % krajem 2024.

| (23) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(23)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija također pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (24) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (16). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (17) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,7 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti te jačanja vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(24)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (16). S obzirom na fiskalnu održivost i potrebu za smanjenjem deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,7 % BDP-a. Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (17) ne bi u 2024. smio biti veći od 5,7 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. To će doprinijeti i smanjenju temeljne inflacije, koja je znatno iznad prosjeka europodručja i koja bi, ako se nastavi, mogla dovesti do gubitaka konkurentnosti te jačanja vanjskog položaja. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 2 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024. Osim toga, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,5 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore, što je posljedica trajnih mjera na strani rashoda kao što su veća naknada zaposlenicima u javnom sektoru, obiteljski paket koji uključuje poreznu olakšicu i veće dječje doplatke te uvođenje roditeljskog dodatka u okviru mirovinske reforme. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,5 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta. Prilagodba koja se predviđa u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. manja je od ušteda koje bi se ostvarile od potpunog ukidanja mjera energetske potpore, što je posljedica trajnih mjera na strani rashoda kao što su veća naknada zaposlenicima u javnom sektoru, obiteljski paket koji uključuje poreznu olakšicu i veće dječje doplatke te uvođenje roditeljskog dodatka u okviru mirovinske reforme.

| (26) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 5,1 % BDP-a u 2023. na 4,0 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja posljedica su manjih ulaganja koja financira Unija, osobito u okviru strukturnih fondova. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje nedavno odobrenu reformu kojom se uvode ograničenja rashoda i mirovinsku reformu, koje su također dio plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja smanjiti s 5,1 % BDP-a u 2023. na 4,0 % BDP-a u 2024. Manja ulaganja posljedica su manjih ulaganja koja financira Unija, osobito u okviru strukturnih fondova. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. To uključuje nedavno odobrenu reformu kojom se uvode ograničenja rashoda i mirovinsku reformu, koje su također dio plana za oporavak i otpornost.

| (27) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023., u skladu s vladinim ciljevima predviđa se da će deficit dosegnuti 3,2 % BDP-a u 2025. te 2,2 % u 2026. Stoga se očekuje da će državni deficit u 2026. pasti ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. |
| --- | --- |

(27)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu stabilnosti za 2023., u skladu s vladinim ciljevima predviđa se da će deficit dosegnuti 3,2 % BDP-a u 2025. te 2,2 % u 2026. Stoga se očekuje da će državni deficit u 2026. pasti ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom.

| (28) | Postoji potencijal da se porezni sustav Slovačke reformira i da se time poveća gospodarska učinkovitost, podrži okolišna i fiskalna održivost te poveća pravednost. U usporedbi s drugim državama članicama porezno opterećenje rada osobito je visoko za osobe s niskim dohotkom. Nasuprot tomu, oporezivanje imovine i oporezivanje za zaštitu okoliša ne iskorištavaju se u potpunosti. Promjena porezne strukture mogla bi poduprijeti rast i potaknuti zelenu tranziciju i okolišnu održivost. Unatoč visokom energetskom intenzitetu gospodarstva, prihodi od poreza za zaštitu okoliša 2021. iznosili su 2,5 %, što je blizu prosjeka Unije. Naknadama za zaštitu okoliša povezanima s gospodarenjem otpadom i onečišćenjem zraka nedovoljno se potiče učinkovito iskorištavanje resursa i ne smanjuju se troškovi za okoliš i društvo. Porezi i naknade za zaštitu okoliša ne indeksiraju se, pa zeleni prihodi s vremenom opadaju. Cestarine i pristojbe za registraciju vozila nisu na zadovoljavajući način prilagođene intenzitetu emisija. Općenito, udio oporezivanja u području prometa u ukupnim poreznim prihodima iznosi samo 0,58 %, u usporedbi s prosjekom Unije od 1 %. Kad je riječ o oporezivanju imovine, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u 2021. bili su relativno niski (0,5 % BDP-a u usporedbi s prosjekom Unije od 1,2 %). Slovačka trenutačno nema dovoljno podataka da omogući ažuriranje i indeksiranje porezne osnovice za nekretnine u skladu s tržišnim vrijednostima iako bi i to djelomično moglo ublažiti stalnu veliku potražnju za stambenim nekretninama i s njom povezani velik rast njihovih cijena. Usto, dodatnim radom na pojednostavnjenju poreza i povećanju porezne discipline mogu se povećati javni prihodi i tako poduprijeti fiskalna održivost te povećati pravednost. U Slovačkoj se u 2020. nastavio negativni trend neispunjavanja obveza u pogledu PDV-a. S 15 % ukupnih očekivanih prihoda od PDV-a u 2019. pao je na 13,9 % u 2020., ali je i dalje iznad prosjeka Unije (9,1 %). Poboljšanja u poreznoj upravi, što uključuje elektroničko izdavanje računa, unaprijed ispunjene porezne prijave i veću digitaliziranost, mogla bi pomoći u daljnjem smanjenju gubitaka u poreznom sustavu. |
| --- | --- |

(28)

Postoji potencijal da se porezni sustav Slovačke reformira i da se time poveća gospodarska učinkovitost, podrži okolišna i fiskalna održivost te poveća pravednost. U usporedbi s drugim državama članicama porezno opterećenje rada osobito je visoko za osobe s niskim dohotkom. Nasuprot tomu, oporezivanje imovine i oporezivanje za zaštitu okoliša ne iskorištavaju se u potpunosti. Promjena porezne strukture mogla bi poduprijeti rast i potaknuti zelenu tranziciju i okolišnu održivost. Unatoč visokom energetskom intenzitetu gospodarstva, prihodi od poreza za zaštitu okoliša 2021. iznosili su 2,5 %, što je blizu prosjeka Unije. Naknadama za zaštitu okoliša povezanima s gospodarenjem otpadom i onečišćenjem zraka nedovoljno se potiče učinkovito iskorištavanje resursa i ne smanjuju se troškovi za okoliš i društvo. Porezi i naknade za zaštitu okoliša ne indeksiraju se, pa zeleni prihodi s vremenom opadaju. Cestarine i pristojbe za registraciju vozila nisu na zadovoljavajući način prilagođene intenzitetu emisija. Općenito, udio oporezivanja u području prometa u ukupnim poreznim prihodima iznosi samo 0,58 %, u usporedbi s prosjekom Unije od 1 %. Kad je riječ o oporezivanju imovine, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u 2021. bili su relativno niski (0,5 % BDP-a u usporedbi s prosjekom Unije od 1,2 %). Slovačka trenutačno nema dovoljno podataka da omogući ažuriranje i indeksiranje porezne osnovice za nekretnine u skladu s tržišnim vrijednostima iako bi i to djelomično moglo ublažiti stalnu veliku potražnju za stambenim nekretninama i s njom povezani velik rast njihovih cijena. Usto, dodatnim radom na pojednostavnjenju poreza i povećanju porezne discipline mogu se povećati javni prihodi i tako poduprijeti fiskalna održivost te povećati pravednost. U Slovačkoj se u 2020. nastavio negativni trend neispunjavanja obveza u pogledu PDV-a. S 15 % ukupnih očekivanih prihoda od PDV-a u 2019. pao je na 13,9 % u 2020., ali je i dalje iznad prosjeka Unije (9,1 %). Poboljšanja u poreznoj upravi, što uključuje elektroničko izdavanje računa, unaprijed ispunjene porezne prijave i veću digitaliziranost, mogla bi pomoći u daljnjem smanjenju gubitaka u poreznom sustavu.

| (29) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Slovačke zasad se dobro odvija, no predstoje joj određeni izazovi. Slovačka je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti od 1,11 milijarde EUR, za ostvarenih 30 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana. Iako je Slovačka jedna od država članica koje najbrže napreduju u provedbi plana za oporavak i otpornost, zbog poteškoća koje bi mogla prouzročiti uska grla administrativnih kapaciteta i potrebe da se počne raditi na dodatnim mjerama iz poglavlja o planu REPowerEU, koje je Slovačka dostavila 26. travnja 2023. u okviru izmjene plana, poziva se na posvećivanje dodatne pozornosti provedbi. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Slovačke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(29)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Slovačke zasad se dobro odvija, no predstoje joj određeni izazovi. Slovačka je podnijela dva zahtjeva za plaćanje ukupne vrijednosti od 1,11 milijarde EUR, za ostvarenih 30 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana. Iako je Slovačka jedna od država članica koje najbrže napreduju u provedbi plana za oporavak i otpornost, zbog poteškoća koje bi mogla prouzročiti uska grla administrativnih kapaciteta i potrebe da se počne raditi na dodatnim mjerama iz poglavlja o planu REPowerEU, koje je Slovačka dostavila 26. travnja 2023. u okviru izmjene plana, poziva se na posvećivanje dodatne pozornosti provedbi. Uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Slovačke u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (30) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Slovačke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Slovačkoj. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Slovačke odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Slovačkoj.

| (31) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Slovačka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na energetiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(31)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Slovačka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na energetiku i zelenu tranziciju.

| (32) | Napredak Slovačke u smanjenju neto emisija stakleničkih plinova posljednjih godina pretežno stagnira. Zemlja je i dalje strukturno energetski intenzivno gospodarstvo s velikom ovisnošću o uvozu fosilnih goriva. Intenzitet primarne energije u Slovačkoj je 2020. bio oko 80 % veći od prosjeka Unije, a njezina se krajnja potrošnja energije od 2015. do 2021. povećala za 13,5 %. Slovačka je 2022. ostvarila određeni napredak u diversifikaciji uvoza energije, ali mjere za uštedu plina nisu provedene u dovoljnoj mjeri. U Slovačkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 1 % (18) u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je znatno manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (19). Slovačka se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (20). Od ljeta 2022. udio uvoza prirodnog plina iz Rusije smanjen je s 85 % na oko 50 %. Iako je zahvaljujući reformama iz plana za oporavak i otpornost znatno povećan raspoloživi kapacitet za priključenje obnovljivih izvora energije u slovačku mrežu, samo je malen dio slobodnog kapaciteta iskorišten za priključenje novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Brže uvođenje energije iz obnovljivih izvora doprinijelo bi ostvarenju klimatskih ciljeva i smanjilo ovisnost Slovačke o uvozu fosilnih goriva (među ostalim iz Rusije), što bi smanjilo rizik od energetskog siromaštva u uvjetima nestabilnih cijena energije. Kumulativni instalirani kapaciteti solarne energije i energije vjetra iznosili su 2022. oko 7 % ukupnog instaliranih kapaciteta, što je druga najniža razina u Uniji. |
| --- | --- |

(32)

Napredak Slovačke u smanjenju neto emisija stakleničkih plinova posljednjih godina pretežno stagnira. Zemlja je i dalje strukturno energetski intenzivno gospodarstvo s velikom ovisnošću o uvozu fosilnih goriva. Intenzitet primarne energije u Slovačkoj je 2020. bio oko 80 % veći od prosjeka Unije, a njezina se krajnja potrošnja energije od 2015. do 2021. povećala za 13,5 %. Slovačka je 2022. ostvarila određeni napredak u diversifikaciji uvoza energije, ali mjere za uštedu plina nisu provedene u dovoljnoj mjeri. U Slovačkoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 1 % (18) u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je znatno manje od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (19). Slovačka se potiče da uloži veće napore u privremeno smanjenje potražnje za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (20). Od ljeta 2022. udio uvoza prirodnog plina iz Rusije smanjen je s 85 % na oko 50 %. Iako je zahvaljujući reformama iz plana za oporavak i otpornost znatno povećan raspoloživi kapacitet za priključenje obnovljivih izvora energije u slovačku mrežu, samo je malen dio slobodnog kapaciteta iskorišten za priključenje novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Brže uvođenje energije iz obnovljivih izvora doprinijelo bi ostvarenju klimatskih ciljeva i smanjilo ovisnost Slovačke o uvozu fosilnih goriva (među ostalim iz Rusije), što bi smanjilo rizik od energetskog siromaštva u uvjetima nestabilnih cijena energije. Kumulativni instalirani kapaciteti solarne energije i energije vjetra iznosili su 2022. oko 7 % ukupnog instaliranih kapaciteta, što je druga najniža razina u Uniji.

| (33) | Slovačka je 2022. u svoj plan za oporavak i otpornost uvrstila reforme modela tržišta i potpore za obnovljive izvore energije, ali dodatne mjere omogućile bi brže uvođenje obnovljivih izvora energije, posebno energije vjetra, solarne energije, geotermalne energije, biometana i vodika. Te mjere uključuju pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola i administrativnih postupaka, među ostalim uspostavom administrativnih jedinstvenih kontaktnih točaka i „glavnih” područja za obnovljive izvore energije. Slovačka bi imala koristi od povećanja učinkovitosti postupaka za odobravanje pristupa mreži za obnovljive izvore energije, ponajprije reformom sustava za rezervaciju kapaciteta, smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s mrežnim priključkom i revizijom naknada za mrežni priključak, u skladu s referentnim vrijednostima i najboljom praksom Unije. Slovačka ima velik potencijal da modernizacijom svojih elektroenergetskih mreža (za prijenos i distribuciju), izgradnjom novih kapaciteta za skladištenje električne energije i izradom regulatornog okvira za vodik iz obnovljivih izvora omogući uključivanje sve više nestalnih obnovljivih izvora energije u mrežu. Daljnji napredak u razvoju sektora geotermalne energije i biometana omogućio bi nadomještanje prirodnog plina, koji se uvelike rabi kao energent u sustavima centraliziranog grijanja, u kojima je uporaba obnovljivih izvora topline i dalje nedovoljno razvijena. |
| --- | --- |

(33)

Slovačka je 2022. u svoj plan za oporavak i otpornost uvrstila reforme modela tržišta i potpore za obnovljive izvore energije, ali dodatne mjere omogućile bi brže uvođenje obnovljivih izvora energije, posebno energije vjetra, solarne energije, geotermalne energije, biometana i vodika. Te mjere uključuju pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola i administrativnih postupaka, među ostalim uspostavom administrativnih jedinstvenih kontaktnih točaka i „glavnih” područja za obnovljive izvore energije. Slovačka bi imala koristi od povećanja učinkovitosti postupaka za odobravanje pristupa mreži za obnovljive izvore energije, ponajprije reformom sustava za rezervaciju kapaciteta, smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s mrežnim priključkom i revizijom naknada za mrežni priključak, u skladu s referentnim vrijednostima i najboljom praksom Unije. Slovačka ima velik potencijal da modernizacijom svojih elektroenergetskih mreža (za prijenos i distribuciju), izgradnjom novih kapaciteta za skladištenje električne energije i izradom regulatornog okvira za vodik iz obnovljivih izvora omogući uključivanje sve više nestalnih obnovljivih izvora energije u mrežu. Daljnji napredak u razvoju sektora geotermalne energije i biometana omogućio bi nadomještanje prirodnog plina, koji se uvelike rabi kao energent u sustavima centraliziranog grijanja, u kojima je uporaba obnovljivih izvora topline i dalje nedovoljno razvijena.

| (34) | Iako Slovačka napreduje u povećanju energetske učinkovitosti stambenih zgrada zbog ambicioznih ulaganja u okviru Mehanizma i Kohezijskog fonda, potrebno je uložiti još veći trud, posebno u temeljitu obnovu javnih i privatnih nestambenih zgrada, i provesti mjere obnove za suzbijanje energetskog siromaštva i pomoć ranjivim kućanstvima. Slovačkoj bi koristilo da ukloni nekoliko zapreka bržoj obnovi zgrada i privlačenju više privatnih ulaganja, i to: i. prilagodbom programâ obnove, ii. pružanjem tehničke pomoći, iii. razvojem pristupa jedinstvenih kontaktnih točaka, iv. prikupljanjem relevantnih energetskih podataka o javnim zgradama koji bi pomogli da se odrede prioriteti ulaganja, i v. poboljšanjem koordinacije među različitim javnim tijelima i programima financiranja. Potrebno je uložiti veći trud, uz reforme i ulaganja u socijalne stanove, u strukturno rješavanje problema energetskog siromaštva, posebno namjenskim programima za obnovu stambenih nekretnina i pružanjem tehničke i administrativne pomoći u skladu s potrebama ranjivih skupina. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Slovačke s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”. |
| --- | --- |

(34)

Iako Slovačka napreduje u povećanju energetske učinkovitosti stambenih zgrada zbog ambicioznih ulaganja u okviru Mehanizma i Kohezijskog fonda, potrebno je uložiti još veći trud, posebno u temeljitu obnovu javnih i privatnih nestambenih zgrada, i provesti mjere obnove za suzbijanje energetskog siromaštva i pomoć ranjivim kućanstvima. Slovačkoj bi koristilo da ukloni nekoliko zapreka bržoj obnovi zgrada i privlačenju više privatnih ulaganja, i to: i. prilagodbom programâ obnove, ii. pružanjem tehničke pomoći, iii. razvojem pristupa jedinstvenih kontaktnih točaka, iv. prikupljanjem relevantnih energetskih podataka o javnim zgradama koji bi pomogli da se odrede prioriteti ulaganja, i v. poboljšanjem koordinacije među različitim javnim tijelima i programima financiranja. Potrebno je uložiti veći trud, uz reforme i ulaganja u socijalne stanove, u strukturno rješavanje problema energetskog siromaštva, posebno namjenskim programima za obnovu stambenih nekretnina i pružanjem tehničke i administrativne pomoći u skladu s potrebama ranjivih skupina. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađivanja Slovačke s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

| (35) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Slovačka ima jedan od najvećih udjela zaposlenosti u proizvodnji automobila i industriji čelika u Uniji, sektorima na koje zelena tranzicija ima velik utjecaj. S druge strane, u 2022. prijavljen je manjak radne snage u 24 zanimanja za koja su potrebne zelene vještine, što uključuje izolatere, vodoinstalatere, montere cjevovoda te građevinske i s gradnjom povezane električare. To ukazuje na potrebu za djelotvornim polugama politike kojima bi se ubrzala zelena tranzicija u širokom rasponu sektora i pritom zajamčila pravednost. |
| --- | --- |

(35)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Slovačka ima jedan od najvećih udjela zaposlenosti u proizvodnji automobila i industriji čelika u Uniji, sektorima na koje zelena tranzicija ima velik utjecaj. S druge strane, u 2022. prijavljen je manjak radne snage u 24 zanimanja za koja su potrebne zelene vještine, što uključuje izolatere, vodoinstalatere, montere cjevovoda te građevinske i s gradnjom povezane električare. To ukazuje na potrebu za djelotvornim polugama politike kojima bi se ubrzala zelena tranzicija u širokom rasponu sektora i pritom zajamčila pravednost.

| (36) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(36)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (21) navedeno u preporuci br. 1.

| (37) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Slovačkoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(37)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Slovačkoj, preporukama br. 1, 2 i 3 doprinosi se provedbi prve, druge, treće i pete preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Slovačka u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 5,7 % (22).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Povećati učinkovitost strukture poreza i učiniti je poticajnijom za uključiv i održiv rast, među ostalim iskorištavanjem potencijala oporezivanja imovine i poreza u vezi s okolišem. Nastaviti povećavati poreznu disciplinu, među ostalim daljnjom digitalizacijom porezne uprave.

Smanjiti rizike povezane s dugom kućanstava podupiranjem ponude stambenih nekretnina i širenja tržišta najma nekretnina.

2.

Održati zamah kad je posrijedi stabilna provedba njezina plana za oporavak i otpornost i slijedom nedavnog podnošenja dopune, koja uključuje poglavlje o planu REPowerEU, brzo početi s provedbom povezanih mjera. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Smanjiti ovisnost gospodarstva o fosilnim gorivima, posebno o prirodnom plinu za industriju i grijanje, te diversificirati uvoz fosilnih goriva. Ubrzati uvođenje obnovljivih izvora energije, posebno vjetra, sunca, geotermalnih izvora i obnovljivih plinova, u skladu s relevantnim kriterijima održivosti. Pojednostavniti postupke izdavanja dozvola i administrativne postupke za uvođenje obnovljivih izvora energije, među ostalim uspostavom jedinstvenih kontaktnih točaka i „glavnih” područja. Modernizirati elektroenergetsku mrežu te povećati učinkovitost i smanjiti opterećenje s obzirom na postupke za priključenje obnovljivih izvora energije. Ubrzati i poticati temeljitu obnovu javnih i privatnih zgrada, suzbiti energetsko siromaštvo obnovom stambenih zgrada kućanstava s niskim prihodima i pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 10156/2021 INIT, ST 10156/2021 ADD 1, ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1854 od 6. listopada 2022. o hitnoj intervenciji za rješavanje pitanja visokih cijena energije (SL L 261 I, 7.10.2022., str. 1.).

7

(8)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 121.).

8

(9)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

9

(10)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su kontrakcijski učinak od 0,1 postotni bod BDP-a.

10

(11)  Iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te mjere za kapitalne rashode.

11

(12)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Slovačke i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 205.).

12

(13)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Slovačke, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 12,0 % u nominalnom smislu.

13

(14)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

14

(15)  Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,0 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 1,3 postotna boda. Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

15

(16)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

16

(17)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

17

(18)  Eurostat trenutačno potvrđuje podatke za Slovačku.

18

(19)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).

20

(21)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

21

(22)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,7 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 24.

22

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/243

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Finske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2023.

(2023/C 312/26)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (2) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Finska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta za 2023., čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (3) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem Finska nije utvrđena kao jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama. Stoga nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Komisija je istog dana donijela i mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2023. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4) („Preporuka o europodručju za 2023.”), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Finska je 27. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 29. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Finske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Finska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Finska je 27. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 29. listopada 2021. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Finske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Finska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Finska je 23. ožujka 2023. dostavila Nacionalni program reformi i Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Finske o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Finska je 23. ožujka 2023. dostavila Nacionalni program reformi i Program stabilnosti za 2023., u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Finske o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Finsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Finske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Finske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Finske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Finsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Finske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Finske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Finske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Finskoj smanjio se s 2,8 % BDP-a u 2021. na 0,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao sa 72,6 % BDP-a krajem 2021. na 73,0 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Finske jer je njezin dug opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij duga nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Finska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024. |
| --- | --- |

(12)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Finskoj smanjio se s 2,8 % BDP-a u 2021. na 0,9 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države porastao sa 72,6 % BDP-a krajem 2021. na 73,0 % BDP-a krajem 2022. Komisija je 24. svibnja 2023. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora. U tom je izvješću razmotreno proračunsko stanje Finske jer je njezin dug opće države 2022. premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij duga nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 8. ožujka 2023. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2023. Komisija je zatim navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023. Finska bi to trebala uzeti u obzir pri izvršenju svojeg proračuna za 2023. i pripremi nacrta svojeg proračunskog plana za 2024.

| (13) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale su privremeno povećanje odbitka za putne troškove i povećanje poreznih odbitaka kućanstvima za obnovu sustava grijanja, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale povećanje indeksa socijalnih naknada i isplatu dodatnih dječjih doplataka s ciljem povećanja kupovne moći kućanstava s niskim prihodima i lakšeg podnošenja troškova uzrokovanih inflacijom. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,1 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,2 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(13)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale su privremeno povećanje odbitka za putne troškove i povećanje poreznih odbitaka kućanstvima za obnovu sustava grijanja, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale povećanje indeksa socijalnih naknada i isplatu dodatnih dječjih doplataka s ciljem povećanja kupovne moći kućanstava s niskim prihodima i lakšeg podnošenja troškova uzrokovanih inflacijom. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,1 % BDP-a. Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,1 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 0,2 % BDP-a u 2022.

| (14) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Finskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(14)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Finskoj (7) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (15) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na 0,1 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Finska je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,3 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak od 0,0 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Finska je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike. Finska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(15)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. uglavnom neutralan, na 0,1 % BDP-a, što je u skladu s Preporukom Vijeća. Finska je u skladu s Preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,3 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su neutralan učinak od 0,0 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9). Finska je stoga, u skladu s Preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike. Finska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (16) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom i za 2023. i za 2024. Vlada predviđa da će se realni BDP neznatno smanjiti, za 0,2 % u 2023., i zatim povećati za 1,3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se pozitivan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024. U oba skupa prognoza predviđa se da će neto izvoz biti glavni pokretač rasta u 2023., dok se u 2024. očekuje da će poboljšanje gospodarskih rezultata imati šire temelje jer bi se i domaća potražnja trebala oporaviti. |
| --- | --- |

(16)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2023. u skladu je s Komisijinom proljetnom prognozom i za 2023. i za 2024. Vlada predviđa da će se realni BDP neznatno smanjiti, za 0,2 % u 2023., i zatim povećati za 1,3 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se pozitivan rast realnog BDP-a od 0,2 % u 2023. i 1,4 % u 2024. U oba skupa prognoza predviđa se da će neto izvoz biti glavni pokretač rasta u 2023., dok se u 2024. očekuje da će poboljšanje gospodarskih rezultata imati šire temelje jer bi se i domaća potražnja trebala oporaviti.

| (17) | Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 2,6 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat indeksacije socijalnih naknada, financiranja lokalnih tijela sredstvima središnje države, većih kamatnih rashoda te dodatne potrošnje za obranu i ulaganja povezanih s istraživanjem i razvojem (IiR). Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 73,0 % BDP-a krajem 2022. na 74,4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,6 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 73,9 % krajem 2023. Razlika je posljedica nešto većeg pretpostavljenog deflatora u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. |
| --- | --- |

(17)

Vlada u Programu stabilnosti za 2023. očekuje da će se deficit opće države u 2023. povećati na 2,6 % BDP-a. Povećanje u 2023. uglavnom je rezultat indeksacije socijalnih naknada, financiranja lokalnih tijela sredstvima središnje države, većih kamatnih rashoda te dodatne potrošnje za obranu i ulaganja povezanih s istraživanjem i razvojem (IiR). Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 73,0 % BDP-a krajem 2022. na 74,4 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,6 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se niži udio duga opće države u BDP-u, od 73,9 % krajem 2023. Razlika je posljedica nešto većeg pretpostavljenog deflatora u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.

| (18) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (ponajprije dodatna privremena povećanja troškova putovanja na posao koji se mogu odbiti i poreznih odbitaka kućanstvima za obnovu sustava grijanja) i nove mjere kao što su privremeno subvencioniranje računa za električnu energiju i porezne olakšice za električnu energiju te privremeno smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost (PDV) na električnu energiju i prijevoz putnika. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno privremenim porezom na dobit za elektroprivredna poduzeća. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,0 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak privremene zaštite pružene raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,2 postotna boda u odnosu na 2022. |
| --- | --- |

(18)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (ponajprije dodatna privremena povećanja troškova putovanja na posao koji se mogu odbiti i poreznih odbitaka kućanstvima za obnovu sustava grijanja) i nove mjere kao što su privremeno subvencioniranje računa za električnu energiju i porezne olakšice za električnu energiju te privremeno smanjenje stope poreza na dodanu vrijednost (PDV) na električnu energiju i prijevoz putnika. Trošak tih mjera djelomično se kompenzira porezima na neočekivanu dobit dobavljača energije, odnosno privremenim porezom na dobit za elektroprivredna poduzeća. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,3 % BDP-a (10). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva i poduzeća i da ne šalju jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. procjenjuje da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (11) iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. (u usporedbi s 0,0 % BDP-a u 2022.). Procjenjuje se da će se proračunski trošak privremene zaštite pružene raseljenim osobama iz Ukrajine povećati za 0,2 postotna boda u odnosu na 2022.

| (19) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Finska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Finska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Finskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(19)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Finska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Finska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Finskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (20) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,1 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje pretežno stabilne troškove ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (povećanje za 0,2 % BDP-a). Stoga je ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) potiču i indeksacija socijalnih naknada, financiranje lokalnih tijela sredstvima središnje države te dodatna potrošnja za obranu i ulaganja povezana s istraživanjem i razvojem. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,4 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,4 postotna boda (13). Zato Finska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su subvencije za zamjenu kotlova na fosilna goriva i mjesta za punjenje električnih vozila te elektroenergetske mreže, zatim u projekt obnove sustava kontrole vlakova Digirail, portal Virtual Finland za olakšavanje useljavanja radne snage i projekt digitalizacije poslovnih transakcija Real-Time Economy, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,0 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s uglavnom neutralnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,1 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati ekspanzivan učinak od 0,6 % BDP-a na smjer fiskalne politike. To uključuje pretežno stabilne troškove ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije. To uključuje i više troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (povećanje za 0,2 % BDP-a). Stoga je ekspanzivni učinak neto primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) potiču i indeksacija socijalnih naknada, financiranje lokalnih tijela sredstvima središnje države te dodatna potrošnja za obranu i ulaganja povezana s istraživanjem i razvojem. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su u 2023. 0,4 % BDP-a, a ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,4 postotna boda (13). Zato Finska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost, kao što su subvencije za zamjenu kotlova na fosilna goriva i mjesta za punjenje električnih vozila te elektroenergetske mreže, zatim u projekt obnove sustava kontrole vlakova Digirail, portal Virtual Finland za olakšavanje useljavanja radne snage i projekt digitalizacije poslovnih transakcija Real-Time Economy, koja se djelomično financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije.

| (21) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će deficit opće države ostati na 2,6 % BDP-a u 2024. Očekuje se usporavanje rasta poreznih prihoda i povećanje kamatnih rashoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 76,9 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,6 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 76,2 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(21)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će deficit opće države ostati na 2,6 % BDP-a u 2024. Očekuje se usporavanje rasta poreznih prihoda i povećanje kamatnih rashoda. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u povećati na 76,9 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 2,6 % BDP-a u 2024. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 76,2 % krajem 2024.

| (22) | U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. |
| --- | --- |

(22)

U Programu stabilnosti za 2023. predviđa se postupno ukidanje svih mjera energetske potpore u 2024. Komisija trenutačno pretpostavlja potpuno ukidanje mjera energetske potpore tijekom 2024. To se temelji na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.

| (23) | U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,2 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži. |
| --- | --- |

(23)

U Uredbi (EZ) br. 1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjoročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (14). S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024. bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a. Kako bi se postiglo to povećanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (15) ne bi u 2024. smio biti veći od 2,2 %, što se navodi i u ovoj Preporuci. Istodobno bi trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 0,3 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.

| (24) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta. |
| --- | --- |

(24)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,8 % u 2024., što je više od preporučene stope rasta.

| (25) | Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati na 4,5 % BDP-a. To proizlazi iz ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, odnosno u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu zdravstvenih i socijalnih usluga, koja je također dio plana za oporavak i otpornost, iako su procjene budućih ušteda koje će se ostvariti reformom i dalje neizvjesne. |
| --- | --- |

(25)

Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati na 4,5 % BDP-a. To proizlazi iz ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, odnosno u okviru Mehanizma. U Programu stabilnosti za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. Te reforme i ulaganja uključuju reformu zdravstvenih i socijalnih usluga, koja je također dio plana za oporavak i otpornost, iako su procjene budućih ušteda koje će se ostvariti reformom i dalje neizvjesne.

| (26) | U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 3,1 % BDP-a u 2025. te se blago smanjiti na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države u 2026. biti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 76,9 % BDP-a krajem 2024. na 80,7 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(26)

U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 3,1 % BDP-a u 2025. te se blago smanjiti na 2,9 % do 2026. Stoga se planira da će deficit opće države u 2026. biti ispod 3 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 76,9 % BDP-a krajem 2024. na 80,7 % BDP-a do kraja 2026.

| (27) | Finska ima djelotvoran i uključiv sustav socijalne skrbi s visokom razinom socijalne zaštite, no on je složen i uključuje neke zamke poticaja. Posebni parlamentarni odbor dobio je 2020. zadaću izrade reforme sustava socijalne sigurnosti do 2027. Odbor je u siječnju 2022. objavio rezultate analize problema i u ožujku 2023. predstavio privremeno izvješće s 31 prijedlogom za studije, nacrte propisa i razvojne projekte za buduće vlade. Sljedeći koraci uključivali bi pokretanje zakonodavnog rada na pojednostavnjenju sustava socijalne skrbi i povećanju poticaja za rad, a da se pritom očuva socijalna zaštita i poveća stopa zaposlenosti. Nastavak rada na reformi sustava socijalne sigurnosti važan je radi potpore dugoročnoj održivosti javnih financija. |
| --- | --- |

(27)

Finska ima djelotvoran i uključiv sustav socijalne skrbi s visokom razinom socijalne zaštite, no on je složen i uključuje neke zamke poticaja. Posebni parlamentarni odbor dobio je 2020. zadaću izrade reforme sustava socijalne sigurnosti do 2027. Odbor je u siječnju 2022. objavio rezultate analize problema i u ožujku 2023. predstavio privremeno izvješće s 31 prijedlogom za studije, nacrte propisa i razvojne projekte za buduće vlade. Sljedeći koraci uključivali bi pokretanje zakonodavnog rada na pojednostavnjenju sustava socijalne skrbi i povećanju poticaja za rad, a da se pritom očuva socijalna zaštita i poveća stopa zaposlenosti. Nastavak rada na reformi sustava socijalne sigurnosti važan je radi potpore dugoročnoj održivosti javnih financija.

| (28) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Finske napreduje. Operativni aranžmani između Komisije i Finske, međutim, još nisu potpisani. Taj je korak nužan za podnošenje prvog zahtjeva za plaćanje u okviru plana za oporavak i otpornost te kako bi Finska uhvatila korak s dogovorenim rasporedom zahtjeva za plaćanje. Finska je u siječnju 2023. podnijela izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost, koju je Vijeće odobrilo 14. ožujka 2023. Ta je izmjena učinjena u kontekstu ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa dostupnog državama članicama iz Mehanizma te se sastojala od proporcionalnog smanjenja financiranja u četiri stupa plana. Kako bi se osiguralo financiranje u okviru poglavlja o planu REPowerEU, za 2023. planira se još jedna izmjena plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Finske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(28)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Provedba plana za oporavak i otpornost Finske napreduje. Operativni aranžmani između Komisije i Finske, međutim, još nisu potpisani. Taj je korak nužan za podnošenje prvog zahtjeva za plaćanje u okviru plana za oporavak i otpornost te kako bi Finska uhvatila korak s dogovorenim rasporedom zahtjeva za plaćanje. Finska je u siječnju 2023. podnijela izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost, koju je Vijeće odobrilo 14. ožujka 2023. Ta je izmjena učinjena u kontekstu ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa dostupnog državama članicama iz Mehanizma te se sastojala od proporcionalnog smanjenja financiranja u četiri stupa plana. Kako bi se osiguralo financiranje u okviru poglavlja o planu REPowerEU, za 2023. planira se još jedna izmjena plana za oporavak i otpornost. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Finske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (29) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Finske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Finskoj. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Finske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Finskoj.

| (30) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Finska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na nedostatak vještina, politike obrazovanja i osposobljavanja, energetsku politiku i zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(30)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Finska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na nedostatak vještina, politike obrazovanja i osposobljavanja, energetsku politiku i zelenu tranziciju.

| (31) | Iako je finsko tržište rada 2022. funkcioniralo vrlo dobro, broj slobodnih radnih mjesta brzo se povećao zbog neusklađenosti vještina i nedostatka radne snage u različitim sektorima, posebice u uslužnim sektorima, građevinarstvu, sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija, obrazovanju, zdravstvu i socijalnoj skrbi. Ponuda kvalificirane radne snage ograničena je zbog relativno malog broja visokoobrazovanih osoba u studijskim područjima koja su najtraženija na tržištu rada te relativno niske razine useljavanja radne snage. Istodobno je udio osoba s tercijarnim obrazovanjem u dobi od 25 do 34 godine ispod prosjeka Unije. Manjak radne snage i vještina izazov je za konkurentnost i dugoročni rast Finske koji će se dodatno pogoršati zbog starenja stanovništva, relativno niske regionalne mobilnosti radne snage i povećane potražnje za novim vještinama u kontekstu zelene i digitalne tranzicije. |
| --- | --- |

(31)

Iako je finsko tržište rada 2022. funkcioniralo vrlo dobro, broj slobodnih radnih mjesta brzo se povećao zbog neusklađenosti vještina i nedostatka radne snage u različitim sektorima, posebice u uslužnim sektorima, građevinarstvu, sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija, obrazovanju, zdravstvu i socijalnoj skrbi. Ponuda kvalificirane radne snage ograničena je zbog relativno malog broja visokoobrazovanih osoba u studijskim područjima koja su najtraženija na tržištu rada te relativno niske razine useljavanja radne snage. Istodobno je udio osoba s tercijarnim obrazovanjem u dobi od 25 do 34 godine ispod prosjeka Unije. Manjak radne snage i vještina izazov je za konkurentnost i dugoročni rast Finske koji će se dodatno pogoršati zbog starenja stanovništva, relativno niske regionalne mobilnosti radne snage i povećane potražnje za novim vještinama u kontekstu zelene i digitalne tranzicije.

| (32) | Novim finskim Zakonom o klimi, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2022., u nacionalno je pravo ugrađen cilj Finske da do 2035. postane prvo društvo blagostanja bez fosilnih goriva te su postavljeni klimatski ciljevi do 2030., 2040. i 2050. Finsko je gospodarstvo, međutim, i dalje jedno od energetski najintenzivnijih u Uniji. Energetika, industrija, promet i zgradarstvo glavni su sektori koji će morati doprinijeti velikim smanjenjima emisija stakleničkih plinova. Obnovljivi izvori energije imali su 2021. znatan udio u strukturi izvora energije Finske, dosegnuvši 43 %, a za njima su slijedili nafta s 24 %, nuklearna energija sa 17 % i ugljen s 9 %. Rusija je i dalje važan izvor nuklearnog goriva. U Finskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 56 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Finska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(32)

Novim finskim Zakonom o klimi, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2022., u nacionalno je pravo ugrađen cilj Finske da do 2035. postane prvo društvo blagostanja bez fosilnih goriva te su postavljeni klimatski ciljevi do 2030., 2040. i 2050. Finsko je gospodarstvo, međutim, i dalje jedno od energetski najintenzivnijih u Uniji. Energetika, industrija, promet i zgradarstvo glavni su sektori koji će morati doprinijeti velikim smanjenjima emisija stakleničkih plinova. Obnovljivi izvori energije imali su 2021. znatan udio u strukturi izvora energije Finske, dosegnuvši 43 %, a za njima su slijedili nafta s 24 %, nuklearna energija sa 17 % i ugljen s 9 %. Rusija je i dalje važan izvor nuklearnog goriva. U Finskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 56 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Finska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16).

| (33) | Ostvarenje dugoročnih klimatskih ciljeva otežavaju, među ostalim, znatan nedostatak privatnih i javnih ulaganja u sektorima s najvećim emisijama te kašnjenja u provedbi ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora zbog zaostataka u rješavanju zahtjeva za okolišnu dozvolu. Potrebno je dodatno pojednostavniti postupke izdavanja dozvola kako bi se obradili neriješeni energetski projekti i olakšala dodatna prioritetna ulaganja. |
| --- | --- |

(33)

Ostvarenje dugoročnih klimatskih ciljeva otežavaju, među ostalim, znatan nedostatak privatnih i javnih ulaganja u sektorima s najvećim emisijama te kašnjenja u provedbi ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora zbog zaostataka u rješavanju zahtjeva za okolišnu dozvolu. Potrebno je dodatno pojednostavniti postupke izdavanja dozvola kako bi se obradili neriješeni energetski projekti i olakšala dodatna prioritetna ulaganja.

| (34) | Visoke cijene energije i ambiciozni klimatski ciljevi zahtijevaju brža i veća ulaganja u dekarbonizaciju. Unatoč bržem rastu prodaje električnih vozila od očekivanog, zbog velikih udaljenosti i rijetko naseljenih područja koja su karakteristična za Finsku nije izgledno da se ulaganja koja su nužna za daljnje uvođenje, osobito elektrifikaciju teških vozila, mogu ostvariti po tržišnim uvjetima. Otprilike 40 % željezničke mreže još nije elektrificirano. |
| --- | --- |

(34)

Visoke cijene energije i ambiciozni klimatski ciljevi zahtijevaju brža i veća ulaganja u dekarbonizaciju. Unatoč bržem rastu prodaje električnih vozila od očekivanog, zbog velikih udaljenosti i rijetko naseljenih područja koja su karakteristična za Finsku nije izgledno da se ulaganja koja su nužna za daljnje uvođenje, osobito elektrifikaciju teških vozila, mogu ostvariti po tržišnim uvjetima. Otprilike 40 % željezničke mreže još nije elektrificirano.

| (35) | Kako bi se povećala sigurnost opskrbe, finski nacionalni sustav prijenosa električne energije mogao bi se unaprijediti. Energija iz obnovljivih izvora sve se više proizvodi daleko od centara potrošnje. Iako je Finska poduzela odlučne korake kako bi smanjila ovisnost o ruskom uvozu nafte, ugljena i plina, jedna od dviju nuklearnih elektrana u Finskoj i dalje u potpunosti ovisi o ruskom gorivu. Potrebne su pouzdane interkonekcije između Finske i susjednih zemalja kako bi tržište električne energije dobro funkcioniralo u cijeloj regiji i kako bi se povećao predviđeni doprinos energije iz obnovljivih izvora strukturi izvora energije. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se povećala sigurnost opskrbe, finski nacionalni sustav prijenosa električne energije mogao bi se unaprijediti. Energija iz obnovljivih izvora sve se više proizvodi daleko od centara potrošnje. Iako je Finska poduzela odlučne korake kako bi smanjila ovisnost o ruskom uvozu nafte, ugljena i plina, jedna od dviju nuklearnih elektrana u Finskoj i dalje u potpunosti ovisi o ruskom gorivu. Potrebne su pouzdane interkonekcije između Finske i susjednih zemalja kako bi tržište električne energije dobro funkcioniralo u cijeloj regiji i kako bi se povećao predviđeni doprinos energije iz obnovljivih izvora strukturi izvora energije.

| (36) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. U Finskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u 37 zanimanja za koja su potrebna specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući izolatere, inženjere građevinarstva, vodoinstalatere i montere cjevovoda. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije ključni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. |
| --- | --- |

(36)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. U Finskoj je 2022. prijavljen manjak radne snage u 37 zanimanja za koja su potrebna specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju, uključujući izolatere, inženjere građevinarstva, vodoinstalatere i montere cjevovoda. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije ključni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Kako bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere moraju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati.

| (37) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1.

| (38) | Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Finskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023., |
| --- | --- |

(38)

Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da, među ostalim u okviru svojih planova za oporavak i otpornost, poduzmu sljedeće: i. očuvaju održivost duga i suzdrže se od pružanja široke potpore ukupnoj potražnji u 2023., bolje usmjere fiskalne mjere koje se poduzimaju za ublažavanje učinaka visokih cijena energije i razmotre odgovarajuće načine za okončanje potpore kada se pritisci na cijene energije smanje; ii. održavaju visoku razinu javnih ulaganja i promiču privatna ulaganja radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji; iii. podupiru kretanja plaća kojima se ublažava gubitak kupovne moći i pritom ograniče sekundarne učinke na inflaciju, dodatno poboljšaju aktivne politike tržišta rada i poduzimaju mjere za rješavanje problema nedostatka vještina; iv. unaprijede poslovno okruženje i osiguraju da energetska potpora poduzećima bude troškovno učinkovita, privremena i usmjerena na poduzeća koja su sposobna opstati te da se njome zadrže poticaji za zelenu tranziciju; i v. očuvaju makrofinancijsku stabilnost i prate rizike te nastave s radom na dovršetku bankovne unije. Kada je riječ o Finskoj, preporukama br. 1, 2, 3 i 4 doprinosi se provedbi prve, druge i treće preporuke iz Preporuke o europodručju za 2023.,

PREPORUČUJE da Finska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem nominalnog povećanja neto primarnih rashoda koje financira država u 2024. na najviše 2,2 % (18).

Očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi srednjoročnu fiskalnu strategiju postupne i održive konsolidacije, u kombinaciji s ulaganjima i reformama koji potiču veći održivi rast, s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija.

Provesti reformu sustava socijalne sigurnosti kako bi se povećala učinkovitost sustava socijalnih naknada, što bi povećalo poticaje za rad i poduprlo dugoročnu održivost javnih financija.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu revidiranog plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počeo provoditi. Nastaviti brzu provedbu programa kohezijske politike uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Nadoknaditi manjak radnika i vještina prekvalifikacijom i usavršavanjem radne snage te proširenjem ponude visokog obrazovanja, osobito u studijskim područjima koja su najtraženija na tržištu rada.

4.

Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, među ostalim bržom provedbom postupaka izdavanja dozvola, te potaknuti javna i privatna ulaganja u dekarbonizaciju industrije i prometa, među ostalim elektrifikacijom. Razviti energetsku infrastrukturu kako bi se poboljšao prijenos električne energije i tako povećala sigurnost opskrbe. Pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 12524/2021, ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 126.).

7

(8)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

8

(9)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

9

(10)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Finske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Finske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 213.).

11

(12)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Finske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 5,6 % u nominalnom smislu.

12

(13)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan i iznositi 0,0 postotnih bodova BDP-a.

13

(14)  Člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.

14

(15)  Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

17

(18)  Procjenjuje se da to odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog proračunskog salda od najmanje 0,3 % BDP-a za 2024., kako je opisano u uvodnoj izjavi 23.

18

---

| 1.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 312/252

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. srpnja 2023.

o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2023. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2023.

(2023/C 312/27)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost („Mehanizam”) stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom se pruža financijska potpora državama članicama za provedbu reformi i ulaganja i generira fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. U skladu s prioritetima europskog semestra Mehanizmom se doprinosi gospodarskom i uključivom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno reformi i ulaganja u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije i jačanja otpornosti gospodarstava država članica. Njime se pomaže i jačanju javnih financija te poticanju rasta i otvaranja radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, poboljšanju teritorijalne kohezije unutar Unije i podupiranju kontinuirane provedbe europskog stupa socijalnih prava. Maksimalni financijski doprinos po državi članici u okviru Mehanizma ažuriran je 30. lipnja 2022., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241.

| (2) | Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Švedska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 22. studenoga 2022. donijela Godišnji pregled održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2023. za koordinaciju ekonomskih politika. Europsko vijeće potvrdilo je 23. ožujka 2023. prioritete Godišnjeg pregleda održivog rasta za 2023., koji se temelje na četirima dimenzijama konkurentne održivosti. Komisija je 22. studenoga 2022. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2023., u kojem je utvrđeno da je Švedska jedna od država članica koja je možda pogođena neravnotežama ili za koju postoji rizik da bude pogođena neravnotežama i za koju je potrebno detaljno preispitivanje. Komisija je donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja te Prijedlog zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 2023., u kojem se analizira provedba smjernica za zapošljavanje i načelâ europskog stupa socijalnih prava. Vijeće je 16. svibnja 2023. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (4), a 13. ožujka 2023. Zajedničko izvješće o zapošljavanju.

| (3) | Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Iako gospodarstva Unije pokazuju iznimnu otpornost, geopolitički kontekst i dalje ima negativan utjecaj. Čvrsto stojeći uz Ukrajinu, Unija je svoj program gospodarske i socijalne politike usmjerila na smanjivanje negativnih posljedica energetskih šokova na ranjiva kućanstva i poduzeća u kratkoročnom razdoblju te na nastavak rada na zelenoj i digitalnoj tranziciji, potpori održivom i uključivom rastu, očuvanju makroekonomske stabilnosti i povećanju otpornosti u srednjoročnom razdoblju. U velikoj je mjeri usmjerena i na povećanje konkurentnosti i produktivnosti Unije.

| (4) | Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 1. veljače 2023. objavila komunikaciju naslovljenu „Industrijski plan u okviru zelenog plana za doba nulte neto stope emisija” („Industrijski plan u okviru zelenog plana”). Cilj Industrijskog plana u okviru zelenog plana povećanje je konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija i podupiranje brzog prelaska na klimatsku neutralnost. Njime se dopunjuju postojeći napori u okviru europskog zelenog plana i plana REPowerEU. Njegov je cilj također omogućiti poticajnije okruženje za povećanje Unijinih proizvodnih kapaciteta za tehnologije i proizvode s nultom neto stopom emisija koji su potrebni za ostvarenje Unijinih ambicioznih klimatskih ciljeva te osigurati pristup relevantnim kritičnim sirovinama, među ostalim diversifikacijom nabave, primjerenim iskorištavanjem geoloških resursa u državama članicama i maksimalnim povećanjem recikliranja sirovina. Industrijski plan u okviru zelenog plana temelji se na četiri stupa: predvidljivom i pojednostavnjenom regulatornom okruženju, bržem pristupu financijskim sredstvima, unapređenju vještina i otvorenoj trgovini za otporne lance opskrbe. U cilju rada na regulatornom okviru za poticanje rasta Komisija je 16. ožujka 2023. objavila dodatnu komunikaciju naslovljenu „Dugoročna konkurentnost EU-a: perspektiva nakon 2030.”, koja se temelji na devet pokretača konkurentnosti koji se međusobno dopunjuju. U njoj se utvrđuju prioriteti politike koji se odnose na aktivno osiguravanje strukturnih poboljšanja, dobro usmjerena ulaganja i regulatorne mjere za dugoročnu konkurentnost Unije i njezinih država članica. Preporuke navedene u nastavku doprinose ostvarenju tih prioriteta.

| (5) | Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

Europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika nastavlja se u 2023. razvijati u skladu s provedbom Mehanizma. Potpuna provedba planova za oporavak i otpornost i dalje je ključna za ostvarenje prioriteta politika u okviru europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih posljednjih godina. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019., 2020. i 2022. i dalje su jednako relevantne za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241.

| (6) | Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća (5) („Uredba o planu REPowerEU”) donesena je 27. veljače 2023. u cilju postupnog ukidanja ovisnosti Unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. To će doprinijeti energetskoj sigurnosti i diversifikaciji opskrbe energijom u Uniji, dok će se istodobno povećavati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, kapaciteti za skladištenje energije i energetska učinkovitost. Uredbom o planu REPowerEU državama članicama omogućuje se da u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost dodaju novo poglavlje o planu REPowerEU kako bi financirale ključne reforme i ulaganja kojima će se doprinijeti ostvarenju ciljeva plana REPowerEU. Tim reformama i ulaganjima doprinijet će se i povećanju konkurentnosti industrije Unije s nultom neto stopom emisija, kako je navedeno u Industrijskom planu u okviru zelenog plana, i provedbi preporuka za pojedinu zemlju koje se odnose na energetiku i upućene su državama članicama 2022. i, ako je primjenjivo, 2023. Uredbom o planu REPowerEU uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore koja se državama članicama stavlja na raspolaganje za financiranje novih reformi i ulaganja u energetici u okviru njihovih planova za oporavak i otpornost.

| (7) | Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 8. ožujka 2023. donijela Komunikaciju o smjernicama za fiskalnu politiku u 2024. („Komunikacija od 8. ožujka 2023.”). Cilj joj je državama članicama pomoći u pripremi programa stabilnosti i konvergencije i tako poboljšati koordinaciju politika. Komisija je podsjetila da će se opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu deaktivirati krajem 2023. U razdoblju 2023. – 2024. pozvala je na provedbu fiskalnih politika kojima se osigurava srednjoročna održivost duga i održivo povećava potencijalni rast te je pozvala države članice da u svojim programima stabilnosti i konvergencije za 2023. navedu kako će svojim fiskalnim planovima osigurati usklađenost s referentnom vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) utvrđenu Ugovorom te osigurati uvjerljivo i kontinuirano smanjenje duga ili zadržavanje duga na razboritim razinama u srednjoročnom razdoblju. Komisija je države članice pozvala i da postupno ukinu nacionalne fiskalne mjere uvedene za zaštitu kućanstava i poduzeća od naglog porasta cijena energije, počevši od najmanje ciljanih mjera. Navela je da bi, bude li mjere potpore trebalo produljiti zbog novih pritisaka na cijene energije, države članice takve mjere trebale bolje usmjeriti na ranjiva kućanstva i poduzeća. Komisija je navela da bi fiskalne preporuke bile kvantificirane i diferencirane. Nadalje, kao što je predloženo u njezinoj Komunikaciji od 9. studenoga 2022. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a, fiskalne preporuke izradile bi se na temelju neto primarnih rashoda. Preporučila je da sve države članice nastave štititi ulaganja koja financira država i osiguraju djelotvorno korištenje sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije, posebno za potrebe ciljeva zelene i digitalne tranzicije i otpornosti. Komisija je navela da će Vijeću predložiti pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2024. na temelju podataka o realizaciji za 2023., u skladu s postojećim pravnim odredbama.

| (8) | Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 26. travnja 2023. predstavila zakonodavne prijedloge za provedbu opsežne reforme Unijinih pravila gospodarskog upravljanja. Glavni je cilj tih prijedloga ojačati održivost javnog duga i reformama i ulaganjima promicati održiv i uključiv rast u svim državama članicama. Komisija svojim prijedlozima želi unaprijediti nacionalnu odgovornost, pojednostavniti okvir i pozornost u većoj mjeri usmjeriti na srednjoročno razdoblje, u kombinaciji s djelotvornom i koherentnijom provedbom. U skladu sa zaključcima Vijeća od 14. ožujka 2023. o smjernicama za reformu okvira gospodarskog upravljanja EU-a cilj je da se zakonodavni rad dovrši 2023.

| (9) | Švedska je 28. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. svibnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Švedske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Švedska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno. |
| --- | --- |

(9)

Švedska je 28. svibnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 4. svibnja 2022. donijelo Provedbenu odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Švedske (6). Isplata obroka ovisi o donošenju odluke Komisije, u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, u kojoj se navodi da je Švedska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da postizanje prethodnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti nije poništeno.

| (10) | Švedska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Švedske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(10)

Švedska je 28. travnja 2023. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2023. i svoj Program konvergencije za 2023., u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2023. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Švedske o napretku ostvarenom u provedbi plana za oporavak i otpornost.

| (11) | Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Švedsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Švedske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Švedske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 24. svibnja 2023. objavila Izvješće za Švedsku za 2023. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo u razdoblju od 2019. do 2022. i analizirana je provedba plana za oporavak i otpornost Švedske. Na temelju te analize u tom izvješću utvrđeni su nedostaci u odnosu na izazove koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i predstojeći izazovi. Ocijenjen je i napredak Švedske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva Unije u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

| (12) | Komisija je provela detaljno preispitivanje za Švedsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretnije, i dalje su prisutne slabosti povezane s njezinim tržištem nekretnina i visokim privatnim dugom. Cijene nekretnina su visoke i sve donedavno su rasle. Rast cijena stambenih nekretnina išao je u korak s rastućim privatnim dugom. U 2022. u kontekstu znatno strožih monetarnih uvjeta i uvjeta financiranja, cijene nekretnina počele su se vidljivo smanjivati, što se čini početkom uklanjanja akumuliranih slabosti. Cijene su i dalje znatno precijenjene i očekuje se da će se dodatno smanjiti. Promet u sektoru nekretnina nedavno se znatno smanjio i kao posljedica toga potražnja za novoizgrađenim objektima također je pala. Nepovoljna kretanja do sada su bila ograničena na sektore građevinarstva i nekretnina, koji se su sada naglo u padu nakon godina velikog rasta. U cjelini se očekuje da će se švedsko gospodarstvo u 2023. smanjiti, a promijenjeni monetarni uvjeti utjecat će na bilance kućanstava i poduzeća za poslovne nekretnine i njihovu sposobnost potrošnje i ulaganja. Učinak povećanih kamata na otplatu hipotekarnih kredita je znatan zbog pretežno varijabilnih kamata i hipoteka vrlo dugog trajanja. Učinak promjenjivih uvjeta na financijski sektor je ograničen; sektor je snažan i bilježi visoke profitne marže i stope kapitala ponderirane rizikom, koje vjerojatno služe kao zaštita od prelijevanja problema iz sektora nekretnina na šire gospodarstvo, iako je vrlo izložen promjenama u sektoru nekretnina. Napredak politika je ograničen. Posebice je porezni sustav i dalje povoljan za vlasništvo nad stambenim nekretninama zahvaljujući niskom periodičnom oporezivanju imovine te potiče kupnju stambene nekretnine zaduživanjem putem znatnih poreznih odbitaka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima. Osim toga, provedena je ograničena reforma neučinkovitog tržišta najma nekretnina. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je provela detaljno preispitivanje za Švedsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023. Komisija je zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretnije, i dalje su prisutne slabosti povezane s njezinim tržištem nekretnina i visokim privatnim dugom. Cijene nekretnina su visoke i sve donedavno su rasle. Rast cijena stambenih nekretnina išao je u korak s rastućim privatnim dugom. U 2022. u kontekstu znatno strožih monetarnih uvjeta i uvjeta financiranja, cijene nekretnina počele su se vidljivo smanjivati, što se čini početkom uklanjanja akumuliranih slabosti. Cijene su i dalje znatno precijenjene i očekuje se da će se dodatno smanjiti. Promet u sektoru nekretnina nedavno se znatno smanjio i kao posljedica toga potražnja za novoizgrađenim objektima također je pala. Nepovoljna kretanja do sada su bila ograničena na sektore građevinarstva i nekretnina, koji se su sada naglo u padu nakon godina velikog rasta. U cjelini se očekuje da će se švedsko gospodarstvo u 2023. smanjiti, a promijenjeni monetarni uvjeti utjecat će na bilance kućanstava i poduzeća za poslovne nekretnine i njihovu sposobnost potrošnje i ulaganja. Učinak povećanih kamata na otplatu hipotekarnih kredita je znatan zbog pretežno varijabilnih kamata i hipoteka vrlo dugog trajanja. Učinak promjenjivih uvjeta na financijski sektor je ograničen; sektor je snažan i bilježi visoke profitne marže i stope kapitala ponderirane rizikom, koje vjerojatno služe kao zaštita od prelijevanja problema iz sektora nekretnina na šire gospodarstvo, iako je vrlo izložen promjenama u sektoru nekretnina. Napredak politika je ograničen. Posebice je porezni sustav i dalje povoljan za vlasništvo nad stambenim nekretninama zahvaljujući niskom periodičnom oporezivanju imovine te potiče kupnju stambene nekretnine zaduživanjem putem znatnih poreznih odbitaka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima. Osim toga, provedena je ograničena reforma neučinkovitog tržišta najma nekretnina.

| (13) | Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Švedskoj se s uravnoteženog stanja proračuna u 2021. poboljšao na suficit od 0,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 36,5 % BDP-a krajem 2021. na 33,0 % BDP-a krajem 2022. |
| --- | --- |

(13)

Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, saldo opće države u Švedskoj se s uravnoteženog stanja proračuna u 2021. poboljšao na suficit od 0,7 % BDP-a u 2022., dok je dug opće države pao s 36,5 % BDP-a krajem 2021. na 33,0 % BDP-a krajem 2022.

| (14) | Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale su smanjenje poreza na energiju za dizel i benzin, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale kompenzaciju troškova električne energije kućanstvima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,2 % BDP-a (7). Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 1,1 % BDP-a u 2022. |
| --- | --- |

(14)

Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. U 2022. te mjere fiskalne politike koje su utjecale na smanjenje prihoda uključivale su smanjenje poreza na energiju za dizel i benzin, dok su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje rashoda uključivale kompenzaciju troškova električne energije kućanstvima. Komisija procjenjuje da je u 2022. neto proračunski trošak tih mjera iznosio 0,2 % BDP-a (7). Na saldo opće države utjecao je i proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, procijenjen na 0,2 % BDP-a 2022. Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao s 2,0 % BDP-a u 2021. na 1,1 % BDP-a u 2022.

| (15) | Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Švedskoj (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država. |
| --- | --- |

(15)

Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Švedskoj (8) da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj iz Mehanizma, te očuva ulaganja koja financira država.

| (16) | Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na + 0,4 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Švedska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku, među ostalim ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (10). Švedska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Švedska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država. |
| --- | --- |

(16)

Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (9) bio je u 2022. kontrakcijski, na + 0,4 % BDP-a, što je u kontekstu visoke inflacije bilo primjereno. Švedska je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku, među ostalim ulaganjima koja su financirana sredstvima iz Mehanizma. Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 0,2 % BDP-a u 2022. (0,2 % BDP-a u 2021.). Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,1 postotnog boda na smjer fiskalne politike (10). Švedska je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država. Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao kontrakcijski učinak od 0,8 postotnih bodova na smjer fiskalne politike. Švedska je stoga u dovoljnoj mjeri zadržala pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

| (17) | Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,0 % u 2023. i ponovno porasti za 1,2 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će realni BDP pasti za 0,5 % u 2023. i porasti za 1,1 % u 2024., uglavnom zato što su noviji podaci i ulaganja izvan građevinskog sektora u Komisijinoj prognozi nešto manje dinamični. |
| --- | --- |

(17)

Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2023. oprezan je za 2023., a nakon toga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP smanjiti za 1,0 % u 2023. i ponovno porasti za 1,2 % u 2024. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će realni BDP pasti za 0,5 % u 2023. i porasti za 1,1 % u 2024., uglavnom zato što su noviji podaci i ulaganja izvan građevinskog sektora u Komisijinoj prognozi nešto manje dinamični.

| (18) | Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se suficit opće države iz 2022. pogoršati na deficit od 0,4 % BDP-a u 2023. Pogoršanje u 2023. uglavnom je rezultat slabijeg gospodarstva i pogoršanja financija u sektoru lokalne uprave. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 33,0 % BDP-a krajem 2022. na 31,0 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,9 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog činjenice da Komisija očekuje veću javnu potrošnju, koja je, među ostalim, posljedica veće intermedijarne potrošnje i socijalnih transfera u naravi te većih rashoda za kamate. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 31,4 % krajem 2023. |
| --- | --- |

(18)

Vlada u Programu konvergencije za 2023. očekuje da će se suficit opće države iz 2022. pogoršati na deficit od 0,4 % BDP-a u 2023. Pogoršanje u 2023. uglavnom je rezultat slabijeg gospodarstva i pogoršanja financija u sektoru lokalne uprave. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 33,0 % BDP-a krajem 2022. na 31,0 % BDP-a krajem 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,9 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog činjenice da Komisija očekuje veću javnu potrošnju, koja je, među ostalim, posljedica veće intermedijarne potrošnje i socijalnih transfera u naravi te većih rashoda za kamate. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 31,4 % krajem 2023.

| (19) | Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito smanjenje poreza na energiju za benzin i dizel) te nove mjere, kao što su naknada za troškove električne energije za kućanstva, poduzeća i organizacije. Trošak tih mjera uglavnom je neutraliziran prihodima od naknada za prijenos te, u manjoj mjeri, poreza na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,1 % BDP-a (11). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0,0 % BDP-a u 2023. (u skladu s 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati uglavnom stabilan u 2023. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,1 % BDP-a. |
| --- | --- |

(19)

Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije. Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022. (osobito smanjenje poreza na energiju za benzin i dizel) te nove mjere, kao što su naknada za troškove električne energije za kućanstva, poduzeća i organizacije. Trošak tih mjera uglavnom je neutraliziran prihodima od naknada za prijenos te, u manjoj mjeri, poreza na neočekivanu dobit opskrbljivača energije. Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 0,1 % BDP-a (11). Čini se da većina mjera u 2023. nije usmjerena na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. Stoga se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa da će iznos ciljanih mjera potpore koji treba uzeti u obzir pri ocjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. (12) iznositi 0,0 % BDP-a u 2023. (u skladu s 2022.). Procjenjuje se da će proračunski trošak pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine ostati uglavnom stabilan u 2023. Naposljetku, očekuje se da će saldu opće države 2023. pogodovati postupno ukidanje privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koje su procijenjene na 1,1 % BDP-a.

| (20) | U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Švedska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Švedska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Švedskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(20)

U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022. Vijeće je preporučilo da Švedska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (13), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Švedska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Švedskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.

| (21) | U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (– 0,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,4 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od – 0,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati uglavnom neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14). Stoga Švedska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i ne predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u klimatsku tranziciju industrije i širenje širokopojasne mreže, koja se financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije. |
| --- | --- |

(21)

U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan (– 0,1 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije. To je u skladu s kontrakcijskim smjerom fiskalne politike u 2022. (+ 0,4 % BDP-a). Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od – 0,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike. Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu je s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022. Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023. iznositi 0,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati uglavnom neutralan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda (14). Stoga Švedska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i ne predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država. Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su ulaganja u klimatsku tranziciju industrije i širenje širokopojasne mreže, koja se financiraju iz Mehanizma te drugih fondova Unije.

| (22) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 0,6 % BDP-a u 2024. Povećanje u 2024. uglavnom je rezultat gospodarskog pada. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u ostati stabilan, na 31,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,5 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 30,7 % krajem 2024. |
| --- | --- |

(22)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države povećati na 0,6 % BDP-a u 2024. Povećanje u 2024. uglavnom je rezultat gospodarskog pada. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će krajem 2024. udio duga opće države u BDP-u ostati stabilan, na 31,0 %. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 0,5 % BDP-a u 2024. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu konvergencije za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 30,7 % krajem 2024.

| (23) | U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. (15) Komisija procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,1 % BDP-a, u skladu s 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(23)

U Programu konvergencije za 2023. predviđa se postupno ukidanje većine mjera energetske potpore u 2024. (15) Komisija procjenjuje da će u 2024. neto trošak tih mjera energetske potpore iznositi 0,1 % BDP-a, u skladu s 2023. Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije. Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća. One ne šalju cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.

| (24) | Švedska u Programu konvergencije za 2023. planira u 2023. i 2024. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od – 1,0 % BDP-a, i zadržati ga tijekom ostatka programskog razdoblja. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. i 0,7 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. |
| --- | --- |

(24)

Švedska u Programu konvergencije za 2023. planira u 2023. i 2024. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni proračunski saldo od – 1,0 % BDP-a, i zadržati ga tijekom ostatka programskog razdoblja. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 0,1 % BDP-a u 2023. i 0,7 % BDP-a u 2024., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja.

| (25) | Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,1 % u 2024. |
| --- | --- |

(25)

Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 1,1 % u 2024.

| (26) | Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4,7 % BDP-a u 2023. na 5,2 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja, kao što je npr. podizanje dobne granice u mirovinskom sustavu, za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu. |
| --- | --- |

(26)

Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se državna ulaganja povećati s 4,7 % BDP-a u 2023. na 5,2 % BDP-a u 2024. Veća ulaganja rezultat su većih ulaganja koje financira država i ulaganja koje financira Unija, prije svega u okviru Mehanizma. U Programu konvergencije za 2023. upućuje se na reforme i ulaganja, kao što je npr. podizanje dobne granice u mirovinskom sustavu, za koje se očekuje da će doprinijeti fiskalnoj održivosti te održivom i uključivom rastu.

| (27) | U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države pretvoriti u suficit od 0,2 % BDP-a u 2025. te od 1,4 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 31,0 % BDP-a krajem 2024. na 27,7 % BDP-a do kraja 2026. |
| --- | --- |

(27)

U Programu konvergencije za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se deficit opće države pretvoriti u suficit od 0,2 % BDP-a u 2025. te od 1,4 % do 2026. Stoga se planira da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ispuniti relevantnu referentnu vrijednost utvrđenu Ugovorom. Prema Programu konvergencije za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 31,0 % BDP-a krajem 2024. na 27,7 % BDP-a do kraja 2026.

| (28) | Visoki privatni dug i, unatoč nedavnim korekcijama, i dalje precijenjene nekretnine čine makroekonomske neravnoteže za koje još postoji rizik da se neće uredno ispraviti. Stambene nekretnine i dalje nisu cjenovno pristupačne novim sudionicima na tržištu stambenih nekretnina, a tržište najma nekretnina ne nudi mnogo mogućnosti te mu je i dalje potrebna reforma, kako bi se smanjile liste čekanja i potaknula izgradnja smještajnih jedinica za najam. Švedska je poduzela ograničene mjere politike za suzbijanje neravnoteža, s naglaskom na makrobonitetnim politikama i mjerama ponude usmjerenima na olakšavanje postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i subvencioniranje izgradnje stanova za najam. |
| --- | --- |

(28)

Visoki privatni dug i, unatoč nedavnim korekcijama, i dalje precijenjene nekretnine čine makroekonomske neravnoteže za koje još postoji rizik da se neće uredno ispraviti. Stambene nekretnine i dalje nisu cjenovno pristupačne novim sudionicima na tržištu stambenih nekretnina, a tržište najma nekretnina ne nudi mnogo mogućnosti te mu je i dalje potrebna reforma, kako bi se smanjile liste čekanja i potaknula izgradnja smještajnih jedinica za najam. Švedska je poduzela ograničene mjere politike za suzbijanje neravnoteža, s naglaskom na makrobonitetnim politikama i mjerama ponude usmjerenima na olakšavanje postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i subvencioniranje izgradnje stanova za najam.

| (29) | Ukupno porezno opterećenje na nekretnine i dalje je relativno nisko zbog velikih poreznih odbitaka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima i niskih periodičnih poreza na nekretnine. Učinak promjena politike na otplatu hipoteka nakon oporezivanja teško je ocijeniti zbog pomanjkanja podataka o imovini i obvezama pojedinih kućanstava. Raspoloživost takvih podataka mogla bi povećati učinkovitost pri oblikovanju politika, po mogućnosti smanjiti prepreke za ulazak na tržište stambenih nekretnina i ravnomjernije raspodijeliti stambena opterećenja među stanovništvom. Na tržištu najma nekretnina, od reguliranih najamnina nižih od tržišne cijene koristi ima ograničena skupina kućanstava. Ne postoji veza između regulirane najamnine niže od tržišne cijene i potreba ili dohotka kućanstva. Posljedica su duge liste čekanja, posebno za traženije stambene objekte za najam, a stopa praznih stanova iz međunarodne je perspektive vrlo niska. Povećanje učinkovitosti ostvarilo bi se kad bi najamnine više slijedile tržišne cijene uz potporu za najam na temelju dohotka i neto bogatstva. |
| --- | --- |

(29)

Ukupno porezno opterećenje na nekretnine i dalje je relativno nisko zbog velikih poreznih odbitaka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima i niskih periodičnih poreza na nekretnine. Učinak promjena politike na otplatu hipoteka nakon oporezivanja teško je ocijeniti zbog pomanjkanja podataka o imovini i obvezama pojedinih kućanstava. Raspoloživost takvih podataka mogla bi povećati učinkovitost pri oblikovanju politika, po mogućnosti smanjiti prepreke za ulazak na tržište stambenih nekretnina i ravnomjernije raspodijeliti stambena opterećenja među stanovništvom. Na tržištu najma nekretnina, od reguliranih najamnina nižih od tržišne cijene koristi ima ograničena skupina kućanstava. Ne postoji veza između regulirane najamnine niže od tržišne cijene i potreba ili dohotka kućanstva. Posljedica su duge liste čekanja, posebno za traženije stambene objekte za najam, a stopa praznih stanova iz međunarodne je perspektive vrlo niska. Povećanje učinkovitosti ostvarilo bi se kad bi najamnine više slijedile tržišne cijene uz potporu za najam na temelju dohotka i neto bogatstva.

| (30) | U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Iako je plan za oporavak i otpornost Švedske donesen tek 2022., njegova je provedba sada u tijeku. Unatoč sporom početku, provedba općenito dobro napreduje i u ovoj se fazi čini da su rizici za apsorpciju s obzirom na relativno mala financijska sredstva iz plana za oporavak i otpornost ograničeni. Operativni aranžmani između Komisije i Švedske sklopljeni su u svibnju 2023. Očekuje se da će Švedska podnijeti svoj prvi zahtjev za plaćanje u kojem će objediniti dva obroka u drugoj polovini 2023. U tijeku su pripreme poglavlja o planu REPowerEU i dopuna zbog neznatnog smanjenja bespovratne potpore. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Švedske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026. Iako je plan za oporavak i otpornost Švedske donesen tek 2022., njegova je provedba sada u tijeku. Unatoč sporom početku, provedba općenito dobro napreduje i u ovoj se fazi čini da su rizici za apsorpciju s obzirom na relativno mala financijska sredstva iz plana za oporavak i otpornost ograničeni. Operativni aranžmani između Komisije i Švedske sklopljeni su u svibnju 2023. Očekuje se da će Švedska podnijeti svoj prvi zahtjev za plaćanje u kojem će objediniti dva obroka u drugoj polovini 2023. U tijeku su pripreme poglavlja o planu REPowerEU i dopuna zbog neznatnog smanjenja bespovratne potpore. Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Švedske u području energetike i zelene tranzicije. Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

| (31) | Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Švedske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Švedskoj. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Švedske odobrila u 2022. Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Švedskoj.

| (32) | Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Švedska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na i. nejednake mogućnosti u obrazovanju za učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenike migrantskog podrijetla, ii. potrebu za boljom integracijom skupina u nepovoljnom položaju na tržištu rada i iii. potrebu za smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima. |
| --- | --- |

(32)

Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Švedska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na i. nejednake mogućnosti u obrazovanju za učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenike migrantskog podrijetla, ii. potrebu za boljom integracijom skupina u nepovoljnom položaju na tržištu rada i iii. potrebu za smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima.

| (33) | Iako Švedska ima općenito dobre rezultate kad je riječ o obrazovnim ishodima, u švedskom obrazovnom sustavu i dalje su prisutne nejednakosti. Učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenici migrantskog podrijetla imaju ograničene mogućnosti obrazovanja, uključujući mogućnosti za razvijanje vještina koje su potrebne za pronalazak zaposlenja. Nejednakosti u obrazovanju povećavaju se i često su povezane s nedostatkom mogućnosti izbora željene škole za učenike migrantskog podrijetla, osobito za one koji su nedavno stigli u Švedsku. Razlike u postupcima ocjenjivanja među školama mogle bi dodatno negativno utjecati na obrazovne ishode. Nedostatak kvalificiranih nastavnika i dalje je problematičan i najhitniji za nastavnike učenika s posebnim potrebama, nastavnike određenih predmeta u obaveznom školovanju i strukovne nastavnike u srednjim školama. Ima prostora za poboljšanje ustroja obrazovnog sustava i upravljanja njime, uključujući postupak upisa i sustav ocjenjivanja, kao i razvoj karijera nastavnika. |
| --- | --- |

(33)

Iako Švedska ima općenito dobre rezultate kad je riječ o obrazovnim ishodima, u švedskom obrazovnom sustavu i dalje su prisutne nejednakosti. Učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenici migrantskog podrijetla imaju ograničene mogućnosti obrazovanja, uključujući mogućnosti za razvijanje vještina koje su potrebne za pronalazak zaposlenja. Nejednakosti u obrazovanju povećavaju se i često su povezane s nedostatkom mogućnosti izbora željene škole za učenike migrantskog podrijetla, osobito za one koji su nedavno stigli u Švedsku. Razlike u postupcima ocjenjivanja među školama mogle bi dodatno negativno utjecati na obrazovne ishode. Nedostatak kvalificiranih nastavnika i dalje je problematičan i najhitniji za nastavnike učenika s posebnim potrebama, nastavnike određenih predmeta u obaveznom školovanju i strukovne nastavnike u srednjim školama. Ima prostora za poboljšanje ustroja obrazovnog sustava i upravljanja njime, uključujući postupak upisa i sustav ocjenjivanja, kao i razvoj karijera nastavnika.

| (34) | Švedska se i dalje suočava s problemima integracije osoba u nepovoljnom položaju i migrantskog podrijetla na tržište rada, kao i problemima sa smanjenjem preostalih nedostataka vještina. Postoji sve veći jaz u razini obrazovanja između osoba koje nisu rođene u Uniji i onih rođenih u Uniji, a razlog tome uglavnom je porast stjecanja tercijarnog obrazovanja potonjih. Udio osoba koje su rano napustile obrazovanje i osposobljavanje povećava se, posebno među učenicima koji nisu rođeni u Uniji. Potrebno je veće sudjelovanje u aktivnostima učenja kako bi se osobama iz skupina u nepovoljnom položaju pomoglo da razviju vještine koje su relevantne za tržište rada i povećaju mogućnosti za pronalazak zaposlenja. |
| --- | --- |

(34)

Švedska se i dalje suočava s problemima integracije osoba u nepovoljnom položaju i migrantskog podrijetla na tržište rada, kao i problemima sa smanjenjem preostalih nedostataka vještina. Postoji sve veći jaz u razini obrazovanja između osoba koje nisu rođene u Uniji i onih rođenih u Uniji, a razlog tome uglavnom je porast stjecanja tercijarnog obrazovanja potonjih. Udio osoba koje su rano napustile obrazovanje i osposobljavanje povećava se, posebno među učenicima koji nisu rođeni u Uniji. Potrebno je veće sudjelovanje u aktivnostima učenja kako bi se osobama iz skupina u nepovoljnom položaju pomoglo da razviju vještine koje su relevantne za tržište rada i povećaju mogućnosti za pronalazak zaposlenja.

| (35) | Treba uložiti više truda da Švedska ostvari svoj nacionalni cilj nulte neto stope emisija ugljika do 2045. Iako je Švedska i dalje jedna od država članica s najvećim udjelom obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji energije, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže i prijenosa mogu ograničiti daljnje uvođenje energije iz obnovljivih izvora u budućnosti. Ta su ograničenja u 2022. doprinijela povećanju cijena energije za industriju i kućanstva i ograničila širenje gospodarske aktivnosti na udaljenim geografskim lokacijama. Povećanje kapaciteta elektroenergetske mreže ključno je, s obzirom na to da se očekuje da će se konačna potrošnja električne energije u Švedskoj do 2045. udvostručiti na 300 TWh zbog povećanih potreba za elektrifikacijom industrije i prometa. Međutim, izgradnja i jačanje elektroenergetske mreže kasni zbog dugotrajnih postupaka izdavanja dozvola. Osim toga, Švedska ima neke od najdugotrajnijih administrativnih postupaka u Uniji kada je riječ o uvođenju energije iz obnovljivih izvora, posebno za projekte vjetroenergetske projekte na kopnu. Vlada je započela istraživanje mogućnosti pojednostavnjenja procjena povezanih s izdavanjem dozvola za okoliš u okviru švedskog Zakonika o okolišu. Istodobno su potrebne konkretne mjere politika za ubrzavanje administrativnih postupaka za širenje elektroenergetske mreže i uvođenje energije iz obnovljivih izvora, na primjer ograničavanjem broja tijela uključenih u te postupke i usporednim provođenjem postupaka. Smanjenje potrošnje energije povećanjem energetske učinkovitosti također je ključno za smanjenje emisija ugljika i troškova energije za kućanstva i poduzeća. Kada je riječ o energetskoj učinkovitosti, postoji rizik da Švedska neće ostvariti svoj nacionalni cilj od 50 % učinkovitijeg korištenja energije u 2030. (u odnosu na 2005.) ako se nastavi putanja potrošnje energije iz razdoblja od 2005. do 2020. S potrošnjom primarne energije od 43,8 Mtoe u 2021. Švedska je i dalje jedna od država članica s najvećom potrošnjom energije po osobi. U Švedskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 37 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Švedska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(35)

Treba uložiti više truda da Švedska ostvari svoj nacionalni cilj nulte neto stope emisija ugljika do 2045. Iako je Švedska i dalje jedna od država članica s najvećim udjelom obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji energije, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže i prijenosa mogu ograničiti daljnje uvođenje energije iz obnovljivih izvora u budućnosti. Ta su ograničenja u 2022. doprinijela povećanju cijena energije za industriju i kućanstva i ograničila širenje gospodarske aktivnosti na udaljenim geografskim lokacijama. Povećanje kapaciteta elektroenergetske mreže ključno je, s obzirom na to da se očekuje da će se konačna potrošnja električne energije u Švedskoj do 2045. udvostručiti na 300 TWh zbog povećanih potreba za elektrifikacijom industrije i prometa. Međutim, izgradnja i jačanje elektroenergetske mreže kasni zbog dugotrajnih postupaka izdavanja dozvola. Osim toga, Švedska ima neke od najdugotrajnijih administrativnih postupaka u Uniji kada je riječ o uvođenju energije iz obnovljivih izvora, posebno za projekte vjetroenergetske projekte na kopnu. Vlada je započela istraživanje mogućnosti pojednostavnjenja procjena povezanih s izdavanjem dozvola za okoliš u okviru švedskog Zakonika o okolišu. Istodobno su potrebne konkretne mjere politika za ubrzavanje administrativnih postupaka za širenje elektroenergetske mreže i uvođenje energije iz obnovljivih izvora, na primjer ograničavanjem broja tijela uključenih u te postupke i usporednim provođenjem postupaka. Smanjenje potrošnje energije povećanjem energetske učinkovitosti također je ključno za smanjenje emisija ugljika i troškova energije za kućanstva i poduzeća. Kada je riječ o energetskoj učinkovitosti, postoji rizik da Švedska neće ostvariti svoj nacionalni cilj od 50 % učinkovitijeg korištenja energije u 2030. (u odnosu na 2005.) ako se nastavi putanja potrošnje energije iz razdoblja od 2005. do 2020. S potrošnjom primarne energije od 43,8 Mtoe u 2021. Švedska je i dalje jedna od država članica s najvećom potrošnjom energije po osobi. U Švedskoj je od kolovoza 2022. do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 37 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %. Švedska bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (16).

| (36) | Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Manjak radne snage u Švedskoj se povećao posljednjih godina i u 2022. prijavljen je u 16 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

(36)

Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvodnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija. Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promjenjivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage. Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati. Manjak radne snage u Švedskoj se povećao posljednjih godina i u 2022. prijavljen je u 16 zanimanja za koja su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju.

| (37) | Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1. |
| --- | --- |

(37)

Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023. i njegovo je mišljenje (17) navedeno u preporuci br. 1.

| (38) | Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim privatnim dugom i visokim cijenama stambenih nekretnina, |
| --- | --- |

(38)

Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i njezinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2023. i Program konvergencije za 2023. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci br. 1. Politikama iz preporuke br. 1 doprinosi se uklanjanju slabosti povezanih s visokim privatnim dugom i visokim cijenama stambenih nekretnina,

PREPORUČUJE da Švedska u 2023. i 2024. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.

Uz održavanje dobre fiskalne pozicije u 2024., očuvati javna ulaganja koja financira država i osigurati učinkovitu apsorpciju bespovratnih sredstava iz Mehanizma i sredstava iz drugih fondova Unije, osobito radi promicanja zelene i digitalne tranzicije.

U razdoblju nakon 2024. nastaviti provoditi ulaganja i reforme koji potiču veći održivi rast te zadržati razboritu srednjoročnu fiskalnu poziciju.

Smanjiti rizike povezane s visokim dugom kućanstava i neravnotežama na tržištu stambenih nekretnina smanjenjem poreznog odbitka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima i/ili povećanjem periodičnih poreza na nekretnine te istodobno uspostaviti odgovarajuće instrumente za bolju procjenu i usmjerenost politika. Poticati ulaganja u stanogradnju kako bi se ublažio najhitniji manjak, posebno uklanjanjem strukturnih prepreka za gradnju i osiguravanjem ponude građevinskog zemljišta. Povećati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem reformi na tržištu najma nekretnina.

2.

Nastaviti stabilnu provedbu plana za oporavak i otpornost i brzo finalizirati poglavlje o planu REPowerEU kako bi ga što prije počela provoditi. Nastaviti brzu provedbu programâ kohezijske politike uz blisku komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost.

3.

Poboljšati obrazovne ishode učenika u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenika migrantskog podrijetla osiguravanjem jednakih mogućnosti pristupa školskom sustavu i rješavanjem problema manjka kvalificiranih nastavnika. Razvijati vještine skupina u nepovoljnom položaju, posebno osoba migrantskog podrijetla, prilagođavanjem resursa i metoda njihovim potrebama kako bi im se pomoglo da se uključe na tržište rada.

4.

Smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima, za što je potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, među ostalim širenjem i nadogradnjom mreža za prijenos energije, uvođenjem reformi za pojednostavnjenje i ubrzavanje administrativnih postupaka i postupaka izdavanja dozvola i povećanjem energetske učinkovitosti te pojačati napore na razini politika usmjerene na pružanje i stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za zelenu tranziciju.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Preporuka Vijeća od 16. svibnja 2023. o ekonomskoj politici europodručja (SL C 180, 23.5.2023., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2023. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/241 u pogledu poglavljâ o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost i o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) 2021/1060 i (EU) 2021/1755 te Direktive 2003/87/EZ (SL L 63, 28.2.2023., str. 1.).

5

(6)  ST 7772/2022 INIT, ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Bruto proračunski trošak mjera energetske potpore iznosio je blizu 0,5 % BDP-a u 2022., ali je kompenziran znatnim prihodima primljenima od operatora prijenosnog sustava, Svenska Kraftnät.

7

Svenska Kraftnät

(8)  Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2021. (SL C 304, 29.7.2021., str. 131.).

8

(9)  Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.

9

(10)  Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su ekspanzivan učinak od 0,2 postotna boda BDP-a.

10

(11)  Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.

11

(12)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Švedske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2022. (SL C 334, 1.9.2022., str. 221.).

12

(13)  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Švedske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 7,7 % u nominalnom smislu.

13

(14)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

14

(15)  Planirano je da smanjenje poreza na energiju za dizel i benzin ostane na snazi od 2023. do 2025.

15

(16)  Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

16

(17)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

17

---